BOKSLUT FÖR KOL- OCH STÅLGEMENSKAPEN PER DEN 31 DECEMBER 1995 (96/C 251/03)

I enlighet med kommissionens åtaganden för EKSG:s räkning i fråga om dess låneverksamhet publiceras följande bokslut som upprättats enligt artikel 45c i Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen:

- Europeiska kol- och stålgemenskapens balansräkning per den 31 december 1995.

- Resultaträkning för det räkenskapsår som slutar den 31 december 1995.

- Avsättningsplan för resultatet för det räkenskapsår som slutar den 31 december 1995.

- Noter angående bokslutet per den 31 december 1995.

Detta bokslut åtföljs av en rapport från Revionsrätten enligt artikel 45c i Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen om finansiella transaktioner för år 1995 med undantag för dem som hänför sig till intäkter och utgifter av administrativ karaktär.

Balansräkning per den 31 december 1995

(Belopp i ecu)

- Före avsättning av resultatet -

>Plats för tabell>

- Före avsättning av resultatet -

>Plats för tabell>

Resultaträkning för räkenskapsåret som slutar den 31 december 1995

(Belopp i ecu)

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

Avsättning av resultatet för räkenskapsåret som slutar den 31 december 1995

(Belopp i ecu)

>Plats för tabell>

NOTER TILL EKSG:S BOKSLUT PER DEN 31 DECEMBER 1995

(Belopp i ecu)

1. PRESENTATION AV BOKSLUTET

1.1 Europeiska kol- och stålgemenskapen (EKSG) inrättades enligt fördraget av den 18 april 1951. Enligt detta har EKSG till uppgift att bidra till medlemsstaternas ekonomiska utveckling genom att skapa en gemensam kol- och stålmarknad. De huvudsakliga inkomstkällorna för EKSG är intäkter av nettosaldot av den ekonomiska verksamheten, lån som tagits på den offentliga marknaden och direkta bankkrediter.

1.2 EKSG:s bokslut per den 31 december 1995 presenteras enligt bestämmelserna i rådets direktiv 78/660/EEG och 86/635/EEG om årsbokslut och sammanställd redovisning för banker och andra finansiella institut. (EGT nr L 222, 14.8.1978 och EGT nr L 372, 31.12.1986)

1.3 EKSG för sina böcker i de olika valutor som används för den ekonomiska verksamheten. Beloppen i bokslutet uttrycks i ecu.

I slutet av året används följande kurser för omräkning till ecu av de konton i balansräkningen som var i valuta:

>Plats för tabell>

1.4 Per den 31.12.1995 ser balansräkningen för de olika valutorna i punkt 1.3 samt för ecun ut på följande sätt:

>Plats för tabell>

2. BOKFÖRINGSPRINCIPER OCH METODER SOM TILLÄMPAS

2.1 Bokslutet är upprättat enligt allmänt accepterade bokföringsprinciper.

2.2 Kostnader och intäkter är noterade i valuta. De omräknas till ecu med den månatliga bokföringskurs som gäller på transaktionsdagen.

3. TILLGODOHAVANDEN HOS CENTRALBANKERNA

Denna post utgör EKSG:s tillgodohavanden hos centralbankerna i vissa medlemsstater.

4. FORDRINGAR HOS KREDITINSTITUT

4.1 A vista

Denna post omfattar även a vista-fordringar hos CEDEL.

4.2 På sikt eller med uppsägningstid

Restvärdet på dessa transaktioner fördelas enligt följande:

>Plats för tabell>

4.3 Lån

Restvärdet av dessa transaktioner fördelas enligt följande:

>Plats för tabell>

5. KUNDFORDRINGAR

5.1 Lån

Lån som har beviljats till kreditinstitut visas i posten "Fordringar till kreditinstitut" (se not 4).

Övriga lån ser ut på följande sätt:

>Plats för tabell>

5.2 Avgift

Före korrigering av värdet uppgår denna post till 8 355 018 ecu per den 31 december 1995 (16 625 804 ecu per den 31 december 1994). Den omfattar bl.a. ett belopp på 6 110 892 ecu för rättsliga förfaranden (5 924 068 ecu per den 31 december 1994) och ett belopp på 416 014 ecu för senareläggning av kollager (432 179 ecu per den 31 december 1994).

Enligt ett allmänt beslut från 1972 skall betalningen av avgiften för kol i lager skjutas upp temporärt.

5.3 Böter

Denna post upptar kommissionens fordringar på de företag som har fått böter vid tillämpningen av reglerna i fördraget.

Efter korrigeringar av värdet uppgår den till 64 703 179 ecu (64 041 463 ecu per den 31 december 1994).

Denna post består huvudsakligen av sammanlagd bötespost på 104 364 350 ecu (beslut 94/215/EKSG (1) av den 16 februari 1994) som kommissionen ålagt stålföretag för att de ej iakttagit konkurrensreglerna vid saluförande av stålbalkar. Betalningar upp till 32 151 350 ecu har inkasserats enligt detta beslut som blivit föremål för överklagande vid underrätten från nästan alla berörda företag.

5.4 Räntebidrag som skall återfås

Denna post visar fordringar på de företag som har erhållit lån för vilka kommissionen blivit tvungen att begära återbetalning helt eller delvis av de räntebidrag som redan utbetalats.

6. OBLIGATIONER OCH ANDRA VÄRDEPAPPER MED FAST AVKASTNING

6.1 Värdering

Obligationer och andra värdepapper med fast avkastning värderas till lägsta anskaffningsvärde eller till marknadsvärdet den 31 december 1995.

Undantag görs från denna regel för de värdepapper som anses som finansiella anläggningstillgångar (jämför punkt 6.5).

6.2 Uppställning

Obligationer och andra värdepapper med fast avkastning fördelar sig enligt följande:

>Plats för tabell>

6.3 Förfallodag 1996

De värdepapper som finns i aktieportföljen har sin slutliga förfallodag under 1996 upp till de belopp som nämns nedan:

>Plats för tabell>

6.4 Börsnotering

Aktieportföljen består av värdepapper som noterats på börsen upp till ett värde av 1 619 284 906 ecu och värdepapper som inte är börsnoterade för resten, dvs. 68 850 353 ecu.

6.5 Finansiella anläggningstillgångar

6.5.1 De finansiella anläggningstillgångarna består av värdepapper som är avsedda att förbli i aktieportföljen till den slutgiltiga förfallodagen.

Det rör sig i princip om värdepapper på kort eller medellång sikt samt EKSG-obligationer som återköpts i syfte att säkerställa upplåningen.

6.5.2 De värdepapper som har karaktären av finansiella anläggningstillgångar värderas till lägsta anskaffningsvärde eller till återbetalningsvärdet.

Återbetalningsvärdet på dessa värdepapper ligger över medelanskaffningsvärdet för ett totalbelopp på 582 828 ecu.

6.5.3 De finansiella anläggningstillgångarna fördelar sig enligt följande (i ecu):

>Plats för tabell>

7. MATERIELLA OCH IMMATERIELLA TILLGÅNGAR

>Plats för tabell>

De olika fastigheter som EKSG äger har genom avtal ställts till Europeiska gemenskapens förfogande mot hyra. Därigenom har det varit möjligt att betala och amortera de medel som EKSG har investerat.

I enlighet med dessa avtal har kommissionen under 1994 och 1995 fullständigt betalat tillbaka den resterande skulden, så att EKSG's egendomsrätt till fastigheterna kan överföras till Europeiska gemenskapen.

Per den 31 december 1995 hade endast egendomsrätten till fastigheten i Haren överförts.

För EKSG innebar denna transaktion en realisationsvinst på 339 066 ecu mellan försäljningssumman (5 639 066 ecu) och det bokförda nettovärdet (5 300 000 ecu) på avyttringsdagen den 27 februari 1995.

Vad gäller övriga fastigheter är redan inbetalda belopp från Europeiska gemenskapen uppförda på balansräkningens passivsida och utgör totalt en summa av 7 288 355 ecu, i avvaktan på att de juridiska formaliteterna för överföringen slutförs.

8. ÖVRIGA AKTIVA

>Plats för tabell>

9. AKTIVA REGLERINGSKONTON

>Plats för tabell>

10. SKULDER TILL KREDITINSTITUT

Restvärdet av dessa operationer fördelar sig enligt följande:

>Plats för tabell>

11. SKULDER SOM UTGÖRS AV ETT VÄRDEPAPPER

En del av lånen per den 31 december 1995 löper ut under räkenskapsåret 1996. De utgörs av ett belopp på 1 613 175 985 ecu.

12. ÖVRIGA PASSIVA

>Plats för tabell>

13. PASSIVA REGLERINGSKONTON

>Plats för tabell>

14. RESERVER FÖR RISKER OCH UTGIFTER

>Plats för tabell>

15. ÅTAGANDEN FÖR EKSG:S DRIFTBUDGET

EKSG:s driftbudget utvecklade sig på följande sätt under 1995:

>Plats för tabell>

16. RESERVER FÖR FINANSIERING AV EKSG:S DRIFTBUDGET

>Plats för tabell>

17. RESERV FÖR STORA RISKER

Med EKSG-fördragets utgång 2002 och den gradvisa minskningen av utestående lån, ökar riskkoncentrationen i betydande utsträckning på vissa lån (dessa stora risker har definierats i enlighet med direktiv 92/121/EEG av den 21 december 1992 om övervakning och kontroll av kreditinstituts stora exponeringar).

Reserven för stora risker gäller lån utan förstklassig garanti och som överstiger 25 % av EKSG:s egna medel.

Den avser särskilt att täcka riskerna med koncentration och skall verka dämpande vid eventuella tillkortakommanden.

Beräknat utifrån befintliga stora risker per den 31 december 1995 uppgår denna reserv enligt rekommendationer från internationella experter till 55 miljoner ecu.

18. RESERVER

>Plats för tabell>

Garantifonden är avsedd att täcka in- och utlåningsoperationer. Efter avsättning av 95 års andel av bidragen från de nya medlemsstaterna (14 429 322 ecu) och en återföring på 9 miljoner ecu uppgår garantifonden per den 31 december 1995 till 435 314 322 ecu. EKSG:s soliditetsgrad håller sig inom de 14-16 % som rekommenderas av internationella experter för att EKSG i förhållande till sin särskilda ställning skall kunna uppvisa balans i bokslutets struktur.

Specialreserven är avsedd för beviljande av lån från eget kapital för att finansiera subventionerade bostäder.

Den f.d. pensionsfonden utgjorde till en början alla pensionsåtaganden för EKSG före den 5 mars 1968. Från och med detta datum har medlemsstaterna tagit över utbetalningarna av pensioner till tjänstemännen. Denna fond används för att finansiera byggnadslån till Europeiska gemenskapernas tjänstemän. Den har även använts för att bevilja särskilda lån inom kol- och stålindustrin.

Vad gäller bidraget från de nya medlemsstaterna föreskriver protokoll nr 5 i bilagan till anslutningsakten för Finland, Sverige och Österrike ett bidrag till EKSG:s reservfonder på 44 100 000 ecu, som skall betalas i två räntefria och lika stora andelar den 1 januari 1995 och den 1 januari 1996.

Den första betalningen 1995 à 22 050 000 ecu skall sålunda fördelas mellan garantifonden, specialreserven och den f.d. pensionsfonden.

19. ANALYS AV RESULTATET

EKSG:s totala resultat påverkas både av resultatet av dess icke-budgetära operationer (in- och utlåning, placering av likvida tillgångar, variationer i växelkurser) och av utfallet av EKSG:s driftbudget.

19.1 Icke-budgetära operationer

>Plats för tabell>

19.2 Genomförande av EKSG:s driftbudget

>Plats för tabell>

19.3 Fastställande av resultatet

>Plats för tabell>

20. RÄNTOR OCH LIKNANDE UTGIFTER

>Plats för tabell>

21. ADMINISTRATIVA UTGIFTER

Ett belopp på 5 miljoner ecu har betalats in till den allmänna budgeten för Europeiska gemenskapernas kommission för att täcka EKSG:s administrativa utgifter.

22. ÖVRIGA DRIFTKOSTNADER

>Plats för tabell>

23. UPPLUPNA RÄNTOR OCH LIKNANDE INTÄKTER

>Plats för tabell>

24. ÖVRIGA DRIFTINTÄKTER

>Plats för tabell>

25. INTÄKTER SOM HÖR IHOP MED DRIFTBUDGETEN

>Plats för tabell>

26. ÅTAGANDEN UTANFÖR BOKSLUTET

26.1 Mottagna ätaganden

>Plats för tabell>

26.2 Lämnade åtaganden

>Plats för tabell>

27. UTVECKLING AV DEN EKONOMISKA SITUATIONEN FÖR DET RÄKENSKAPSÅR SOM SLUTAR DEN 31 DECEMBER 1995

>Plats för tabell>

VERKSTÄLLANDE AV EKSG:S DRIFTBUDGET FÖR RÄKENSKAPSÅRET 1995

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

(1) EGT nr L 116, 6.5.1994.

(2) Kommissionens prognos av den 9 november 1995 (EGT nr C 302, 14.11.1995)