II
(Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk)
KOMMISSIONEN
KOMMISSIONENS BESLUT
av den 28 juli 2006
om teknisk specifikation för driftskompatibilitet (TSD) avseende delsystemet ”Rullande materiel –
godsvagnar” i det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg
[delgivet med nr K(2006) 3345]
(Text av betydelse för EES)
(2006/861/EG)
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT
DETTA BESLUT
med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska
gemenskapen,
med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv
2001/16/EG om driftskompatibiliteten hos det transeuropeiskajärnvägssystemet för konventionella tåg (
1), särskilt artikel 6.1,
och
av följande skäl:
(1) I enlighet med artikel 2 c i direktiv 2001/16/EG är det
transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg
uppdelat i delsystem av strukturell eller funktionellbeskaffenhet.
(2) Enligt artikel 23.1 i direktivet måste det finnas en teknisk
specifikation för driftskompatibilitet (TSD) avseende del-
systemet ”Rullande materiel –godsvagnar”.
(3) Det första steget för upprättandet av en TSD är att uppdra åt
den europeiska organisationen för driftskompatibilitet för
järnvägar, European Association for Railway Interoperability
(AEIF) –som utsetts till gemensamt representativt organ –
att göra ett utkast till TSD:n.
(4) I enlighet med artikel 6.1 i direktiv 2001/16/EG har AEIF
fått i uppdrag att göra ett utkast till en TSD för delsystemet
”Rullande materiel –godsvagnar”. Grundparametrarna för
detta utkast till TSD antogs genom kommissionens beslut2004/446/EG av den 29 april 2004 om fastställande avgrundparametrar för de tekniska specifikationerna för
driftskompatibilitet (TSD) för buller, godsvagnar och tele-matiktillämpningar för godstrafik som avses i direktiv2001/16/EG (
2).
(5) Det utkast till TSD som utarbetades på basis av grund-
parametrarna åtföljdes av en inledande rapport. Den
innehöll en kostnads–nytto-analys i enlighet med artikel 6.5i ovannämnda direktiv.
(6) Utkastet till TSD:n har granskats –varvid den inledande
rapporten har beaktats –av den kommitté som inrättats
genom artikel 21 i rådets direktiv 98/48/EG av den 23 juli1996 om driftskompatibiliteten hos det transeuropeiskajärnvägssystemet för höghastighetståg (
3) och som
omnämns i artikel 21 i direktiv 2001/16/EG.
(7) Direktiv 2001/16/EG och TSD:erna gäller för moderniser-
ing men inte för utbyte av komponenter i samband med
underhåll. Medlemsstaterna uppmuntras dock att tillämpa
TSD:erna –när det går att göra det och omfattningen av
underhållsarbetet motiverar det –även på utbyte av
komponenter i samband med underhåll.
(8) När man tar nya, ombyggda eller moderniserade godsvag-
nar i drift, måste man i full utsträckning beakta miljöpå-
verkan, däribland buller. Därför är det viktigt att införandetav den TSD som detta beslut gäller genomförs i anslutningtill införandet av kraven i TSD:n för delsystemet ”Buller”, i
den utsträckning den sistnämnda TSD:n är tillämplig pågodsvagnar.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/1
(1) EGT L 110, 20.4.2001, s. 1. Direktivet ändrat genom Europa-
parlamentets och rådets direktiv 2004/50/EG (EUT L 164,30.4.2004, s. 114. Rättat i EUT L 220, 21.6.2004, s. 40).(2) EUT L 155, 30.4.2004, s. 1. Rättat i EUT L 193, 1.6.2004, s. 1.
(3) EGT L 235, 17.9.1996, s. 6. Direktivet senast ändrat genom direktiv
2004/50/EG.
(9) I sin nuvarande version täcker TSD:n inte helt och hållet alla
aspekter av driftskompatibiliteten. De områden som inte är
upptagna klassificeras som ”Öppna punkter” i bilaga JJ till
TSD:n. Driftskompatibiliteten skall enligt artikel 16.2 idirektiv 2001/16/EG kontrolleras på grundval av TSD:ernamed beaktande av de väsentliga kraven. Därför är detnödvändigt att fastställa vilka villkor som måste uppfyllas –
utöver dem som uttryckligen anges i den bifogade TSD:n –
under övergångsperioden från beslutets offentliggörandefram till den tidpunkt då TSD:n tillämpas till fullo.
(10) De enskilda medlemsstaterna skall informera varandra och
kommissionen om nationella tekniska bestämmelser som
tillämpas i syfte att uppnå driftskompatibilitet och uppfyllade väsentliga kraven i direktiv 2001/16/EG, om de organsom de utser för att genomföra förfarandet för bedömningav huruvida kraven och funktionsdugligheten är uppfyllda,samt om det förfarande som används för kontroll avdriftskompatibiliteten hos delsystem i enlighet med arti-kel 16.2 i direktiv 2001/16/EG. För detta ändamål börmedlemsstaterna i största möjliga utsträckning tillämpa deprinciper och kriterier som är fastlagda i direktiv 2001/16/EG för genomförandet av artikel 16.2, med anlitande av deorgan som anmälts i enlighet med artikel 20 i direktiv2001/16/EG. Kommissionen bör genomföra en analys avden information som överlämnas av medlemsstaterna omnationella bestämmelser, förfaranden, organ med ansvar förgenomförandet av förfaranden och förfarandenas varaktig-
het. I tillämpliga fall bör kommissionen diskutera med
kommittén om det finns behov av att vidta några åtgärder.
(11) TSD:n bör inte innehålla några krav på användning av viss
teknik eller bestämda tekniska lösningar, utom i de fall då
detta är absolut nödvändigt för driftskompatibiliteten hosdet transeuropeiska järnvägssystemet för konventionellatåg.
(12) TSD:n är grundad på bästa tillgängliga sakkunskap vid den
tidpunkt då utkastet utarbetas. Teknikens utveckling och
nya krav i fråga om drift och säkerhet samt andrasamhällskrav kan göra att TSD:n efter hand behöverrevideras eller kompletteras. I tillämpliga fall bör en översyneller uppdatering inledas i enlighet med artikel 6.3 i direktiv2001/16/EG.
(13) För att främja innovationer och för att tillvarata vunnen
erfarenhet bör den bifogade TSD:n revideras med jämna
mellanrum.
(14) Om innovativa lösningar föreslås skall tillverkaren eller
upphandlande enhet upplysa om avvikelser från det
berörda avsnittet i TSD:n. Europeiska järnvägsbyrån skallslutligen fastställa erforderliga specifikationer avseendefunktionalitet och gränssnitt hos lösningen samt utvecklabedömningsmetoderna.
(15) Trafik med godsvagnar regleras för närvarande av befintliga
nationella, bilaterala, multinationella eller internationella
avtal. Det är viktigt att dessa avtal inte hindrar denpågående och framtida utvecklingen i riktning mot drifts-kompatibilitet. Kommissionen måste därför granska dessaavtal för att avgöra huruvida den föreliggande TSD:n
behöver revideras som en följd av dessa avtal.
(16) För att undvika alla missförstånd bör det fastställas att de
bestämmelser i kommissionens beslut 2004/446/EG som
rör grundparametrarna för det transeuropeiska järnvägssy-stemet för konventionella tåg inte längre skall gälla.
(17) De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med
yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 21
i direktiv 96/48/EG.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Kommissionen antar härmed –i enlighet med artikel 6.1 i
direktiv 2001/16/EG –en teknisk specifikation för drifts-
kompatibilitet (TSD) avseende delsystemet ”Rullande materiel –
godsvagnar” i det transeuropeiska järnvägssystemet för kon-
ventionella tåg.
TSD:n återfinns i bilagan till detta beslut.TSD:n skall vara helt och hållet tillämplig på godsvagnar i
delsystemet ”Rullande materiel” – såsom detta begrepp definieras
i bilaga I till direktiv 2001/16/EG –i det transeuropeiska
järnvägssystemet för konventionella tåg med beaktande avartiklarna 2 och 3 i föreliggande beslut.
Artikel 2
1. För de punkter som klassificeras som ”öppna” i bilaga JJ till
TSD:n skall följande gälla: De villkor som måste vara uppfylldavid kontroll av driftskompatibilitet i enlighet med artikel 16.2 idirektiv 2001/16/EG skall utgöras av de tillämpliga tekniskabestämmelser som respektive medlemsstat använder sig av för attgodkänna idrifttagande av det delsystem som omfattas av dettabeslut.
2. Medlemsstaterna skall inom sex månader efter det att detta
beslut meddelats tillhandahålla övriga medlemsstater ochkommissionen
a) en förteckning över tillämpliga tekniska bestämmelser
enligt punkt 1,
b) uppgifter om vilka förfaranden för bedömning av upp-
fyllande av krav och för kontroll som skall följas avseendetillämpningen av nämnda bestämmelser,
c) uppgifter om vilka organ medlemsstaten utsett för att
genomföra dessa förfaranden.
Artikel 3
Medlemsstaterna skall anmäla följande slag av avtal till
kommissionen inom sex månader efter det att den bifogadeTSD:n trätt i kraft:
a) Sådana nationella, bilaterala eller multilaterala avtal mellan
medlemsstater och järnvägsföretag eller infrastrukturförval-tare som ingåtts på permanent eller tidsbegränsad basis ochsom är nödvändiga på grund av den mycket specifika ellerlokala beskaffenheten hos den planerade trafiken.L 344/2 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
b) Sådana bilaterala eller multilaterala avtal mellan järnvägs-
företag, infrastrukturförvaltare eller säkerhetsmyndighetersom leder till en hög grad av driftskompatibilitet lokalt ellerregionalt.
c) Sådana internationella avtal som ingåtts mellan en eller
flera medlemsstater och minst ett land utanför Europeiskaunionen, eller mellan järnvägsföretag och infrastrukturför-valtare i medlemsstater och minst ett järnvägsföretag elleren infrastrukturförvaltare i ett land utanför Europeiskaunionen, och som leder till en hög grad av drifts-kompatibilitet lokalt eller regionalt.
Artikel 4
De bestämmelser i beslut 2004/446/EG som rör grundparamet-
rarna för det transeuropeiska järnvägssystemet för konventio-nella tåg upphör att gälla det datum detta beslut träder i kraft.Artikel 5
Detta beslut träder i kraft sex månader efter dagen för dess
anmälan.
Artikel 6
Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.
Utfärdat i Bryssel den 28 juli 2006.
På kommissionens vägnar
Jacques BARROT
Vice ordförande8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/3
BILAGA
Tekniska specifikationer för driftskompatibilitet Delsystem: Rullande materiel Tillämpningsområde: Godsvagnar
1. Inledning . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 19
1.1. TEKNISKT TILLÄMPNINGSOMRÅDE . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 191.2. GEOGRAFISKT TILLÄMPNINGSOMRÅDE . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 19
1.3. INNEHÅLLET I DENNA TSD . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 19
2. Definition av delsystemet/tillämpningsområdet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 19
2.1. DEFINITION AV DELSYSTEMET . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 19
2.2. DELSYSTEMETS FUNKTIONER . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 20
2.3. GRÄNSSNITT MOT ANDRA DELSYSTEM . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 203. Väsentliga krav . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 21
3.1. ALLMÄNT . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 21
3.2. DE VÄSENTLIGA KRAVEN AVSER . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 223.3. ALLMÄNNA KRAV . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 22
3.3.1. SÄKERHET . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 22
3.3.2. TILLFÖRLITLIGHET OCH TILLGÄNGLIGHET . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 24
3.3.3. HÄLSA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 24
3.3.4. MILJÖSKYDD . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 24
3.3.5. TEKNISK KOMPATIBILITET . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 253.4. SÄRSKILDA KRAV FÖR DELSYSTEMET RULLANDE MATERIEL . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 26
3.4.1. SÄKERHET . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 26
3.4.2. TILLFÖRLITLIGHET OCH TILLGÄNGLIGHET . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 27
3.4.3. TEKNISK KOMPATIBILITET . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 27
3.5. SÄRSKILDA KRAV FÖR UNDERHÅLL . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 28
3.5.1. HÄLSA OCH SÄKERHET . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 28
3.5.2. MILJÖSKYDD . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 28
3.5.3. TEKNISK KOMPATIBILITET . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 28
3.6. SÄRSKILDA KRAV FÖR ANDRA DELSYSTEM SOM ÄVEN BERÖR DELSYSTEMET RULLANDE
MATERIEL . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 28
3.6.1. DELSYSTEMET INFRASTRUKTUR . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 28
3.6.1.1. SÄKERHET . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 28L 344/4 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
3.6.2. DELSYSTEMET ENERGIFÖRSÖRJNING . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 29
3.6.2.1. SÄKERHET . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 293.6.2.2. MILJÖSKYDD . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 293.6.2.3. TEKNISK KOMPATIBILITET . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 293.6.3. DELSYSTEMET TRAFIKSTYRNING OCH SIGNALERING . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 29
3.6.3.1. SÄKERHET . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 29
3.6.3.2. TEKNISK KOMPATIBILITET . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 293.6.4. DELSYSTEMET DRIFT OCH TRAFIKLEDNING . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 30
3.6.4.1. SÄKERHET . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 303.6.4.2. TILLFÖRLITLIGHET OCH TILLGÄNGLIGHET . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 303.6.4.3. TEKNISK KOMPATIBILITET . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 303.6.5. DELSYSTEMET TELEMATIKAPPLIKATIONER FÖR GODS- OCH PERSONTRAFIK . . . . . . . . . . . . . . . . . 30
3.6.5.1. TEKNISK KOMPATIBILITET . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 303.6.5.2. TILLFÖRLITLIGHET OCH TILLGÄNGLIGHET . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 313.6.5.3. HÄLSA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 313.6.5.4. SÄKERHET . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 314. Beskrivning av delsystemet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 31
4.1. INLEDNING . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 314.2. FUNKTIONELLA OCH TEKNISKA SPECIFIKATIONER FÖR DELSYSTEMET . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 31
4.2.1. ALLMÄNT . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 31
4.2.2. STRUKTURER OCH MEKANISKA DELAR . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 33
4.2.2.1. GRÄNSSNITT (T.EX. KOPPEL) MELLAN FORDON, MELLAN FORDONSSÄTT OCH MELLAN TÅG . 334.2.2.1.1. ALLMÄNT . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 334.2.2.1.2. FUNKTIONELLA OCH TEKNISKA SPECIFIKATIONER . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 334.2.2.1.2.1. BUFFERTAR . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 334.2.2.1.2.2. DRAGINRÄTTNING . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 334.2.2.1.2.3. SAMVERKAN MELLAN BUFFERT OCH DRAGINRÄTTNING . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 344.2.2.2. SÄKER PÅ- OCH AVSTIGNING PÅ RULLANDE MATERIEL . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 344.2.2.3. HÅLLFASTHETEN HOS FORDONETS GRUNDSTRUKTUR OCH FASTSÄTTNING AV LAST . . . . . . . . 358.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/5
4.2.2.3.1. ALLMÄNT . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 35
4.2.2.3.2. EXCEPTIONELLA BELASTNINGAR . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 364.2.2.3.2.1. KONSTRUKTIONSBELASTNINGAR I LÄNGDRIKTNINGEN . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 364.2.2.3.2.2. STÖRSTA VERTIKALA BELASTNING . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 36
4.2.2.3.2.3. LASTKOMBINATIONER . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 37
4.2.2.3.2.4. LYFTNING OCH UPPALLNING . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 374.2.2.3.2.5. FASTSÄTTNING AV UTRUSTNING (INKLUSIVE KORG/BOGGI) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 374.2.2.3.2.6. ANDRA EXCEPTIONELLA BELASTNINGAR . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 374.2.2.3.3. DRIFTSBELASTNINGAR (UTMATTNING) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 374.2.2.3.3.1. BELASTNINGSKÄLLOR . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 374.2.2.3.3.2. BEVIS FÖR UTMATTNINGSHÅLLFASTHET . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 384.2.2.3.4. STYVHET HOS FORDONETS GRUNDSTRUKTUR . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 38
4.2.2.3.4.1. NEDBÖJNINGAR . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 38
4.2.2.3.4.2. SVÄNGNINGSMODER . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 384.2.2.3.4.3. TORSIONSSTYVHET . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 384.2.2.3.4.4. UTRUSTNING . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 384.2.2.3.5. LASTSÄKRING . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 384.2.2.4. STÄNGNING OCH LÅSNING AV DÖRRAR . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 384.2.2.5. MÄRKNING AV GODSVAGNAR . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 394.2.2.6. FARLIGT GODS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 394.2.2.6.1. ALLMÄNT . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 39
4.2.2.6.2. LAGSTIFTNING TILLÄMPLIG PÅ RULLANDE MATERIEL FÖR TRANSPORT AV FARLIGT GODS . . 39
4.2.2.6.3. YTTERLIGARE LAGSTIFTNING TILLÄMPLIG FÖR TANKAR . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 404.2.2.6.4. UNDERHÅLLSREGLER . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 404.2.3. SAMVERKAN MELLAN FORDON OCH BANA SAMT FORDONSPROFILER . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 40
4.2.3.1. KINEMATISK LASTPROFIL . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 404.2.3.2. STATISK AXELLAST, DYNAMISK HJULBELASTNING OCH LINJÄR BELASTNING . . . . . . . . . . . . . . . . . 414.2.3.3. PARAMETRAR FÖR RULLANDE MATERIEL SOM PÅVERKAR MARKBASERADE TÅGÖVERVAK-
NINGSSYSTEM . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 43
4.2.3.3.1. KORTSLUTANDE FÖRMÅGA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 43L 344/6 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
4.2.3.3.2. VARMGÅNGSDETEKTERING . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 43
4.2.3.4. FORDONETS DYNAMISKA BETEENDE . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 434.2.3.4.1. ALLMÄNT . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 434.2.3.4.2. FUNKTIONELLA OCH TEKNISKA SPECIFIKATIONER . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 44
4.2.3.4.2.1. SÄKERHET MOT URSPÅRNING OCH INSTABIL GÅNG . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 44
4.2.3.4.2.2. SÄKERHET MOT URSPÅRNING VID SKEVT SPÅRLÄGE . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 454.2.3.4.2.3. UNDERHÅLLSREGLER . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 454.2.3.4.2.4. FJÄDRING . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 454.2.3.5. LONGITUDINELLA TRYCKKRAFTER . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 454.2.3.5.1. ALLMÄNT . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 454.2.3.5.2. FUNKTIONELLA OCH TEKNISKA SPECIFIKATIONER . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 464.2.4. BROMSAR . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 47
4.2.4.1. BROMSPRESTANDA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 47
4.2.4.1.1. ALLMÄNT . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 474.2.4.1.2. FUNKTIONELLA OCH TEKNISKA SPECIFIKATIONER . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 474.2.4.1.2.1. HUVUDLEDNING . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 474.2.4.1.2.2. BROMSPRESTANDAFAKTORER . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 474.2.4.1.2.3. MEKANISKA KOMPONENTER . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 524.2.4.1.2.4. ENERGILAGRING . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 524.2.4.1.2.5. ENERGIGRÄNSVÄRDEN . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 524.2.4.1.2.6. FASTBROMSNINGSSKYDD (WSP) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 53
4.2.4.1.2.7. LUFTFÖRSÖRJNING . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 53
4.2.4.1.2.8. PARKERINGSBROMS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 534.2.5. KOMMUNIKATION . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 54
4.2.5.1. FORDONETS FÖRMÅGA ATT ÖVERFÖRA INFORMATION FRÅN FORDON TILL FORDON . . . . . . . 544.2.5.2. FORDONETS FÖRMÅGA ATT ÖVERFÖRA INFORMATION MELLAN MARKBASERAT SYSTEM OCH
FORDON . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 54
4.2.5.2.1. ALLMÄNT . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 54
4.2.5.2.2. FUNKTIONELLA OCH TEKNISKA SPECIFIKATIONER . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 544.2.5.2.3. UNDERHÅLLSREGLER . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 558.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/7
4.2.6. KLIMAT- OCH MILJÖFÖRHÅLLANDEN . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 55
4.2.6.1. KLIMAT- OCH MILJÖFÖRHÅLLANDEN . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 554.2.6.1.1. ALLMÄNT . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 554.2.6.1.2. FUNKTIONELLA OCH TEKNISKA SPECIFIKATIONER . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 554.2.6.1.2.1. HÖJD . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 55
4.2.6.1.2.2. TEMPERATUR . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 55
4.2.6.1.2.3. FUKTIGHET . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 564.2.6.1.2.4. LUFTRÖRELSE . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 564.2.6.1.2.5. REGN . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 564.2.6.1.2.6. SNÖ, IS OCH HAGEL . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 574.2.6.1.2.7. SOLSTRÅLNING . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 574.2.6.1.2.8. MOTSTÅNDSKRAFT MOT FÖRORENINGAR . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 574.2.6.2. AERODYNAMISKA EFFEKTER . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 574.2.6.3. SIDOVINDAR . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 574.2.7. SKYDDSSYSTEM . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 57
4.2.7.1. NÖDFALLSÅTGÄRDER . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 574.2.7.2. BRANDSÄKERHET . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 574.2.7.2.1. ALLMÄNT . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 574.2.7.2.2. FUNKTIONELLA OCH TEKNISKA SPECIFIKATIONER . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 58
4.2.7.2.2.1. DEFINITIONER . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 58
4.2.7.2.2.2. REFERENSER . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 584.2.7.2.2.3. KONSTRUKTIONSREGLER . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 584.2.7.2.2.4. MATERIALKRAV . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 584.2.7.2.2.5. UNDERHÅLL AV BRANDSKYDDSÅTGÄRDERNA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 604.2.7.3. ELEKTRISKT SKYDD . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 604.2.7.3.1. ALLMÄNT . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 604.2.7.3.2. FUNKTIONELLA OCH TEKNISKA SPECIFIKATIONER . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 604.2.7.3.2.1. JORDNING AV GODSVAGNAR . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 604.2.7.3.2.2. JORDNING AV ELUTRUSTNING I GODSVAGNAR . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 60L 344/8 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
4.2.7.4. FASTSÄTTNING AV SLUTSIGNALER . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 61
4.2.7.4.1. ALLMÄNT . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 614.2.7.4.2. FUNKTIONELLA OCH TEKNISKA SPECIFIKATIONER . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 614.2.7.4.2.1. EGENSKAPER . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 61
4.2.7.4.2.2. PLACERING . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 61
4.2.7.5. VILLKOR FÖR HYDRAULISK/PNEUMATISK UTRUSTNING PÅ GODSVAGNAR . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 614.2.7.5.1. ALLMÄNT . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 614.2.7.5.2. FUNKTIONELLA OCH TEKNISKA SPECIFIKATIONER . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 614.2.8. UNDERHÅLL: UNDERHÅLLSJOURNAL . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 61
4.2.8.1. DEFINITION, INNEHÅLL OCH KRITERIER FÖR UNDERHÅLLSJOURNALEN . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 624.2.8.1.1. UNDERHÅLLSJOURNAL . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 624.2.8.1.2. HANTERING AV UNDERHÅLLSJOURNALEN. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 64
4.3. FUNKTIONELLA OCH TEKNISKA SPECIFIKATIONER FÖR GRÄNSSNITTEN . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 65
4.3.1. ALLMÄNT . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 65
4.3.2. DELSYSTEMET TRAFIKSTYRNING OCH SIGNALERING . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 66
4.3.2.1. STATISK AXELLAST OCH LINJÄR BELASTNING (AVSNITT 4.2.3.2) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 664.3.2.2. HJUL . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 664.3.2.3. PARAMETRAR FÖR RULLANDE MATERIEL SOM PÅVERKAR MARKBASERADE TÅGÖVERVAK-
NINGSSYSTEM . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 67
4.3.2.4. BROMSAR . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 67
4.3.2.4.1. BROMSPRESTANDA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 674.3.3. DELSYSTEMET DRIFT OCH TRAFIKLEDNING . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 67
4.3.3.1. GRÄNSSNITT MELLAN FORDON, MELLAN FORDONSSÄTT OCH MELLAN TÅG . . . . . . . . . . . . . . . . . 67
4.3.3.2. STÄNGNING OCH LÅSNING AV DÖRRAR . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 67
4.3.3.3. SÄKRING/LASTSÄKRING . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 674.3.3.4. MÄRKNING AV GODSVAGNAR. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 674.3.3.5. FARLIGT GODS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 674.3.3.6. LONGITUDINELLA TRYCKKRAFTER . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 674.3.3.7. BROMSPRESTANDA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 684.3.3.8. KOMMUNIKATION . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 688.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/9
4.3.3.8.1. FORDONETS FÖRMÅGA ATT ÖVERFÖRA INFORMATION MELLAN MARK OCH FORDON . . . . . . 68
4.3.3.9. KLIMAT- OCH MILJÖFÖRHÅLLANDEN . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 684.3.3.10. AERODYNAMISKA EFFEKTER . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 684.3.3.11. SIDOVINDAR . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 684.3.3.12. NÖDFALLSÅTGÄRDER . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 68
4.3.3.13. BRANDSÄKERHET . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 69
4.3.4. DELSYSTEMET TELEMATIKAPPLIKATIONER FÖR DELSYSTEMET GODSTRAFIK . . . . . . . . . . . . . . . . . 69
4.3.5. DELSYSTEMET INFRASTRUKTUR . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 69
4.3.5.1. GRÄNSSNITT MELLAN FORDON, MELLAN FORDONSSÄTT OCH MELLAN TÅG . . . . . . . . . . . . . . . . . 694.3.5.2. HÅLLFASTHETEN HOS FORDONETS GRUNDSTRUKTUR OCH FASTSÄTTNING AV LAST . . . . . . . . 694.3.5.3. KINEMATISK LASTPROFIL . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 694.3.5.4. STATISK AXELLAST, DYNAMISK HJULBELASTNING OCH LINJÄR BELASTNING . . . . . . . . . . . . . . . . . 694.3.5.5. FORDONETS DYNAMISKA BETEENDE . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 694.3.5.6. LONGITUDINELLA TRYCKKRAFTER . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 694.3.5.7. KLIMAT- OCH MILJÖFÖRHÅLLANDEN . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 694.3.5.8. BRANDSKYDD . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 694.3.6. DELSYSTEMET ENERGIFÖRSÖRJNING . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 69
4.3.7. RÅDETS DIREKTIV 96/49/EG OCH DESS BILAGA (RID) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 69
4.3.7.1. FARLIGT GODS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 69
4.3.8. TSD BULLER FÖR OMRÅDET KONVENTIONELLA TÅG . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 69
4.4. DRIFTSREGLER . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 694.5. UNDERHÅLLSREGLER . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 704.6. YRKESKVALIFIKATIONER . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 704.7. HÄLSO- OCH SÄKERHETSKRAV . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 704.8. REGISTREN ÖVER INFRASTRUKTUR OCH RULLANDE MATERIEL . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 714.8.1. INFRASTRUKTURREGISTRET . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 71
4.8.2. REGISTRET FÖR RULLANDE MATERIEL . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 71
5. Driftskompatibilitetskomponenter . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 71
5.1. DEFINITION . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 71L 344/10 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
5.2. INNOVATIVA LÖSNINGAR . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 71
5.3. FÖRTECKNING ÖVER KOMPONENTER . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 725.3.1. STRUKTURER OCH MEKANISKA DELAR . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 72
5.3.1.1. BUFFERTAR . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 725.3.1.2. DRAGINRÄTTNING . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 72
5.3.1.3. SKYLTAR OCH DEKALER FÖR MÄRKNING . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 72
5.3.2. SAMVERKAN MELLAN FORDON OCH BANA SAMT FORDONSPROFILER . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 72
5.3.2.1. BOGGI OCH LÖPVERK . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 725.3.2.2. HJULPAR . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 725.3.2.3. HJUL . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 725.3.2.4. AXLAR . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 725.3.3. BROMSAR . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 72
5.3.3.1. STYRVENTIL . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 725.3.3.2. LASTBROMSAUTOMAT/AUTOMATISK LASTVÄXEL . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 725.3.3.3. FASTBROMSNINGSSKYDD . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 725.3.3.4. BROMSREGULATOR . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 725.3.3.5. BROMSCYLINDER/MANÖVERORGAN . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 725.3.3.6. PNEUMATISK KOPPLINGSNÄVE . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 725.3.3.7. KOPPLINGSVENTIL . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 72
5.3.3.8. AVSTÄNGNINGSANORDNING FÖR STYRVENTIL . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 72
5.3.3.9. BROMSBELÄGG . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 725.3.3.10. BROMSBLOCK . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 725.3.3.11. SNABBTÖMNINGSVENTIL FÖR HUVUDLEDNING . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 725.3.3.12. AUTOMATISK LASTVÄXEL . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 725.3.4. KOMMUNIKATION . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 72
5.3.5. KLIMAT- OCH MILJÖFÖRHÅLLANDEN . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 72
5.3.6. SKYDDSSYSTEM . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 72
5.4. PRESTANDA OCH SPECIFIKATIONER FÖR KOMPONENTER . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 725.4.1. STRUKTURER OCH MEKANISKA DELAR . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 728.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/11
5.4.1.1. BUFFERTAR . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 72
5.4.1.2. DRAGINRÄTTNING . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 735.4.1.3. SKYLTAR OCH DEKALER FÖR MÄRKNING . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 735.4.2. SAMVERKAN MELLAN FORDON OCH BANA SAMT FORDONSPROFILER . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 73
5.4.2.1. BOGGI OCH LÖPVERK . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 73
5.4.2.2. HJULPAR . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 745.4.2.3. HJUL . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 745.4.2.4. AXLAR . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 745.4.3. BROMSAR . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 74
5.4.3.1. GODKÄNDA KOMPONENTER VID TIDEN FÖR OFFENTLIGGÖRANDET AV DENNA TSD . . . . . . . . . 745.4.3.2. STYRVENTIL . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 745.4.3.3. LASTBROMSAUTOMAT/AUTOMATISK LASTVÄXEL . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 74
5.4.3.4. FASTBROMSNINGSSKYDD . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 74
5.4.3.5. BROMSREGULATOR . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 755.4.3.6. BROMSCYLINDER/MANÖVERORGAN . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 755.4.3.7. SLANGKOPPLING . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 755.4.3.8. KOPPLINGSVENTIL . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 755.4.3.9. AVSTÄNGNINGSANORDNING FÖR STYRVENTIL . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 755.4.3.10. BROMSBELÄGG . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 755.4.3.11. BROMSBLOCK . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 755.4.3.12. SNABBTÖMNINGSVENTIL FÖR HUVUDLEDNING . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 75
5.4.3.13. AUTOMATISK LASTVÄXEL . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 75
6. Bedömning av komponenternas överensstämmelse och/eller lämplighet för användning samt
kontroll av delsysteme . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 75
6.1. DRIFTSKOMPATIBILITETSKOMPONENTER . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 75
6.1.1. BEDÖMNINGSFÖRFARANDEN . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 75
6.1.2. MODULER . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 76
6.1.2.1. ALLMÄNT . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 766.1.2.2. BEFINTLIGA LÖSNINGAR FÖR DRIFTSKOMPATIBILITETSKOMPONENTER . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 766.1.2.3. INNOVATIVA LÖSNINGAR FÖR DRIFTSKOMPATIBILITETSKOMPONENTER . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 77L 344/12 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
6.1.2.4. BEDÖMNING AV LÄMPLIGHET FÖR ANVÄNDNING . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 77
6.1.3. SPECIFIKATION FÖR BEDÖMNING AV DRIFTSKOMPATIBILITETSKOMPONENTER . . . . . . . . . . . . . . . . 776.1.3.1. STRUKTURER OCH MEKANISKA DELAR . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 776.1.3.1.1. BUFFERTAR . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 77
6.1.3.1.2. DRAGINRÄTTNING . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 77
6.1.3.1.3. MÄRKNING AV GODSVAGNAR . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 776.1.3.2. SAMVERKAN MELLAN FORDON OCH BANA SAMT FORDONSPROFILER . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 776.1.3.2.1. BOGGI OCH DESS LÖPVERK . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 776.1.3.2.2. HJULPAR . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 786.1.3.2.3. HJUL . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 796.1.3.2.4. AXEL . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 796.1.3.3. BROMSAR . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 79
6.2. DELSYSTEMET KONVENTIONELL RULLANDE MATERIEL –GODSVAGNAR . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 79
6.2.1. BEDÖMNINGSFÖRFARANDEN . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 79
6.2.2. MODULER . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 79
6.2.2.1. ALLMÄNT . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 796.2.2.2. INNOVATIVA LÖSNINGAR . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 806.2.2.3. BEDÖMNING AV UNDERHÅLL . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 806.2.3. SPECIFIKATIONER FÖR BEDÖMNING AV DELSYSTEMET . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 80
6.2.3.1. STRUKTURER OCH MEKANISKA DELAR . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 806.2.3.1.1. HÅLLFASTHETEN HOS FORDONETS GRUNDSTRUKTUR OCH FASTSÄTTNING AV LAST . . . . . . . . 80
6.2.3.2. SAMVERKAN MELLAN FORDON OCH BANA SAMT FORDONSPROFILER . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 80
6.2.3.2.1. FORDONETS DYNAMISKA BETEENDE . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 806.2.3.2.1.1. TILLÄMPNING AV FÖRFARANDET MED PARTIELLT TYPGODKÄNNANDE . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 806.2.3.2.1.2. CERTIFIERING AV NYA GODSVAGNAR . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 816.2.3.2.1.3. UNDANTAG FRÅN PROVNINGEN AV DET DYNAMISKA BETEENDET FÖR GODSVAGNAR SOM
BYGGS ELLER BYGGS OM FÖR ATT KÖRA UPP TILL 100 ELLER 120 KM/H . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 81
6.2.3.2.2. LONGITUDINELLA TRYCKKRAFTER FÖR GODSVAGNAR MED SIDOBUFFERTAR . . . . . . . . . . . . . . . . . 81
6.2.3.2.3. MÄTNING AV GODSVAGNAR . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 816.2.3.3. BROMSAR . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 828.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/13
6.2.3.3.1. BROMSPRESTANDA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 82
6.2.3.3.2. MINSTA PROV AV BROMSSYSTEM . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 826.2.3.4. KLIMAT- OCH MILJÖFÖRHÅLLANDEN . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 846.2.3.4.1. TEMPERATUR OCH ANDRA KLIMAT- OCH MILJÖFÖRHÅLLANDEN . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 84
6.2.3.4.1.1. TEMPERATUR . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 84
6.2.3.4.1.2. ANDRA KLIMAT- OCH MILJÖFÖRHÅLLANDEN . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 846.2.3.4.2. AERODYNAMISKA EFFEKTER . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 856.2.3.4.3. SIDOVINDAR . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 857. Genomförande . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 85
7.1. ALLMÄNT . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 857.2. ÖVERSYN AV TSD . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 857.3. TILLÄMPNING AV DENNA TSD PÅ NY RULLANDE MATERIEL . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 85
7.4. BEFINTLIG RULLANDE MATERIEL . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 85
7.4.1. TILLÄMPNING AV DENNA TSD PÅ BEFINTLIG RULLANDE MATERIEL . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 85
7.4.2. UPPGRADERING OCH OMBYGGNAD AV BEFINTLIGA GODSVAGNAR . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 86
7.4.3. YTTERLIGARE KRAV PÅ MÄRKNING AV GODSVAGNAR . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 86
7.5. GODSVAGNAR I DRIFT ENLIGT NATIONELLA, BILATERALA, MULTILATERALA ELLER INTER-
NATIONELLA ÖVERENSKOMMELSER . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 86
7.5.1. BEFINTLIGA ÖVERENSKOMMELSER . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 86
7.5.2. FRAMTIDA ÖVERENSKOMMELSER . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 87
7.6. IDRIFTTAGANDE AV GODSVAGNAR . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 877.7. SPECIALFALL . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 877.7.1. INLEDNING . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 87
7.7.2. FÖRTECKNING ÖVER SPECIALFALL . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 87
7.7.2.1. STRUKTURER OCH MEKANISKA DELAR . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 887.7.2.1.1. GRÄNSSNITT (T.EX. KOPPEL) MELLAN FORDON, MELLAN FORDONSSÄTT OCH MELLAN TÅG . 887.7.2.1.1.1. SPÅRVIDD 1 524 MM . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 887.7.2.1.1.2. SPÅRVIDD 1 520 MM . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 887.7.2.1.1.3. SPÅRVIDD 1 520 MM/1 524 MM . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 917.7.2.1.1.4. SPÅRVIDD 1 520MM . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 91L 344/14 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
7.7.2.1.1.5. SPÅRVIDD 1 668 MM –AVSTÅND MELLAN BUFFERTARNAS CENTRUMLINJER . . . . . . . . . . . . . . . . . . 91
7.7.2.1.1.6. GRÄNSSNITT MELLAN FORDON . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 91
7.7.2.1.1.7. ALLMÄNNA SPECIALFALL PÅ JÄRNVÄGSNÄT MED SPÅRVIDD 1 000 MM ELLER MINDRE . . . . . . 917.7.2.1.2. SÄKER PÅ- OCH AVSTIGNING PÅ RULLANDE MATERIEL . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 92
7.7.2.1.2.1. SÄKER PÅ- OCH AVSTIGNING PÅ RULLANDE MATERIEL I IRLAND OCH NORDIRLAND . . . . . . . . 92
7.7.2.1.3. HÅLLFASTHETEN HOS FORDONETS GRUNDSTRUKTUR OCH FASTSÄTTNING AV LAST . . . . . . . . 92
7.7.2.1.3.1. LINJER MED SPÅRVIDDEN 1 520 MM . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 92
7.7.2.1.3.2. LINJER MED SPÅRVIDDEN 1 668 MM –LYFTNING . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 94
7.7.2.2. SAMVERKAN MELLAN FORDON OCH BANA SAMT FORDONSPROFILER . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 95
7.7.2.2.1. KINEMATISK LASTPROFIL . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 957.7.2.2.1.1. KINEMATISK LASTPROFIL, STORBRITANNIEN . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 95
7.7.2.2.1.2. GODSVAGNAR FÖR SPÅRVIDDERNA 1 520 OCH 1 435 MM . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 95
7.7.2.2.1.3. KINEMATISK LASTPROFIL, FINLAND . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 95
7.7.2.2.1.4. KINEMATISK LASTPROFIL, SPANIEN OCH PORTUGAL . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 95
7.7.2.2.1.5. KINEMATISK LASTPROFIL, IRLAND . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 96
7.7.2.2.2. STATISK AXELLAST, DYNAMISK HJULBELASTNING OCH LINJÄR BELASTNING . . . . . . . . . . . . . . . . . 96
7.7.2.2.2.1. STATISK AXELLAST, DYNAMISK HJULBELASTNING OCH LINJÄR BELASTNING, FINLAND . . . . . . 96
7.7.2.2.2.2. STATISK AXELLAST, DYNAMISK HJULBELASTNING OCH LINJÄR BELASTNING, STORBRITAN-
NIEN . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 96
7.7.2.2.2.3. STATISK AXELLAST, DYNAMISK HJULBELASTNING OCH LINJÄR BELASTNING, LETTLAND,
LITAUEN, ESTLAND . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 96
7.7.2.2.2.4. STATISK AXELLAST, DYNAMISK HJULBELASTNING OCH LINJÄR BELASTNING, IRLAND OCH
NORDIRLAND . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 96
7.7.2.2.3. PARAMETRAR FÖR RULLANDE MATERIEL SOM PÅVERKAR MARKBASERADE TÅGÖVERVAK-
NINGSSYSTEM . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 97
7.7.2.2.4. FORDONETS DYNAMISKA BETEENDE . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 97
7.7.2.2.4.1. FÖRTECKNING ÖVER SPECIALFALL AV HJULDIAMETRAR FÖR OLIKA SPÅRVIDDER . . . . . . . . . . . . 97
7.7.2.2.4.2. HJULMATERIAL: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 97
7.7.2.2.4.3. SÄRSKILDA BELASTNINGAR: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 977.7.2.2.4.4. FORDONETS DYNAMISKA BETEENDE, SPANIEN OCH PORTUGAL . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 97
7.7.2.2.4.5. FORDONETS DYNAMISKA BETEENDE, IRLAND OCH NORDIRLAND . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 98
7.7.2.2.5. LONGITUDINELLA TRYCKKRAFTER . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 988.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/15
7.7.2.2.5.1. LONGITUDINELLA TRYCKKRAFTER, POLEN OCH SLOVAKIEN PÅ UTVALDA LINJER MED
SPÅRVIDDEN 1 520 MM, LITAUEN, LETTLAND OCH ESTLAND . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 98
7.7.2.2.6. BOGGI OCH LÖPVERK . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 98
7.7.2.2.6.1. BOGGI OCH LÖPVERK, POLEN OCH SLOVAKIEN PÅ UTVALDA LINJER MED SPÅRVIDDEN 1 520
MM, LITAUEN, LETTLAND, ESTLAND . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 98
7.7.2.2.6.2. BOGGI OCH LÖPVERK, SPANIEN OCH PORTUGAL . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 99
7.7.2.3. BROMSAR . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 100
7.7.2.3.1. BROMSPRESTANDA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 100
7.7.2.3.1.1. BROMSPRESTANDA, STORBRITANNIEN . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1007.7.2.3.1.2. BROMSPRESTANDA, POLEN OCH SLOVAKIEN PÅ UTVALDA LINJER MED SPÅRVIDDEN 1 520
MM, LITAUEN, LETTLAND, ESTLAND . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 100
7.7.2.3.1.3. BROMSPRESTANDA, FINLAND . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 102
7.7.2.3.1.4. BROMSPRESTANDA, SPANIEN OCH PORTUGAL. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1027.7.2.3.1.5. BROMSPRESTANDA, FINLAND, SVERIGE, NORGE, ESTLAND, LETTLAND OCH LITAUEN . . . . . . . . 102
7.7.2.3.1.6. BROMSPRESTANDA, IRLAND OCH NORDIRLAND . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 102
7.7.2.3.2. PARKERINGSBROMS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1037.7.2.3.2.1. PARKERINGSBROMS, STORBRITANNIEN . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1037.7.2.3.2.2. PARKERINGSBROMS, IRLAND OCH NORDIRLAND . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 103
7.7.2.4. KLIMAT- OCH MILJÖFÖRHÅLLANDEN . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 103
7.7.2.4.1. KLIMAT- OCH MILJÖFÖRHÅLLANDEN . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1037.7.2.4.1.1. KLIMAT- OCH MILJÖFÖRHÅLLANDEN, SPANIEN OCH PORTUGAL. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 103
7.7.2.4.2. BRANDSÄKERHET . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 103
7.7.2.4.2.1. BRANDSÄKERHET, SPANIEN OCH PORTUGAL. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1037.7.2.4.3. ELEKTRISKT SKYDD . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 104
7.7.2.4.3.1. Elektriskt skydd, polen och slovakien på utvalda linjer med spårvidden 1 520 mm, Litauen, Lettland,
Estland . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 104
7.7.3. TABELL ÖVER SPECIALFALL ORDNAD EFTER MEDLEMSSTAT . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 104L 344/16 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
Innehåll: Bilagor
Ref. Titel
A Strukturer och mekaniska delar
B Strukturer och mekaniska delar –Godsvagnars märkning
C Samverkan mellan fordon och bana samt fordonsprofiler –Kinematisk lastprofil
D Samverkan mellan fordon och bana samt fordonsprofiler –Statisk axellast, dynamisk hjulbelastning och
linjär belastning
E Samverkan mellan fordon och bana samt fordonsprofiler –Hjulpars mått och toleranser för
standardspår
F Kommunikation –Fordonets förmåga att överföra information mellan mark och fordon
G Klimat- och miljöförhållanden –Fuktighet
H Infrastrukturregistret och Registret över rullande materiel –Krav för registret över godsvagnar
I Bromsar –Gränssnitt för driftkompatibla komponenter för bromsar
J Samverkan mellan fordon och bana samt fordonsprofiler –Boggi och löpverk
K Samverkan mellan fordon och bana samt fordonsprofiler –Hjulpar
L Samverkan mellan fordon och bana samt fordonsprofiler –Hjul
M Samverkan mellan fordon och bana samt fordonsprofiler –Axel
N Strukturer och mekaniska delar –Tillåtna spänningar för statiska provmetoder
O Klimat- och miljöförhållanden –TRIV-krav
P Bromsprestanda –Bedömning av driftskompatibilitetskomponenter
Q Bedömningsförfaranden –Driftskompatibilitetskomponenter
R Samverkan mellan fordon och bana samt fordonsprofiler –Longitudinella krafter
S Bromsar –Bromsprestanda
T Specialfall –Kinematisk lastprofil –Storbritannien
U Specialfall –Kinematisk lastprofil –Spårvidd 1 520 mm
V Specialfall –Bromsprestanda –Storbritannien
W Specialfall –Kinematisk lastprofil –Finland, statisk lastprofil FIN1
X Specialfall –Medlemsstaterna Spanien och Portugal
Y Komponenter –Boggier och löpverk
Z Strukturer och mekaniska delar –Stöt- (Buffert-) prov
AA Bedömningsförfaranden –Kontroll av delsystem
BB Strukturer och mekaniska delar –Fastsättning av slutsignaler
CC Strukturer och mekaniska delar –Källor för utmattningsbelastningar
DD Bedömning av underhållsåtgärder
EE Strukturer och mekaniska delar –Fotsteg och handtag
FF Bromsar –Förteckning över godkända bromskomponenter8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/17
Ref. Titel
GG Specialfall –Irländska lastprofiler
HH Specialfall –Gränssnitt mellan fordon för Irland och Nordirland
II Bedömningsförfaranden: Gränsvärden för godsvagnars ändringar som ej kräver nytt godkännandeJJ Öppna punkterKK Registren över infrastruktur och rullande materiel: InfrastrukturregistretYY Strukturer och mekaniska delar –Hållfasthetskrav för vissa typer av godsvagnskomponenter
ZZ Strukturer och mekaniska delar –Tillåten spänning baserad på töjningskriterierL 344/18 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
DET TRANSEUROPEISKA JÄRNVÄGSSYSTEMET FÖR KONVENTIONELLA TÅG
Tekniska specifikationer för driftskompatibilitet Delsystem: Rullande materiel Tillämpningsområde: Godsvagnar
1. INLEDNING
1.1. TEKNISKT TILLÄMPNINGSOMRÅDE
Denna TSD rör delsystemet Rullande materiel, som ingår i förteckningen i punkt 1 i bilaga II till direktiv 2001/
16/EG.
Mer information om delsystemet Rullande materiel ges i kapitel 2.
Denna TSD omfattar endast godsvagnar.
1.2. GEOGRAFISKT TILLÄMPNINGSOMRÅDE
Det geografiska tillämpningsområdet för denna TSD är det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella
tåg, såsom det beskrivs i bilaga I till direktiv 2001/16/EG.
1.3. INNEHÅLLET I DENNA TSD
Denna TSD uppfyller kraven i artikel 5.3 i direktiv 2001/16/EG genom att
a) ange det tillämpningsområde som avses (del av det nät eller den rullande materiel som anges i bilaga I;
delsystem eller del av delsystem som avses i bilaga II till direktivet) –kapitel 2,
b) ange de väsentliga kraven för det berörda delsystemet och dess gränssnitt mot andra delsystem –
kapitel 3,
c) fastställa funktionella och tekniska specifikationer som skall följas när det gäller delsystemen och deras
gränssnitt mot andra delsystem; om det är nödvändigt kan dessa specifikationer variera beroende pådelsystemets användning, till exempel efter kategori av linjer, knutpunkter och/eller rullande materielenligt bilaga I till direktivet –kapitel 4,
d) ange vilka driftskompatibilitetskomponenter och gränssnitt som är föremål för europeiska specifika-
tioner, däribland europeiska standarder, angående vad som krävs för att uppnå driftskompatibilitet hos
det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg –kapitel 5,
e) för varje tänkbart fall ange vilka förfaranden som skall tillämpas för att bedöma överensstämmelsen eller
lämpligheten; detta omfattar, bland annat, de moduler som anges i beslut 93/465/EEG och, iförekommande fall, de specifika förfaranden som skall tillämpas vid bedömning av driftskompatibili-tetskomponenters överensstämmelse eller lämplighet, och EG-kontrollen av delsystem –kapitel 6,
f) ange strategin för att genomföra TSD; bland annat anges de etapper som skall slutföras för en stegvis
övergång från den nuvarande situationen till den slutliga situationen, då TSD iakttas generellt –kapitel 7,
g) för den berörda personalen ange de yrkesmässiga kvalifikationer och de villkor avseende hälsa och
säkerhet som krävs för drift och underhåll av det delsystem som avses samt för genomförandet av TSD –
kapitel 4.
Vidare anges, i enlighet med artikel 5.5, specialfall för denna TSD. Dessa beskrivs i kapitel 7.Slutligen innehåller denna TSD också, i kapitel 4, de särskilda drifts- och underhållskrav som gäller för det
tillämpningsområde som anges i avsnitten 1.1 och 1.2 ovan.
2. DEFINITION AV DELSYSTEMET/TILLÄMPNINGSOMRÅDET
2.1. DEFINITION AV DELSYSTEMET
Den rullande materiel som omfattas av denna TSD innefattar godsvagnar som kan förväntas trafikera hela eller
delar av det transeuropeiska järnvägsnätet för konventionella tåg. Godsvagnar inbegriper fordon konstrueradeför transport av lastbilar.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/19
Denna TSD gäller alla nya, uppgraderade eller ombyggda godsvagnar som tas i trafik sedan denna TSD trätt i
kraft.
Denna TSD gäller inte godsvagnar som är underställda ett kontrakt som redan är undertecknat det datum då
denna TSD träder i kraft.
I avsnitten 7.3, 7.4 och 7.5 beskrivs under vilka förhållanden och med vilka undantag kraven i denna TSD skall
uppfyllas.
Delsystemet Rullande materiel –Godsvagnar innefattar fordonens struktur, bromsutrustning, koppel och
fjäderupphängningssystem för löpverk (boggier, axlar m.m.), dörrar och kommunikationssystem.
Förfaranden för underhållsarbete, för det avhjälpande och förebyggande underhåll som krävs för att garantera
säker drift och erforderlig prestanda, omfattas även av denna TSD. Dessa förfaranden anges i avsnitt 4.2.8.
Krav avseende buller från godsvagnar ingår ej i denna TSD, utom i underhållsaspekten, eftersom det finns en
separat TSD som behandlar buller från godsvagnar, lok, multipla enheter och personvagnar.
2.2. DELSYSTEMETS FUNKTIONER
Godsvagnarna skall bidra till följande funktioner:
”Lasta gods” – godsvagnarna skall tillhandahålla medel för att hantera och bära lasten på ett säkert sätt.
”Flytta rullande materiel” – godsvagnarna skall klara att säkert trafikera nätet och bidra till tågets bromsning.
”Underhålla och tillhandahålla uppgifter om rullande materiel, infrastruktur och tidtabell” – Specifikationer i
underhållsjournalen och certifiering av underhållsverkstäder skall medge kontroll av godsvagnens underhåll.Uppgifter som avser godsvagnar skall tillhandahållas i registret över rullande materiel, genom märkning pågodsvagnarna och eventuellt genom kommunikationsanordningar fordon till fordon eller fordon till mark.
”Användas i ett tåg” – godsvagnen skall kunna fungera säkert under alla förväntade klimat- och
miljöförhållanden och i vissa förväntade situationer.
”Tillhandahålla tjänster till godskunder” – Uppgifter som avser godsvagnar och som stödjer tillhandahållandet
av godstjänster till kunder skall tillhandahållas i registret över rullande materiel, genom märkning pågodsvagnarna och eventuellt genom kommunikationsanordningar fordon till mark.
2.3. GRÄNSSNITT MOT ANDRA DELSYSTEM
Delsystemet Rullande materiel –Godsvagnar har följande gränssnitt mot andra delsystem:
Delsystemet Trafikstyrning och signalering
— Parametrar för rullande materiel som påverkar markbaserade tågövervakningssystem
— Varmgångsdetektorer
— Elektrisk detektering av hjulpar
— Axelräknare
— Bromsprestanda
Delsystemet Drift och trafikledning,
— Gränssnitt mellan fordon, mellan fordonssätt och mellan tåg
— Stängning och låsning av dörrarL 344/20 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
— Lastsäkring
— Regler för lastning
— Farligt gods
— Longitudinella tryckkrafter
— Bromsprestanda
— Aerodynamiska effekter
— Underhåll
Delsystemet Telematikapplikationer för godstrafik
— Referensdatabaser för rullande materiel
— Driftdatabasen över godsvagnar och intermodala enheter
Delsystemet Infrastruktur
— Gränssnitt mellan fordon, mellan fordonssätt och mellan tåg
— Buffertar
— Kinematisk lastprofil
— Statisk axellast, dynamisk hjulbelastning och linjär belastning
— Fordonets dynamiska beteende
— Bromsprestanda
— Brandskydd
Delsystemet Energiförsörjning
— Elektriskt skydd
Bulleraspekter
— Underhåll
Rådets direktiv 96/49/EG och dess bilaga (RID).
— Farligt gods
3. VÄSENTLIGA KRAV
3.1. ALLMÄNT
Inom ramen för denna TSD uppfylls de relevanta väsentliga krav som anges i kapitel 3 i denna TSD genom
överensstämmelse med de specifikationer som anges i
— kapitel 4 för delsystemet,
— kapitel 5 för driftskompatibilitetskomponenterna,
vilket visas genom ett positivt resultat vid
— bedömningen av driftskompatibilitetskomponenternas överensstämmelse och/eller lämplighet för
användning, samt vid
— den kontroll av delsystemet som beskrivs i kapitel 6.
Om delar av de väsentliga kraven omfattas av nationella bestämmelser, till följd av8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/21
— avsnitt i TSD där möjligheter till och reservationer för nationella bestämmelser anges,
— undantag enligt artikel 7 i direktiv 2001/16/EG,
— specialfall som beskrivs i avsnitt 7.7 i denna TSD,
skall emellertid bedömningen av överensstämmelse utföras enligt förfaranden som faller under den berörda
medlemsstatens ansvar.
Enligt artikel 4.1 i direktiv 2001/16/EG skall det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg, dess
delsystem och driftskompatibilitetskomponenter, inbegripet gränssnitt, uppfylla de relevanta väsentliga kravsom definieras i bilaga III till direktiv 2001/16/EG.
3.2. DE VÄSENTLIGA KRAVEN AVSER
— säkerhet,
— tillförlitlighet och tillgänglighet,
— hälsa,
— miljöskydd,
— teknisk kompatibilitet.
Dessa krav innefattar allmänna krav och särskilda krav för varje delsystem.
3.3. ALLMÄNNA KRAV
3.3.1. SÄKERHET
Väsentligt krav 1.1.1 i bilaga III till direktiv 2001/16/EG
Utformning, uppförande eller tillverkning samt underhåll och övervakning av säkerhetskritiska komponenter
och särskilt av komponenter som är av betydelse för tågtrafiken skall ske på ett sätt som garanterar ensäkerhetsnivå motsvarande de mål som ställts upp för nätet, också i vissa angivna nöddriftssituationer.
Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnitten— 4.2.2.1 (gränssnitt mellan fordon),
— 4.2.2.2 (säker på- och avstigning),
— 4.2.2.3 (hållfastheten hos fordonets grundstruktur),
— 4.2.2.5 (märkning av godsvagnar),
— 4.2.3.4 (fordonets dynamiska beteende),
— 4.2.3.5 (longitudinella tryckkrafter),
— 4.2.4 (bromsar),
— 4.2.6 (klimat- och miljöförhållanden),
— 4.2.7 (skyddssystem), med undantag för 4.2.7.3 (elektriskt skydd),
— 4.2.8 (underhåll).L 344/22 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
Väsentligt krav 1.1.2 i bilaga III till direktiv 2001/16/EG
Parametrar som avser kontaktytan mellan hjul-räls skall följa de kriterier för gångstabilitet som är nödvändiga
för att garantera säker trafik vid högsta tillåtna hastighet.
Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnitten
— 4.2.3.2 (axel- och hjulbelastning),
— 4.2.3.4 (fordonets dynamiska beteende),
— 4.2.3.5 (longitudinella tryckkrafter).
Väsentligt krav 1.1.3 i bilaga III till direktiv 2001/16/EG
De komponenter som används skall under hela sin livslängd kunna motstå angivna, normala eller exceptionella
spänningar. Genom lämpliga åtgärder skall de säkerhetsmässiga konsekvenserna av oförutsedda fel ikomponenterna begränsas.
Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnitten
— 4.2.2.1 (gränssnitt mellan fordon),
— 4.2.2.2 (säker på- och avstigning på rullande materiel),
— 4.2.2.3 (hållfastheten hos fordonets grundstruktur),
— 4.2.2.4 (stängning av dörrar),
— 4.2.2.6 (farligt gods),
— 4.2.3.3.2 (varmgångsdetektering),
— 4.2.4 (bromsar),
— 4.2.6 (klimat- och miljöförhållanden),
— 4.2.8 (underhåll).
Väsentligt krav 1.1.4 i bilaga III till direktiv 2001/16/EG
Fasta installationer och rullande materiel skall utformas och material väljas på ett sådant sätt att uppkomst,
spridning och följderna av eld och rök begränsas i händelse av brand.
Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnitt
— 4.2.7.2 (brandsäkerhet).
Väsentligt krav 1.1.5 i bilaga III till direktiv 2001/16/EG
Anordningar som är avsedda att hanteras av användarna skall vara så utformade att de är ofarliga att använda
och inte medför någon hälso- eller säkerhetsrisk för användarna vid en förutsägbar användning i strid med
anvisningarna.
Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnitten
— 4.2.2.1 (gränssnitt mellan fordon),
— 4.2.2.2 (säker på- och avstigning på rullande materiel),8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/23
— 4.2.2.4 (stängning av dörrar),
— 4.2.4 (bromsar).
3.3.2. TILLFÖRLITLIGHET OCH TILLGÄNGLIGHET
VÄSENTLIGT KRAV 1.2 I BILAGA III TILL DIREKTIV 2001/16/EG
Övervakning och underhåll av fasta eller rörliga delar som ingår i tågtrafiken skall organiseras och utföras på ett
sådant sätt och i sådan omfattning att komponenternas funktionsduglighet bibehålls under angivnaförhållanden.
Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnitten— 4.2.2.1 (gränssnitt mellan fordon),
— 4.2.2.2 (säker på- och avstigning på rullande materiel),
— 4.2.2.3 (hållfastheten hos fordonets grundstruktur),
— 4.2.2.4 (stängning av dörrar),
— 4.2.2.5 (märkning av godsvagnar),
— 4.2.2.6 (farligt gods),
— 4.2.4.1 (bromssystem),
— 4.2.7.2.2.5 (underhåll av brandskyddsåtgärderna),
— 4.2.8 (underhåll).
3.3.3. HÄLSA
Väsentligt krav 1.3.1 i bilaga III till direktiv 2001/16/EGMaterial som vid normal användning kan komma att innebära en hälsofara för personer som utsätts för dem
får inte användas i tågen eller i järnvägsinfrastrukturerna.
Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnitt
— 4.2.8 (underhåll).
Väsentligt krav 1.3.2 i bilaga III till direktiv 2001/16/EG
Materialen skall väljas, iordningställas och användas på så sätt att utsläpp av rök eller skadliga och farliga gaser
begränsas, särskilt i händelse av brand.
Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnitten— 4.2.7.2 (brandsäkerhet),
— 4.2.8 (underhåll).
3.3.4. MILJÖSKYDD
Väsentligt krav 1.4.1 i bilaga III till direktiv 2001/16/EG
Den miljöpåverkan som anläggning och drift av det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg
medför skall bedömas och beaktas vid utformningen av detta system i enlighet med gällandegemenskapsbestämmelser.
Detta väsentliga krav är inte relevant inom ramen för denna TSD.L 344/24 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
Väsentligt krav 1.4.2 i bilaga III till direktiv 2001/16/EG
De material som används i tågen och i infrastrukturen får inte medföra utsläpp av rök eller gaser som är
skadliga och farliga för miljön, särskilt i händelse av brand.
Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnitten— 4.2.7.2 (brandsäkerhet),
— 4.2.8 (underhåll).
Väsentligt krav 1.4.3 i bilaga III till direktiv 2001/16/EG
Rullande materiel och energiförsörjningssystem skall utformas och byggas på så sätt att de är elektromagnetiskt
kompatibla med installationer, anläggningar och utrustning samt allmänna och privata nät med vilka det
föreligger risk för interferens.
Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnitt
— 4.2.3.3 (kommunikation mellan fordon och markbaserat system).
Väsentligt krav 1.4.4 i bilaga III till direktiv 2001/16/EG
Det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg skall drivas under iakttagande av föreskrivna
gränsvärden för buller.
Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnitten
— 4.2.8 (underhåll),
— 4.2.3.4 (fordonets dynamiska beteende).
Väsentligt krav 1.4.5 i bilaga III till direktiv 2001/16/EG
Det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg får inte ge upphov till markvibrationer som är
oacceptabla för verksamhet och omgivningar som ligger nära infrastrukturen och som är normalt underhållna.
Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnitten
— 4.2.3.2 (statisk axellast, dynamisk hjulbelastning och linjär belastning),
— 4.2.3.4 (fordonets dynamiska beteende),
— 4.2.8 (underhåll).
3.3.5. TEKNISK KOMPATIBILITET
Väsentligt krav 1.5 i bilaga III till direktiv 2001/16/EG
Infrastrukturens och de fasta installationernas tekniska egenskaper skall vara kompatibla inbördes och med de tekniska
egenskaperna hos tåg som skall trafikera det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg.
När det på vissa delar av nätet visar sig svårt att ta hänsyn till dessa egenskaper kan tillfälliga lösningar som
garanterar framtida kompatibilitet utnyttjas.
Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnitten
— 4.2.3.1 (kinematisk lastprofil),
— 4.2.3.2 (statisk axellast, dynamisk hjulbelastning och linjär belastning),8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/25
— 4.2.3.4 (fordonets dynamiska beteende),
— 4.2.3.5 (longitudinella tryckkrafter),
— 4.2.4 (bromsar),
— 4.2.8 (underhåll).
3.4. SÄRSKILDA KRAV FÖR DELSYSTEMET RULLANDE MATERIEL
3.4.1. SÄKERHET
Väsentligt krav 2.4.1 i bilaga III till direktiv 2001/16/EG
Rullande materiel och förbindelserna mellan fordon skall utformas så att passagerarutrymmen och förarhytt
skyddas i händelse av kollision eller urspårning.
Detta väsentliga krav är inte relevant inom ramen för denna TSD.Den elektriska utrustningen får inte försämra driftsäkerheten för trafikstyrnings- och signalanläggningarna.
Detta väsentliga krav är inte relevant inom ramen för denna TSD.
Bromsteknik och bromskrafter skall vara förenliga med banans, spårbyggnadernas och signalsystemens
konstruktion.
Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnitten— 4.2.3.5 (longitudinella tryckkrafter),
— 4.2.4 (bromsar).
För att människors säkerhet inte skall äventyras skall åtgärder vidtas för att begränsa åtkomligheten till
spänningsförande komponenter.
Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnitten
— 4.2.2.5 (märkning av godsvagnar),
— 4.2.7.3 (elektriskt skydd),
— 4.2.8 (underhåll).
Det skall finnas anordningar som gör det möjligt för passagerare att i händelse av fara göra lokföraren
uppmärksam på situationen och för tågpersonalen att komma i kontakt med denne.
Detta väsentliga krav är inte relevant inom ramen för denna TSD.Dörrarna skall vara försedda med lås- och öppningssystem som garanterar passagerarnas säkerhet.Detta väsentliga krav är inte relevant inom ramen för denna TSD.
Det skall finnas tydligt markerade nödutgångar.
Detta väsentliga krav är inte relevant inom ramen för denna TSD.Lämpliga åtgärder skall vidtas för att ta hänsyn till de särskilda säkerhetsförhållandena i långa tunnlar.Detta väsentliga krav är inte relevant inom ramen för denna TSD.L 344/26 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
Tågen skall vara utrustade med ett tillräckligt kraftfullt och oberoende nödbelysningssystem.
Detta väsentliga krav är inte relevant inom ramen för denna TSD.
Tågen skall vara utrustade med en högtalaranläggning som möjliggör för tågpersonal och personal i
trafikledningscentraler utanför tåget att överföra meddelanden till de resande.
Detta väsentliga krav är inte relevant inom ramen för denna TSD.
3.4.2. TILLFÖRLITLIGHET OCH TILLGÄNGLIGHET
Väsentligt krav 2.4.2 i bilaga III till direktiv 2001/16/EG
Den grundläggande utrustningen för hjul, drivsystem, bromsar och trafikstyrning skall vara utformad på så sätt
att tågets färd kan fortsätta i angivna nöddriftssituationer utan allvarliga konsekvenser för den utrustning somfortfarande fungerar.
Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnitten
— 4.2.4.1.2.6 (fastbromsningsskydd, se även avsnitt 5.3.3.3 och bilaga I),
— 5.4.1.2 (draginrättning),
— 5.4.2.1 (boggier och löpverk),
— 5.4.2.2 (hjulpar),
— 5.4.3.8 (avstängningsanordning för styrventil).
3.4.3. TEKNISK KOMPATIBILITET
Väsentligt krav 2.4.3 i bilaga III till direktiv 2001/16/EG
Den elektriska utrustningen skall vara kompatibel med installationerna för trafikstyrning och signalering.
Detta väsentliga krav är inte relevant inom ramen för denna TSD.
Vid elektrisk traktion skall strömavtagarnas egenskaper möjliggöra tågtrafik med strömförsörjningssystemen
vid det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg.
Detta väsentliga krav är inte relevant inom ramen för denna TSD.Den rullande materielen skall ha sådana egenskaper att den är i stånd att trafikera de linjer som den förväntas
trafikera.
Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnitten— 4.2.2.3 (hållfastheten hos fordonets grundstruktur),
— 4.2.3.1 (kinematisk lastprofil),
— 4.2.3.2 (statisk axellast, dynamisk hjulbelastning och linjär belastning),
— 4.2.3.3 (parametrar för rullande materiel som påverkar markbaserade tågövervakningssystem),
— 4.2.3.4 (fordonets dynamiska beteende),
— 4.2.3.5 (longitudinella tryckkrafter),
— 4.2.4 (bromsar),
— 4.2.6 (klimat- och miljöförhållanden),8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/27
— 4.2.8 (underhåll),
— 4.8.2 (registret för rullande materiel).
3.5. SÄRSKILDA KRAV FÖR UNDERHÅLL
3.5.1. HÄLSA OCH SÄKERHET
Väsentligt krav 2.5.1 i bilaga III till direktiv 2001/16/EG
De tekniska installationer och metoder som används vid underhållsanläggningarna skall garantera säker drift av
det berörda delsystemet och får inte utgöra någon risk för människors hälsa och säkerhet.
Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnitt
— 4.2.8 (underhåll).
3.5.2. MILJÖSKYDD
Väsentligt krav 2.5.2 i bilaga III till direktiv 2001/16/EGTekniska installationer och metoder som används vid underhållsanläggningarna får inte överskrida tillåtna
miljögränsvärden.
Detta väsentliga krav uppfylls inte genom de funktionella och tekniska specifikationer som omfattas av denna
TSD
3.5.3. TEKNISK KOMPATIBILITET
Väsentligt krav 2.5.3 i bilaga III till direktiv 2001/16/EGUnderhållsanläggningar för konventionell rullande materiel skall kunna användas för säkerhets-, hygien- och
komfortarbeten för all sådan materiel för vilken anläggningen är avsedd.
Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnitt— 4.2.8 (underhåll).
3.6. SÄRSKILDA KRAV FÖR ANDRA DELSYSTEM SOM ÄVEN BERÖR DELSYSTEMET RULLANDE MATERIEL
3.6.1. DELSYSTEMET INFRASTRUKTUR
3.6.1.1. Säkerhet
Väsentligt krav 2.1.1 i bilaga III till direktiv 2001/16/EGAnpassade åtgärder skall vidtas för att hindra oönskat tillträde till eller intrång i elektriska installationer.
Åtgärder skall vidtas för att begränsa den olycksrisk människor utsätts för, särskilt när tåg passerar stationer i
hög hastighet.
Infrastruktur till vilken allmänheten har tillträde skall utformas och byggas på ett sådant sätt att
säkerhetsriskerna för människor begränsas (stabilitet, brand, tillträde, evakuering, plattformar osv.).
Lämpliga åtgärder skall vidtas för att ta hänsyn till de särskilda säkerhetsförhållandena i långa tunnlar.
Detta väsentliga krav är inte relevant inom ramen för denna TSD.L 344/28 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
3.6.2. DELSYSTEMET ENERGIFÖRSÖRJNING
3.6.2.1. Säkerhet
Väsentligt krav 2.2.1 i bilaga III till direktiv 2001/16/EGDriften av energiförsörjningssystemen får varken inverka på säkerheten för tåg eller människor (användare,
driftspersonal, personer som bor nära järnvägen och tredje man).
Detta väsentliga krav är inte relevant inom ramen för denna TSD.
3.6.2.2. Miljöskydd
Väsentligt krav 2.2.2 i bilaga III till direktiv 2001/16/EG
Driften av försörjningssystemen för elenergi eller bränsle får inte ge skador på miljön utöver angivna
gränsvärden.
Detta väsentliga krav är inte relevant inom ramen för denna TSD.
3.6.2.3. Teknisk kompatibilitet
Väsentligt krav 2.2.3 i bilaga III till direktiv 2001/16/EG
Försörjningssystemen för elenergi eller bränsle skall
— möjliggöra för tågen att uppnå angivna prestanda,
— beträffande elenergi, vara kompatibla med de strömavtagare som är installerade på tågen.
Detta väsentliga krav är inte relevant inom ramen för denna TSD.
3.6.3. DELSYSTEMET TRAFIKSTYRNING OCH SIGNALERING
3.6.3.1. Säkerhet
Väsentligt krav 2.3.1 i bilaga III till direktiv 2001/16/EG
Anläggningar och åtgärder för trafikstyrning och signalering skall möjliggöra tågtrafik med en säkerhetsnivå
som motsvarar de mål som fastställts för järnvägsnätet. Systemen för trafikstyrning och signalering skall medgefortsatt säker trafik för tåg med tillstånd att rulla under särskilda försämrade omständigheter.
Detta väsentliga krav är inte relevant inom ramen för denna TSD.
3.6.3.2. Teknisk kompatibilitet
Väsentligt krav 2.3.2 i bilaga III till direktiv 2001/16/EGNy infrastruktur och ny rullande materiel som tillverkas eller utvecklas efter det att kompatibla system för
trafikstyrning och signalering införts, skall anpassas så att de kan användas med dessa system. Utrustning förtrafikstyrning och signalering som installeras i tågförarhytterna skall möjliggöra normal drift under angivnaförhållanden i det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg.
Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnitten
— 4.2.3.3.1 (elektriskt motstånd),
— 4.2.4 (bromsar).8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/29
3.6.4. DELSYSTEMET DRIFT OCH TRAFIKLEDNING
3.6.4.1. Säkerhet
Väsentligt krav 2.6.1 i bilaga III till direktiv 2001/16/EGEnhetliga regler för drift av järnvägsnätet samt för lokförarnas och tåg- och trafikledningspersonal skall
garantera säker drift under beaktande av de olika kraven vid internationellt och nationellt arbete.
Underhållsåtgärder, underhållsfrekvens, utbildning och kvalifikationer för personal vid underhållsanläggningar
och trafikledningscentraler samt de kvalitetssäkringssystem som inrättats vid dessa anläggningar av de berörda
operatörerna skall garantera en hög säkerhetsnivå.
Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnitten— 4.2.2.5 (märkning av godsvagnar),
— 4.2.4 (bromsar),
— 4.2.8 (underhåll).
3.6.4.2. Tillförlitlighet och tillgänglighet
Väsentligt krav 2.6.2 i bilaga III till direktiv 2001/16/EGUnderhållsåtgärder, underhållsfrekvens, utbildning och kvalifikationer för personal vid underhållsanläggningar
och trafikledningscentraler samt de kvalitetssäkringssystem som inrättats vid dessa anläggningar av de berördaoperatörerna skall garantera en hög tillförlitlighet i och tillgänglighet till systemet.
Detta väsentliga krav uppfylls genom de funktionella och tekniska specifikationerna i avsnitt
— 4.2.8 (underhåll).
3.6.4.3. Teknisk kompatibilitet
Väsentligt krav 2.6.3 i bilaga III till direktiv 2001/16/EGEnhetliga regler för drift av nätet samt för lokförarnas och tåg- och driftsledningspersonalens kvalifikationer
skall garantera effektiv drift av det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg under beaktande avde olika kraven vid internationellt och inhemskt arbete.
Detta väsentliga krav är inte relevant inom ramen för denna TSD.
3.6.5. DELSYSTEMET TELEMATIKAPPLIKATIONER FÖR GODS- OCH PERSONTRAFIK
3.6.5.1. Teknisk kompatibilitet
Väsentligt krav 2.7.1 i bilaga III till direktiv 2001/16/EGDe väsentliga kraven för telematikapplikationer avsedda att garantera resande och godskunder en lägsta
servicenivå gäller i första hand den tekniska kompatibiliteten.
När det gäller dessa applikationer måste följande uppnås:
— Databaser, programvara och dataöverföringsprotokoll skall utarbetas för största möjliga datautbyte
mellan de olika applikationerna och mellan operatörerna, men utbytet skall inte omfatta konfidentiellahandelsdata.
— Användarna måste enkelt kunna få tillgång till information.
Detta väsentliga krav är inte relevant inom ramen för denna TSD.L 344/30 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
3.6.5.2. Tillförlitlighet och tillgänglighet
Väsentligt krav 2.7.2 i bilaga III till direktiv 2001/16/EG
Användning, handhavande, uppdatering och underhåll av databaserna, programvaran och dataöverförings-
protokollen skall ske för högsta möjliga effektivitet och kvalitet.
Detta väsentliga krav är inte relevant inom ramen för denna TSD.
3.6.5.3. Hälsa
Väsentligt krav2.7.3 i bilaga III till direktiv 2001/16/EGGränssnitten mellan systemen och användarna skall följa minimireglerna för ergonomi och hälsoskydd.
Detta väsentliga krav är inte relevant inom ramen för denna TSD.
3.6.5.4. Säkerhet
Väsentligt krav 2.7.4 i bilaga III till direktiv 2001/16/EG
Integritet och tillförlitlighet skall ligga på en tillräckligt hög nivå när det gäller lagring eller överföring av
information som har samband med säkerheten.
Detta väsentliga krav är inte relevant inom ramen för denna TSD.
4. BESKRIVNING AV DELSYSTEMET
4.1. INLEDNING
Det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg, som omfattas av direktiv 2001/16/EG, där
delsystemet Rullande materiel –Godsvagnar utgör en del, är ett integrerat system vars kompatibilitet måste
kontrolleras. Kompatibiliteten skall kontrolleras särskilt med avseende på specifikationerna för delsystemet,dess gränssnitt mot det system det ingår i och reglerna för drift och underhåll.
Enligt de funktionella och tekniska specifikationerna för delsystemet och dess gränssnitt, som beskrivs i
avsnitten 4.2 och 4.3, föreskrivs inte några specifika tekniska metoder eller lösningar, utom där detta är absolutnödvändigt för driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg. Men
innovativa lösningar för driftskompatibilitet kan kräva nya specifikationer och/eller nya bedömningsmetoder.
För att ge utrymme för teknisk innovation skall dessa specifikationer och bedömningsmetoder utvecklasgenom det förfarande som beskrivs i avsnitten 6.1.2.3 och 6.2.2.2.
Med beaktande av alla tillämpliga väsentliga krav beskrivs delsystemet Rullande materiel –Godsvagnar i detta
kapitel 4.
4.2. FUNKTIONELLA OCH TEKNISKA SPECIFIKATIONER FÖR DELSYSTEMET
4.2.1. ALLMÄNT
Mot bakgrund av de väsentliga kraven i kapitel 3, gäller följande funktionella och tekniska specifikationer för
delsystemet Rullande materiel –Godsvagnar:
— Strukturer och mekaniska delar.
— Samverkan mellan fordon och bana samt fordonsprofiler.
— Bromsar.
— Kommunikation.
— Klimat- och miljöförhållanden.
— Skyddssystem.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/31
— Underhåll.
Under dessa rubriker ingår grundparametrar enligt följande:Strukturer och mekaniska delar
Gränssnitt (t.ex. koppel) mellan fordon, mellan fordonssätt och mellan tåg
Säker på- och avstigning på rullande materiel
Hållfastheten hos fordonets grundstrukturLastsäkringStängning och låsning av dörrarMärkning av godsvagnarFarligt godsSamverkan mellan fordon och bana samt fordonsprofiler
Kinematisk lastprofil
Statisk axellast, dynamiska spårkrafter och linjär belastning
Parametrar för rullande materiel som påverkar markbaserade tågövervakningssystem
Fordonets dynamiska beteendeLongitudinella tryckkrafterBromsar
Bromsprestanda
Kommunikation
Fordonets förmåga att överföra information från vagn till vagn
Fordonets förmåga att överföra information mellan markbaserat system och vagnKlimat- och miljöförhållanden
Klimat- och miljöförhållanden
Aerodynamiska effekterSidovindar
Skyddssystem
Nödfallsåtgärder
BrandsäkerhetElektriskt skyddUnderhåll
Underhållsjournal
För varje grundparameter ges i ett avsnitt ”Allmänt” en introduktion till de följande avsnitten.
I de följande avsnitten anges utförligt de villkor som skall gälla för att de krav som framläggs i avsnittet Allmänt
skall anses uppfyllda.L 344/32 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
4.2.2. STRUKTURER OCH MEKANISKA DELAR
4.2.2.1. Gränssnitt (t.ex. koppel) mellan fordon, mellan fordonssätt och mellan tåg
4.2.2.1.1. Allmänt
Godsvagnar skall i båda ändar ha fjädrande buffertar och draginrättning.
Godsvagnssätt, som inte delas upp under drift anses vid tillämpningen av detta krav vara en enda godsvagn. I
gränssnitten mellan dessa godsvagnar skall det finnas ett fjädrande kopplingssystem, som tål de krafter som
uppstår under de avsedda driftsförhållandena.
Tåg som inte delas upp under drift anses vid tillämpningen av detta krav vara en enda godsvagn. De skall också
ha ett fjädrande kopplingssystem enligt ovan. Om de inte har standardskruvkoppel och buffertar, skall det vara
möjligt att montera ett nödkoppel i båda ändar.
4.2.2.1.2. Funktionella och tekniska specifikationer
4.2.2.1.2.1. Buffertar
Då buffertar monteras, skall två identiska buffertar monteras i en godsvagns ände. Dessa buffertar skall vara av
sammantryckbar typ. Buffertens centrumlinje skall under alla lastförhållanden vara mellan 940 mm och
1 065 mm över rälsöverkant.
Standardavståndet mellan buffertarnas centrumlinjer skall nominellt vara 1 750 mm symmetriskt kring
godsvagnens centrumlinje.
Buffertarna skall vara så stora att det inte är möjligt för fordon att låsa buffertar i horisontella kurvor och s-
kurvor. Den minsta tillåtna överlappningen skall vara 50 mm.
I TSD Infrastruktur anges minsta kurvradie och egenskaper för s-kurvor.
Godsvagnar vars buffertar har en slaglängd på mer än 105 mm skall alltid vara utrustade med fyra identiska
buffertar (elastiska system, slaglängd) med samma konstruktionsegenskaper.
Om buffertarna skall vara utbytbara, skall det på buffertbalken finnas fritt utrymme för buffertplattan.
Bufferten skall vara fäst vid godsvagnens buffertbalk med fyra M24 skruvförpand med låsplåt. Förbandet skallvara av en kvalitet som ger en sträckgräns på minst 640 N/mm
2(se figur A1 i bilaga A).
— Buffertegenskaper:
Buffertarna skall ha en minsta slaglängd på 105 +0/-5 mm och en dynamisk energiabsorptionsförmåga
på minst 30 kJ.
Bufferttallrikarna skall vara konvexa och krökningsradien på deras sfäriska arbetsyta skall vara 2 750 mm
±50 mm.
Bufferttallrikarna skall ha en minsta höjd på 340 mm och sitta symmetriskt i förhållande till buffertens
centrumlinje.
Buffertarna skall ha en individuell märkbricka. På märkbrickan skall åtminstone anges buffertens
slaglängd i ”mm” och ett värde för buffertens energiabsorptionsförmåga.
4.2.2.1.2.2. Draginrättning
Standarddraginrättningen mellan fordon skall vara ej genomgående och bestå av ett skruvkoppel som är fast
monterat vid kroken, en dragkrok och en dragstång med ett elastiskt system.
Dragkrokens centrumlinje skall under alla lastförhållanden vara mellan 920 mm och 1 045 mm över
rälsöverkant.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/33
Alla godsvagnar skall ha en anordning för att bära upp kopplet då det inte används. Ingen del av skruvkopplet
får vara lägre än 140 mm över rälsöverkant då den är i lägsta läge beroende på slitage och nedfjädring.
— Egenskaper för draginrättning:
Draginrättningens elastiska system skall ha en statisk upptagningsförmåga på minst 8 kJ.
Dragkroken och dragstången skall tåla en kraft på 1 000 kN utan att brista.
Skruvkopplet skall tåla en kraft på 850 kN utan att brista. Skruvkopplets brottgräns skall vara lägre än
brottgränsen för andra delar av draginrättningen.
Skruvkopplet skall vara så utformat att tågets krafter inte oavsiktligt kan skruva ut kopplet.Skruvkopplets vikt skall vara högst 36 kg.Skruvkopplets och dragkrokens dimensioner, se figur A6 i bilaga A, skall vara såsom visas i figurerna A2
och A3 i bilaga A. Kopplets längd mätt från koppelbygelns inre yta till dragstångsbultens centrumlinje
skall vara
— 986 mm + 10/-5 mm med helt utskruvat koppel, och
— 750 mm ±10 mm med helt inskruvat koppel.
4.2.2.1.2.3. Samverkan mellan buffert och draginrättning
Buffertarnas och draginrättningens egenskaper skall vara utformade för att möjliggöra säker passering av
kurvor i spåret med radien 150 m.
Två godsvagnar med boggier som är sammankopplade på ett rakspår med buffertar som berör varandra skall
inte utveckla kompressionskrafter som överstiger 250 kN i en spårkurva på 150 m.
Det finns inget angivet krav för tvåaxliga godsvagnar.— Egenskaper för draginrättning och buffertanordning
Avståndet mellan framkanten av öppningen av en dragkrok och framsidan av de fullt utsträckta
buffertarna skall i nyskick vara 355 mm + 45/-20 mm såsom visas i figur A4 i bilaga A.
4.2.2.2. Säker på- och avstigning på rullande materiel
Fordonen skall vara så konstruerade att personalen inte utsätts för onödiga risker i samband med till- eller
frånkoppling av fordon. Om skruvkoppel och sidobuffertar används, skall de nödvändiga utrymmen som visasi figur A5 i bilaga A vara fria från fast monterade delar. Kopplingsventiler och böjliga slangar kan finnas pådetta utrymme. Under buffertarna får det inte finnas några anordningar som hindrar tillträde till utrymmet.
Spelrummet ovanför dragkroken visas i figur A7 i bilaga A.
Om ett kombinerat automatkoppel och skruvkoppel är monterat, är det tillåtet för det automatiska kopplets
överdel att tränga in i Bernrektangeln på den vänstra sidan (såsom visas i figur A5 i bilaga A) då det är blockeratoch skruvkopplet används.
Under varje buffert skall det finnas ett handtag. Handtagen skall tåla de belastningar som växlarna förorsakar då
de går in i utrymmet mellan buffertarna.
I en godsvagns ändar skall det inte finnas några fasta delar inom 40 mm från ett vertikalt plan i änden av de
helt sammanpressade buffertarna.
Förutom på godsvagnar som endast används i fasta tågsätt, skall det finnas minst ett fotsteg och ett handtag för
växlare på båda sidor av fordonet. Det skall finnas tillräckligt utrymme ovanför och runt omkring fotstegen förL 344/34 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
att garantera växlarens säkerhet. Fotsteg och handtag skall vara konstruerade för att tåla de belastningar som
orsakas av växlaren. Fotstegen skall vara placerade minst 150 mm från det vertikala planet i änden av de heltsammanpressade buffertarna (se figur A5 i bilaga A). Fotsteg och områden, som används för arbete, lastningeller lossning, skall vara halkfria (se bilaga EE).
I båda ändarna av en godsvagn som kan utgöra slutet på ett tåg skall det finnas anordningar för montering av
en slutsignal. Om det behövs skall fotsteg och handtag finnas för att underlätta tillträde.
Handtagen och fotstegen skall inspekteras med normala underhållsintervall och åtgärder vidtas ifall det syns
tecken på betydande skada, sprickbildning eller korrosion.
4.2.2.3. Hållfastheten hos fordonets grundstruktur och fastsättning av last
4.2.2.3.1. Allmänt
Godsvagnarnas strukturella konstruktion skall överensstämma med kraven i avsnitt 3 i EN 12663 och
strukturen skall uppfylla kriterierna i punkterna 3.4–3.6 i denna standard.
Förutom de kriterier som redan angetts, är det tillåtet att beakta materialutvidgningen vid brott vid val av den
säkerhetsfaktor som anges i punkt 3.4.2 i EN 12663. I bilaga ZZ anges hur säkerhetsfaktorn och tillåtenspänning skall fastställas.
Vid bedömningar av livslängder på grund av utmattning är det viktigt att se till att belastningarna är
representativa för den avsedda användningen och formulerade på ett sätt som överensstämmer med denantagna konstruktionsstandarden. Eventuella relevanta riktlinjer för tolkningen av den valda konstruktions-standarden skall följas.
De tillåtna värdena för spänningarna på de material som används för konstruktion av godsvagnar skall
bestämmas såsom anges i avsnitt 5 i EN 12663.
Vagnsstrukturen skall inspekteras med normala underhållsintervall och åtgärder vidtas ifall det syns tecken på
betydande skada, sprickbildning eller korrosion.
I detta avsnitt definieras de konstruktionsmässiga minimikraven på godsvagnars bärande (primära)
grundstruktur och gränssnitten till utrustning och nyttolast. Dessa krav omfattar följande:
Exceptionella belastningar:— Dimensionerande belastning i längdriktningen
— Största vertikala belastning
— Lastkombinationer
— Lyftning och uppallning
— Fastsättning av utrustning (inklusive korg/boggi)
— Andra exceptionella belastningar
— Driftbelastningar (utmattning):
— Belastningskällor
— Nyttolastspektrum
— Spårets inducerade last
— Traktion och bromsning
— Aerodynamisk belastning8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/35
— Utmattningsbelastning vid gränssnitt
— Förbindelse mellan underrede och boggi
— Fastsättning av utrustning
— Koppelbelastningar
— Kombinationer av utmattningsbelastningar
— Styvhet hos fordonets grundstruktur
— Böjning
— Vibrationssätt
— Torsionsstyvhet
— Utrustning
— Lastsäkring
— Åtgärder skall vidtas för att se till att lasten eller delar av den inte oavsiktligt faller av godsvagnen under
gång.
Krav på fastsättningssystem eller anordningar såsom krokar eller fastsättningsringar är inte obligatoriska i
denna TSD.
4.2.2.3.2. Exceptionella belastningar
4.2.2.3.2.1. Konstruktionsbelastningar i längdriktningen
Olika värden tillämpas på olika typer av godsvagnar enligt EN 12663:
F-I: Godsvagnar som kan växlas utan begränsning
F-II: Godsvagnar som inte får växlas över vall eller genom skjutsning.
För de grundläggande strukturella konstruktionskraven antas att godsvagnarna i de ovan nämnda kategorierna
är försedda med buffertar och koppel avsedda för driften.
Strukturen skall uppfylla kraven i punkt 3.4 i EN 12663 under alla exceptionella belastningar.Godsvagnarnas underrede skall uppfylla de krav på hållfasthet i längdriktningen som anges i respektive
relevanta tabell 1, 2, 3 eller 4 i EN 12663, på de ställen som berörs av kraftvägarna.
ANM. 1: En kraft som utövas på en ände av godsvagnens underrede skall motverkas på motsvarande
ställe i den andra änden.
ANM. 2: Krafter skall utövas horisontellt i förhållande till underredet, lika fördelade på varje
sidobufferts tänkta centrumlinje eller på kopplets tänkta centrumlinje.
ANM. 3: Om ett buffertprov (se bilaga Z) inte utförs, skall beräkningar användas för att visa att
godsvagnens struktur tål högsta förväntade buffertbelastningar under drift.
4.2.2.3.2.2. Största vertikala belastning
Godsvagnens underrede skall uppfylla kraven i tabell 8 i EN 12663 ändrad såsom anges i anmärkning 1 nedan.
Godsvagnens underrede skall också vara konstruerad för att tåla största förväntade belastning beroende på
metoden för lastning och lossning. Det är tillåtet att definiera belastningarna antingen som krafter eller som
accelerationer på den massa som tillförs och på massan av underredet plus eventuell nyttolast.Konstruktionsexemplen skall representera de mest ogynnsamma fall som operatören önskar beakta i föreningmed användning av godsvagnen (inklusive förutsebart missbruk).L 344/36 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
ANM. 1: Faktorn 1,3 skall användas istället för 1,95 som anges i tabell 8 i EN 12663 och anmärkning a
skall inte gälla.
ANM. 2: Belastningarna kan fördelas jämt över hela den lastbärande ytan, över ett begränsat område
eller på särskilda ställen. Konstruktionsexemplen skall basera sig på de mest krävandetillämpningarna.
ANM. 3: Om hjulförsedda fordon (inbegripet gaffeltruckar etc.) skall arbeta på godsvagnens lastyta,
skall konstruktionen vara anpassad till den högsta lokala tryckbelastningen vid sådan
verksamhet.
4.2.2.3.2.3. Lastkombinationer
Strukturen skall även uppfylla kraven i punkt 3.4 i EN 12663 då den är utsatt för de mest påfrestande
lastkombinationerna såsom anges i punkt 4.4 i EN 12663.
4.2.2.3.2.4. Lyftning och uppallning
Godsvagnens underrede skall ha lyftpunkter i vilka hela vagnen säkert kan lyftas eller stöttas. Det skall även
vara möjligt att lyfta en ände av godsvagnen (inklusive dess löpverk) medan den andra änden vilar på resten av
löpverket.
De belastningar som anges i punkt 4.3.2 i EN 12663 skall vara tillämpliga på lyftning vid verkstads- och
servicearbeten.
Endast för lyft i samband med räddning efter urspårning eller någon annan onormal händelse, då en viss
permanent deformation av strukturen kan accepteras, är det tillåtet att minska belastningsfaktorn i tabellerna 9
och 10 från 1,1 till 1,0.
Om en faktor 1,0 används vid ett validitetsprov skall de uppmätta spänningarna extrapoleras för att visa
överensstämmelse vid den högre faktorn.
Lyftningen skall göras i avsedda lyftpunkter. Placeringen av lyftpunkterna bestäms av kundens driftskrav.
4.2.2.3.2.5. Fastsättning av utrustning (inklusive korg/boggi)
Fastsättning av utrustning skall göras på ett sätt som
— klarar de belastningar som anges i tabellerna 12, 13 och 14 i avsnitt 4.5 i EN 12663
eller alternativt— kan valideras genom utförandet av ett buffertprov såsom beskrivs i bilaga Z.
4.2.2.3.2.6. Andra exceptionella belastningar
Belastningskraven för konstruktionsdelar av godsvagnens korg, som sido- och gavelväggar, dörrar, stolpar och
lasthållningssystem, skall vara utformade för att motsvara de största belastningar delarna kan utsättas för vidavsedd drift. Belastningarna skall definieras med användning av de principer för strukturell konstruktion som
anges i EN 12663.
I bilaga YY finns lämpliga konstruktionskrav för vanliga typer av godsvagnskonstruktioner som allmänt
används. Dessa skall dock endast användas när de är tillämpliga.
För nya godsvagnstyper skall konstruktören definiera lämpliga belastningar som motsvarar de särskilda kraven,
genom tillämpning av de principer som anges i EN 12663.
4.2.2.3.3. Driftsbelastningar (utmattning)
4.2.2.3.3.1. Belastningskällor
Alla källor till regelbundet återkommande belastning som kan ge upphov till utmattningsskador skall
identifieras. I enlighet med punkt 4.6 i EN 12663 skall de i bilaga N förtecknade belastningarna beaktas och detsätt på vilket de representeras och kombineras skall vara överensstämmande med den avsedda användningen avgodsvagnen. Definitionen av belastningar skall även vara överensstämmande med den konstruktionsstandard
för materialutmattning som skall användas såsom beskrivs i punkt 5.2 och metoden för validering i punkt 6.3 i
EN 12663. Om utmattningsbelastningarna kombineras, skall de beaktas på ett sätt som överensstämmer medbelastningarnas egenskaper och den form av konstruktionsanalys och konstruktionsstandard för utmattningsom används.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/37
För de flesta konventionella godsvagnskonstruktioner kan den belastning som anges i tabell 16 i EN 12663
anses vara tillräcklig för att motsvara den totala kombinationen av utmattningsbelastningscykler.
När detaljerade uppgifter inte är tillgängliga skall bilaga CC användas för att fastställa huvudkällorna till
utmattningsbelastningen.
4.2.2.3.3.2. Bevis för utmattningshållfasthet
Enligt punkt 5.2 i EN 12663 skall materialets beteende under utmattningsbelastning baseras på aktuell
europeisk standard eller alternativa källor med likvärdigt anseende, oavsett var sådana källor är tillgängliga.Godtagbara konstruktionsstandarder för materialutmattning är Eurokod 3 och Eurokod 9 liksom den metodsom beskrivs i bilaga N.
4.2.2.3.4. Styvhet hos fordonets grundstruktur
4.2.2.3.4.1. Nedböjningar
Nedböjningar på grund av belastningar eller kombinationer av belastningar får inte vara sådana att godsvagnen
eller dess nyttolast överskrider den tillåtna lastprofilen (se bilaga C och bilaga T).
Nedböjningarna skall heller inte försämra funktionaliteten för godsvagnen som helhet eller för eventuella
installerade komponenter eller system.
4.2.2.3.4.2. Svängningsmoder
Konstruktionsförfarandet skall beakta egensvängningsmoder för godsvagnens underrede och korg, under alla
belastningsförhållanden inklusive olastad, så att dessa i tillräckligt hög grad separeras, eller på annat sätt avskiljs
från fjäderupphängningarnas frekvenser, för att på så sätt undvika uppkomsten av oönskade svängningar vid
alla driftshastigheter.
4.2.2.3.4.3. Torsionsstyvhet
Vagnens torsionsstyvhet skall överensstämma med egenskaperna för fjäderupphängningen så att urspårnings-
kriterierna uppnås under alla belastningsförhållanden, inklusive olastad.
4.2.2.3.4.4. Utrustning
Egensvängningsmoderna hos utrustningen, i sina fastsättningar, skall separeras i tillräckligt hög grad, eller på
annat sätt avskärmas från vagnens eller fjäderupphängningarnas frekvenser, för att på så sätt undvika
uppkomsten av oönskade svängningar vid alla driftshastigheter.
4.2.2.3.5. Lastsäkring
I bilaga YY finns lämpliga konstruktionskrav för vanliga typer av anordningar som allmänt används. Dessa skall
dock endast användas när de är tillämpliga.
4.2.2.4. Stängning och låsning av dörrar
Dörrar och luckor på godsvagnar skall vara konstruerade för att vara stängda och låsta. Detta gäller då fordonen
ingår i ett tåg i rörelse (om tågrörelsen inte ingår i lossningen av nyttolasten). För detta ändamål skall
låsanordningar användas som anger dörrarnas läge (öppen/stängd) och de skall vara synliga för en operatör
utanför tåget.
Låsanordningarna skall vara utformade för att vara säkrade mot oavsiktligt öppnande under färd. Stängnings-
och låsningssystemen skall vara konstruerade så att den arbetande personalen inte utsätts för otillbörliga risker.
Lämpliga och tydliga instruktioner för användning skall vara uppsatta nära varje låsanordning och vara synliga
för operatören.
Stängnings- och låsanordningarna skall vara konstruerade för att tåla de belastningar som orsakas av
nyttolasten under normala och återkommande förhållanden samt då nyttolasten har förskjutits på ett
förutsebart sätt.
Stängnings- och låsanordningarna skall vara konstruerade för att tåla de belastningar som uppstår då fordonen
passerar andra tåg under alla förhållanden, inklusive i tunnlar.
De krafter som behövs för att påverka stängnings- och låsanordningarna skall vara av sådan storlek att de kan
utövas av en operatör utan verktyg. Undantag tillåts då extra verktyg hålls särskilt tillgängliga eller dåL 344/38 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
motordrivna system används.
Stängnings- och låsanordningarna skall inspekteras med normala underhållsintervall och åtgärder vidtas ifall
det syns tecken på skada eller felaktig funktion.
4.2.2.5. Märkning av godsvagnar
Märkningar krävs på godsvagnar för att
— identifiera varje enskild godsvagn med dess unika nummer, såsom anges i TSD Drift och trafikledning
och i registret,
— tillhandahålla uppgifter om tåget, inklusive bromsvikt, längd över buffertar, egenvikt samt lastgränsmärk-
ning för olika linjekategorier,
— identifiera driftsbegränsningar för personalen, inklusive geografiska begränsningar, och växlingsrest-
riktioner,
— tillhandahålla relevant säkerhetsinformation för den personal som sköter godsvagnarna eller närvarar i
ett nödläge, inklusive varningsskyltar om spänningsförande luftledningar och elutrustning, lyftpunktersamt fordonsspecifika säkerhetsinstruktioner.
Dessa märkningar, och symboler om sådana krävs, finns förtecknade i bilaga B. Märkningarna skall
placeras så högt som möjligt på godsvagnen upp till en höjd av 1 600 mm över rälsöverkant.Varningsskyltar skall vara placerade på en sådan plats att de kan ses före inträde i riskzonen. Märkningarpå godsvagnar som inte har vertikala sidor, ±10 grader, skall göras på särskilda paneler.
Märkningen kan göras antingen genom målning eller med dekaler.
Kraven på märkning av farligt gods omfattas av direktiv 96/49/EG med dess bilaga i gällande version.Då en godsvagn förändras så att märkningen måste ändras, skall dessa ändringar överensstämma med
ändringarna av de uppgifter som registrerats i registret över rullande materiel.
Märkningarna skall rengöras/ersättas då så behövs för att se till att de är läsbara.
4.2.2.6. Farligt gods
4.2.2.6.1. Allmänt
Godsvagnar som transporterar farligt gods skall uppfylla kraven i denna TSD och dessutom kraven i RID.
Den fortsatta utvecklingen på detta rättsområde leds av en internationell arbetsgrupp (RID-kommittén) med
företrädare för de stater som är medlemmar av COTIF.
4.2.2.6.2. Lagstiftning tillämplig på rullande materiel för transport av farligt gods
Rullande materiel Rådets direktiv 96/49/EG och dess bilaga i gällande
version
Märkning Rådets direktiv 96/49/EG och dess bilaga i gällande
version
Buffertar Rådets direktiv 96/49/EG och dess bilaga i gällande
version
Gnistskydd Rådets direktiv 96/49/EG och dess bilaga i gällande
version8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/39
Användning av godsvagnar för transport av farligt
gods i långa tunnlarUndersöks av arbetsgrupper på uppdrag av Euro-
peiska kommissionen (AEIF och RID)
4.2.2.6.3. Ytterligare lagstiftning tillämplig för tankar
Tank Rådets direktiv 1999/36/EG om transportabla tryck-
bärande anordningar (TPED) i gällande version
Prov, besiktning och märkning av tankar SS-EN 12972 Behållare för transport av farligt gods –
Provning, kontroll och märkning av metalliska
behållare från april 2001
4.2.2.6.4. Underhållsregler
Underhåll av tank- och godsvagnar skall överensstämma med följande europeisk standard och rådsdirektiv:
— Prov och besiktning SS-EN 12972 Behållare för transport av farligt gods –
Provning, kontroll och märkning av metalliska
behållare från april 2001
• Underhåll av tankar och deras utrustning Rådets direktiv 96/49/EG och dess bilaga i gällande
version
• Gemensamma överenskommelser om tankins-
pektörerRådets direktiv 96/49/EG och dess bilaga i gällande
version
4.2.3. SAMVERKAN MELLAN FORDON OCH BANA SAMT FORDONSPROFILER
4.2.3.1. Kinematisk lastprofil
I detta avsnitt definieras godsvagnarnas största yttermått för att se till att de håller sig inom infrastrukturens
lastprofil. För detta ändamål beaktas den berörda godsvagnens största möjliga rörelser. Detta kallas denkinematiska lastprofilen.
Den rullande materielens kinematiska lastprofil definieras med hjälp av en referensprofil och regler för denna.
Det sker genom tillämpning av regler för minskning i förhållande till referensprofilen som de olika delarna av
den rullande materielen skall följa.
Dessa minskningar beror av— de geometriska egenskaperna hos ifrågavarande rullande materiel,
— tvärsnittets position i förhållande till boggicentrum eller axlarna,
— höjden av den beaktade punkten i förhållande till löpbanan,
— konstruktionstoleranser,
— den maximala nötningstoleransen, och
— fjäderupphängningens elastiska egenskaper.
Vid undersökningen av den största konstruktionsprofilen beaktas både de sidogående och de vertikala
rörelserna hos den rullande materielen, beräknade på grundval av fordonets geometriska egenskaper ochfjäderupphängningsegenskaper under olika lastningsförhållanden.
Den rullande materielens lastprofil i rörelse på ett visst linjeavsnitt skall vara mindre, med en lämplig
säkerhetsmarginal, än minimimåttet på infrastrukturens lastprofil på den ifrågavarande linjen.
En lastprofil för rullande materiel omfattar två grundläggande element: en referensprofil och reglerna för denna
profil. Genom dessa kan man bestämma de största måtten för den rullande materielen och läget för fastastrukturer på linjen.L 344/40 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
För att lastprofilen för rullande materiel skall kunna tillämpas, måste följande tre komponenter av detta mått
specificeras:
— Referensprofilen.
— Reglerna för att bestämma den maximala konstruktionsprofilen för godsvagnarna.
— Reglerna för att bestämma spelet i förhållande till strukturer och spåravståndet.
I bilaga C specificeras referensprofilen och reglerna för den största konstruktionsprofilen för godsvagnar.De tillhörande reglerna för att bestämma spelrummet för strukturinstallationer ges i TSD Infrastruktur.All utrustning i och delar av godsvagnar som ger upphov till tvärgående och vertikala förskjutningar skall
kontrolleras med lämpliga underhållsintervall.
För att hålla godsvagnen inom den tillämpliga kinematiska lastprofilen skall underhållsplanen innehålla
bestämmelser om besiktning av
— hjulprofiler och nötning,
— boggiram,
— fjädrar,
— rambalkar,
— vagnstruktur,
— konstruktionsspelrum,
— maximal nötningstolerans,
— fjäderupphängningens elastiska egenskaper,
— nötning av lagergaffel,
— faktorer som påverkar fordonets flexibilitetskoefficient,
— faktorer som påverkar vridcentrum,
— anordningar som orsakar rörelser som påverkar avståndet till lastprofilen.
4.2.3.2. Statisk axellast, dynamisk hjulbelastning och linjär belastning
Axellasten och axelavståndet hos fordonen bestämmer den vertikala kvasistatiska belastningen på spåret.
Godsvagnars lastgränser beaktar vagnarnas geometriska egenskaper, vikt per axel och vikt per löpmeter.De skall vara i överensstämmelse med klassificeringen av linjer eller linjeavsnitt, kategorierna A, B1, B2, C2, C3,
C4, D2, D3, D4 enligt tabellen nedan.
Eftersom axellaster högre än 22,5 ton inte specificeras i denna TSD, är befintliga nationella bestämmelser
fortfarande tillämpliga på de linjer som tål dessa högre axellaster.
Klassning Massa per axel = P
A B C D E F G
Massa per längdenhet = p 16 t 18 t 20 t 22,5 t 25,0 t 27,5 t 30 t
5,0 t/m A B18.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/41
Klassning Massa per axel = P
A B C D E F G
6,4 t/m B2 C2 D2
7,2 t/m C3 D3
8,0 t/m C4 D4 E4
8,8 t/m E510 t/m
p = Massa per längdenhet, dvs. godsvagnens massa plus lastens massa, dividerad med vagnens längd i meter
över buffertarna då dessa ej är hoptryckta.
P = Massa per axel.
I tabell D.1 i bilaga D finns uppgifter för att bestämma klassificerad linjekategori för tåg bestående av
godsvagnar med två 2-axliga boggier.
En linje eller ett linjeavsnitt skall klassificeras i en av dessa kategorier då linjen eller linjeavsnittet kan bära ett
obegränsat antal godsvagnar med de viktegenskaper som anges i tabellen ovan.
Klassificering enligt största massa per axel P uttrycks i versaler (A, B, C, D, E, F, G), klassificering enligt största
massa per längdenhet uttrycks i arabiska siffror (1, 2, 3, 4, 5, 6), utom för kategori A.
Linjer som är klassificerade på detta sätt klarar att hantera de vagnar som är förtecknade nedan:
— Två- eller treaxliga godsvagnar och godsvagnar med 2-axliga boggier, då måtten a och b är lika stora eller
större än de värden som visas i tabell D.1 i bilaga D, om inte P och p överskrider de värden som visas itabellen ovan.
— Godsvagnar med två 2-axliga boggier då måtten a och b är mindre än de värden som visas i tabell D.2 i
bilaga D, om de inte har minskad massa per axel, Pr, överensstämmande med de värden som ges itabell D.3 i bilaga D i förhållande till värdena på måtten a och b.
— Godsvagnar med två boggier med 3 eller 4 axlar per boggi, om de har minskad massa per axel, Pr,
överensstämmande med de värden som ges i tabell D.4 i bilaga D i förhållande till värdena på måtten a
och b.
— Godsvagnar med tre eller fyra 2-axliga boggier, om de har minskad massa per axel, Pr, som inte överstiger
de värden som anges i tabell D.6 i bilaga D i förhållande till sina geometriska egenskaper och om de ävenöverensstämmer med de särskilda föreskrifterna för dessa typer av vagnar.
ANM.: Undantagsvis får gränsvärdet för axellast på 20 t överskridas med högst 0,5 t/axel på linjer
tillhörande kategori C för:
— 2-axliga långa godsvagnar med 14,10 m < LÖB (längd över buffertar) < 15,50 m för att
öka deras nyttolast till högst 25 t, och
— godsvagnar konstruerade för en axellast på 22,5 t för att kompensera den extra
egenvikten för att göra dem lämpade för sådan axellast.
Godsvagnar som har oregelbundna axelavstånd och inte överensstämmer med avsnitten D.3, D.4 och D.5 i
bilaga D skall underkastas ytterligare kontroller genom beräkning, för att säkerställa att de störstaböjningskrafterna och skjuvkrafterna på en enskild balk oavsett spannlängd inte överskrider de värden somberäknas för de godsvagnar som anges i avsnitt D.1 i bilaga D. Detta skall tillämpas på ett obegränsat antalgodsvagnar.
Den största nyttolast som kan bäras av en godsvagn, med tanke på spår och konstbyggnader, är det lägsta
värdet enligt följande formler:
X = n x P –T
Y = L x p –TL 344/42 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
Z = n x Pr –T
där
n = antalet axlar på godsvagnen
p = massa per längdenhet i t/m
L = längd över buffertar i m
T = godsvagnens egenvikt i t, avrundad uppåt till en decimal
P = massa per axel i t
Pr =minskad massa per axel i t
Den egenvikt som beaktas är medelegenvikten, som skall fastställas för följande grupper av godsvagnar inom
varje större tillverkningsserie:
— Godsvagnar med tryckluftbromsar.
— Godsvagnar med tryckluftbromsar och en övergångsbrygga utrustad med en parkeringsbroms.
Gränsvärden för godsvagnars ändringar som ej kräver nytt godkännande finns förtecknade i bilaga II.I avsnitten D.6 och D.7 anges lastgränser för 2-axliga godsvagnar och den vanligaste typen av godsvagnar med
två 2-axliga boggier (a = 1,80 m, b = 1,50 m (se definition i bilaga D)) vilka beräknats genom jämförelser.
Värdet X, Y eller Z som väljs genom jämförelse avrundas nedåt antingen till närmaste halva ton eller till
närmaste tiondels ton. Varje upphandlande enhet kan fritt välja det ena av dessa alternativ beroende på typ avgodsvagn.
För isolerade vagnar, kylvagnar eller mekaniskt kylda vagnar, tankvagnar och slutna vagnar avsedda för
transport av gods i pulverform, skall dock X-, Y- eller Z-värdet avrundas ned till närmaste tiondels ton.
Det värde som skall märkas på godsvagnen är inte nödvändigtvis det som fastställts ovan. Då lägre lastgränser
finns, till följd av godsvagnens strukturella egenskaper eller RID-föreskrifter (COTIF-överenskommelsen,avsnitt D.3 i bilaga D), är det dessa lägre värden som skall anges.
Minsta belastning per hjulpar för olika typer av godsvagnar:
Generellt, för godsvagnar med två eller fler axlar 5,0 t
4-axliga godsvagnar utrustade med bromsblock 4,0 tGodsvagnar med mer än 4 axlar och utrustade med
bromsblock3,5 t
Om tillåtet enligt infrastrukturregistret (t.ex. det specifika fallet ”rullande landsväg”)
8-axliga 2,0 t
12-axliga 1,3 t
4.2.3.3. Parametrar för rullande materiel som påverkar markbaserade tågövervakningssystem
4.2.3.3.1. Kortslutande förmåga
Det elektriska motståndet hos varje hjulpar mätt tvärs över löpbanan hos de två hjulen får inte överstiga 0,01
ohm för nya eller nymonterade hjulpar som innehåller nya komponenter.
Dessa mätningar av motståndet skall göras vid en likspänning på 1,8–2,0 volt.
4.2.3.3.2. Varmgångsdetektering
Öppen punkt som skall specificeras vid nästa översyn av denna TSD.
4.2.3.4. Fordonets dynamiska beteende
4.2.3.4.1. Allmänt
Ett fordons dynamiska beteende har stor betydelse för säkerhet mot urspårning och för gångstabilitet.
Fordonets dynamiska beteende bestäms av
— den maximala hastigheten,8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/43
— statiska spåregenskaper (linjeförning, spårvidd, rälsförhöjning, rällutning, transienta och periodiska
spårlägesfel),
— dynamiska spåregenskaper (horisontell och vertikal styvhet och spårdämpning),
— parametrar för kontakt mellan hjul och räl (hjul och rälprofil),
— hjuldefekter (hjulplattor, orundheter),
— massa och tröghet hos underrede, boggi och hjulpar,
— fordonets fjäderupphängningsegenskaper, och
— nyttolastens fördelning.
För att garantera säkerhet och gångstabilitet skall mätningar under olika driftsförhållanden eller jämförande
undersökningar av utprovade konstruktioner (t.ex. simulering/beräkning) genomföras för att bedöma detdynamiska beteendet.
Rullande materiel skall ha egenskaper som möjliggör en god gångstabilitet inom tillämpliga hastighets-
begränsningar.
4.2.3.4.2. Funktionella och tekniska specifikationer
4.2.3.4.2.1. Säkerhet mot urspårning och instabil gång
För att garantera säkerhet med avseende på urspårning och god gångstabilitet måste krafterna mellan hjul och
räls begränsas. I synnerhet rör det sig om tvärgående spårkrafter, Y, och vertikala krafter, Q.
— Den tvärgående spårkraften Y
För att undvika spårförskjutningar skall driftskompatibel rullande materiel uppfylla Proud’hommes
kriterier för den maximala lateralkraften
(ΣY)lim = α(10 + P/3), där α= 0,85 och P = största statiska axellast
eller
(H
2m)lim((H 2m) är det flytande medelvärdet av den laterala kraften på en axel mätt över 2 m).
Detta värde kommer att fastställas i TSD Infrastruktur.
I kurvor är gränsvärdet för den kvasistatiska laterala kraften på det yttre hjuletY
qst, lim
Detta värde kommer att fastställas i TSD Infrastruktur.
— Y/Q-krafter
För att begränsa risken för flänsklättring skall kvoten mellan lateralkraften Y och det vertikala trycket Q
inte överstiga
(Y/Q)lim = 0,8 för stora kurvor R ≥250 m
(Y/Q)lim = 1,2 för små kurvor R < 250 m
— Vertikal kraft
Den maximala dynamiska vertikala kraften på spåret är
Qmax
Detta värde kommer att fastställas i TSD Infrastruktur.L 344/44 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
I kurvor är gränsvärdet för den kvasistatiska vertikala kraften på det yttre hjulet
Qqst, lim
Detta värde kommer att fastställas i TSD Infrastruktur.
4.2.3.4.2.2. Säkerhet mot urspårning vid skevt spårläge
Godsvagnar kan gå på skevt spår då (Y/Q) inte överskrider det gränsvärde som ges i avsnitt 4.2.3.4.2.1 i en
kurva med radien R=150 m och för en given spårskevhet:
för ett axelavstånd på 1,3 m ≤2a*
— glim= 7‰för 2a+<4m
— glim= 20/2a++ 2 för 2a+>4m
— g lim=20/2a*+2 för 2a*<20m
— g lim=3 ‰för 2a*>20 m
Axelavståndet 2a* representerar axelavståndet för tvåaxliga godsvagnar eller avståndet mellan boggicentrum
hos en boggivagn. Axelavståndet 2a+representerar axelavståndet för en boggi.
4.2.3.4.2.3. Underhållsregler
Följande nyckelparametrar som är väsentliga för säkerhet och gångstabilitet skall underhållas i enlighet med
underhållsplanen:
— Fjädringsegenskaper.
— Kopplingar mellan underrede och boggi.
— Löpbanans profil.
I bilaga E anges största och minsta dimensioner på hjulpar och hjul för standardspår.
Fall med andra spårvidder hittas i kapitel 7.
4.2.3.4.2.4. Fjädring
Godsvagnars fjäderupphängning skall vara så konstruerad att de värden som anges i avsnitten 4.2.2.1.2.2 och
4.2.2.1.2.3 följs under förhållandena ”tom” och”lastad till lastgränsen”. Fjädringen skall dimensioneras så att
maximalt sammanpressat läge inte nås vid full last och med beaktande av dynamisk påverkan.
4.2.3.5. Longitudinella tryckkrafter
4.2.3.5.1. Allmänt
Denna parameter beskriver de största tryckkrafterna i längdriktningen som kan utövas på en driftskompatibel
godsvagn, eller ett enskilt fordon eller en grupp specialkopplade fordon i ett driftskompatibelt tågsätt, vid
bromsning eller påskjutning utan risk för urspårning.
Godsvagnen skall fortsätta att gå säkert då den utsätts för longitudinella tryckkrafter. För att garantera säkerhet
mot urspårning skall godsvagnen eller systemet av sammankopplade godsvagnar bedömas genom prov,beräkningar eller genom jämförelse med egenskaper hos redan godkända (certifierade) godsvagnar.
Den longitudinella kraft som kan utövas på ett fordon utan att det spårar ur skall vara större än ett tröskelvärde
beroende på fordonskonstruktionen (tvåaxlig, boggivagn, fast grupp av fordon, Combirail, Road-Railer™ m.fl.)
försedd med UIC-koppel eller ett godkänt centralkoppel eller koppelstång/kortkoppel.
Villkoren för att certifiera godsvagnar, fasta grupper av godsvagnar och kopplade grupper av godsvagnar anges
i avsnitt 4.2.3.5.2.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/45
De förhållanden som påverkar den maximala longitudinella tryckkraft som en godsvagn kan motstå utan att
spåra ur, inbegriper
— rälsförhöjningsbrist,
— tågets och godsvagnens bromssystem,
— system av draginrättningar och buffertar på godsvagnarna eller de särskilt kopplade grupperna av
godsvagnar,
— godsvagnens konstruktionsegenskaper,
— järnvägslinjens egenskaper,
— tågförarens manövrering av tåget, särskilt bromsning,
— parametrar för kontakt mellan hjul och räl (hjul och rälprofil), och
— lastfördelning för de enskilda godsvagnarna.
Tryckkrafterna i längdriktningen har stor betydelse för säkerheten mot urspårning av ett fordon. Därför måste
mätningar göras under olika driftsförhållanden för att finna de acceptabla gränsvärdena för den longitudinellatryckkraft som kan utövas på ett fordon utan risk för urspårning. För att undgå provning skall godsvagnarnaöverensstämma med egenskaperna för godsvagnar som tidigare godkänts av nationella säkerhetsmyndigheter
eller för deras räkning, eller vara byggda enligt godkända konstruktionsegenskaper för godsvagnar och
utrustade med godkända komponenter såsom certifierade boggier.
Referensprovningen beskrivs i avsnitt 6.2. Erfarenheter från olika typer av godsvagnar har lett till olika metoder
för godkännande beroende på sådana faktorer som egenvikt, längd, axelavstånd, överhäng, avstånd mellan
boggicentrum m.m.
4.2.3.5.2. Funktionella och tekniska specifikationer
Delsystemet skall motstå de longitudinella tryckkrafterna i tåget utan att spåra ur och utan att skador uppstår
på fordonet. De viktigaste faktorerna är
— laterala krafter på hjul/räls -Y-,
— vertikala krafter -Q-,
— longitudinella krafter på axelboxar -H
ij-,
— bromskrafter (på grund av kontakten mellan hjul och räl, dynamisk bromsning och olika bromsgrupper
hos godsvagnarna och tågen),
— diagonala och vertikala buffertkrafter,
— koppelkrafter ±Z,
— dämpning av buffert- och koppelkrafter,
— följden av koppelåtdragning,
— följden av koppelspel,
— ryck till följd av longitudinella rörelser i tågen och koppelspel,
— hjulavlastning, och
— böjning av lagergaffel.
Tryckkrafterna i längdriktningen påverkas av många faktorer. De olika faktorerna beskrivs i dokumenten om
villkor för konstruktion och drift av godsvagnar enligt vilka godsvagnarna måste certifieras för normal trafik påolika linjer och under olika förhållanden.L 344/46 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
Med mål att certifiera godsvagnar för blandad trafik i det europeiska järnvägsnätet, har prov på särskilda
provspår och i trafikerande tåg på olika linjer utförts för att säkerställa att godsvagnarna kan motstå en minstalongitudinell kraft utan att spåra ur. Följande definition har tagits fram:
Godsvagnar och vagnenheter (med koppelstång/kortkoppel mellan vagnelementen) med skruvkoppel och
sidobuffertar i ändarna, skall motstå en minsta longitudinell kraft mätt under referensprovningens förhållandenpå
— 200 kN för tvåaxliga godsvagnar med UIC-koppel,
— 240 kN för godsvagnar med tvåaxliga boggier med UIC-koppel, och
— 500 kN för godsvagnar med alla typer av centralt stångkoppel och utan buffertar.
För andra koppelsystem har ännu inga gränsvärden fastställts.Bufferttallrikarnas friktionskoefficient skall vara sådan att kraven i denna TSD uppfylls vad gäller maximala
lateralkrafter.
Underhållsregler:Om bufferttallrikarna måste smörjas för att uppnå den friktionskoefficient som krävs, skall underhållsplanen
innehålla en bestämmelse om att hålla friktionskoefficienten på denna nivå.
4.2.4. BROMSAR
4.2.4.1. Bromsprestanda
4.2.4.1.1. Allmänt
Syftet med tågets bromssystem är att se till att tågets hastighet kan minskas eller tåget stoppas inom den längsta
tillåtna bromssträckan. De viktigaste faktorerna som påverkar bromsprocessen är bromskraften, tågets massa,hastigheten, den tillåtna bromssträckan, adhesionen och spårets lutning.
Ett tågs eller ett fordons bromsprestanda är resultatet av den bromskraft som finns för att sänka tågets hastighet
inom de bestämda gränserna och alla faktorer i omvandlingen och avledningen av energi inklusive tågetsgångmotstånd. Enskilda fordons prestanda fastställs så att hela tågets bromsprestanda kan härledas.
Fordonen skall vara försedda med kontinuerlig automatisk broms.En broms är kontinuerlig om den möjliggör överföring av signaler och energi från en central styrenhet till hela
tåget.
En kontinuerlig broms är automatisk om den börjar fungera omedelbart på hela tåget vid varje oavsiktlig
brytning av tågets kontrollkabel, t.ex. huvudledningen.
Om det inte är möjligt att se om bromsen är till eller från, skall en indikator som visar detta finnas på båda
sidor av fordonet.
Bromsenergiupplagringen (t.ex. förrådsluftbehållare för indirekta pneumatiska tryckluftbromssystem, huvud-
ledningsluft) och den bromsenergi som använts för att bygga upp bromsansättningen (t.ex. luft frånbromscylindrar hos indirekta pneumatiska tryckluftbromssystem) skall endast användas för bromsning.
4.2.4.1.2. Funktionella och tekniska specifikationer
4.2.4.1.2.1. Huvudledning
Den lägsta tillåtna signalhastigheten skall vara 250 m/s.
4.2.4.1.2.2. Bromsprestandafaktorer
För att bestämma bromsprestanda skall den genomsnittliga ansättningstiden, ögonblicklig retardation, massa
och utgångshastighet beaktas. Bromsprestanda skall bestämmas både genom retardationskurvorna och genombromstal.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/47
Retardationskurva:
Retardationskurvan beskriver den förutsagda ögonblickliga retardationen av fordonet (på fordonsnivå) eller
tåget (på tågnivå) under normala förhållanden.
Kunskap om enskilda fordons retardationskurvor gör det möjligt att beräkna hela tågets retardationskurva.Retardationskurvan inbegriper effekten av följande:a) Tidsfördröjningen mellan begärd bromsning och uppnående av full bromseffekt.
Teär den ekvivalenta ackumulerade ansättningstiden och definieras som
Te= t1+ (t 2/2)
För pneumatiska bromsar motsvarar slutet av tiden t 295 % av det uppbyggda bromscylindertrycket.
b) Den motsvarande funktionen (retardation = F(hastighet)) definierad som en följd av avsnitt med
konstant retardatopm.
Anmärkning: a betecknar den ögonblickliga retardationen och V den momentana hastigheten.L 344/48 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
Bromstal:
Bromstalet (lambda) är bromsvikternas summan dividerat med med summan av fordonens massor.Metoden för att bestämma bromsvikten/bromstalet skall vara tillämplig förutom metoden med retardations-
kurvor. Denna information skall införas i registret över rullande materiel.
Bromsförmågan för ett enskilt fordon skall bestämmas vid nödbromsning för varje bromsgrupp (t.ex. G, P, R, P
+ ep) som finns på fordonet och för flera olika belastningsförhållanden, inklusive åtminstone olastad och full
last.
Bromsgrupp G: bromsgrupp som används för godståg med specificerad bromsansättningstid och
bromslossningstid.
Bromsgrupp P: Bromsgrupp som används för godståg med specificerad bromsansättningstid och
bromslossningstid och specificerat bromstal.
Bromsgrupp R: Bromsgrupp för persontåg och snabba godståg med specificerad bromsansättningstid och
bromslossningstid som bromsgrupp P och specificerat minsta bromstal.
Ep-broms (indirekt elektro-pneumatisk broms): Hjälp till indirekt tryckluftbroms som använder en elektrisk
signal på tåget och elektro-pneumatiska ventiler på fordonet som därför börjar verka snabbare och mindreryckigt än en konventionell tryckluftbroms.
Nödbroms: Nödbromsen är ett bromskommando som stoppar tåget för att säkerställa den föreskrivna
säkerhetsnivån utan någon försämring av bromssystemet.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/49
Minimibromsprestanda för bromsgrupperna G och P framgår av följande tabell:
Bromsgrupp
—
Te-område (s)Godsvagnstyp Signalutrustning Belastning Krav för hastigheten 100 km/h Krav för hastigheten 120 km/h
Högst Minst Högst Minst
Bromsgrupp P –
1,5≤T e≤3 sAlla Alla TOM S = 480 m
λ= 100 % (1)
γ= 0,91 m/s2(1)Fall A –kompositbackar:
S = 390 m, λ= 125 %, γ=
1,15 m/s2
Fall B –andra fall:
S = 380 m, λ= 130 %, γ=
1,18 m/s2S = 700 m
λ= 100 %
γ= 0,88 m/s2Fall A –kompositbackar:
S = 580 m, λ= 125 %, γ=
1,08 m/s2
Fall B –andra fall:
S = 560 m, λ= 130 %, γ=
1,13 m/s2
”S1” (2) Lastväxel Halvlastad S = 810 m
λ= 55 %
γ= 0,51 m/s2Fall A –kompositbackar:
S = 390 m, λ= 125 %, γ=
1,15 m/s2
Fall B –andra fall:
S = 380 m, λ= 130 %, γ=
1,18 m/s2
LASTAD
(maximalt = 22,5 t/
axel)S = 700 m
λ= 65 %
γ= 0,60 m/s2Fall A –Bromsar endast på
hjul (bromsblock):
S = större än (S = 480 m, λ=
100 %, γ= 0,91 m/s2) eller
(S erhållen med en medel-
retardationskraft på
16,5 kN per axel (5).
Fall B –andra fall:
S = 480 m, λ= 100 %, γ=
0,91 m/s2
”S2” (3) Lastbroms-automat LASTAD
(maximalt = 22,5 t/
axel)S = 700 m
λ= 65 %
γ= 0,60 m/s2Fall A –Bromsar endast på
hjul (bromsblock):
S= större än (S = 480 m, λ=
100 %, γ= 0,91 m/s2) eller
(S erhållen med en medel-
retardationskraft på
16,5 kN per axel (5).
Fall B –andra fall:
S = 480 m, λ= 100 %, γ=
0,91 m/s2L 344/50 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
Bromsgrupp
—
Te-område (s)Godsvagnstyp Signalutrustning Belastning Krav för hastigheten 100 km/h Krav för hastigheten 120 km/h
”SS” (4) Lastbroms-automat LASTAD
(maximalt = 22,5 t/
axel)Fall A –Bromsar endast på hjul (bromsblock):
S = större än (S = 700 m, λ= 100 %, γ= 0,88 m/s2) eller
(S erhållen med en medelretardationskraft på
16,5 kN per axel (6).
Fall B –andra fall:
S = 700 m, λ= 100 %, γ= 0,88 m/s2
Bromsgrupp G –
9≤T e≤15 sIngen separat bedömning görs av bromsförmågan hos
godsvagnar med bromsgrupp G. En godsvagns broms-
vikt med bromsgrupp G skall vara densamma som
bromsvikten med bromsbrupp P.
(1) S fås enligt bilaga S, ”λ”= ((C/S)-D) enligt bilaga S, ”γ”= ((hastighet (km/h))/3,6)2)/(2 × (S-((Te) × (hastighet (km/h)/3,6)))), med Te=2 s.
(2) En godsvagn ”S1” är en godsvagn med lastväxel.
(3) En godsvagn ”S2” är en godsvagn med en lastbromsautomat.
(4) En godsvagn ”SS” är en godsvagn utrustad med en lastbromsautomat.
(5) Den största tillåtna medelretardationskraften (för hastigheten 100 km/h) är 18 × 0,91 = 16,5 kN/axel. Detta värde kommer från den största tillåtna bromsenergitillförseln på ett hjul med dubbelsidig blockbroms med en nominell diameter i
området [920 mm–1 000 mm] vid bromsning (bromsvikten skall vara begränsad till 18 ton). Hjul med en nominell nydiameter (<920 mm) och/eller enkelsidig blockbroms skall godkännas enligt nationella regler.
(6) Den största tillåtna medelretardationskraften (för hastigheten 120 km/h) är 18 × 0,88 = 16 kN/axel. Detta värde kommer från den största tillåtna bromsenergitillförseln på ett hjul med dubbelsidig blockbroms med en nominell nydiameter i
området [920 mm–1 000 mm] vid bromsning (bromsvikten skall vara begränsad till 18 ton). Hjul med en nominell nydiameter (<920 mm) och/eller enkelsidig blockbroms skall godkännas enligt nationella regler.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/51
Denna tabell grundar sig på två referenshastigheter, en på 100 km/h och en axellast på 22,5 t och en
på120 km/h och en axellast på 22,5 t. Högre axellast kan godtas under speciella driftsförhållanden enligtnationella regler. Den högsta tillåtna axellasten skall överensstämma med infrastrukturkraven.
Om en godsvagn är utrustad med fastbromsningsskydd skall ovanstående prestanda uppnås utan aktivering av
fastbromsningsskydd och enligt villkoren i bilaga S.
Andra bromsgrupper (exempel: bromsgrupp R) är tillåtna enligt nationella regler och den obligatoriska
användningen av fastbromsningsskydd såsom anges i avsnitt 4.2.4.1.2.6.
Snabbtömningsventil för huvudledningOm snabbtömningsventilen för huvudledningen är separat installerad på godsvagnen skall den kunna kopplas
bort från huvudledningen med en särskild anordning. Godsvagnen skall tydligt märkas för att ange var denna
bortkopplingsanordning finns, alternativt skall denna anordning säkras i ”öppet” läge med en försegling.
4.2.4.1.2.3. Mekaniska komponenter
Bromskomponentutrustningen skall vara inriktad på att förhindra all partiell eller total borttagning av dessa
komponenter.
— Bromsregulator
Det skall finnas en anordning för att automatiskt upprätthålla konstruktionsspelrummet mellan
friktionsytorna.
Det skall finnas minst 15 mm spel mellan bromsregulatorns hölje och andra komponenter.
Åtgärder skall vidtas för att alltid bibehålla det nödvändiga spelrummet för bromsregulatorns yttre delar
och anslutningar.
För bromsregulatorer i en boggi finns det inte något särskilt hölje. Men, för alla förhållanden som den är
konstruerad för, skall det minsta nödvändiga spelet mellan bromsregulatorn och andra komponenter
säkerställas för att förhindra kontakt. Om ett mindre spel krävs skall orsakerna till varför kontakt intekommer att uppstå bevisas.
— Pneumatisk kopplingsnäve
Öppningen på den automatiska tryckluftbromskopplingens huvud skall vara vänd åt vänster när man
tittar på fordonets ände. Öppningen på kopplingshuvudet på ledningen från huvudtanken skall vara vändåt höger när man tittar på fordonets ände.
Fordonen skall vara utrustade med anordningar som gör det möjligt att hänga upp oanvända kopplingar
minst 140 mm över rälsöverkant för att både förhindra skador och, så vitt möjligt, inträngande avfrämmande föremål i kopplingens inre delar.
4.2.4.1.2.4. Energilagring
Energilagringen skall vara tillräcklig för att bestå under en nödbromsning i full hastighet, oberoende av
fordonets belastning, med största möjliga bromseffekt utan ytterligare energitillskott (t.ex. för system med
indirekt tryckluftbroms: enbart huvudledning utan påfyllning från matarledning). Om ett fordon är utrustat
med fastbromsningsskydd, gäller det ovan nämnda villkoret då fastbromsningsskydd är i full drift (dvs.luftkonsumtion för fastbromsningsskydd).
4.2.4.1.2.5. Energigränsvärden
Bromssystemet skall vara konstruerat för att tillåta fordonet att trafikera alla befintliga linjer i det
transeuropeiska järnvägsnätet för konventionella tåg.
Bromssystemet skall stoppa det lastade fordonet och upprätthålla fordonets hastighet utan några termiska eller
mekaniska skador under följande förhållanden:
1. Två på varandra följande nödbromsningar från full hastighet till stopp på ett rakt och plant spår med
minimal vind och på torr räls.L 344/52 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
2. Upprätthållande av en hastighet på 80 km/h i en sluttning med en genomsnittlig lutning på 21 ‰och en
längd på 46 km. (Referenssluttning är den sydliga sluttningen på St Gotthard-linjen mellan Airolo ochBiasca.)
4.2.4.1.2.6. Fastbromsningsskydd (WSP)
Fastbromsningsskyddet (WSP) är ett system som är konstruerat för att dra största möjliga nytta av den
befintliga adhesionen genom kontrollerad minskning och återställande av bromskraften för att förhindra att
hjulpar låser sig och förhindra okontrollerad glidning för att på så sätt optimera stoppsträckan.Fastbromsningsskyddet skall inte ändra bromsarnas funktionella egenskaper. Fordonets luftutrustning skallvara dimensionerad så att luftkonsumtionen för fastbromsningsskyddet inte försämrar den pneumatiskabromsens funktion. Konstruktionsprocessen för fastbromsningsskyddet skall ta hänsyn till att fastbroms-ningsskyddet inte skall ha några negativa effekter på fordonets beståndsdelar (bromsanordning, löpbana,
axelboxar m.m.).
Följande typer av godsvagnar skall vara utrustade med fastbromsningsskydd:a) Godsvagnar med bromsblock av gjutjärn eller sintrat material, för vilka det maximala genomsnittliga
utnyttjandet av adhesionen (δ) är större än 12 % (lambda ≥135 %). Det maximala genomsnittliga
utnyttjandet av adhesionen framgår genom att beräkna den maximala genomsnittliga adhesionen (δ) vidolika bromssträckor härledda från det möjliga omfånget av fordonsmassan. δstår därför i relation till de
uppmätta bromssträckor som krävs för att bestämma bromsprestanda. (δ = f(V, Te, stoppsträcka)).
b) Godsvagnar utrustade enbart med skivbromsar, för vilka det maximala utnyttjandet av adhesionen (se
definitionen ovan av det maximala utnyttjandet av adhesionen (δ)) är större än 11 % och mindre än 12 %
(lambda ≤135 %).
c) Vagnar med en största tillåtna hastighet ≥160 km/h.
4.2.4.1.2.7. Luftförsörjning
Godsvagnar skall vara konstruerade för att kunna fungera med tryckluft i överensstämmelse med åtminstone
klass 4.4.5 enligt definitionen i ISO 8573-1.
4.2.4.1.2.8. Parkeringsbroms
En parkeringsbroms är en broms som används för att förhindra rullande materiel från att röra sig under
specificerade förhållanden med beaktande av plats, vind, lutning och den rullande materielens lasttillstånd, tillsbromsen avsiktligt släpps.
Parkeringsbroms är inte obligatoriskt på alla godsvagnar. Driftsregler, med beaktande av att alla godsvagnar i
ett tåg inte är försedda med sådana bromsar, ges i TSD Drift och trafikledning.
Om godsvagnen är försedd med parkeringsbroms skall denna uppfylla följande villkor:Kraftkällan för ansättningen skall komma från en annan kraftkälla än tågbromsen/nödbromsen.
Parkeringsbromsen skall verka på minst hälften av hjulparen och på minst två hjulpar per godsvagn.
Om det inte är möjligt att se om bromsen är till eller från, skall en indikator som visar detta finnas på båda
långsidor av fordonet.
Godsvagnens parkeringsbroms skall kunna tillgripas och skötas från marken eller från fordonet. Handtag eller
rattar skall användas för att manövrera parkeringsbromsen, men för bromsar som manövreras från marken fårendast rattar användas. Om parkeringsbromsen manövreras från marken skall reglage sitta på fordonets bådasidor. För att ansätta bromsen skall handtag eller rattar vridas medurs.
Om parkeringsbromsreglaget finns på insidan av ett fordon, skall det kunna nås från båda sidor av fordonet.
Om parkeringsbromsen kan användas som tillägg till andra bromstillämpningar, i rörelse eller statiskt, skall
fordonsutrustningen kunna motstå de föranledda belastningarna under fordonets hela livslängd.
Det skall gå att lossa parkeringsbromsen manuellt i en nödsituation då vagnen står stilla.Parkeringsbromsen skall uppfylla de villkor som anges i tabellen nedan.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/53
Annan godsvagn än nedan nämnda. Åtminstone 20 % av en godsvagnspark skall ha en
parkeringsbroms som manövreras från vagnen
(plattform eller övergångsbrygga) eller marken.
Godsvagnar som konstruerats särskilt för transport
av gods som kräver försiktighetsåtgärder enligt
förteckningen nedan och/eller enligt rådets direktiv
96/49/EG (RID):
Boskap, ömtåligt gods, komprimerad eller flytande
gas, material som avger lättantändliga gaser vid
kontakt med vatten, syror, frätande eller brännbara
vätskor, gods som är självantändande, lättantändligteller explosivt.En per vagn som manövreras från vagnen (plattform
eller övergångsbrygga).
Godsvagnar vilkas särskilda anordningar för lasten
skall hanteras försiktigt, dvs. godsvagnar för transport
av glasbehållare, tunnor och fat, aluminiumcisterner,
cisterner belagda med ebonit eller emalj, kranvagnar
(och/eller enligt rådets direktiv 96/49/EG (RID)).En per vagn som manövreras från vagnen (plattform
eller övergångsbrygga).
Godsvagnar med överbyggnad särskilt konstruerade
för transport av vägfordon, inklusive vagnar med fler
än ett lastplan för transport av personbilar.En per vagn som manövreras från vagnen (plattform
eller övergångsbrygga) och 20 % av dessa skall ha
parkeringsbroms som även kan manövreras från
godsvagnens lastplan.
Godsvagnar för transport av växelflak för horisontell
omlastning.En per vagn som manövreras från marken.
Godsvagnar bestående av flera permanent samman-
kopplade element.På minst två axlar (på en enhet).
Parkeringsbromsen skall vara konstruerad så att fullastade godsvagnar hålls stilla i en lutning på 4,0 % med en
maximal adhesion på 0,15 vid vindstilla.
4.2.5. KOMMUNIKATION
4.2.5.1. Fordonets förmåga att överföra information från fordon till fordon
Denna parameter är ännu ej tillämplig på godsvagnar.
4.2.5.2. Fordonets förmåga att överföra information mellan markbaserat system och fordon
4.2.5.2.1. Allmänt
Datataggar är inte obligatoriska. Om en godsvagn är utrustad med anordningar för identifiering av
radiofrekvenser (RFID-transponder), skall de nedan angivna specifikationerna tillämpas.
4.2.5.2.2. Funktionella och tekniska specifikationer
Två”passiva” datataggar skall anbringas, en på vardera sidan av godsvagnen, på de områden som anges i
figur F.1 i bilaga F, så att godsvagnens unika identifieringsnummer kan läsas av en anordning vid sidan av spåret(läsare av databärare).
Då sådana läsare av databärare finns, skall de kunna avläsa datataggar som passerar förbi i en hastighet av upp
till 30 km/h och tillhandahålla denna information till ett markbaserat system för dataöverföring.
Typiska installationsvillkor ges i figur F.2 i bilaga F där läsarens placering anges med en kon.
Den fysiska samverkan mellan läsaren och datataggen, protokollen och kommandona samt systemen för
undvikande av kollisioner skall uppfylla kraven i ISO18000-6 typ A.
Då de monteras skall läsare av databärare placeras vid inträde till och utträde från platser där tågets
sammansättning kan ändras.L 344/54 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
Läsaren av databärare skall till gränssnittet mot ett system för dataöverföring tillhandahålla minst följande:
— Otvetydig identifiering av läsaren, bland dem som kan vara installerade på samma plats, för att identifiera
det spår som övervakas.
— Unik identifiering av alla passerande godsvagnar.
— Klockslag och datum för alla passerande godsvagnar.
Uppgifterna om klockslag och datum skall vara tillräckligt noggranna för att tågets faktiska sammansättning
skall kunna bestämmas vid en påföljande databehandling.
4.2.5.2.3. Underhållsregler
Besiktningarna enligt underhållsplanen skall inbegripa
— förekomsten av datataggar,
— korrekt svar,
— förfaranden för att i samband med underhållet kontrollera att datataggarna inte är slitna.
4.2.6. KLIMAT- OCH MILJÖFÖRHÅLLANDEN
4.2.6.1. Klimat- och miljöförhållanden
4.2.6.1.1. Allmänt
Vid konstruktionsprocessen för den rullande materielen, liksom utrustningen ombord, skall hänsyn tas till att
fordonen skall kunna tas i drift och fungera normalt under de förhållanden och i de klimatzoner för vilkautrustningen konstruerats och där den sannolikt kommer att vara i drift, såsom anges i denna TSD.
Klimat- och miljöförhållandena uttrycks i klasser för temperaturer etc., för att på så sätt ge operatören möjlighet
att köpa ett fordon som lämpar sig för drift i hela Europa, eller har en mer begränsad användning.
I Infrastrukturregistret kommer gränsvärden för olika klimat- och miljöförhållanden som sannolikt kan komma
att råda på de olika järnvägslinjerna att specificeras. Samma gränsvärden kommer att användas för att fastställa
lämpliga driftsregler.
De gränsvärden som anges är sådana som sannolikt inte kommer att överskridas. Alla angivna värden är
maximala värden eller gränsvärden. Dessa värden kan uppnås, men är inte bestående. Beroende på situationenkan frekvensen för maximala värden variera för en viss tidsperiod.
4.2.6.1.2. Funktionella och tekniska specifikationer
4.2.6.1.2.1. Höjd
Godsvagnarna skall fungera enligt specifikationerna på alla höjder upp till 2 000 m.
4.2.6.1.2.2. Temperatur
Alla godsvagnar avsedda för internationell trafik skall minst uppfylla kraven på temperaturklass T
RIV.
Klassen T RIVär identisk med konstruktionsnivån för temperatur för alla RIV-kompatibla godsvagnar som fanns
före genomförandet av denna TSD. Konstruktionsnivån för klass T RIVges i bilaga O.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/55
Förutom klassen för konstruktionsnivå T RIVfinns klasserna T soch T nför yttertemperatur.
Klasser Klasser av konstruktionsnivåer
TRIV Delsystem och komponenter har olika temperaturkrav. I bilaga O finns
närmare information om detta.
Lufttemperaturomfång utanför fordonet [oC]:
Tn -40 +35
Ts -25 +45
En T RIV-godsvagn får användas för
— permanent trafik på T s-linjer,
— permanent trafik på T n-linjer under den del av året då temperaturen förväntas vara högre än - 25oC, och
— icke-permanent trafik på T n-linjer under den del av året då temperaturen förväntas vara lägre än - 25oC.
Anmärkning: Den upphandlande enheten kan välja vilka ytterligare villkor med avseende på temperaturen som
godsvagnen skall uppfylla enligt dess avsedda användning (T n, Ts, Tn+ T s, eller enbart T RIV).
4.2.6.1.2.3. Fuktighet
Följande externa luftfuktighetsnivåer skall beaktas:
Årsgenomsnitt: ≤75 % relativ luftfuktighet.
Under 30 dagar på året kontinuerligt: mellan 75 % och 90 % relativ fuktighet.
Under andra dagar tillfälligt: mellan 95 % och 100 % relativ fuktighet.
Maximal absolut luftfuktighet: 30 g/m3i tunnlar.
Lätt kondens som uppkommer tillfälligt i samband med driften skall inte leda till någon felaktig funktion.I fuktighetsdiagrammen i figurerna G.1 och G.2 i bilaga G visas det variationsområde för den relativa
luftfuktigheten för olika temperaturklasser som inte förväntas överskridas under mer än 30 dagar per år.
På kylda ytor kan en relativ luftfuktighet på 100 % uppstå som medför kondens på delar av utrustningen. Detta
skall inte leda till någon felfunktion eller fel.
Plötsliga förändringar av lufttemperaturen, med en ändring på 3 K/s och en maximal variation på 40 K, runt
fordonet kan ge upphov till kondens på delar av utrustningen.
Då sådana förhållanden särskilt uppstår vid inträde i eller utträde från en tunnel skall detta inte leda till någon
felfunktion eller fel på utrustningen.
4.2.6.1.2.4. Luftrörelse
Se avsnittet aerodynamiska effekter vad gäller vindhastigheter som skall beaktas vid konstruktion av
godsvagnar.
4.2.6.1.2.5. Regn
En nederbörd på 6 mm/min skall beaktas. Effekterna av regn skall beaktas beroende på installationen av
utrustningen tillsammans med vinden och fordonets rörelse.L 344/56 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
4.2.6.1.2.6. Snö, is och hagel
Effekterna av alla slag av snö, is och/eller hagel skall beaktas. Den största diametern av hagel skall antas vara
15 mm, större hagel kan förekomma undantagsvis.
4.2.6.1.2.7. Solstrålning
Konstruktionen av utrustningen skall medge direkt exponering för solstrålning på en nivå av 1 120 W/m2
under högst 8 h.
4.2.6.1.2.8. Motståndskraft mot föroreningar
Vid konstruktion av utrustning och komponenter skall effekterna av föroreningar beaktas. Föroreningarnas
påverkan beror på utrustningens placering. Anordningar kan tillhandahållas för att minska föroreningar genomeffektivt skydd. Effekterna av de föroreningar som anges i tabellen nedan skall beaktas.
Kemiskt aktiva ämnen Klass 5C2 i EN 60721-3-5:1997.
Förorenande vätskor Klass 5F2 (elmotor) i EN 60721-3-5:1997.
Klass 5F3 (termisk motor) i EN 60721-3-5:1997.
Biologiskt aktiva ämnen Klass 5B2 i EN 60721-3-5:1997.
Stoft Definieras av klass 5S2 i EN 60721-3-5:1997.Stenar och andra objekt Ballast och övrigt med diameter på högst 15 mm.
Gräs och löv, pollen, flygande insekter, fibrer m.m. För konstruktion av ventilationstrummor.
Sand Enligt EN 60721-3-5:1997Vågstänk Enligt EN 60721-3-5:1997
klass 5C2.
4.2.6.2. Aerodynamiska effekter
Öppen punkt som skall specificeras vid nästa översyn av denna TSD.
4.2.6.3. Sidovindar
Öppen punkt som skall specificeras vid nästa översyn av denna TSD.
4.2.7. SKYDDSSYSTEM
4.2.7.1. Nödfallsåtgärder
Det finns inget krav på nödutgångar eller vägvisare till nödutgångar på godsvagnar. Det finns dock ett krav på
räddningsplan och tillhörande information i händelse av olycka.
4.2.7.2. Brandsäkerhet
4.2.7.2.1. Allmänt
— Konstruktionen skall begränsa uppkomst och spridning av eld.
— Krav rörande giftiga gaser anges inte i denna TSD.
— Godset i godsvagnar skall inte beaktas –varken som en primär brandorsak eller som medel för spridning
av brand. I fall av farligt gods som transporteras i godsvagnar skall endast RID-krav tillämpas på det i allafrågor som rör brandsäkerhet.
— Godset i godsvagnar skall skyddas mot förutsebara orsaker till antändning av fordonet.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/57
— Det material som används i godsvagnar skall begränsa uppkomst och spridning av eld och rökutveckling
i händelse av brand med en primär brandhärd motsvarande 7 kW under tre minuter.
— Konstruktionsreglerna skall tillämpas på all fast utrustning i fordonet, om den är en potentiell brandhärd,
t.ex. kylsystem som innehåller bränsle.
— En medlemsstat skall inte kräva att rökdetektorer installeras i godsvagnar.
— Flexibla skydd skall inte krävas för att uppfylla brandsäkerhetskrav.
— Lastytans material skall inte behöva uppfylla brandsäkerhetskrav om ytan är skyddad enligt första
meningen i avsnitt 4.2.7.2.2.3.
4.2.7.2.2. Funktionella och tekniska specifikationer
4.2.7.2.2.1. Definitioner
Brandsäkerhet:
Möjlighet att lösgöra konstruktionselement som är utsatt för eld på ena sidan, för att förhindra att lågor, heta
gaser och andra brandbenägna produkter passerar genom dem eller att lågor uppkommer på den icke utsattasidan.
Värmeisolering:
Möjlighet att lösgöra konstruktionselement för att förhindra spridning av värme.
4.2.7.2.2.2. Referenser
1 SS-EN 1363-
1 oktober 1999Provning av brandmotstånd Del
1: Allmänna krav
2 SS-EN ISO 4589-
2 oktober 1998Bestämning av brandegenskaper med hjälp av syreindex –
Del 2: Provning vid omgivningstemperatur
3 ISO 5658-2
1996-08-01Reaction to fire tests –Spread of flame
Part 2 Lateral spread on building products in vertical configuration
4 SS-EN ISO 5659-
2 oktober 1998Plast–Rökutveckling
Del 2: Bestämning av optisk densitet genom enkelkammarprov
5 SS-EN 50355
2 november 2002Järnvägsanläggningar –Kablar med särskilda brandegenskaper avsedda för
rälsfordon –Kablar med tunna och normala isolerskikt –Vägledning
4.2.7.2.2.3. Konstruktionsregler
Gnistskydd för lasten skall särskilt tillhandahållas om lastytan inte erbjuder sådant skydd.
Undersidan av fordonets lastyta skall, på de ställen där den är utsatt för brandrisk och gnistskydd inte finns,
vara försedd med värmeisolering och brandskydd enligt värmekurvan i EN 1363-1 [1] under 15 minuter.
4.2.7.2.2.4. Materialkrav
I tabellen nedan anges de parametrar som används för att definiera kraven, samt deras egenskaper. Det anges
även om de numeriska värdena i tabellerna över krav är lägsta eller högsta värden för att kraven skall ansesuppfyllda.L 344/58 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
Ett rapporterat resultat som är lika med det angivna värdet uppfyller kraven.
Provmetod Parameter Enheter Kravdefinition
EN ISO 4589-2 [2] LOI % syre lägst
ISO 5658 [3] CFE kW/m2lägst
EN ISO 5659-2 [4] D s max dimensionslös högst
En kort förklaring till provmetoderna ges nedan.
— SS-EN ISO 4589-2 [2] Bestämning av brandegenskaper med hjälp av syreindex
Här specificeras metoder för bestämmande av den minsta halt syre, tillblandad med kväve, som
understödjer förbränning i ett litet vertikalt prov under angivna provförhållanden. Provresultatet angessom syreindexvärden i volymprocent.
— ISO 5658 –2 [3] Reaction to fire tests –Spread of flame –part 2 Lateral spread on products in
vertical position
I denna standard beskrivs en provmetod för mätning av den tvärgående spridningen av flammor längs
ytan på ett prov av en produkt placerad vertikalt. Genom provningen erhålls uppgifter som är lämpliga
för jämförelse av prestanda för i huvudsak plana material, kompositer eller enheter, som i första handanvänds för utsatta väggytor.
— SS-EN-ISO 5659-2 [4] Rökutveckling –Del 2: Bestämning av optisk densitet genom
enkelkammarprov.
Produktprovet monteras horisontellt i en kammare och den övre ytan utsätts för värmestrålning på valda
nivåer upp till en konstant strålning av 50 kW/m
2utan pilotlåga.
MinimikravDelar eller material med ett ytområde som är mindre än ytklassificeringen nedan, skall provas med minimikrav.
Provmetod Parameter Enhet Krav
EN ISO 4589-2 [2] LOI % syre ≥26
Krav på material som används som ytmaterial
Metod: villkors-parameter Parameter Enhet Krav
ISO 5658-2 [3]
CFECFE kW/m2≥18
EN ISO 5659-2 [4] 50
kW/m2Ds max Dimensions-lös ≤600
Ytklassificering
Alla material skall uppfylla minimikraven om ytan av materialet/föremålet är mindre än 0,25 m2och i ett tak:
— den största dimensionen i alla riktningar av ytan är mindre än en meter,
och
— avståndet till en annan yta är större än den största utsträckningen av ytan (mätt horisontellt i alla
riktningar på ytan),8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/59
på en vägg:
— den största dimensionen i en vertikal riktning är mindre än en meter och
— avståndet till en annan yta är större än den största utsträckningen av ytan (mätt vertikalt).
Om en yta är större än 0,25 m2gäller kraven för material som används som ytor.
KabelkravKablar som används för elinstallationer i godsvagnar skall uppfylla kraven i EN 50355 [5]. För
brandsäkerhetskrav skall risknivå 3 beaktas.
4.2.7.2.2.5. Underhåll av brandskyddsåtgärderna
Brandsäkerhetsförhållandena och värmeisoleringsåtgärderna (t.ex. skydd av lastytan, skydd mot hjulgnistor)
skall kontrolleras varje underhållsperiod och däremellan när så är lämpligt beroende på konstruktionslösningoch med utgångspunkt från praktisk erfarenhet.
4.2.7.3. Elektriskt skydd
4.2.7.3.1. Allmänt
Alla metalldelar i en godsvagn som riskerar att komma i kontakt med spänningsförande delar eller orsaka
olyckor på grund av elektriska urladdningar skall ha samma potential som den jordande rälen.
4.2.7.3.2. Funktionella och tekniska specifikationer
4.2.7.3.2.1. Jordning av godsvagnar
Det elektriska motståndet mellan metalldelarna och rälsen skall för godsvagnar inte överstiga 0,15 ohm.
Detta värde skall mätas med 50 A likström.Om material som är dåliga ledare gör det omöjligt att uppnå de ovan nämnda värdena, skall själva fordonen
vara försedda med följande skyddsjordningar:
— Överbyggnaden skall vara ansluten till underredet i minst två olika punkter.
— Underredet skall vara anslutet till varje boggi i minst en punkt.
Varje boggi skall vara tillförlitligt jordad genom minst en axelbox. Om det inte finns någon boggi, behövs ingen
jordkontakt.
Varje jordkontakt skall vara tillverkad av ett flexibelt och korrosionsbeständigt eller korrosionsskyddat material
och ha en minsta tvärsnittsarea som är beroende av använt material (referensvärdet är 35 mm
2för koppar).
Särskilt restriktiva förhållanden, vad gäller att eliminera risker, skall tillämpas på specialfordon, exempelvis
taklösa fordon med förare och passagerare i sina bilar eller fordon som används för transport av farligt gods
(förtecknade i direktiv 96/49/EG och dess bilaga RID i gällande version).
4.2.7.3.2.2. Jordning av elutrustning i godsvagnar
Godsvagnar utrustade med elektrisk utrustning skall vara tillräckligt skyddade mot elektriska stötar.
Om det finns en elinstallation på en godsvagn skall alla metalldelar i den elektriska utrustningen som kan
komma i kontakt med människor vara tillförlitligt jordade om den nominella spänning de kan utsättas för ärhögre än
— 50 V likström,
— 24 V växelström,L 344/60 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
— 24 V mellan faser i ett trefassystem då den neutrala punkten inte är jordad,
— 42 V mellan faser i ett trefassystem då den neutrala punkten är jordad.
Jordledarens tvärsnittsarea beror på strömmen i den elektriska installationen, men skall vara tillräckligt stor för
att garantera säker drift av skyddsanordningen för strömkretsen om ett fel uppstår.
Antenner monterade på utsidan av godsvagnen skall vara helt skyddade från spänningen i kontaktledningen
eller den tredje skenan och systemet skall bilda en enda elektrisk enhet som är jordad i en enda punkt. Enantenn monterad på utsidan av godsvagnen som inte uppfyller de ovan nämnda villkoren skall vara isolerad.
4.2.7.4. Fastsättning av slutsignaler
4.2.7.4.1. Allmänt
Alla dragna fordon skall ha två slutsignalhållare i vardera änden.
4.2.7.4.2. Funktionella och tekniska specifikationer
4.2.7.4.2.1. Egenskaper
Slutsignalhållaren skall ha ett fästspår. Hur detta skall vara utformat framgår av figur BB.1 i bilaga BB.
4.2.7.4.2.2. Placering
På fordonets ändar skall slutsignalhållarna vara anordnade på ett sådant sätt att
— de är placerade, när så är möjligt, mellan buffertarna och fordonets hörn,
— de sitter mer än 1 300 mm från varandra,
— fästspårets centrumlinje är vinkelrät mot fordonets centrumlinje,
— översidan på slutsignalhållaren sitter mindre än 1 600 mm över rälsöverkant; om fordonen är utrustade
med fasta elektriska slutsignaler skall slutsignalens centrumlinje vara mindre än 1 800 mm över
rälsöverkant,
— överensstämmelse finns med de mått för slutsignalen som anges i figur BB.2 i bilaga BB.
Slutsignalhållarna skall vara placerade på ett sådant sätt att signalen, när den är monterad, inte skyms och är lätt
att se.
4.2.7.5. Villkor för hydraulisk/pneumatisk utrustning på godsvagnar
4.2.7.5.1. Allmänt
Hydraulisk och pneumatisk utrustning skall ha sådan hållfasthet och vara försedd med sådana lämpliga fästen
att inga brott sker vid normal drift.
Hydrauliska system installerade på godsvagnar skall vara så konstruerade att alla tecken på läckage av
hydraulvätska undviks.
4.2.7.5.2. Funktionella och tekniska specifikationer
Lämpliga skyddsåtgärder skall säkerställa att hydrauliska/pneumatiska system inte oavsiktligt aktiveras.
För hydrauliskt eller pneumatiskt drivna luckor/avblåsningsventiler skall en indikator visa att de är ordentligt
låsta.
4.2.8. UNDERHÅLL: UNDERHÅLLSJOURNAL
Alla underhållsarbeten som vidtas på rullande materiel måste utföras enligt bestämmelserna i denna TSD.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/61
Allt underhåll skall vidtas enligt den underhållsjournal som är tillämplig på fordonen i fråga.
Underhållsjournalen måste hanteras enligt bestämmelserna i denna TSD.När leverantören överlämnat den rullande materielen och leveransen godkänts skall en enda enhet ta på sig
ansvaret för underhållet av fordonen och hanteringen av underhållsjournalen.
I registret över rullande materiel, som varje medlemsstat för, skall anges vilken enhet som är ansvarig för
underhållet av den rullande materielen och hanteringen av underhållsjournalen.
4.2.8.1. Definition, innehåll och kriterier för underhållsjournalen
4.2.8.1.1. Underhållsjournal
Underhållsjournalen skall tillhandahållas med fordonet, som är underställt det kontrollförfarande som
specificeras i avsnitt 6.2.2.3 i denna TSD, innan det tas i trafik.
I föreliggande avsnitt ges kriterierna för kontroll av underhållsjournalen.Underhållsjournalen består av följande delar:— Beskrivningen av underhållets utformning.
I beskrivningen av underhållets utformning beskrivs de metoder som använts för att utforma underhållet.
Där beskrivs prov, undersökningar och utförda beräkningar. Där anges de tillämpliga uppgifter somanvänts för detta syfte och där styrks uppgifternas ursprung.
Denna akt skall innehålla följande:— Beskrivning av den organisation som har ansvaret för underhållets utformning.
— Erfarenheter, principer och metoder som använts för att utforma underhållet av fordonet.
— Driftsprofiler (gränsvärden för normalt utnyttjande av fordonet (km/månad, klimatgränsvärden,
godkända typer av last osv.) som beaktats vid utformningen av underhållet).
— Utförda prov, undersökningar och beräkningar.
— Relevanta uppgifter som använts för att utforma underhållet och ursprunget till dessa uppgifter
(genom erfarenhet, prov osv.).
— Ansvarighet och spårbarhet för utformningsprocessen (namn, kompetens och befattning för
författaren och den som godkänt varje dokument).
— Underhållsdokumentationen
Underhållsdokumentationen består av alla de dokument som är nödvändiga för att förverkliga hantering
och utförande av fordonets underhåll.
Underhållsdokumentationen består av följande:— Strukturell/funktionell beskrivning (strukturanalys).
Strukturanalysen sätter upp gränser för godsvagnen genom att förteckna alla delar som tillhör
godsvagnens struktur och använda lämpligt antal bestämda nivåer för att särskilja de förhållandensom finns mellan de olika delarna av fordonet. Den sista komponenten som identifieras längs engren skall vara en utbytbar enhet.
— Reservdelslista.L 344/62 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
Listan skall innehålla den tekniska beskrivningen av reservdelarna (utbytbara enheterna) för att
medge identifiering och anskaffande av rätt reservdelar.
— Tillämpliga gränsvärden för säkerhet/driftskompatibilitet.
För de komponenter eller delar som är relevanta för säkerheten/driftskompatibiliteten skall i detta
dokument anges mätbara gränsvärden som inte får överskridas under drift (inklusive drift vidstörning).
— Rättsliga skyldigheter.
Vissa komponenter eller system omfattas av lagstadgade krav (t.ex. lufttankar, cisterner för farligt
gods). Dessa skyldigheter skall förtecknas.
— Underhållsplan.
— o Förteckning, schema och kriterier för planerade förebyggande underhållsarbeten.
— o Förteckning, schema och kriterier för villkorade förebyggande underhållsarbeten.
— o Förteckning över avhjälpande underhållsarbeten.
— o Underhållsarbeten som styrs av specifika användningsvillkor.
Underhållsarbetenas omfattning skall beskrivas. Även underhållsuppgifter som skall utföras
av järnvägsföretagen (service, besiktningar, bromsprov, etc.) skall beskrivas.
Anmärkning: Visst underhållsarbete, som översyner (nivå 4) och renoveringar, förändringar
och större reparationer (nivå 5) kanske inte kan fastställas när fordonet tas i drift. I detta fallskall ansvaret för och förfaranden för att besluta om sådana underhållsarbeten beskrivas.
— Underhållsinstruktioner.
För varje underhållsarbete som förtecknas i underhållsplanen förklaras i handboken den rad av
uppgifter som skall utföras.
Vissa underhållsuppgifter kan vara gemensamma för olika arbeten eller gemensamma för olika
fordon. Dessa uppgifter förklaras i särskilda underhållsfoldrar.
Handböckerna och foldrarna skall innehålla följande information:
— Specifika verktyg och anordningar.
— Särskilda personalkompetenser som krävs enligt standarder eller föreskrifter (för svetsning,
icke-förstörande provning etc.).
— Allmänna krav avseende mekanik-, el-, tillverknings- eller annan ingenjörsmässig kompetens.
— Yrkes- och arbetsrelaterade hälso- och säkerhetsbestämmelser (inklusive, men inte begränsat
till lagstiftning om kontrollerad användning av ämnen som är farliga för hälsa och säkerhet).
— Miljöskyddsbestämmelser.
— Detaljer om den uppgift som skall utföras, åtminstone
— instruktioner för demontering/montering,
— underhållskriterier,8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/63
— kontroller och prov,
— delar som krävs för att utföra uppgiften,
— förbrukningsmateriel som krävs för att utföra uppgiften.
— Prov och förfaranden som skall vidtas efter varje underhållsarbete före idrifttagande.
— Spårbarhet och protokoll.
— Handbok för felsökning (feldiagnoser).
Handboken skall innehålla funktionella och schematiska diagram över systemen.
4.2.8.1.2. Hantering av underhållsjournalen.
I de fall då järnvägsföretagen utför underhåll på rullande materiel som de använder, skall de se till att det finns
fastställda förfaranden för att upprätthålla fullständig dokumentation av den rullande materielens underhåll ochdrift. Detta skall omfatta följande:
— Information i registren över rullande materiel.
— Redogörelse för egendomsförvaltningen, inklusive protokoll över allt utfört och kommande underhåll av
den rullande materielen (med krav på olika nivåer av arkivlagring under angivna tidsperioder).
— Programvara i förekommande fall.
— Förfaranden för mottagning och behandling av specifik information avseende driftsdugligheten för
rullande materiel, som kommit fram som ett resultat av någon omständighet, inbegripet men inte
begränsat till drifts- eller underhållshändelser, och som skulle kunna påverka den rullande materielens
säkerhet.
— Förfaranden för identifiering, skapande och spridning av specifik information avseende driftsdugligheten
för rullande materiel, som kommit fram som ett resultat av någon omständighet, inbegripet men intebegränsat till drifts- eller underhållshändelser, och som skulle kunna påverka rullande materiels säkerhet.
— Drifttjänstgöringsprofiler för rullande materiel. (inbegripet men inte begränsat till tonkilometrar och
totala kilometrar).
— Förfaranden för skydd och kontroll av sådana system.
I enlighet med bestämmelserna i bilaga III till direktiv 2004/49/EG, måste järnvägsföretagens säkerhetsstyr-
ningssystem visa att lämpliga underhållsförfaranden finns, och därmed säkerställa fortgående överensstämmelse
med de väsentliga kraven och kraven i denna TSD inklusive kraven i underhållsjournalen.
I de fall då andra enheter än järnvägsföretagen använder den rullande materielen och är ansvariga för den
använda rullande materielens underhåll måste det järnvägsföretag som använder den rullande materielenförvissa sig om att alla tillämpliga underhållsprocesser fastställts och verkligen tillämpas. Detta måste även pålämpligt sätt visas i järnvägsföretagets säkerhetsstyrningssystem.
Den enhet som är ansvarig för godsvagnens underhåll skall se till att pålitlig information om underhålls-
processerna, liksom de specificerade uppgifter som skall göras tillgängliga enligt TSD, är tillgängliga för det
drivande järnvägsföretaget. Enheten skall också på begäran från det drivande järnvägsföretaget visa att dessaprocesser garanterar godsvagnens överensstämmelse med de väsentliga kraven i direktiv 2001/16/EG ändratgenom direktiv 2004/50/EG.L 344/64 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
4.3. FUNKTIONELLA OCH TEKNISKA SPECIFIKATIONER FÖR GRÄNSSNITTEN
4.3.1. ALLMÄNT
Mot bakgrund av de väsentliga kraven i kapitel 3, är de funktionella och tekniska specifikationerna för
gränssnitten anordnade efter delsystem i följande ordning:
— Delsystemet Trafikstyrning och signalering.
— Delsystemet Drift och trafikledning.
— Delsystemet Telematikapplikationer för godstrafik.
— Delsystemet Infrastruktur.
— Delsystemet Energiförsörjning.
Ytterligare ett gränssnitt har identifierats med följande rådsdirektiv:
— Rådets direktiv 96/49/EG och dess bilaga (RID).
Ett gränssnitt finns även med TSD Konventionell rullande materiel –Buller.
För vart och ett av dessa gränssnitt har specifikationerna anordnats i samma ordning som i avsnitt 4.2, enligt
följande:
— Strukturer och mekaniska delar.
— Samverkan mellan fordon och bana samt fordonsprofiler.
— Bromsar.
— Kommunikation.
— Klimat- och miljöförhållanden.
— Skyddssystem.
— Underhåll.
Följande förteckning är gjord för att ange vilka delsystem som har ett gränssnitt till en grundparameter i denna
TSD.
Strukturer och mekaniska delar avsnitt 4.2.2:
Gränssnitt (t.ex. koppel) mellan fordon, mellan fordonssätt och mellan tåg (avsnitt 4.2.2.1): Delsystemet Drift
och trafikledning ochdelsystemet Infrastruktur
Säker på- och avstigning på rullande materiel (avsnitt 4.2.2.2): Delsystemet Drift och trafikledning
Hållfastheten hos fordonets grundstruktur (avsnitt 4.2.2.3): Delsystemet Infrastruktur
Driftsbelastningar (utmattning) (avsnitt 4.2.2.3.3): Inga gränssnitt har identifierats.
Styvhet hos fordonets grundstruktur (avsnitt 4.2.2.3.4): Inga gränssnitt har identifierats.
Lastsäkring (avsnitt 4.2.2.3.5): Delsystemet Drift och trafikledning
Stängning och låsning av dörrar (avsnitt 4.2.2.4): Inga gränssnitt har identifierats.
Märkning av godsvagnar (avsnitt 4.2.2.5): Delsystemet Drift och trafikledning
Farligt gods (avsnitt 4.2.2.6): Delsystemet Drift och trafikledning samt rådets direktiv 96/49/EG och dess bilaga
(RID)8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/65
Samverkan mellan fordon och bana samt fordonsprofiler(avsnitt 4.2.3):
Kinematisk lastprofil (avsnitt 4.2.3.1): Delsystemet Infrastruktur
Statisk axellast, dynamisk hjulbelastning och linjär belastning (avsnitt 4.2.3.2): Delsystemet Trafikstyrning och
signalering
Parametrar för rullande materiel, som påverkar markbaserade tågövervakningssystem (avsnitt 4.2.3.3):
Delsystemet Trafikstyrning och signalering
Fordonets dynamiska beteende (avsnitt 4.2.3.4): Delsystemet Infrastruktur
Longitudinella tryckkrafter (avsnitt 4.2.3.5): Delsystemet Drift och trafikledning ochdelsystemet Infrastruktur
Bromsar (avsnitt 4.2.4):
Bromsprestanda (avsnitt 4.2.4.1): Delsystemet Trafikstyrning och signalering ochdelsystemet Drift och trafikledning
Kommunikation (avsnitt 4.2.5):
Fordonets förmåga att överföra information från fordon till fordon (avsnitt 4.2.5.1): Ännu ej tillämplig för
godsvagnar
Fordonets förmåga att överföra information mellan mark och vagn (avsnitt 4.2.5.2): Inga gränssnitt har
identifierats.
Klimat- och miljöförhållanden (avsnitt 4.2.6):
Klimat- och miljöförhållanden (avsnitt 4.2.6): Delsystemet Drift och trafikledning ochdelsystemet Infrastruktur
Aerodynamiska effekter (avsnitt 4.2.6.2): Delsystemet Drift och trafikledning
Sidovindar (avsnitt 4.2.6.3): Delsystemet Drift och trafikledning
Skyddssystem (avsnitt 4.2.7):
Nödfallsåtgärder (avsnitt 4.2.7.1): Delsystemet Drift och trafikledning
Brandsäkerhet (avsnitt 4.2.7.2): Delsystemet Infrastruktur
Elektriskt skydd (avsnitt 4.2.7.3): Inga gränssnitt har identifierats.
Underhåll
Underhållsjournal (avsnitt 4.2.8): Delsystemet Drift och trafikledning och TSD Buller
4.3.2. DELSYSTEMET TRAFIKSTYRNING OCH SIGNALERING
4.3.2.1. Statisk axellast och linjär belastning (avsnitt 4.2.3.2)
I avsnitt 4.2.3.2 i denna TSD specificeras minsta axellaster. Motsvarande specifikationer finns i TSD
Trafikstyrning och signalering, bilaga A, tillägg 1, avsnitt 3.1.
I TSD Trafikstyrning och signalering specificeras största axelavstånd för att uppfylla kraven för spårledningar.
Motsvarande specifikationer finns i TSD Trafikstyrning och signalering, bilaga A, tillägg 1, avsnitt 2.1.
4.3.2.2. Hjul
Hjul är specificerade i avsnitt 5.4.2.3. Motsvarande specifikationer finns i TSD Trafikstyrning och signalering,
avsnitt 4.2.11.L 344/66 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
4.3.2.3. Parametrar för rullande materiel som påverkar markbaserade tågövervakningssystem
— Varmgångsdetektorer (se avsnitt 4.2.3.3.2). (Skall specificeras vid nästa översyn av denna TSD.)
Motsvarande specifikationer finns i TSD Trafikstyrning och signalering, avsnitt 4.2.10.
— Elektrisk detektering av hjulpar (avsnitt 4.2.3.3.1). Krav på elektrisk detektering av hjulpar beskrivs i TSD
Trafikstyrning och signalering, bilaga A, tillägg 1, avsnitt 3.5.
— Rullande materiels kompatibilitet med tågövervakningssystem
Motsvarande specifikationer finns i TSD Trafikstyrning och signalering, avsnitt 4.2.11.
4.3.2.4. Bromsar
4.3.2.4.1. Bromsprestanda
I TSD Trafikstyrning och signalering, bilaga A, index 4, anges eventuellt antalet steg i retardationskurvan (se
avsnitt 4.2.4.1.2.2 b).
4.3.3. DELSYSTEMET DRIFT OCH TRAFIKLEDNING
Gränssnitten till delsystemet Drift och trafikledning är under övervägande (referenser till denna TSD är öppna
punkter).
4.3.3.1. Gränssnitt mellan fordon, mellan fordonssätt och mellan tåg
I TSD Drift och trafikledning eller nationella driftsregler för rangering, anges hastigheter vid rangering i
enlighet med den energiabsorptionskapacitet för buffertarna som anges i avsnitt 4.2.
I TSD Drift och trafikledning anges den största tågmassan med beaktande av de geografiska förhållandena i
enlighet med kopplets hållfasthet som anges i avsnitt 4.2.
4.3.3.2. Stängning och låsning av dörrar
Inget gränssnitt.
4.3.3.3. Säkring/Lastsäkring
— Lastningsföreskrifter krävs för att specificera hur godsvagnar skall lastas, med beaktande av hur
godsvagnen är konstruerad, för att transportera en särskild typ av gods.
4.3.3.4. Märkning av godsvagnar.
I TSD Drift och trafikledning fastställs specifikationer avseende numrering av fordon.
4.3.3.5. Farligt gods
I TSD för delsystemet Drift och trafikledning skall anges att när godsvagnar som transporterar farligt gods ingår
i ett tåg, skall tågets konfiguration överensstämma med kraven i rådets direktiv 96/49/EG och dess bilaga igällande version.
4.3.3.6. Longitudinella tryckkrafter
Med avseende på longitudinella tryckkrafter, fastställs i TSD Drift och trafikledning driftskrav för
— framförande av tåg,
— förares manövrering av tåg inklusive bromsar under olika linjeförhållanden,
— påskjutning och växling av tåg beroende på linjer och nät,
— koppling och hantering av särskilda typer av fordon (Road-Railer™, Combirail) i tåg,
— lokets/lokens placering i tåget.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/67
4.3.3.7. Bromsprestanda
Metoden att beräkna retardationskurvan för en ny godsvagn beskrivs i denna TSD genom att använda dess
tekniska fordonsparametrar.
Metoden att beräkna ett tågs bromskraft under driftsförhållanden kommer att beskrivas i TSD Drift och
trafikledning.
I TSD Drift och trafikledning anges regler för att hantera följande ämnen:
— Rangering av tåg.
— Isolering/avstängning av bromsen, lossande av bromsen och val av bromsgrupp.
— Kommunikation till tågpersonalen och personal på marken om åtgärder och villkor för parkering av
godsvagnar.
— Retardation efter verkliga adhesionsförhållanden på en linje.
— Ansvaret för att det finns bromsskor vid sidan om spåret när så krävs. Godsvagnarna skall inte behöva
transportera bromsskor.
— Hantering av drift vid störning, särskilt för korta tåg.
— Bromsprov (driftsbesiktning).
— Bortkoppling av bromsen på en godsvagn med mycket högre retardationsvärde än resten av tåget.
4.3.3.8. Kommunikation
Inget gränssnitt.
4.3.3.8.1. Fordonets förmåga att överföra information mellan mark och fordon
Inget gränssnitt.
4.3.3.9. Klimat- och miljöförhållanden
När ett gränsvärde för klimat- och miljöförhållanden som anges i avsnitt 4.2.6.1.2 i denna TSD överskrids
föreligger en störning i systemet. I detta fall skall driftsbegränsningar övervägas och information ges tilljärnvägsföretaget eller tågföraren. Beträffande temperatur anges i registret för rullande materiel ochinfrastrukturregistret värden för normal drift.
4.3.3.10. Aerodynamiska effekter
Skall specificeras vid nästa översyn av denna TSD.
4.3.3.11. Sidovindar
Skall specificeras vid nästa översyn av denna TSD.
4.3.3.12. Nödfallsåtgärder
I TSD Drift och trafikledning kommer att anges att nödfallsbestämmelser och räddningsplaner skall upprättas. I
instruktionerna för detta skall ingå detaljer för hur fordon skall återföras på spåret och förfaranden för att göra
skadade fordon säkra för färd. Järnvägsföretag skall även överväga hur deras egen personal och personalen på
räddningstjänsterna skall utbildas, inklusive praktiska simuleringsövningar.
I instruktionerna för hantering av nödsituationer skall hänsyn tas till de risker som räddningspersonalen kan
utsättas för och uppgifter tillhandahållas om hur dessa risker skall hanteras. Uppgifter om risker som härrör
från godsvagnens konstruktion och råd om hur sådana risker ska minskas skall ges till järnvägföretagen för att
möjliggöra att omfattande instruktioner skrivs, av godsvagnens konstruktör eller tillverkare eller för dennesräkning.L 344/68 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
I dessa instruktioner skall även ingå en förteckning över parametrar som behöver kontrolleras på skadade eller
urspårade godsvagnar under störd drift.
4.3.3.13. Brandsäkerhet
Information till förarna från infrastrukturför-
valtarenTillhandahålla regler och räddningsplan för drift i
händelse av brand.
4.3.4. DELSYSTEMET TELEMATIKAPPLIKATIONER FÖR DELSYSTEMET GODSTRAFIK
Det finns inga gränssnitt mellan dessa två delsystem.
4.3.5. DELSYSTEMET INFRASTRUKTUR
Skall specificeras senare, när TSD för delsystemet Infrastruktur är tillgänglig.
4.3.5.1. Gränssnitt mellan fordon, mellan fordonssätt och mellan tåg
4.3.5.2. Hållfastheten hos fordonets grundstruktur och fastsättning av last
4.3.5.3. Kinematisk lastprofil
4.3.5.4. Statisk axellast, dynamisk hjulbelastning och linjär belastning
4.3.5.5. Fordonets dynamiska beteende
4.3.5.6. Longitudinella tryckkrafter
4.3.5.7. Klimat- och miljöförhållanden
4.3.5.8. Brandskydd
4.3.6. DELSYSTEMET ENERGIFÖRSÖRJNING
Det finns inga gränssnitt mellan dessa två delsystem.
4.3.7. RÅDETS DIREKTIV 96/49/EG OCH DESS BILAGA (RID)
4.3.7.1. Farligt gods
Alla särskilda föreskrifter rörande transport av farligt gods är införda i rådsdirektiv 96/49/EG och dess
bilaga (RID) i sin gällande version. Alla avvikelser, begränsningar och undantag finns även förtecknade ikapitel II i rådsdirektiv 96/48/EG i sin gällande version.
4.3.8. TSD BULLER FÖR OMRÅDET KONVENTIONELLA TÅG
För att säkerställa ständigt efterföljande av de nivåer som anges i TSD Buller för området konventionella tåg (se
avsnitt 4.5 i denna TSD), skall godsvagnar vara underhållna på lämpligt sätt.
I underhållsjournalen som beskrivs i avsnitt 4.2.8 skall tillämpliga åtgärder för att hantera löpbanedefekter ingå.
4.4. DRIFTSREGLER
För T
RIV-godsvagnar skall klimat- och miljöförhållandena (se avsnitt 4.2.6.1 i denna TSD) låga temperaturer (-
25oC till - 40oC) och/eller förhållanden med snö och is noggrant beaktas under fordonens konstruktionsfas.
Även om detta görs måste en lägre funktionalitet ibland accepteras och hanteras under drift. Detta skallkompenseras genom användning av driftsförfaranden för att säkerställa samma totala säkerhetsnivå. Det äräven viktigt att operatörerna har nödvändiga kvalifikationer eller kompetens för drift under dessa förhållanden.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/69
4.5. UNDERHÅLLSREGLER
Mot bakgrund av de väsentliga kraven i kapitel 3, beskrivs de underhållsregler som är specifika för delsystemet
Rullande materiel –Godsvagnar, som omfattas av denna TSD, i avsnitten
— 4.2.2.2 Säker på- och avstigning på rullande materiel,
— 4.2.2.3 Hållfastheten hos fordonets grundstruktur och fastsättning av last,
— 4.2.2.4 Stängning och låsning av dörrar,
— 4.2.2.6 Farligt gods,
— 4.2.3.1 Kinematisk lastprofil,
— 4.2.3.4 Fordonets dynamiska beteende,
— 4.2.3.4.2.3 Underhållsregler,
— 4.2.3.5 Longitudinella tryckkrafter,
— 4.2.5.2 Fordonets förmåga att överföra information mellan mark och fordon,
— 4.2.7.2 Brandsäkerhet,
och i synnerhet i avsnittet
— 4.2.8 Underhåll.
Underhållsreglerna skall vara sådana att de gör att godsvagnen kan uppfylla de bedömningskriterier som anges
i kapitel 6 under hela sin livslängd.
Den part som ansvarar för hanteringen av underhållsjournalen, såsom anges i avsnitt 4.2.8, skall ange
toleranser och lämpliga intervall för att säkerställa ständig överensstämmelse. Den ansvarar även för att besluta
om värden under drift när dessa inte anges i denna TSD.
Detta innebär att de bedömningsförfaranden som beskrivs i kapitel 6 i denna TSD skall genomföras för
typgodkännande, men inte nödvändigtvis är tillämpliga för underhåll. Alla prov behöver inte göras vid varje
underhållstillfälle och de som utförs kan ha mindre snäva toleranser.
Kombinationen av ovanstående garanterar kontinuerlig överensstämmelse med de väsentliga kraven under
fordonets livslängd.
4.6. YRKESKVALIFIKATIONER
De yrkeskvalifikationer som krävs för drift av delsystemet Konventionell rullande materiel kommer att
omfattas av TSD Drift och trafikledning.
Kompetenskraven för underhåll av delsystemet Konventionell rullande materiel skall beskrivas i detalj i
underhållsplanen (se avsnitt 4.2.8). Eftersom aktiviteter avseende underhållsnivå 1 inte omfattas av denna TSD,utan av TSD Drift och trafikledning, anges inte vilka yrkeskvalifikationer som krävs för dessa aktiviteter i dennaTSD Rullande materiel.
4.7. HÄLSO- OCH SÄKERHETSKRAV
Förutom de krav som anges i underhållsplanen (se avsnitt 4.2.8) i denna TSD, finns inga ytterligare krav utöver
tillämplig europeisk lagstiftning och därmed kompatibla befintliga nationella bestämmelser om hälsa ochsäkerhet för underhålls- och driftspersonal.
Aktiviteter avseende underhållsnivå 1 omfattas inte av denna TSD, utan av TSD Drift och trafikledning. Hälso-
och säkerhetsförhållanden under arbetet inom ramen för dessa aktiviteter specificeras inte i denna TSD.L 344/70 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
4.8. REGISTREN ÖVER INFRASTRUKTUR OCH RULLANDE MATERIEL
4.8.1. INFRASTRUKTURREGISTRET
Infrastrukturregistret skall innehålla de obligatoriska uppgifter som finns förtecknade i bilaga KK.
Kraven på konventionell rullande materiel i infrastrukturregistret avseende delsystemet Rullande materiel
specificeras i avsnitt 4.2.6.1 (klimat- och miljöförhållanden). Infrastrukturförvaltaren är ansvarig för att deuppgifter som tillhandahålls för införande i infrastrukturregistret är korrekta.
4.8.2. REGISTRET FÖR RULLANDE MATERIEL
Registret för rullande materiel skall enligt denna TSD innehålla i bilaga H förtecknade obligatoriska uppgifter
för alla godsvagnar.
Vid ändring av registreringsmedlemsstat skall innehållet i registret för rullande materiel med avseende på
godsvagnen i fråga föras över från den ursprungliga registreringsstaten till den nya registreringsstaten.
Uppgifterna i registret för rullande materiel är nödvändiga för
— medlemsstaten, för att bekräfta att godsvagnen uppfyller kraven enligt denna TSD,
— infrastrukturförvaltaren, för att bekräfta att godsvagnen är kompatibel med den infrastruktur som den
avses trafikera,
— järnvägsföretaget, för att bekräfta att godsvagnen är lämplig för företagets driftskrav.
Inom alla medlemsstaters territorier tillämpas de krav som är tillämpliga i angränsande tredje länder på
godsvagnar som ankommer från eller avgår till dessa tredje länder samt ytterligare krav som fastställer minsta
kriterier för gränssnitten mellan godsvagnarna och infrastrukturen och dessa godsvagnars gränssnitt mot
lokomotiv.
Om de uppgifter som finns tillgängliga om dessa godsvagnar är färre än dem som skall ingå i registret för
rullande materiel, skall järnvägsföretaget ta fram sätt att säkerställa att fordonen är säkra att användas på den
med TSD överensstämmande infrastrukturen.
5. DRIFTSKOMPATIBILITETSKOMPONENTER
5.1. DEFINITION
Enligt artikel 2 d i direktiv 2001/16/EG
avses med driftskompatibilitetskomponenter ”alla grundläggande komponenter, grupper av komponenter,
underenheter eller kompletta enheter av materiel som har införlivats eller avses att införlivas i ett delsystem och
som driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg är direkt eller
indirekt beroende av; begreppet ’komponent’ omfattar såväl materiella föremål som immateriella föremål, t.ex.
programvara”.
Driftkompatibilitetskomponenter, som beskrivs i avsnitt 5.3, är komponenter vars teknologi, konstruktion,
material, tillverknings- och bedömningsförfaranden är fastställda och möjliggör specificering och kontroll avdem.
5.2. INNOVATIVA LÖSNINGAR
Såsom nämnts i avsnitt 4.1 i denna TSD, kan innovativa lösningar kräva nya specifikationer och/eller nya
bedömningsmetoder. Dessa specifikationer och bedömningsmetoder skall utvecklas genom det förfarande sombeskrivs i avsnitten 6.1.2.3 (och 6.2.2.2).8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/71
5.3. FÖRTECKNING ÖVER KOMPONENTER
Driftskompatibilitetskomponenterna omfattas av tillämpliga bestämmelser i direktiv 2001/16/EG och
förtecknas nedan.
5.3.1. STRUKTURER OCH MEKANISKA DELAR
5.3.1.1. Buffertar
5.3.1.2. Draginrättning
5.3.1.3. Skyltar och dekaler för märkning
5.3.2. SAMVERKAN MELLAN FORDON OCH BANA SAMT FORDONSPROFILER
5.3.2.1. Boggi och Löpverk
5.3.2.2. Hjulpar
5.3.2.3. Hjul
5.3.2.4. Axlar
5.3.3. BROMSAR
5.3.3.1. Styrventil
5.3.3.2. Lastbromsautomat/automatisk lastväxel
5.3.3.3. Fastbromsningsskydd
5.3.3.4. Bromsregulator
5.3.3.5. Bromscylinder/manöverorgan
5.3.3.6. Pneumatisk kopplingsnäve
5.3.3.7. Kopplingsventil
5.3.3.8. Avstängningsanordning för styrventil
5.3.3.9. Bromsbelägg
5.3.3.10. Bromsblock
5.3.3.11. Snabbtömningsventil för huvudledning
5.3.3.12. Automatisk lastväxel
5.3.4. KOMMUNIKATION
5.3.5. KLIMAT- OCH MILJÖFÖRHÅLLANDEN
5.3.6. SKYDDSSYSTEM
5.4. PRESTANDA OCH SPECIFIKATIONER FÖR KOMPONENTER
5.4.1. STRUKTURER OCH MEKANISKA DELAR5.4.1.1. Buffertar
Specifikationerna för driftkompatibilitetskomponenten buffertar beskrivs i avsnitt 4.2.2.1.2.1 Buffertar, stycket
”Buffertegenskaper”.
Gränssnitten för driftkompatibilitetskomponenten ”buffertar” beskrivs i avsnitt 4.3.3.1 för Drift och
trafikledning och i avsnitt 4.3.5.1 för Infrastruktur.L 344/72 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
5.4.1.2. Draginrättning
Specifikationerna för driftkompatibilitetskomponenten draginrättning beskrivs i avsnitt 4.2.2.1.2.2 Draginrätt-
ning, stycket ”Egenskaper för draginrättning” och avsnitt 4.2.2.1.2.3 Samverkan mellan buffert och
draginrättning, stycket ”Egenskaper för draginrättning och buffertanordning”.
Gränssnitten för driftkompatibilitetskomponenten draginrättning beskrivs i avsnitt 4.3.3.1 för Drift och
trafikledning och i avsnitt 4.3.5.1 för Infrastruktur.
5.4.1.3. Skyltar och dekaler för märkning
När märkning utförs genom användning av dekaler är dessa driftkompatibilitetskomponenter. Dessa
märkningar specificeras i bilaga B.
5.4.2. SAMVERKAN MELLAN FORDON OCH BANA SAMT FORDONSPROFILER
5.4.2.1. Boggi och Löpverk
Att boggins och löpverkets struktur är intakt är viktigt för säker drift av järnvägssystemet.
Belastningen av boggin och löpverket bestäms av
— den största tillåtna hastigheten,
— statiska spåregenskaper (linjeförning, spårvidd, rälsförhöjning, rällutning, spårlägesfel),
— dynamiska spåregenskaper (horisontell och vertikal styvhet och spårdämpning),
— parametrar för kontakten mellan hjul och räl (hjul- och rälprofil, spårvidd),
— hjulskador (t.ex. hjulplattor, orundheter).
— massa, tröghet och styvhet hos korg och underrede, boggi och hjulpar,
— fordonens fjäderupphängningsegenskaper,
— nyttolastens fördelning,
— bromsprestanda.
Specifikationerna för driftkompatibilitetskomponenten boggi och löpverk beskrivs i avsnitten 4.2.3.4.1,
4.2.3.4.2.1 och 4.2.3.4.2.2 Samverkan mellan fordon och bana samt fordonsprofiler.
Det är tillåtet för boggier att användas i andra tillämpningar utan ytterligare kontroll (prov) under förutsättning
att tillämpliga parametrar i den nya tillämpningen (inklusive de för fordonets korg och underrede) hör till de
parametrar som redan provats.
För att kunna garantera säker drift för boggier och löpverk skall dessa vara konstruerade för att klara förväntad
belastning under drift. I synnerhet skall boggier och löpverk överensstämma med de provningsvillkor sombeskrivs i kapitel 6.
En förteckning över de boggikonstruktioner som vid tiden för offentliggörandet redan anses uppfylla kraven i
denna TSD för vissa tillämpningar bifogas i bilaga Y.
Gränssnitten för driftskompatibilitetskomponenten boggi och löpverk till delsystemet trafikstyrning och
signalering vad gäller axelavstånd beskrivs i avsnitt 4.3.2.1 Statisk axellast, dynamisk hjulbelastning och linjär
belastning.
Godsvagnar skall vara så konstruerade att färd genom kurvor och på ramper samt tillträde till färjor är möjligt
utan att kontakt uppstår mellan boggier och underrede. Boggivagnarnas sidostöd skall ha tillräcklig
överlappning i den snävaste kurvradie för vilken godsvagnen är konstruerad. Om godsvagnen endast klarar en
knäckvinkel på rampen för övergång till färja som är mindre än 2,5 grader skall märkning enligt figur B25 ibilaga B anbringas. Om godsvagnen endast klarar drift i större kurvradier än 35 m skall märkning enligtfigur B24 i bilaga B anbringas.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/73
5.4.2.2. Hjulpar
Samverkan mellan fordon och bana samt fordonsprofiler, 4.2.4.1.2.5 Bromsning och 4.2.7.3.2.1 Skyddssystem.
Den detaljerade specifikationen beskrivs i avsnitt 4.2.3.3.1 Elektriskt motstånd, i avsnitt 4.2.4.1.2.5
Energigränsvärden (vid bromsning), i bilaga K och i bilaga E, som omfattar exempellösningar på vissa delar.
En komplett funktionsspecifikation för driftskompatibilitetskomponenten hjulpar dröjer till nästa översyn av
denna TSD.
Gränssnitten för driftskompatibilitetskomponenten hjulpar till delsystemet Trafikstyrning och signalering
beskrivs i avsnitt 4.3.2.1 Statisk axellast, dynamisk hjulbelastning och linjär belastning.
5.4.2.3. Hjul
Den detaljerade specifikationen beskrivs i Bilaga L, som omfattar exempel på lösningar i vissa delar, samt i
bilaga E.
En komplett funktionsspecifikation för driftskompatibilitetskomponenten hjul dröjer till nästa översyn av
denna TSD.
Gränssnitten för driftskompatibilitetskomponenten hjul till delsystemet Trafikstyrning och signalering beskrivs
i avsnitt 4.3.2.1 Statisk axellast, dynamisk hjulbelastning och linjär belastning.
5.4.2.4. Axlar
Den detaljerade specifikationen beskrivs i Bilaga M, vilken omfattar exempel på lösningar i vissa delar.
En komplett funktionsspecifikation för driftskompatibilitetskomponenten axlar dröjer till nästa översyn av
denna TSD.
Gränssnitten för driftskompatibilitetskomponenten axlar till delsystemet Trafikstyrning och signalering
beskrivs i avsnitt 4.3.2.1 Statisk axellast, dynamisk hjulbelastning och linjär belastning.
5.4.3. BROMSAR
5.4.3.1. Godkända komponenter vid tiden för offentliggörandet av denna TSD
I bilaga FF bifogas en förteckning över de bromssystem och bromskomponenter som vid tiden för
offentliggörandet redan anses uppfylla kraven i denna TSD för vissa tillämpningar.
5.4.3.2. Styrventil
Funktionsspecifikationen för driftskompatibilitetskomponenten styrventil beskrivs i avsnitt 4.2.4.1.2.2
Bromsprestandaelement och i avsnitt 4.2.4.1.2.7 Luftförsörjning.
Gränssnitten för driftkompatibilitetskomponenten beskrivs i avsnitt I.1 i bilaga I.
5.4.3.3. Lastbromsautomat/automatisk lastväxel
Funktionsspecifikationen för driftskompatibilitetskomponenten lastbromsautomat/automatisk lastväxel
beskrivs i avsnitt 4.2.4.1.2.2 Bromsprestandaelement och i avsnitt 4.2.4.1.2.7 Luftförsörjning.
Gränssnitten för driftkompatibilitetskomponenten beskrivs i avsnitt I.2 i bilaga I.
5.4.3.4. Fastbromsningsskydd
Funktionsspecifikationen för driftskompatibilitetskomponenten fastbromsningsskydd beskrivs i
avsnitt 4.2.4.1.2.6 Fastbromsningsskydd och i avsnitt 4.2.4.1.2.7 Luftförsörjning.
Specifikationen för driftkompatibilitetskomponenten beskrivs i avsnitt I.3 i bilaga I.L 344/74 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
5.4.3.5. Bromsregulator
Funktionsspecifikationen för driftskompatibilitetskomponenten bromsregulator beskrivs i avsnitt 4.2.4.1.2.6
Mekaniska komponenter.
Specifikationen för driftkompatibilitetskomponenten beskrivs i avsnitt I.4 i bilaga I.
5.4.3.6. Bromscylinder/manöverorgan
Funktionsspecifikationen för driftskompatibilitetskomponenten bromscylinder/manöverorgan beskrivs i
avsnitt 4.2.4.1.2.2 Bromsprestandaelement, avsnitt 4.2.4.1.2.8 Parkeringsbroms, avsnitt 4.2.4.1.2.5 Energi-gränsvärden och i avsnitt 4.2.4.1.2.7 Luftförsörjning.
Specifikationen för driftkompatibilitetskomponenten beskrivs i avsnitt I.5 i bilaga I.
5.4.3.7. Slangkoppling
Specifikationen för driftkompatibilitetskomponenten beskrivs i avsnitt I.6 i bilaga I.
5.4.3.8. Kopplingsventil
Specifikationen för driftkompatibilitetskomponenten beskrivs i avsnitt I.7 i bilaga I.
5.4.3.9. Avstängningsanordning för styrventil
Specifikationen för driftkompatibilitetskomponenten beskrivs i avsnitt I.8 i bilaga I.
5.4.3.10. Bromsbelägg
Specifikationen för driftkompatibilitetskomponenten beskrivs i avsnitt I.9 i bilaga I.
5.4.3.11. Bromsblock
Specifikationen för driftkompatibilitetskomponenten beskrivs i avsnitt I.10 i bilaga I.
5.4.3.12. Snabbtömningsventil för huvudledning
Specifikationen för driftkompatibilitetskomponenten beskrivs i avsnitt I.11 i bilaga I.
5.4.3.13. Automatisk lastväxel
Specifikationen för driftkompatibilitetskomponenten beskrivs i avsnitt I.12 i bilaga I.
6. BEDÖMNING AV KOMPONENTERNAS ÖVERENSSTÄMMELSE OCH/ELLER LÄMPLIGHET FÖR
ANVÄNDNING SAMT KONTROLL AV DELSYSTEMET
6.1. DRIFTSKOMPATIBILITETSKOMPONENTER
6.1.1. BEDÖMNINGSFÖRFARANDEN
Förfarandena för bedömning av komponenternas överensstämmelse eller lämplighet för användning skall
grunda sig på europeiska specifikationer eller specifikationer som godkänts i enlighet med direktiv 2001/16/EG.
När det gäller komponenternas lämplighet för användning, anges i dessa specifikationer alla de parametrar som
skall mätas, övervakas eller kontrolleras, och tillhörande provmetoder och förfaranden för mätning beskrivs,antingen för prov genom simulering i provbänk eller för prov i verklig järnvägsmiljö.
Tillverkaren av en driftskompatibilitetskomponent eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall utfärda
en EG-försäkran om överensstämmelse eller en EG-försäkran om lämplighet för användning i enlighet medartikel 13.1 och bilaga IV i direktiv 2001/16/EG innan driftskompatibilitetskomponenten saluförs påmarknaden.
Bedömningsförfarandena för överensstämmelse av driftskompatibilitetskomponenter, definierade i kapitel 5 i
denna TSD, skall bedömas med tillämpning av moduler såsom anges i avsnitt 6.1.2.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/75
Bedömning av en driftskompatibilitetskomponents överensstämmelse eller lämplighet för användning skall
utföras av ett anmält organ, när så anges i förfarandet, till vilket tillverkaren eller dess i gemenskapen etableradeombud har inlämnat ansökan.
Modulerna skall kombineras och användas selektivt beroende på den enskilda komponenten.
Dessa moduler beskrivs i bilaga Q till denna TSD.
Ansökningsfaserna för bedömningsförfaranden av överensstämmelse och lämplighet för användning av
driftskompatibilitetskomponenten såsom definierad i kapitel 5 i denna TSD anges i tabell Q.1 i bilaga Q, tilldenna TSD.
6.1.2. MODULER
6.1.2.1. ALLMÄNT
För bedömning av överensstämmelse för driftskompatibilitetskomponenter i delsystemet Rullande materiel kan
tillverkaren eller dess i gemenskapen etablerade ombud välja ett av följande alternativ:
a) Typkontrollförfarandet (modul B) för konstruktions- och utvecklingsfasen, i kombination med en av
följande moduler för produktionsfasen: Antingen förfarandet med ett system för kvalitetsstyrning av
produktionen (modul D), eller produktkontrollförfarandet (modul F).
b) Förfarandet med ett fullständigt kvalitetsstyrningssystem med kontroll av konstruktionen (modul H2).c) Förfarandet med ett fullständigt kvalitetsstyrningssystem (modul H1).
Modul D får endast väljas om tillverkaren har inrättat ett kvalitetsstyrningssystem som omfattar tillverkning
samt slutbesiktning och provning av den färdiga produkten och som godkänts och övervakas av ett anmält
organ som tillverkaren valt. Bedömningen av svetsprocesserna skall utföras enligt nationella regler.
Modulerna H1 och H2 får endast väljas om tillverkaren har inrättat ett kvalitetssystem som omfattar
konstruktion, tillverkning samt slutbesiktning och provning av den färdiga produkten och som godkänts och
övervakas av ett anmält organ som tillverkaren valt.
Bedömningen av överensstämmelse skall omfatta de faser och egenskaper som är markerade med ett ”X”i
tabell Q.1 i bilaga Q till denna TSD.
6.1.2.2. Befintliga lösningar för driftskompatibilitetskomponenter
Om det redan finns en befintlig lösning för en driftskompatibilitetskomponent på den europeiska marknaden
innan denna TSD träder i kraft skall följande förfarande tillämpas.
Tillverkaren skall visa att prov och kontroller av driftskompatibilitetskomponenterna har ansetts framgångsrika
för tidigare tillämpningar under jämförbara förhållanden. I detta fall skall bedömningarna förbli giltiga för dennya tillämpningen.
I detta fall kan komponenttypen anses redan vara godkänd och en bedömning av komponenttypen behövs inte.
I enlighet med bedömningsförfaranden för olika driftskompatibilitetskomponenter skall tillverkaren eller
dennes i gemenskapen etablerade ombud tillämpa antingen
— förfarandet med intern produktionskontroll (modul A),
— förfarandet med intern konstruktionskontroll med produktionskontroll (modul A1), eller
— förfarandet med ett fullständigt kvalitetsstyrningssystem (modul H1).
Om det inte är möjligt att visa att lösningen tidigare har provats med positivt resultat tillämpas avsnitt 6.1.2.1.L 344/76 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
6.1.2.3. Innovativa lösningar för driftskompatibilitetskomponenter
När en lösning som föreslås bli en driftskompatibilitetskomponent är innovativ, i den mening som avses i
avsnitt 5.2, skall tillverkaren definiera avvikelsen från tillämpligt avsnitt av TSD. Europeiska järnvägsbyrån skall
färdigställa lämpliga funktions- och gränssnittspecifikationer för komponenten och utveckla bedömnings-
metoder.
De lämpliga funktions- och gränssnittspecifikationerna och bedömningsmetoderna skall inkorporeras i TSD
inom ramen för översynsprocessen. Så snart som dessa dokument har offentliggjorts kan tillverkaren eller
dennes i gemenskapen etablerade ombud välja bedömningsförfarande såsom specificeras i avsnitt 6.1.2.1.
Efter ikraftträdandet av ett kommissionsbeslut, som fattats enligt artikel 21.2 i direktiv 2001/16/EG, kan den
innovativa lösningen användas innan den inkorporerats i TSD.
6.1.2.4. Bedömning av lämplighet för användning
När ett bedömningsförfarande baserat på driftserfarenhet inleds med avseende på en driftskompatibilitets-
komponent i delsystemet Rullande materiel, skall tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud
tillämpa förfarandet med typvaliditetsprovning genom driftserfarenhet (modul V).
6.1.3. SPECIFIKATION FÖR BEDÖMNING AV DRIFTSKOMPATIBILITETSKOMPONENTER
6.1.3.1. Strukturer och mekaniska delar
6.1.3.1.1. Buffertar
Buffertarna skall bedömas efter den specifikation som finns i avsnitt 4.2.2.1.2.1 Buffertar, stycket
”Buffertegenskaper”.
6.1.3.1.2. Draginrättning
Draginrättningen skall bedömas efter den specifikation som finns i avsnitt 4.2.2.1.2.2 Draginrättning, stycket
”Egenskaper för draginrättning” och avsnitt 4.2.2.1.2.3 Samverkan mellan buffert och draginrättning, stycket
”Egenskaper för draginrättning och buffertanordning”.
6.1.3.1.3. Märkning av godsvagnar
Skyltarna och dekalerna för märkning skall bedömas efter specifikationerna som finns i bilaga B.
6.1.3.2. Samverkan mellan fordon och bana samt fordonsprofiler
6.1.3.2.1. Boggi och dess löpverk
Att centrumlager mellan underrede och boggi, boggiram, axelbox och all tillhörande utrustning är intakt skall
garanteras. Detta skall ske genom tillämpning av passande metoder, såsom bevis genom prov i provbänk,
kontrollmodellering, jämförelse med en befintlig konstruktion som godkänts enligt ett nationelltgodkännandesystem och som används i liknande syfte och under liknande förhållanden eller andra metoder.
Tillämpliga provningsvillkor för boggier på standardspår under normala driftsförhållanden och på normal
spårkvalitet anges i bilaga J. Dessa villkor utgör endast den gemensamma delen av den fullständiga provningsom skall utföras på alla typer av boggiramar.
Det är inte möjligt att specificera allmänna typer av prov för varje specifik boggikomponent, i synnerhet inte
för axellager, centrumlager mellan boggi och underrede, stötdämpare och bromsar. Sådana prov skall utarbetas
från fall till fall med ovanstående prov som en riktlinje. Målen och parameterdefinitionerna för redanspecificerade prov är återgivna nedan.
Denna anmärkning gäller även fallet boggiramar avsedda för trafik på spår med annan spårvidd eller under helt
andra driftsförhållanden eller boggier med en ny konstruktion.
De tre prov som beskrivs i avsnitten J1, J2 och J3 i bilaga J har fastställts för att
— optimera boggiramens konstruktion (vikt, hastighet),8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/77
— komplettera informationen som fås från beräkningar, och
— säkerställa att boggiramarna klarar lasterna under drift utan att det uppstår permanenta deformationer
eller sprickor som minskar säkerheten och ger upphov till höga underhållskostnader.
Om det inte finns någon jämförbar lösning tillgänglig har erfarenheten visat att följande tre prov krävs: två
statiska prov (avsnitten J1 och J2 i bilaga J) och ett dynamiskt prov (avsnitt J3 i bilaga J).
De två statiska proven skall utföras först. De ger bland annat möjlighet att underkänna alla boggier som inte
uppfyller de minsta kraven på hållfasthet.
Det dynamiska provet (utmattningsprov) är utformad för att kontrollera om boggins konstruktion är riktig och
om utmattningssprickor kan förväntas uppstå under drift.
De belastningsvärden som använts vid fastställandet av dessa prov har i synnerhet hämtats från driftprov.Proven i avsnitt J1 i bilaga J anses representera de maximala belastningar som kan uppstå under drift, utan att
beakta belastningar orsakade av olyckor.
Proven i avsnitten J2 och J3 i bilaga J anses representera den genomsnittliga sammanlagda summan av
varierande belastningar som uppstår under boggins livslängd.
Antalet cykler i utmattningsprovet har valts för att simulera en total livslängd på 30 år med en färdsträcka på
100 000 km per år. Om detta inte är representativt för den avsedda livscykeln skall belastningarna ses över.
Fördelningen av dessa cykler på tre särskilda belastningssteg har gjorts i syfte att optimera boggiramens
konstruktion. Möjligheten att det uppstår sprickor under det sista belastningssteget gör att man kan ringa in de
områden som utsätts för störst spänning och som bör ägnas särskild uppmärksamhet under tillverkning,produktionskontroll och underhållsarbete.
För att garantera validiteten i de prov som anges i avsnitten J1, J2 och J3 i bilaga J skall deras praktiska
genomförande ägnas särskild uppmärksamhet. Särskilt skall följande beaktas:
Vid de statiska proven i avsnitten J1 och J2 i bilaga J skall boggiramen vara utrustad med en-riktnings
trådtöjningsgivare på de ställen där spänningar uppstår i en enda klart fastlagd riktning. På alla andra ställen skatre-riktnings trådtöjningsgivare (rosettgivare) användas.
Dessa mätares aktiva del skall vara högst 10 mm.
Trådtöjningsgivare och rosettgivare fästs vid boggiramen på alla ställen som utsätts för stora spänningar, i
synnerhet på ställen med spänningskoncentrationer.
Provuppställningen skall vara sådan att den återger de krafter som verkar på boggiramen, och dess deformation,
såsom de uppstår under drift. Särskild uppmärksamhet skall ägnas överföringen av vertikala och tvärgåendebelastningar som i vissa fall fördelas över flera delar (boggicentrum, fjädrar, stopp etc.).
Det statiska provet skall utföras på en komplett boggi utrustad med sin fjäderupphängning. I de flesta fall är
denna uppställning av praktiska skäl inte lämplig för utmattningsprovet. En separat undersökning skall görasför att fastställa provuppställningen.
Boggiramarna som används vid de tre proven skall vara kompletta och utrustade med alla sina
anslutningselement (för dämpare, bromsar, etc.). De skall fullt ut överensstämma med produktionsritningarna
och de skall ha tillverkats under samma förhållanden som serietillverkade boggiramar.
Om sprickor eller brott uppstår under utmattningsprovet, som härrör från tillverkningsfel som inte detekterats
under föregående statiska provning av boggiramen, skall provet upprepas med en annan ram. Om felenbekräftas skall konstruktionen anses otillfredsställande.
6.1.3.2.2. Hjulpar
Bedömningen av hjulparet beskrivs i bilaga K.L 344/78 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
6.1.3.2.3. Hjul
Bedömningen av konstruktionen och av produkten beskrivs i bilaga L.
6.1.3.2.4. Axel
Bedömningen av konstruktionen och av produkten beskrivs i bilaga M.
6.1.3.3. Bromsar
Se bilaga P.
6.2. DELSYSTEMET KONVENTIONELL RULLANDE MATERIEL –GODSVAGNAR
6.2.1. BEDÖMNINGSFÖRFARANDEN
På anmodan av en upphandlande enhet eller dess i gemenskapen etablerade ombud genomför det anmälda
organet en EG-kontroll i enlighet med bilaga VI till direktiv 2001/16/EG.
Om en upphandlande enhet kan visa att proven eller kontrollerna avseende delsystemet Konventionell rullande
materiel har ansetts framgångsrika för någon tidigare tillämpning, skall dessa bedömningar beaktas vidbedömningen av överensstämmelse.
Modifierade godsvagnar som ändrats inom de gränsvärden som anges i bilaga II skall inte kräva ny bedömning
av överensstämmelsen.
Inverkan av viktändringar på säkerhetskritiska komponenter, säkerhetsrelaterade komponenter, samspelet
mellan infrastruktur och godsvagn och på klassificeringen för linjekategorier enligt avsnitt 4.2.3.2 måste underalla förhållanden beaktas.
I den utsträckning detta föreskrivs i denna TSD skall man vid EG-kontrollen av delsystemet Konventionell
rullande materiel beakta gränssnitten till övriga delsystem i det konventionella järnvägssystemet.
Den upphandlande enheten skall utfärda en EG-kontrollförklaring för delsystemet Rullande materiel i enlighet
med artikel 18.1 och bilaga V till direktiv 2001/16/EG.
6.2.2. MODULER
6.2.2.1. Allmänt
De moduler som kan väljas för kontrollförfaranden anges i bilaga AA.
När det gäller kontrollförfarandet för kraven i fråga om godsvagnar, vilka beskrivs i kapitel 4, kan den
upphandlande enheten eller dess i gemenskapen etablerade ombud välja mellan följande moduler:
a) Typkontrollförfarandet (modul SB) för konstruktions- och utvecklingsfasen, i kombination med en av
följande moduler för produktionsfasen:
— Förfarandet med ett system för kvalitetsstyrning av produktionen (modul SD).
— Förfarandet för produktkontroll (modul SF).
b) Förfarandet med ett fullständigt kvalitetsstyrningssystem med kontroll av konstruktionen (modul SH2).Modul SD kan endast väljas i de fall den upphandlande enheten, eller berörda huvudentreprenörer, använder ett
kvalitetsstyrningssystem som omfattar tillverkning samt slutbesiktning och provning av den färdiga produkten,som godkänts och övervakas av ett valfritt anmält organ. Bedömningen av svetsprocesserna skall utföras enligtnationella regler.
Modul SH2 kan endast väljas i de fall den upphandlande enheten, eller berörda huvudentreprenörer, använder
ett kvalitetsstyrningssystem som omfattar konstruktion och tillverkning samt slutbesiktning och provning avden färdiga produkten, som godkänts och övervakas av ett valfritt anmält organ.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/79
Följande tilläggsinformation skall beaktas angående användningen av modulerna:
— Modul SB: Med hänvisning till avsnitt 4.3 i modulen, krävs en granskning av konstruktionen.
— För produktionsfasen, modulerna SD, SF och SH2: Tillämpningen av dessa moduler skall möjliggöra
kontroll av godsvagnarnas överensstämmelse med den godkända typen såsom den beskrivs itypkontrollintyget. Framför allt skall tillämpningen visa att tillverkningen och monteringen utförs medsamma komponenter och samma tekniska lösningar som den godkända typen.
6.2.2.2. Innovativa lösningar
När det i en godsvagn ingår en innovativ lösning, i den mening som avses i avsnitt 4.1, skall tillverkaren eller
den upphandlande enheten definiera avvikelsen från tillämpligt avsnitt av TSD.
Europeiska järnvägsbyrån skall fastställa lämpliga funktions- och gränssnittspecifikationer för komponenten
och utveckla bedömningsmetoder.
De lämpliga funktions- och gränssnittspecifikationerna och bedömningsmetoderna skall inkorporeras i TSD i
samband med översynsprocessen. Så snart som dessa dokument är publicerade kan bedömningsförfarandet förgodsvagnen väljas av tillverkaren eller den upphandlande enheten eller dennes i gemenskapen etableradeombud såsom specificeras i avsnitt 6.2.2.1.
Efter ikraftträdandet av ett kommissionsbeslut, som fattats enligt artikel 21.2 i direktiv 2001/16/EG, kan den
innovativa lösningen användas innan den inkorporerats i TSD.
6.2.2.3. Bedömning av underhåll
Enligt artikel 18.3 i direktiv 2001/16/EG skall det anmälda organet sammanställa den tekniska
dokumentationen, i vilken underhållsjournalen ingår.
Ansvaret för bedömningen av underhållets överensstämmelse åvilar varje berörd medlemsstat. I bilaga DD (som
fortfarande är en öppen punkt) beskrivs det förfarande genom vilket varje medlemsstat kontrollerar att
underhållsanordningarna uppfyller villkoren i denna TSD och säkerställer respekten för grundparametrarnaoch de väsentliga kraven under delsystemets livslängd.
6.2.3. SPECIFIKATIONER FÖR BEDÖMNING AV DELSYSTEMET
6.2.3.1. Strukturer och mekaniska delar
6.2.3.1.1. Hållfastheten hos fordonets grundstruktur och fastsättning av last
Vid validering av konstruktionen skall kraven i avsnitt 6 i EN 12663 uppfyllas.
I provningsprogrammet skall ingå ett rangerstötprov såsom anges i bilaga Z om den strukturella hållfastheten
inte har visats med beräkningar.
När prov tidigare utförts på liknande komponenter eller delsystem är det inte nödvändigt att upprepa proven,
under förutsättning att en tydlig säkerhetsmotivering tillhandahålls som visar de tidigare provens tillämplighet.
6.2.3.2. Samverkan mellan fordon och bana samt fordonsprofiler
6.2.3.2.1. Fordonets dynamiska beteende
6.2.3.2.1.1. Tillämpning av förfarandet med partiellt typgodkännande
När en godsvagn redan är typgodkänd, kan ändringar av vissa av dess egenskaper (se avsnitt 4.2.3.4.1) eller av
dess driftsförhållanden som påverkar dess dynamiska beteende kräva ytterligare ett prov.L 344/80 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
6.2.3.2.1.2. Certifiering av nya godsvagnar
När nya godsvagnar måste godkännas genom att genomgå prov, skall dessa prov göras genom
1). mätning av spårkrafter,
2). mätning av accelerationerna,
3). validerad modellering,eller
4). jämförelse med befintliga fordon.
De exakta gränsvärdena kommer att variera beroende på de prov- och analysmetoder som används.
6.2.3.2.1.3. Undantag från provningen av det dynamiska beteendet för godsvagnar som byggs eller byggs om för att köra upp till 100
eller 120 km/h
Godsvagnar tillåts köra upp till 100 eller 120 km/h utan att behöva genomgå provningen av det dynamiska
beteendet om de uppfyller de villkor som anges i
— avsnitt 4.2.3.5 Longitudinella tryckkrafter,
— avsnitt 4.2.3.2 Statisk axellast, dynamisk hjulbelastning och linjär belastning,
och om de är utrustade med en fjäderupphängning eller boggi som förtecknas här nedan.
Tvåaxliga godsvagnar
Godsvagnar skall vara utrustade med en typ av fjäderupphängning som förtecknas i bilaga Y i tabellen avseende
tvåaxliga godsvagnar.
Godsvagnar med tvåaxliga boggier
Godsvagnar skall vara utrustade med boggier av en typ som finns förtecknad i bilaga Y, eller varianter under
förutsättning att ändringarna i förhållande till grundtypen endast påverkar delar som inte kan inverka på detdynamiska beteendet. Dessa boggier finns förtecknade i bilaga Y i de två tabeller som avser godsvagnar medtvåaxliga boggier.
Godsvagnar med treaxliga boggier
Godsvagnar skall vara utrustade med boggier av en typ som finns förtecknad i bilaga Y, eller varianter under
förutsättning att ändringarna i förhållande till grundtypen endast påverkar delar som inte kan inverka på detdynamiska beteendet. Dessa boggier finns förtecknade i bilaga Y i den tabell som avser godsvagnar medtreaxliga boggier.
6.2.3.2.2. Longitudinella tryckkrafter för godsvagnar med sidobuffertar
När det är nödvändigt att kräva certifiering av tillåtna longitudinella tryckkrafter genom prov, skall proven
utföras i enlighet med den metod som beskrivs i bilaga R, åtminstone inom de mätområden som anges i denna
bilaga.
6.2.3.2.3. Mätning av godsvagnar
Bevis skall tillhandahållas genom mätning av godsvagnens underrede och boggier att avvikelserna från de
nominella måtten ligger inom tillåtna toleranser (EN 13775 delarna 1–3 och prEN 13775 delarna 4–6).8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/81
6.2.3.3. Bromsar
6.2.3.3.1. Bromsprestanda
Metoderna för fastställande av bromskraften beskrivs i bilaga S.
6.2.3.3.2. Minsta prov av bromssystem
Proven och gränsvärdena nedan gäller godsvagnar utrustade med konventionella tryckluftbromsar för godståg.
Dessa prov skall utföras endast med huvudluftledningen. Prov med permanent matning från matarledning skall
även utföras för att visa att bromsfunktionen inte påverkas negativt.
Det normala arbetstrycket (systemtryck) är 5 bar för den konventionella tryckluftbromsen. Dessa prov skall
utföras vid detta tryck. Ytterligare prov skall utföras på provexemplar för att säkerställa att bromsen intepåverkas negativt, vid en minskning eller en ökning av detta arbetstryck som inte är större än 1 bar.
Proven skall utföras med bromsgrupperna ”P”och”G”, om dessa finns. När lastbromsautomat eller
bromssystem med lastväxel är monterade skall proven utföras i lägena ”last” och”tom” för att säkerställa att
bromsfunktionen inte påverkas negativt och överensstämmer med denna TSD.
Användning av elektricitet eller andra medel för att kontrollera bromsen är tillåtna under förutsättning att
principerna i denna TSD bibehålls. Det skall visas att en likvärdig säkerhetsnivå uppnås. Proven som ärförtecknade i tabellen nedan utförs på ett separat fordon som står stilla, eller på ett stillastående tåg.
Konstruktions- och produktbedömning av enskilda driftskompatibilitetskomponenter beskrivs i bilaga P.
Egenskaper för pneumatiska bromsar
Nr Egenskap Gränsvärde
1 Tid för fyllning av bromscylindern till 95 % av
maxtryck.P-läge
3–5 sekunder (3–6 sekunder för fallet med system för
tom/last)
G-läge18–30 sekunder
2 Lossningstid för bromscylindern till trycket
0,4 bar.P-läge
15–20 sekunder
För en totalvikt lika med 70 ton eller högre är det tillåtet
att lossningstiden är 15–25 sekunder.
G-läge45–60 sekunderI fallet med bromsar med pneumatiskt styrda anord-
ningar för variation av bromscylindertrycket är loss-
ningstiden den tid som måste gå innan ett tryck på
0,4 bar uppnås i reläventilen (pilottryck).
3 Trycksänkning i huvudledningen som krävs för
att uppnå maximalt bromscylindertryck.1,5±0,1 bar
4 Maximalt tryck i bromscylindern. 3,8±0,1 barL 344/82 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
Egenskaper för pneumatiska bromsar
Nr Egenskap Gränsvärde
5 Känslighet/okänslighet
Bromsens okänslighet för långsam minskning av
bromscylindertrycket skall vara sådant att brom-
sen inte aktiveras om det normala arbetstrycket
sjunker med 0,3 bar under en minut.
Bromsens känslighet för minskning av bromscy-
lindertrycket skall vara sådant att bromsen
aktiveras inom 1,2 sekunder om det normala
arbetstrycket sjunker med 0,6 bar under
6 sekunder.Bromsen aktiveras inte vid ett tryckfall på 0,3 bar under
en minut.
Bromsen aktiveras inom 1,2 sekunder vid ett tryckfall
på 0,6 bar på 6 sekunder.
6 Huvudledningsläckage från ett starttryck på 5 bar. Högst en tryckförlust på 0,2 bar under 5 minuter.
7 Läckage från bromscylinder, förrådsluftbehållare
och styrkammare från ett starttryck i bromscy-
lindern på 3,8 ±0,1 bar från ett huvudlednings-
tryck på 0 bar.Högst en tryckförlust på 0,15 bar under 5 minuter mätt
vid förrådsluftsbehållaren.
8 Manuell lossning av automatisk tryckluftbroms. Bromsen lossas.
9 Graderbarhet för ansättning och lossning vid
variationer i huvudledningstrycket.Mindre än eller lika med 0,1 bar.
10 Tryck motsvarande återgång till fyllningsläge när
bromsen lossas.Huvudledning:
0,15 bar under verkligt arbetstryckBromscylinder:
<0,3 bar.
11 Bromslägesindikator. Se till att indikatorn återspeglar bromstillståndet –
ansatt eller lossad.
12 Bromsregulatorn skall provas genom att skapa ett
för stort mellanrum mellan friktionsytorna och
visa att upprepade cykler av ansättning/lossning
återställer rätt spel.Konstruktionsspel mellan friktionsytorna.
13 Överensstämmelse med konstruktionsbelast-
ningar på bromsbelägg/backar.Belastningarna på bromsbelägg/backar skall överens-
stämma med konstruktionsvärden.
14 Bromsrörelsen skall vara fri, medge att broms-
belägg/backar avlägsnas från bromsskivor/hjul i
lossat tillstånd och inte minska anliggningskraf-
terna under konstruktionsvärdenaBromsrörelsen skall vara fri.
15 Parkeringsbromsens komponenter skall vara fritt
rörliga och smorda om så krävs.Fri rörlighet: ansättning och lossning skall ske utan
fastlåsning.
16 Parkeringsbromsens styrning och prestanda skall
vara sådan att med kraften 500 N ansatt längst ut
på bromsspaken eller tangentiellt på kanten av
bromsratten skall parkeringsbromsen vara full-
ständigt ansatt.500 N insatskraft.
17 Manuell lossning av parkeringsbroms. Parkeringsbromsen lossas.
18 Parkeringsbromsens indikator skall återspegla
bromsens tillstånd.Indikatorn skall korrekt visa bromsens tillstånd –ansatt
eller lossad.
Kommentarer till ovanstående tabell:
N1. Tiderna skall erhållas från nödbromsning av ett enskilt fordon. Efter intryckning av cirka 10 % av det
slutliga trycket i bromscylindern skall tryckökningen vara progressiv. Fyllningstiden börjar när luftbörjar fylla cylindern och slutar när trycket når upp till 95 % av det slutliga värdet, och skall varasåsom anges.
N2. Efter att tiden med fullständig och kontinuerlig lossning av bromsen på ett enskilt fordon efter en
nödbromsning skall trycket i bromscylindern falla progressivt. Lossningstiden, mätt från och med att
luft kommer ut från cylindern tills trycket når 0,4 bar skall vara såsom anges.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/83
N3. För att uppnå maximalt tryck i bromscylindern skall trycket i huvudledningen minskas med 1,4 till
1,6 bar under systemtrycket.
N4. Det högsta trycket i bromscylindern som erhålls genom minskning av trycket i huvudledningen med
1,4 till 1,6 bar skall vara 3,7 till 3,9 bar.
N5. Bromsens okänslighet för långsam minskning av bromscylindertrycket skall vara sådant att bromsen
inte aktiveras om det normala arbetstrycket sjunker med 0,3 bar under en minut.
Bromsens känslighet för minskning av bromscylindertrycket skall vara sådant att bromsen aktiveras
inom 1,2 sekunder om det normala arbetstrycket sjunker med 0,6 bar under 6 sekunder.
N6. Efter fyllning av huvudledningen till 5 bar, isolera huvudledningen, tillåt tid för stabilisering och
säkerställ sedan att läckaget inte är större än vad som anges.
N7. Efter en nödbromsning, med ett huvudledningstryck på 0 bar, startas mätningen efter stabilisering-
stiden och säkerställs att läckaget inte är större än vad som anges.
N8. Bromsen skall vara utrustad med en anordning som medger manuell lossning av bromsen.N9. Bromsen skall vara sådan att trycket i bromscylindern kontinuerligt följer variationerna i trycket i
huvudledningen. En tryckvariation på ±0,1 bar i huvudledningen skall få styrventilen att ändra trycketi bromscylindern därefter.
För ett värde på trycket i huvudledningen skall trycket i bromscylindern inte avvika med mer än
0,1 bar vid ansättning och lossning. (För bromsning via pneumatiskt styrda lastventiler för varierande
bromskraft gäller värdet 0,1 bar pilottrycket.)
N10. I det fallet vagnen har bromsar med lastventiler för ändring av bromskraften, motsvarar trycket 0,3 bar
trycket som finns i den pneumatiska reläventilen (pilottanken).
N11. Godsvagnar där den automatiska tryckluftbromsens tillstånd ansatt/lossad inte kan kontrolleras utan
att man går under vagnen (t.ex. de som är utrustade med axelmonterade skivbromsar) skall vara
utrustade med en indikator som visar den automatiska bromsens tillstånd.
N12. Korrekt funktion hos bromsregulatorn skall bekräftas genom att man skapar ett för stort mellanrum
till friktionsytorna och visar att upprepade cykler av ansättning/lossning återställer rätt spel.
N13. På den första i en serie av godsvagnar skall bromsbeläggets/bromsblockets anliggningskraft mätas för
att bekräfta att den överensstämmer med konstruktionsvärdet.
N14. Bromsrörelsen skall vara sådan att bromsbelägg/bromsblock kan komma från bromsskivor/hjul i
lossat tillstånd och inte minskar anliggningskrafterna under konstruktionsvärdena.
N15. Parkeringsbromsens komponenter, uppriggning, ledarskruvar och -muttrar, skall vara fritt rörliga och
smorda om så krävs enligt konstruktionen.
N16. På den första i en serie godsvagnar skall den fordonsretardationskraft mätas som orsakas av en
insatskraft på 500 N ansatt längst ut på parkeringsbromsspaken eller tangentiellt på kanten av enbromsratt. Den uppmätta kraften skall överensstämma med konstruktionsvärdena.
N17. Parkeringsbromsen skall ansättas och lossas manuellt och inte negativt påverka friktionsytornas spel i
lossat tillstånd.
N18. En indikator för parkeringsbromsen skall finnas som korrekt återger parkeringsbromsens status, ansatt
eller lossad.
Provförfarandena skall överensstämma med de europeiska standarderna.
För godsvagnar utrustade med bromsgrupp ”R”skall särskilda prov utföras. Dessa provförfaranden skall
överensstämma med de europeiska standarderna.
6.2.3.4. Klimat- och miljöförhållanden
6.2.3.4.1. Temperatur och andra klimat- och miljöförhållanden
6.2.3.4.1.1. Temperatur
Alla komponenter och grupper av komponenter skall provas enligt de krav som anges i avsnitten 4.2 och 6 och
angivna europeiska standarder, med beaktande av den temperaturklass som godsvagnarna enligtavsnitt 4.2.6.1.2.2 skall godkännas för.
6.2.3.4.1.2. Andra klimat- och miljöförhållanden
Det är tillräckligt att tillverkaren upprättar en försäkran om överensstämmelse i vilken anges hur klimat- och
miljöförhållandena i följande avsnitt har beaktats vid konstruktionen av godsvagnen:
4.2.6.1.2.1 (Höjd)4.2.6.1.2.3 (Fuktighet)L 344/84 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
4.2.6.1.2.5(Regn)
4.2.6.1.2.6 (Snö, is och hagel)
4.2.6.1.2.7 (Solstrålning)
4.2.6.1.2.8 (Motståndskraft mot föroreningar)
Det anmälda organet skall kontrollera att denna försäkran finns och att dess innehåll är rimligt.
Detta påverkar inte de specifika provningskraven avseende klimat- och miljöförhållanden som ges i kapitel 4
och 6. Dessa skall utföras och kontrolleras. I försäkran skall hänvisning till dessa prov finnas.
6.2.3.4.2. Aerodynamiska effekter
Öppen punkt som skall specificeras vid nästa översyn av denna TSD.
6.2.3.4.3. Sidovindar
Öppen punkt som skall specificeras vid nästa översyn av denna TSD.
7. GENOMFÖRANDE
7.1. ALLMÄNT
Vid genomförandet av denna TSD måste hänsyn tas till det konventionella järnvägssystemets övergripande
övergång till fullständig driftskompatibilitet.
För att stödja denna övergång ges i TSD utrymme för en stegvis, successiv tillämpning och ett samordnat
genomförande med övriga TSD.
Vad gäller denna TSD skall den genomföras i god samordning med TSD Buller.
7.2. ÖVERSYN AV TSD
Enligt artikel 6.2 i direktiv 2001/16/EG, ändrat genom direktiv 2004/50/EG, skall Europeiska järnvägsbyrån
ansvara för att förbereda översyn och uppdatering av TSD och förse den kommitté som avses i artikel 21 medlämpliga rekommendationer för att den tekniska utvecklingen eller förändringar i de samhälleliga kraven skall
kunna beaktas. Dessutom kan framtida antaganden och översyner av andra TSD också inverka på denna TSD.
Föreslagna ändringar av denna TSD skall bli föremål för ingående granskning och uppdaterade TSD kommeratt offentliggöras regelbundet med ett vägledande tidsintervall på 3 år.
Byrån skall meddelas alla innovativa lösningar under beaktande, för att kunna fastställa huruvida de skall tas
med i framtida TSD:er.
7.3. TILLÄMPNING AV DENNA TSD PÅ NY RULLANDE MATERIEL
Kapitlen 2 till 6 och alla specifika villkor i avsnitt 7.7 nedan gäller i full utsträckning för nya godsvagnar som tas
i drift med följande undantag:
— Villkoren i avsnitt 4.2.4.1.2.2 (bromsprestandaelement) retardationskurva för bromskraft för vilken ett
datum för genomförande kommer att ges vid kommande översyn av TSD.
Denna TSD gäller inte godsvagnar som är underställda ett kontrakt som redan är undertecknat eller befinner
sig i slutfasen av ett anbudsförfarande före det datum då denna TSD träder i kraft.
7.4. BEFINTLIG RULLANDE MATERIEL
7.4.1. TILLÄMPNING AV DENNA TSD PÅ BEFINTLIG RULLANDE MATERIEL
Med befintliga godsvagnar avses godsvagnar som redan är i bruk innan denna TSD träder i kraft.
Denna TSD gäller inte befintlig rullande materiel så länge som den inte genomgår ombyggnad eller
uppgradering.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/85
7.4.2. UPPGRADERING OCH OMBYGGNAD AV BEFINTLIGA GODSVAGNAR
Uppgraderade eller ombyggda godsvagnar, som kräver nytt tillstånd för idrifttagande enligt innebörden i
artikel 14.3 i direktiv 2001/16/EG, skall överensstämma med
— avsnitten 4.2, 5.3, 6.1.1 och 6.2 samt alla specifika villkor i avsnitt 7.7.
Följande undantag gäller:
— 4.2.3.3.2 Varmgångsdetektering (Skall specificeras vid nästa översyn av denna TSD).
— 4.2.4.1.2.2 Retardationskurva för bromskraft.
— 4.2.6 Klimat- och miljöförhållanden.
— 4.2.6.2 Aerodynamiska effekter (Skall specificeras vid nästa översyn av denna TSD).
— 4.2.6.3 Sidovindar (Skall specificeras vid nästa översyn av denna TSD).
— 4.2.8 Underhållsjournal.
För dessa undantag gäller nationella regler.
Vad gäller godsvagnar som används enligt de överenskommelser som anges i avsnitt 7.5 nedan skall de
tillämpliga villkoren vid ombyggnad eller uppgradering av dessa vagnar vara de som eventuellt nämns iöverenskommelsen ifråga. Om inga sådana villkor nämns gäller denna TSD.
7.4.3. YTTERLIGARE KRAV PÅ MÄRKNING AV GODSVAGNAR
Förutom det allmänna fallet ovan för uppgraderade eller ombyggda godsvagnar skall alla befintliga
driftskompatibla godsvagnar överensstämma med kraven i denna TSD vad gäller utformningen av godsvagnarsmärkning från det datum då nästa genomgripande ommålning av godsvagnen sker, utan att ett anmält organ
behöver ingripa. En medlemsstat får fastställa ett tidigare datum för överensstämmelse.
7.5. GODSVAGNAR I DRIFT ENLIGT NATIONELLA, BILATERALA, MULTILATERALA ELLER INTERNATIO-
NELLA ÖVERENSKOMMELSER
7.5.1. BEFINTLIGA ÖVERENSKOMMELSER
Medlemsstater skall inom 6 månader efter ikraftträdandet av denna TSD till kommissionen anmäla följande
typer av överenskommelser som berör driftsaspekter (konstruktion, ombyggnad, uppgradering, idrifttagande,drift och underhåll av godsvagnar såsom anges i kapitel 2 i denna TSD) i fråga om godsvagnar som omfattas av
denna TSD.
— Nationella, bilaterala eller multilaterala överenskommelser mellan medlemsstater och järnvägsföretag
eller infrastrukturförvaltare, som nåtts på antingen permanent eller tillfällig basis och som motiveras avden mycket specifika eller lokala karaktären hos transporttjänsten i fråga.
— Bilaterala eller multilaterala överenskommelser mellan järnvägsföretag, infrastrukturförvaltare eller
mellan säkerhetsmyndigheter som leder till en hög grad av driftskompatibilitet lokalt eller regionalt.
— Internationella överenskommelser mellan en eller flera medlemsstater och minst ett land utanför EU, eller
mellan järnvägsföretag eller infrastrukturförvaltare i medlemsstater och minst ett järnvägsföretag eller eninfrastrukturförvaltare i ett land utanför EU, som leder till en hög grad av driftskompatibilitet lokalt eller
regionalt.
Fortsatt drift/underhåll av godsvagnar som omfattas av dessa överenskommelser skall tillåtas så länge som de
verkligen överensstämmer med gemenskapens lagstiftning.
Dessa överenskommelsers förenlighet med EU:s lagstiftning, inbegripet icke-diskriminerande aspekter och
framför allt förenligheten med denna TSD, kommer att analyseras och kommissionen kommer att vidtanödvändiga åtgärder, såsom till exempel att se över denna TSD och eventuellt göra tillägg angående specialfalleller övergångslösningar.L 344/86 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
RIV-avtalet och COTIF-instrumenten skall inte anmälas.
7.5.2. FRAMTIDA ÖVERENSKOMMELSER
I alla framtida överenskommelser och ändringar av befintliga överenskommelser skall hänsyn tas till EU:s
lagstiftning och särskilt till denna TSD. Medlemsstaterna skall underrätta kommissionen om sådanaöverenskommelser/ändringar. Samma förfarande som i avsnitt 7.5.1 är då tillämpligt.
7.6. IDRIFTTAGANDE AV GODSVAGNAR
I enlighet med artikel 16.1 i direktiv 2001/16/EG skall, när överensstämmelse med TSD uppnåtts och en EG-
kontrollförklaring för en godsvagn beviljats i en medlemsstat, detta ömsesidigt erkännas av alla medlemsstater.
Vid ansökan om säkerhetsintyg enligt artikel 10 i direktiv 2004/49/EG (del B av intyget) eller tillstånd för
idrifttagande enligt artikel 14.1 i direktiv 2001/16/EG, kan järnvägsföretag söka intyg/tillstånd för idrifttagandeför grupper av godsvagnar. Godsvagnar kan grupperas efter serie eller typ.
När säkerhetsintyg eller tillstånd för idrifttagande beviljats för grupper av godsvagnar i en medlemsstat, skall
dessa ömsesidigt erkännas av alla medlemsstater för att undvika dubbla kontroller av säkerhet/drifts-kompatibilitet av säkerhetsmyndigheterna.
I den omfattning som denna TSD innehåller öppna punkter, kommer tillstånd för idrifttagande att ömsesidigt
godkännas, med de undantag som anges i bilaga JJ.
Det måste dock kontrolleras att godsvagnarna används på kompatibel infrastruktur, vilket kan göras genom att
använda infrastrukturregistret och registret för rullande materiel.
7.7. SPECIALFALL
7.7.1. INLEDNING
Följande särskilda bestämmelser gäller i nedanstående specialfall.
Specialfallen kan delas in i två kategorier: bestämmelserna tillämpas antingen permanent (”P”-fall), eller
temporärt (” T”-fall). När det gäller temporära fall rekommenderas att de berörda medlemsstaterna bör uppfylla
kraven för delsystemet i fråga antingen år 2010 (” T1”-fall), ett mål som fastställdes i Europaparlamentets och
rådets beslut nr 1692/96/EG av den 23 juli 1996 om gemenskapens riktlinjer för utbyggnad av det
transeuropeiska transportnätet, eller år 2020 (” T2”-fall).
7.7.2. FÖRTECKNING ÖVER SPECIALFALL
Allmänna specialfall på järnvägsnät med spårvidden 1 524 mm
Medlemsstat: Finland
Fall ”P”
Inom Finlands territorium och vid den svenska gränsövergångsstationen Haparanda (1 524 mm) accepteras
boggier, hjulpar och andra driftskompatibilitetskomponenter och/eller delsystem som berörs av spårvidds-gränssnitt, och som är byggda för nät med spårvidden 1 524 mm, endast om de uppfyller i det följande
nämnda finska specialfall för spårviddsgränssnitt. Utan att det påverkar ovannämnda begränsning (1 524 mm
spårvidd) godkänns alla driftskompatibilitetskomponenter och/eller delsystem som uppfyller kraven i TSD förspårvidden 1 435 mm vid den finska gränsövergångsstationen Torneå (1 435 mm) samt vid tågfärjehamnarnapå spår för 1 435 mm spårvidd.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/87
7.7.2.1. Strukturer och mekaniska delar
7.7.2.1.1. Gränssnitt (t.ex. koppel) mellan fordon, mellan fordonssätt och mellan tåg
7.7.2.1.1.1. Spårvidd 1 524 mm
Medlemsstat: Finland
Fall ”P”
På fordon som är avsedda för trafik i Finland tillåts avståndet mellan buffertarnas centrumlinjer vara
1 830 mm. Alternativt är det tillåtet att dessa godsvagnar utrustas med SA-3 koppel eller med SA-3-
kompatibla koppel, med eller utan sidobuffertar.
På fordon som är avsedda för trafik i Finland krävs det att bredden på bufferttallrikarna ökas med 40 mm mot
utsidan i de fall avståndet mellan buffertarnas centrumlinjer är 1 790 mm.
7.7.2.1.1.2. Spårvidd 1 520 mm
Medlemsstater: Polen, Slovakien, Lettland, Litauen, Estland, Ungern
Fall ”P”
Alla godsvagnar som avses tillfälligt trafikera spårvidden 1 520 mm i Polen, på vissa linjer i Slovakien
samt i Lettland, Litauen och Estland skall uppfylla följande krav:
Varje godsvagn som överensstämmer med denna TSD för spårvidderna 1 520 mm och 1 435 mm skall vara
utrustade både med automatkoppel och skruvkoppel enligt en av följande lösningar:
— Typen av koppel kan ändras vid gränsen mellan nät med spårvidderna 1 435 mm respektive 1 520 mm.
— Godsvagnen kan utrustas med buffertar och automatkoppel av typen SA3 och övergångskoppel.
— Godsvagnen kan utrustas med dolda buffertar och automatkoppel, buffertar skall i sitt framskjutna läge
medge drift av en vagn med skruvkoppel eller övergångskoppel.L 344/88 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
Buffertar och koppel –version C
Koppel version D
8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/89
Buffert och koppel version D
Tankvagnar för farligt gods skall vara utrustade med stötdämpare för koppel som uppfyller följande parametrar:
— Dynamisk absorption minst 130 kJ.
— Slutkraft under kvasistatisk belastning minst 1 000 kN.L 344/90 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
7.7.2.1.1.3. Spårvidd 1 520 mm/1 524 mm
Medlemsstater: Lettland, Litauen, Estland Finland och Polen
Fall ”P”
När det gäller godsvagnar som används, eller är avsedda att användas, i permanent bilateral trafik på linjer med
spårvidden 1 520/1 524 mm mellan medlemsstater och tredje land, är kapitlen 4 och 5 i denna TSD inte
tillämpliga.
7.7.2.1.1.4. Spårvidd 1 520mm
Medlemsstater: Lettland, Litauen och Estland
Fall ”T”
För godsvagnar i permanent trafik på linjer mellan medlemsstater med spårvidden 1 520 mm är kapitlen 4 och
5 i denna TSD inte tillämpliga fram till nästa översyn av denna TSD. Nästa översyn skall beakta de specialfallsom identifieras genom det förfarande som beskrivs i avsnitt 7.5.1 i denna TSD.
7.7.2.1.1.5. Spårvidd 1 668 mm –Avstånd mellan buffertarnas centrumlinjer
Medlemsstater: Spanien och Portugal
Fall ”P”
På fordon som är avsedda för trafik i Spanien eller Portugal är det tillåtet för avståndet mellan buffertarnas
centrumlinjer att vara 1 850 mm (±10 mm). I detta fall skall kompatibilitet med normalt placerade buffertar
visas.
Bufferttallrikarnas mått för tvåaxliga godsvagnar och boggivagnar:
Enhetlig bredd på bufferttallrikarna för godsvagnar avsedda för trafik till Spanien eller Portugal (avstånd mellan
centrumlinjerna på 1 850 mm) skall vara 550 mm eller 650 mm beroende på egenskaperna hos godsvagnar
som omfattas av tillämpliga nationella föreskrifter.
7.7.2.1.1.6. Gränssnitt mellan fordon
Medlemsstater: Irland och Nordirland
Fall ”P”
I Irland sitter buffertarnas mittpunkter 1 905 mm från varandra och höjden på buffertens och draginrätt-
ningens mittpunkter måste vara minst 1 067 mm och högst 1 092 mm över rälsöverkant vid olastadgodsvagn. För att underlätta till- och frånkoppling vid rangering kan ”snabbkoppel” tillåtas på godsvagnar (se
Bilaga HH).
7.7.2.1.1.7. Allmänna specialfall på järnvägsnät med spårvidd 1 000 mm eller mindre
Medlemsstat: Grekland
Fall ”T1”
För befintlig separat järnväg med 1 000 mm spårvidd, som inte ingår i tillämpningsområdet för denna TSD,
skall nationella regler gälla.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/91
7.7.2.1.2. Säker på- och avstigning på rullande materiel
7.7.2.1.2.1. Säker på- och avstigning på rullande materiel i Irland och Nordirland
Medlemsstater: Irland och Nordirland
Fall ”P”
I Irland är kravet att ”fotsteg och handtag, om sådana finns, endast är avsedda för på- och avstigning, och inte
för att medge att växlaren skall kunna åka med på vagnens utsida”.
Bilaga EE är inte tillämplig i Irland och Nordirland.
7.7.2.1.3. Hållfastheten hos fordonets grundstruktur och fastsättning av last
7.7.2.1.3.1. Linjer med spårvidden 1 520 mm
Medlemsstater: Polen, Slovakien, Lettland, Litauen, Estland, Ungern
Fall ”P”
Alla godsvagnar avsedda för permanent eller tillfällig trafik på spårvidden 1 520 mm skall uppfylla följande
krav:
KonstruktionsbelastningarDimensionerande belastningar i längdriktningen
Kategori Minsta värden [kN]
Tryckkraft i höjd med det automatiska kopplet 3 000
Dragkraft i höjd med det automatiska kopplet 2 500Tryckkraft vid vardera buffertens axel 1 000
Tryckkraft ansatt excentriskt (50 mm) från vardera buffertens axel 750
Tryckkraft ansatt diagonalt via sidobuffertar (om sådana finns) 400
Fordon som uppfyller dessa krav kan rangeras utan begränsningar.
— Största vertikala belastning
Lastning av godsvagnar under konstruktionsrandvillkor med 150 % av största last skall inte orsaka
plastisk deformation.
Nedböjningen av godsvagnens underrede vid stillastående skall inte vara mer än 3 ‰vid axeltappens bas.
— Lastkombinationer
Konstruktionen skall klara lastkombinationer från det mest ogynnsamma fallet med vertikal belastning i
kombination med tryckkraften 3 000 kN vid det automatiska kopplet och krafter ansatta på varderabuffertaxeln.
Vertikala, dynamiska överskottskrafter orsakade av reaktionströghetskrafter från lasten på godsvagnens
underrede och dess horisontella komponent verkande på sidan mot spåret skall beaktas genomberäkning.
För tankvagnar skall inre tryck, undertryck och tryck orsakat av hydrauliska stötar dessutom beaktas.L 344/92 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
— Belastning vid lyftning
Godsvagnen skall klara krafterna vid lyftning utan plastisk deformation. Ytterligare stödpunkter enligt
normerna för fordon för spårvidden 1 520 mm skall beaktas.
Krav rörande dynamiska krafter som ansätts vid det automatiska kopplet— Allmänt
En lastad eller olastad godsvagn skall klara stöten från en rammande godsvagn. Detta skall visas genom
prov på ett rakspår. Vikten på den rammande godsvagnen skall vara minst lika stor som vikten på denprovade godsvagnen. För provning av tvåaxliga godsvagnar rekommenderas en rammande godsvagn på100 ±3 t.
En rammande godsvagn skall vara utrustad med ett automatkoppel av typ SA3 och en stötdämpare för
kopplet. Skillnaden mellan axlarna för de automatiska kopplen skall vara högst 50 mm.
Provet skall utföras enligt följande villkor:— Den enskilda provvagnen skall vara obromsad.
— Stödvagnen skall utgöras av 3 eller 4 godsvagnar sammansatta som en enhet med en massa på
minst 300 t.
Den ansatta kraften skall under lastade förhållanden vara 3 000 kN ±10 %.
Stötvagnens vagngrupp skall skyddas mot rullning med parkeringsbroms eller bromsskor.
— Stöt under olastade förhållanden
Den rammande godsvagnens hastighet skall vara 12 km/h. Den provade godsvagnen skall vara
obromsad.
Belastningarna skall inte orsaka någon plastisk deformation. Spänningar i utvalda kritiska punkter såsom
anslutning boggi/underrede, underrede/korg och överbyggnad skall registreras.
— Stöt under lastade förhållanden
Den provade godsvagnen skall vara belastad med största last.Den rammande godsvagnens största tillåtna hastighet skall vara 12 km/h. Stötproven skall starta gradvis
från 2 till 3 km/h.
Provet skall utföras i följande hastighetsområden:— Upp till 5 km/h.
— 5 till 10 km/h.
— Över 10 km/h.
Åtminstone 5 stötar skall utföras inom varje hastighetsområde. Dessutom skall 3 stötprov utföras med en
stöt som ger en tryckkraft lika med 3 000 kN. Denna stötkraft skall understödjas genom beräkning
Under proven skall den tillåtna stöttryckkraften inte överstiga gränsvärdet med mer än 10 %. Om
gränsvärdet på 3 000 kN ±10 % uppnås strax under 12 km/h skall hastigheten inte ökas.
Dessutom skall, för att simulera tålighet på lång sikt, 40 stötprov utföras antingen vid 12 km/h eller med
en stöttryckkraft på 3 000 kN.
Belastningarna skall inte orsaka någon plastisk deformation.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/93
— Dynamiska hållfasthetsvillkor under godsvagnars drift
Godsvagnar skall vara motståndskraftiga mot longitudinella tryckkrafter och dragkrafter på 1 000 kN vid
120 km/h.
7.7.2.1.3.2. Linjer med spårvidden 1 668 mm –Lyftning
Medlemsstater: Spanien och Portugal
Fall ”P”
För tvåaxliga godsvagnar:
— Förfaranden skall vidtas för att begränsa fjäderns sänkning när godsvagnen lyfts.
Ett exempel på lösning visas på bild 3 i bilaga X.
— Vid lyftning med domkrafter (begränsat till ”lyftpunkternas” maxläge), skall varje godsvagn utrustas med
fyra förstärkningsplåtar, två under varje långbalk, placerade symmetriskt i förhållande till godsvagnenstvärgående axel.
Denna uppställning kan även vara lämplig vid sänkgrav för byte till nya axlar (även för vagnståg och
ledade godsvagnar utan begränsning av antalet enheter).
Förstärkningsplåtarna skall ha följande mått:
— I godsvagnens längdriktning: högst 150 mm.
— I godsvagnens tvärriktning: 100 mm.
— Tjocklek: 15 mm.
De skall ha korsande spår, som är parallella med och vinkelräta mot godsvagnens längdriktning.
— Spårdjup: cirka 5–7 mm.
— Spårbredd: cirka 4–6 mm.
Godsvagnens infrastruktur skall medge ett spel i förhållande till hjulparen när förstärkningsplåtarna, i
höjt läge (med en normal domkrafthöjning på 800 mm), når en högsta höjd på 1 550 mm över
rälsöverkant.
På bild 6 i bilaga X visas de spel som skall finnas på godsvagnar för isättning av domkrafternas överdel.
För boggivagnar:
— Boggier med utbytbara axlar skall vara utrustade med en anordning för att begränsa fjädrarnas sänkning
vid lyftning av godsvagnar med boggi.
Användning av den anordning som visas på bild 10 i bilaga X rekommenderas.
— Den största längden över buffertar på godsvagnen får inte vara större än 24,486 m. Underredets
konstruktion skall klara att bära boggiramarnas vikt vid lyftning under de förhållanden som anges i nästa
stycke.
— Placeringen av domkrafter på verkstäder skall överensstämma med det diagram som visas på bild 13 i
bilaga X.
De angivna anordningarna är lämpliga för hantering av alla godsvagnar med en total längd som inte är
större än 24,480 m.
Lyftningen av godsvagnen skall utföras genom samtidig lyftning av underrede och boggiramar.
Godsvagnarna skall förses med vajrar för att säkra boggiramarna vid underredet under dessa arbeten. PåPlate 14 i bilaga X visas de anordningar som monterats på boggierna på 4 ställen och på godsvagnensL 344/94 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
underrede på 8 ställen och som gör att sådan säkring kan garanteras vid lyftning och att vajrarna kan
placeras i viloläge när de inte används.
Godsvagnens underrede skall vara utrustade med förstärkningsplåtar med följande mått:— Längd i godsvagnens längdriktning: minst 250 mm.
— Längd i godsvagnens tvärriktning: 100 mm.
— Tjocklek: 15 mm.
Förstärkningsplåtarnas kontaktyta skall vara spårad i enlighet med angivelserna i avsnittet om 2-axliga
godsvagnar.
Placeringen av förstärkningsplåtarna på godsvagnens underrede och de spel som skall finnas för att sätta i
domkrafternas överdelar återges på bild 15 i bilaga X. Denna placering är lämplig vid sänkgrav för bytetill nya axlar (även för vagnståg och ledade godsvagnar utan begränsning av antalet enheter).
Godsvagnens infrastruktur skall medge ett spel i förhållande till hjulparen när förstärkningsplåtarna, i
höjt läge (med en normal domkrafthöjning på 900 mm), når en högsta höjd på 1 650 mm överrälsöverkant.
7.7.2.2. Samverkan mellan fordon och bana samt fordonsprofiler
7.7.2.2.1. Kinematisk lastprofil
7.7.2.2.1.1. Kinematisk lastprofil, Storbritannien
Medlemsstat: Storbritannien
Fall ”P”
För godsvagnar avsedda att trafikera Storbritanniens nät, se bilaga T.
7.7.2.2.1.2. Godsvagnar för spårvidderna 1 520 och 1 435 mm
Medlemsstater: Polen, Slovakien, Lettland, Litauen och Estland
Fall ”P”
För godsvagnar avsedda att trafikera spår med spårvidderna 1 520 och 1 435 mm, se bilaga U.
7.7.2.2.1.3. Kinematisk lastprofil, Finland
Medlemsstat: Finland
Fall ”P”
För godsvagnar som endast är avsedda för trafik i Finland och vid den svenska gränsövergångsstationen
Haparanda (1 524), skall fordonsprofilen inte överskrida lastprofilen FIN 1 som anges i bilaga W.
7.7.2.2.1.4. Kinematisk lastprofil, Spanien och Portugal
Medlemsstater: Spanien och Portugal
Fall ”P”
Passering över vertikala övergångskurvor (inklusive rangervallar) och över bromsnings-, växlings- och
stoppanordningar.
Det skall vara möjligt för boggier att passera en ramp för övergång till färja med en maximal knäckvinkel på
2
o30’och en kurvradie på 120 m.
Passering av kurvor.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/95
Det skall vara möjligt för godsvagnar att gå genom kurvor med radien 60 m för flakvagnar och 75 m för andra
typer av godsvagnar på spår med standardprofil och genom kurvor med radien 120 m på spår med bred profil.
7.7.2.2.1.5. Kinematisk lastprofil, Irland
Medlemsstater: Irland och Nordirland
Fall ”P”
Dynamisk lastprofil för godsvagnar:Godsvagnar som går mellan Irland och Nordirland skall överensstämma med Iarnród Éireanns dynamiska
lastprofil för godsvagnar och Nordirlands (GNR) dynamiska lastprofil för godsvagnar som visas på densammansatta ritningen nr 07000/121 i bilaga HH. De statiska profilmått för godsvagnar som anges i denritningen skall också respekteras.
Godsvagnens konstruktion:
Godsvagnens största konstruktionsprofil skall fastställas i enlighet med nationella regler.
7.7.2.2.2. Statisk axellast, dynamisk hjulbelastning och linjär belastning
7.7.2.2.2.1. Statisk axellast, dynamisk hjulbelastning och linjär belastning, Finland
Medlemsstater: Finland
Fall ”P”
För fordon avsedda att trafikera Finland, skall den tillåtna axellasten vara 22,5 ton vid största tillåtna hastighet
120 km/h och 25 ton vid största tillåtna hastighet 100 km/h, när hjuldiametern är mellan 920 och 840 mm.
7.7.2.2.2.2. Statisk axellast, dynamisk hjulbelastning och linjär belastning, Storbritannien
Medlemsstat: Storbritannien
Fall ”P”
Klassificeringen av linjer och linjeavsnitt i Storbritannien utförs enligt anmäld nationell standard (Railway
Group Standard GE/RT8006 ”Interface between Rail Vehicle Weights and Underline Bridges ”). Fordon avsedda
att trafikera Storbritannien skall erhålla klassificering enligt denna standard.
Klassificeringen av godsvagnen bestäms efter varje axels geometriska placering och belastning.
7.7.2.2.2.3. Statisk axellast, dynamisk hjulbelastning och linjär belastning, Lettland, Litauen, Estland
Medlemsstater: Lettland, Litauen och Estland
Fall ”P”
För fordonsprofilen skall nationella regler tillämpas.
7.7.2.2.2.4. Statisk axellast, dynamisk hjulbelastning och linjär belastning, Irland och Nordirland
Medlemsstater: Irland och Nordirland
Fall ”P”
Gränsvärdet för den statiska axellasten för godsvagnar är 15,75 ton på det irländska nätet, men trafik med
boggivagnar med 18,8 tons axellast är tillåten på vissa linjer.L 344/96 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
7.7.2.2.3. Parametrar för rullande materiel som påverkar markbaserade tågövervakningssystem
7.7.2.2.4. Fordonets dynamiska beteende
Kategori ”P” – permanent
7.7.2.2.4.1. Förteckning över specialfall av hjuldiametrar för olika spårvidder
BenämningHjuldiameter
(mm)Spårvidd (mm)Minsta värde
(mm)Största värde
(mm)
Avstånd mellan flänsarnas utsi-
dor (S R)≥8401 520 1 487 1 509
1 524 1 487 1 514
1 6021 668 1 643 1 659
Avstånd mellan flänsarnas insi-
dor (A
R)≥8401 520 1 437 1 443
1 524 1 442 1 448
1 602
1 668 1 590 1 596
Hjulringens bredd (B R) ≥330 1 520 133 140 (1)
Flänsens tjocklek (S d)≥840 1 520 24 33
<840 och
≥330övriga 27,5 33
Flänsens höjd (S h)≥760 28 36
<760 och
≥63030 36
<630 och
≥33032 36
Flänsyta (q R) ≥330 6,5
Måtten ovan anges såsom en funktion av höjden över rälsöverkant och skall uppfyllas både av lastade och olastade godsvagnar.
(1) I detta begränsningsvärde skall skägg inräknas
Hjulparen på godsvagnar som permanent trafikerar spår med spårvidden 1 520 mm skall mätas enligt det mätförfarande för
hjulpar som anges för godsvagnar för spårvidden 1 520 mm.
7.7.2.2.4.2. Hjulmaterial:
Med anledning av de nordiska klimat- och miljöförhållandena används ett särskilt hjulmaterial allmänt i Finland
och Norge. Det liknar ER8 men med en förhöjd mangan- och kiselhalt för förbättrade egenskaper mot
avflagning. För inrikes trafik kan detta material användas om parterna är överens.
7.7.2.2.4.3. Särskilda belastningar:
Ytterligare krafter skall användas om linjeparametrarna ger högre krafter.
(t.ex. snäva kurvor)
7.7.2.2.4.4. Fordonets dynamiska beteende, Spanien och Portugal
Medlemsstater: Spanien och Portugal
Fall ”P”
Hjulringens bredd.
Vad gäller axlar konstruerade för 22,5 tons axellast, kan de hjul användas vars ritningar finns på bild 1 i
bilaga X och vars mått är beräknade för ERRI:s standardiserade axelkonstruktion. Ytterligare åtgärder skall i8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/97
vissa fall vidtas för att överensstämmelse skall uppnås med de mått på hjulflänsarnas aktiva ytor som anges i
denna TSD.
7.7.2.2.4.5. Fordonets dynamiska beteende, Irland och Nordirland
Medlemsstater: Irland och Nordirland
Fall ”P”
Rullande materiel skall vara konstruerad för att säkert kunna passera över en spårskevhet på upp till 17o/oo
över en sträcka på 2,7 m och upp till 4o/ooöver en sträcka på 11,2 m.
Största och minsta värden för S Roch A R:
SR Alla hjuldiametrar Minst 1 571 mm Högst 1 588 mm
AR Alla hjuldiametrar Minst 1 523 mm Högst 1 524 mm
BR Alla hjuldiametrar Minst 127 mm Högst 135 mm
Sd Alla hjuldiametrar Minst 24 mm Högst 32 mm
Sh Alla hjuldiametrar Minst 30,5 mm Högst 38 mm
qR Alla hjuldiametrar 6,5
7.7.2.2.5. Longitudinella tryckkrafter
7.7.2.2.5.1. Longitudinella tryckkrafter, Polen och Slovakien på utvalda linjer med spårvidden 1 520 mm, Litauen, Lettland och
Estland
Medlemsstater: Polen och Slovakien på utvalda linjer med spårvidden 1 520 mm, Litauen, Lettland och
Estland
Fall ”P”
Krav på godsvagnar för spårvidden 1 520 mm gällande för godsvagnar för spårvidden 1 435 mm för att få
trafikera nät med spårvidden 1 520 mm.
Länder: Polen och Slovakien på utvalda linjer med spårvidden 1 520 mm, Litauen, Lettland, Estland.Godsvagnar utrustade med automatkoppel skall klara tryckkrafter och longitudinella dragkrafter på 1 000 kN
vid 120 km/h.
7.7.2.2.6. Boggi och Löpverk
7.7.2.2.6.1. Boggi och Löpverk, Polen och Slovakien på utvalda linjer med spårvidden 1 520 mm, Litauen, Lettland, Estland
Medlemsstater: Polen och Slovakien på utvalda linjer med spårvidden 1 520 mm, Litauen, Lettland,
Estland
Fall ”P”
I Polen och Slovakien på utvalda linjer med spårvidden 1 520 mm samt i Litauen, Lettland och Estland gäller
följande krav för godsvagnar med löpverk för variabel spårvidd 1 435/1 520 mm som skall trafikera nät medspårvidden 1 520 mm:
a) Allmänt
För tvåaxliga boggier är det tillåtna avståndet mellan hjulparen 1 800 mm–2 400 mm.
Löpverk avsedda för användning på europeiska järnvägsnät med spårvidden 1 520 mm skall klara ett
drifttemperaturområde på - 40
oC till + 40oC. För asiatiska nät med spårvidden 1 520 mm skall löpverk
vara lämpliga för temperaturområdet - 60oC till + 45oC och en relativ fuktighet på 0–100 %.L 344/98 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
b) Ramar för löpverk
Ramen för löpverket kan vara svetsad eller gjuten. Stålet som används skall vara svetsbart utan
förvärmning och skall ha en minsta brotthållfasthet på 370 N/mm2. De minsta värden som skall uppnås
för slagseghet (slagprov med V-provstav enligt ISO-prov) sammanfattas i följande tabell:
Slagseghet [J]
- 20oC - 40oC - 60oC
27 27 21
Prov krävs endast för trafik på system med spårvidden 1 520 mm.
7.7.2.2.6.2. Boggi och Löpverk, Spanien och Portugal
Medlemsstater: Spanien och Portugal
Fall ”P”
Boggins yttermåttBoggier med utbytbara axlar skall ha ett minsta axelavstånd på 1,80 m och ett avstånd mellan fjädrarnas
upphängningsplan på 2,170 m. Boggins yttermått anges på bild 7 i bilaga X. Boggins yttermått sålundafastställda gäller en boggi lämplig för S-bromsningsvillkor. Franska och spanska nationella myndigheter skallkonsulteras för tillämpning av SS-bromsningsvillkor.
Centrumlagrets höjd skall vara 925 mm över rälsöverkant och radien på centrumlagret skall vara 190 mm
precis som för boggi med standardmått. Centrumlagret skall överensstämma med ritningen på Plate 8 i
bilaga X.
Axelbox för godsvagnsboggierAxelboxar skall överensstämma med den ritning som visas på bild 9 i bilaga X.Fällbar säkerhetsanordning som fäster axeln vid boggiramenAxelboxar skall omfatta ett säkerhetssystem som gör det möjligt att säkra axlarna i boggiramen. En sådan
anordning, som visas på Plate 11 i bilaga X, skall vara fällbar vid axelbyte.
HjulFör tvåaxliga godsvagnar:Diametern på löpbanan på nya hjul skall vara högst 1 000 mm.För boggivagnar:Diametern på löpbanan på nya hjul skall vara högst 920 mm.HjulparHjulparen skall vara försedda med ett serienummer, ett typnummer och ägarens märke.Dessa uppgifter, tillsammans med datum (månad och år) för den senaste revisionen av hjulparet, indexkod för
det ägande eller registrerande järnvägsföretaget och beteckning för den plats där revisionen utförts skall visas påett märkband på axeln.
Koden för det ägande eller registrerande järnvägsföretaget och datumet (månad och år) för senaste revision skall
återges med vid färg på framsidan på varje axelbox.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/99
Axelboxar och skyddsplåtar
Axelboxar, bindstag och låsbyglar skall vara konstruerade så att de uppgifter som visas på Plate 2 i bilaga X kan
uppfyllas (diametern på hålet i den övre delen av axelboxen skall medge användning av en ring eller stopp för
justering av fjäderupphängningen, såsom visas i bilaga X).
Eftersom hjulet på axeln för den breda profilen ligger mycket nära godsvagnens underrede, skall en bygel med
ett 14 eller 10 mm axelskydd användas. Se Plate 18 i bilaga X.
Användning av bindstag som snabbt kan tas bort och monteras rekommenderas. De skall monteras med hjälp
av minst 2 M20×55 skruvar med spårade brickor. Vid konstruktionen skall avståndet mellan hålens centrumvara 483 +1/-0 mm.
Hjulparens totala yta
Fordons underreden skall ha en helt fri yta, i nivå med varje hjul, såsom visas på Plate 4 i bilaga X.
Axelkonstruktion
Axlarna skall klara att bära den största belastning som fastlagts för linjer lämpliga för 20 t axellast (linjer
tillhörande kategori C) eller för 22,5 t axellast (linjer tillhörande kategori D). De skall vara utrustade medaxelboxar med rullager och vara utbytbara mot befintliga axlar. De nya axlarna skall vara konstruerade enligtbestämmelserna i denna TSD. Användning av automatiskt variabla hjulpar, som kan trafikera linjer medspårvidderna 1 435 mm och 1 688 mm, medges endast genom överenskommelse med spanska och franskabehöriga myndigheter för internationell transport genom Frankrike.
7.7.2.3. Bromsar
7.7.2.3.1. Bromsprestanda
7.7.2.3.1.1. Bromsprestanda, Storbritannien
Medlemsstat: Storbritannien
Fall ”P”
För godsvagnar avsedda användning på Storbritanniens nät, se avsnitt V.2 i bilaga V.
7.7.2.3.1.2. Bromsprestanda, Polen och Slovakien på utvalda linjer med spårvidden 1 520 mm, Litauen, Lettland, Estland
Medlemsstater: Polen och Slovakien på utvalda linjer med spårvidden 1 520 mm, Litauen, Lettland,
Estland
Fall ”P”
— Styrventil
Driftkompatibla godsvagnar för spårvidden 1 435 mm skall för att trafikera nät med spårvidden
1 520 mm vara utrustade med ytterligare bromssystem enligt följande:
Alternativ 1: montera två styrventiler med omkopplingsanordning
— för spårvidden 1 435 mm: styrventil enligt bilaga I,
— för spårvidden 1 520 mm: styrventil av typ 483.
Alternativ 2: montera en standardiserad styrventil eller en godkänd styrventilskombination KE/483 på
godsvagnen som uppfyller de tekniska bromskraven för järnvägar med spårvidderna 1 435 mm och1 520 mm, med en omkopplingsanordning som medger att systemet kan kopplas om till respektivedriftssystem.
Under alternativ 1 måste det i godsvagnens bromsutrustning ingå omkopplingsanordningar för ”broms
till/från” och”Godståg/Persontåg” såväl som en anordning för ”tom/last” om det inte finns någon
automatisk lastproportionell anordning enligt bilaga I och en anordning för ”broms till/från” och”tom–L 344/100 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
delvis lastad –last” enligt standarderna för spårvidden 1 520 mm och ”Technical Requirements for the
Brake Equipment of Wagons built in RF Workshops”.
Varje styrventil måste ha sin egen lossningsventil med en draglina med handtag på godsvagnens båda
sidor.
För bromsalternativ 2 bör en styrventil helst användas tillsammans med ett automatiskt last-
proportionellt bromssystem. Om bromsläget kopplas om manuellt efter last skall det finnas minst två
graderade lägen för bromskraften.
— Lastproportionella bromsar, bromskraft och bromsprestanda
Godsvagnens bromsar måste säkerställa att de föreskrivna värdena för bromsvikt och teoretiska
bromskraftskoefficienter garanteras för drift på spår med spårvidden 1 435 mm och 1 520 mm vid derasrespektive största tillåtna hastighet.
För drift på spår med spårvidden 1 435 mm skall godsvagnar vara utrustade med antingen
handmanövrerade lastomkopplingsanordningar eller ett automatiskt lastproportionellt bromssystemsom uppfyller kraven enligt bilaga I.
För drift på spår med spårvidden 1 520 mm skall godsvagnar vara utrustade med antingen ett
automatiskt lastproportionellt bromssystem eller en handmanövrerad lastomkopplingsanordning med
minst två lägen. Användning av det automatiska systemet och dess konfiguration för spår medspårvidden 1 520 mm skall tillbörligt beakta använd boggikonstruktion och typen av överföring från enspårvidd till en annan.
Bromsprestanda skall beräknas på grundval av ”Standard Braking Calculation for Freight and Refrigerator
Wagons” (standardiserad bromsberäkning för gods- och kylvagnar). Här skall den teoretiska koefficient
som beräknas för godsvagnens bromsblockskraft när bromssystemet kopplas om till spårvidden1 520 mm uppfylla följande värden:
— För bromsblock K (komposit): minst 0,14 upp till högst 0,31 för en fullastad godsvagn och minst
0,22 upp till högst 0,37 för en olastad godsvagn.
— För bromsblock GG (gjutjärn): minst 0,36 upp till högst 0,70 för en fullastad godsvagn och minst
0,62 upp till högst 0,81 för en olastad godsvagn.
De olika vagnsbromskrafterna som anges i standarderna för drift på spår med spårvidderna
1 435 mm och 1 520 mm kan tillmötesgås genom en lämplig justering av bromsrörelsen ellerbromscylindern.
— Omkopplingsanordning för omkoppling från spårvidden 1 435 mm till spårvidden 1 520 mm
Omkopplingen från ett styrventilsystem till ett annat skall ske under överföringen med hjälp av
överföringsanordningen för 1 435 mm/1 520 mm. Manövreringen av denna anordning måste kräva
minimal ansträngning och måste pålitligt gå in i sitt slutläge. Det valda slutläget får endast motsvara detena bromssystemet och måste sätta det andra bromssystemet ur drift. Om fel uppstår på det enabromssystemet, måste det andra fortfarande kunna tas i drift, under förutsättning att godsvagnen har tvåseparata styrventiler.
Omkopplingen från ett bromssystem till ett annat får endast utföras på spårviddsväxlingsstationen
antingen manuellt (med hjälp av en specialanordning) eller automatiskt.
Det valda bromssystemet måste tydligt indikeras, även när omkopplingen sker automatiskt.
När omkopplingen sker automatiskt bör helst ett automatiskt lastproportionellt bromssystem användas.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/101
7.7.2.3.1.3. Bromsprestanda, Finland
Medlemsstat: Finland
Fall ”P”
För fordon enbart för spårvidden 1 524 mm skall bromskraften fastställas på grundval av det minsta avståndet
på 1 200 m mellan signaler på det finska nätet. Minsta bromsviktsandel i procent är 55 % för 100 km/h och
85 % för 120 km/h.
Kraven på energigränser avseende en sluttning med en genomsnittlig lutning på 21 ‰och en längd på 46 km
(sluttningen på St Gotthard-linjen) gäller inte fordon som enbart är avsedda för spårvidden 1 524 mm.
På fordon enbart för spårvidden 1 524 mm, skall parkeringsbromsen vara konstruerad så att fullastade
godsvagnar hålls stilla i en lutning på 2,5 % med en maximal adhesion på 0,15 vid vindstilla. På godsvagnarbyggda för transport av vägfordon manövreras parkeringsbromsen från marken.
7.7.2.3.1.4. Bromsprestanda, Spanien och Portugal.
Medlemsstater: Spanien och Portugal
Fall ”P”
Bromsblocksskor.
För tvåaxliga godsvagnar:Bromsblocksskor skall monteras enligt kraven som anges på Plate 5 i bilaga X. Monteringen enligt Plate 12 i
bilaga X för boggivagnar kan även användas.
För boggivagnar:Bromsblocksskor skall monteras enligt villkoren på Plate 12 i bilaga X.
7.7.2.3.1.5. Bromsprestanda, Finland, Sverige, Norge, Estland, Lettland och Litauen
Medlemsstater: Finland, Sverige, Norge, Estland, Lettland och Litauen
Fall ”T1”
Kraven i denna TSD avseende användning av kompositbackar godkända på grundval av befintliga UIC-
specifikationer och provmetoder är inte generellt giltiga i Finland, Norge, Sverige, Estland och Litauen.
Kompositbromsblock skall bedömas nationellt och med beaktande av vinterförhållanden.
Detta specialfall är giltigt tills specifikationer och bedömningsmetoder har utvecklats ytterligare och visat sig
vara tillräckliga för nordiska vinterförhållanden.
Detta hindrar inte att godsvagnar med kompositblock från andra medlemsstater används i de nordiska och
baltiska staterna.
7.7.2.3.1.6. Bromsprestanda, Irland och Nordirland
Medlemsstater: Irland och Nordirland
Fall ”P”
Färdbroms: Stoppsträckan för en ny godsvagn som går på ett rakt och jämnt spår på järnvägsnätet på Irland får
inte vara större än:
Stoppsträckan = v
2/(2*0,55) mL 344/102 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
(där v = högsta drifthastighet för godsvagn på driftkompatibelt järnvägsnät i m/s)
Den högsta drifthastigheten måste vara lägre eller lika med 120 km/h. Dessa villkor måste vara uppfyllda för
alla lastförhållanden.
7.7.2.3.2. Parkeringsbroms
7.7.2.3.2.1. Parkeringsbroms, Storbritannien
Medlemsstat: Storbritannien
Fall ”P”
Godsvagnar avsedda för användning på Storbritanniens nät, se avsnitt V.1 i bilaga V.
7.7.2.3.2.2. Parkeringsbroms, Irland och Nordirland
Medlemsstater: Irland och Nordirland
Fall ”P”
För nya godsvagnar som enbart används på järnvägsnätet i Irland skall varje godsvagn vara utrustad med
parkeringsbroms som måste hålla kvar en fullastad godsvagn i en lutning på 2,5 % med maximal adhesion på10 % vid vindstilla.
Irland begär undantag från kraven på att parkeringsbromsen skall manövreras ”från fordonet” och föredrar
kravet på att ”parkeringsbromsen skall manövreras från fordonet eller från marken”.
7.7.2.4. Klimat- och miljöförhållanden
7.7.2.4.1. Klimat- och miljöförhållanden
7.7.2.4.1.1. Klimat- och miljöförhållanden, Spanien och Portugal.
Medlemsstater: Spanien och Portugal
Fall ”P”
I Spanien och Portugal är det övre temperaturgränsvärde som ges för temperaturen för klass Ts i
avsnitt 4.2.6.1.2.2 +50 istället för + 45.
7.7.2.4.2. Brandsäkerhet
7.7.2.4.2.1. Brandsäkerhet, Spanien och Portugal.
Medlemsstater: Spanien och Portugal
Fall ”P”
Gnistskydd.
Kategori ”P”– permanent
För tvåaxliga godsvagnar:
Gnistskyddsplåtar skall vara konstruerade och monterade enligt Plate 16 i bilaga X.
Den yttre delen av dessa skydd skall vara riktad nedåt och deras övre del skall vara svängd.
Bredden på den övre delen skall vara 415 mm + 5/-0 mm och avståndet mellan de inre kanterna skall vara
1 120 mm.
Den vertikala delen av dessa skydd skall vara 115 mm hög och den del som är nedåtriktad skall vara 32 mm vid
30
ovinkel. Avståndet för dessa skydd i förhållande till lastytan skall vara 20 mm och radien på den svängda8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/103
delen 1 800 mm. Godsvagnar med löpverk godkända för transit mellan Frankrike och Spanien, med farligt
gods av RID-klasserna 1a och 1b skall ha sin broms bortkopplad vid färd.
För boggivagnar:— Gnistskyddsplåtar skall konstrueras och anordnas enligt Plate 17 i bilaga X.
— De skall vara jämna och 500 mm breda.
— Avståndet mellan de inre kanterna skall vara 1 100 ±10 mm.
— I förhållande till lastytan skall det minsta avståndet för dessa plåtar vara 80 mm.
7.7.2.4.3. Elektriskt skydd
7.7.2.4.3.1. Elektriskt skydd, Polen och Slovakien på utvalda linjer med spårvidden 1 520 mm, Litauen, Lettland, Estland
Medlemsstater: Polen och Slovakien på utvalda linjer med spårvidden 1 520 mm, Litauen, Lettland,
Estland
Fall ”P”
Ytterligare krav för godsvagnar för spårvidden 1 520 mm och för godsvagnar för spårvidden 1 435 mm som
skall trafikera nät med spårvidden 1 520 mm.
7.7.3. TABELL ÖVER SPECIALFALL ORDNAD EFTER MEDLEMSSTAT
Land Avsnitt Parameter Specialfall Kategori
Alla länder 4.2.3.4 Fordonets dynamiska bete-
ende7.7.2.2.4.1. P
Finland 4.2.2.1 Gränssnitt (t.ex. koppel)
mellan fordon7.7.2.1.1.1 P
Finland 4.2.3.1 Kinematisk lastprofil 7.7.2.2.1.3 P
Finland 4.2.3.2 Statisk axellast, dynamisk
hjulbelastning och linjär
belastning7.7.2.2.2.1 P
Finland 4.2.4.1 Bromsprestanda 7.7.2.3.1.3 P
Finland, Sverige, Norge, Est-
land, Lettland och Litauen6.2.3.3
(Bilaga P)Bromsprestanda 7.7.2.3.1.5 T1
Finland, Estland, Lettland,
Litauen, PolenKapitel 4 och 5 Egenskaper för delsystem
och driftskompatibilitets-
komponenter7.7.2.1.1.3 P
Finland och Norge 5.3.2.3 Hjul 7.7.2.2.4.2 P
Great Britain 4.2.3.1 Kinematisk lastprofil 7.7.2.2.1.1 PStorbritannien 4.2.3.2 Statisk axellast, dynamisk
hjulbelastning och linjär
belastning7.7.2.2.2.2 P
Storbritannien 4.2.4.1.2.2 Bromsprestanda 7.7.2.3.1.1 P
Storbritannien 4.2.4.1.2.8 Parkeringsbroms 7.7.2.3.2 P
Grekland 4.2.3.4 Fordonets dynamiska bete-
ende7.7.2.1.1.6 T1
Polen, Slovakien, Lettland,
Litauen och Estland4.2.2.1 Gränssnitt (t.ex. koppel)
mellan fordon7.7.2.1.1.2 PL 344/104 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
Land Avsnitt Parameter Specialfall Kategori
Polen, Slovakien, Lettland,
Litauen och Estland4.2.2.3 Hållfastheten hos fordonets
grundstruktur7.7.2.1.3.1 P
Polen, Slovakien, Lettland,
Litauen och Estland4.2.3.1 Kinematisk lastprofil 7.7.2.2.1.2 P
Lettland, Litauen och Estland 4.2.3.2 Statisk axellast, dynamisk
hjulbelastning och linjär
belastning7.7.2.2.2.3 P
Lettland, Litauen och Estland Kapitel 4 och 5 Egenskaper för delsystem
och driftskompatibilitets-
komponenter7.7.2.1.1.4 T
Polen, Slovakien, Lettland,
Litauen och Estland4.2.3.4 Fordonets dynamiska bete-
ende7.7.2.2.4 P
Polen, Slovakien, Lettland,
Litauen och Estland4.2.3.5 Longitudinella tryckkrafter 7.7.2.2.5.1 P
Polen, Slovakien, Lettland,
Litauen och Estland5.3.2.1 Boggier och Löpverk 7.7.2.2.6.1 P
Polen, Slovakien, Lettland,
Litauen och Estland4.2.4.1 Bromsprestanda 7.7.2.3.1.2 P
Polen, Slovakien, Lettland,
Litauen och Estland4.2.7.3 Bromsprestanda 7.7.2.4.3.1 P
Irland och Nordirland 4.2.1 Gränssnitt (t.ex. koppel)
mellan fordon7.7.2.1.1.5 P
Irland och Nordirland 4.2.2.2 Säker på- och avstigning 7.7.2.1.2.1 P
Irland och Nordirland 4.2.3.2 Statisk axellast, dynamisk
hjulbelastning och linjär
belastning7.7.2.2.2.4 P
Irland och Nordirland 4.2.3.4 Fordonets dynamiska bete-
ende7.7.2.2.4.5 P
Irland och Nordirland 4.2.4.1 Bromsprestanda 7.7.2.3.1.5 P
Irland och Nordirland 4.2.4.1.2.8 Parkeringsbroms 7.7.2.3.2.2 P
Spanien och Portugal 4.2.2.1 Gränssnitt (t.ex. koppel)
mellan fordon7..2.1.1.4 P
Spanien och Portugal 4.2.2.3 Hållfastheten hos fordonets
grundstruktur7.7.2.1.3.2 P
Spanien och Portugal 4.2.3.1 Kinematisk lastprofil 7.7.2.2.1.4 P
Spanien och Portugal 4.2.3.4 Fordonets dynamiska bete-
ende7.7.2.2.4.4 P
Spanien och Portugal 5.3.2.1 Boggier och Löpverk 7.7.2.2.6.2 P
Spanien och Portugal 4.2.4.1 Bromsprestanda 7.7.2.3.1.4 P
Spanien och Portugal 4.2.6.1.2.2 Klimat- och miljöförhållan-
den7.7.2.4.1.1 P
Spanien och Portugal 4.2.7.2 Brandsäkerhet 7.7.2.4.2.1 P8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/105
BILAGA A
STRUKTURER OCH MEKANISKA DELAR
A.1. Buffertar
Figur A1
Buffertplatta
A.2. Draginrättning
Figur A2
Dragkrok –mått
L 344/106 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
Figur A3
D-koppelbygel för skruvkoppel
8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/107
Figur A4
Drag- och stötinrättning
L 344/108 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
Figur A5
Bern-rektangeln (kopplarutrymmet)
FREIZUHALTENDE RÄUME AN DEN WAGENENDEN
CLEARANCES TO BE PROVIDED AT VEHICLE EXTREMITIES
ESPACES LIBRES A RESERVER AUX EXTREMITES DES VEHICULES
SPEL SOM SKALL FINNAS VID FORDONETS ÄNDAR8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/109
Figur A6
Skruvkoppel och dragkrokar
Figur A7
Fritt utrymme som skall finnas vid godsvagnens ändar ovanför dragkroken
L 344/110 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
BILAGA B
STRUKTURER OCH MEKANISKA DELAR
MÄRKNING AV GODSVAGNAR
B.1. FORDONETS UNIKA NUMMER . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 113
B.2. FORDONETS EGENVIKT . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 113
B.3. LASTGRÄNSRASTER . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 113
B.4. LÄNGD ÖVER BUFFERTAR . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 115
B.5. SYMBOLER FÖR TRAFIK TILL STORBRITANNIEN . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 115
B.6. GODSVAGNAR SOM ÄR BYGGDA FÖR TRAFIK MELLAN LÄNDER MED OLIKA SPÅRVIDDER . . . . . . 116
B.7. HJULPAR FÖR AUTOMATISK SPÅRVIDDSVÄXLING . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 116B.8. VÄXLING FÖRBJUDEN ÖVER VALLAR MED MINDRE KURVRADIE ÄN DEN SOM VISAS I RITNINGEN
NEDAN . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 116
B.9. BOGGIGODSVAGNAR MED ETT AVSTÅND MELLAN INNERAXLARNA SOM ÄR STÖRRE ÄN 14 000
MM OCH SOM ÄR GODKÄNDA FÖR VALLVÄXLING . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 117
B.10. GODSVAGNAR SOM ÄR FÖRBJUDNA ATT PASSERA GENOM RANGERBROMSAR ELLER ANDRA
STOPPANORDNINGAR I DRIFTSLÄGE . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 117
B.11. TABELL MED UNDERHÅLLSDATUM . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 117
B.12. VARNINGSMÄRKNING FÖR HÖGSPÄNNING . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 118
B.13. LYFTPUNKTERS PLACERING . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 119B.14. GODSVAGNENS STÖRSTA LAST . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 120
B.15. TANKVAGNARS KAPACITET . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 120
B.16. LASTYTANS HÖJD FÖR CONTAINERVAGN . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 120
B.17. MINSTA KURVRADIE . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 121
B.18. SKYLT FÖR BOGGIGODSVAGNAR SOM ENDAST TILLÅTS PÅ TÅGFÄRJRAMPER MED EN STÖRSTA
RAMPVINKEL PÅ 2
o30’ . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 121
B.19. MÄRKNINGAR PÅ PRIVATÄGDA GODSVAGNAR . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 121
B.20. MÄRKNINGAR PÅ GODSVAGNAR AVSEENDE SPECIFIKA RISKER FÖR GODSVAGNEN . . . . . . . . . . . . . . 121
B.21. LASTERS PLACERING FLAKVAGNAR . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 122
B.22. AVSTÅND MELLAN YTTRE HJULPAR ELLER BOGGICENTRA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 125
B.23. GODSVAGNAR SOM MÅSTE VÄXLAS MED SÄRSKILD OMSORG (T.EX. BIMODALA ENHETER) . . . . . 126
B.24. MANUELLT ANSATT PARKERINGSBROMS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 126B.25. INSTRUKTIONER OCH SÄKERHETSANORDNINGAR FÖR SÄRSKILD UTRUSTNING . . . . . . . . . . . . . . . . . 126
B.26. NUMRERING AV HJULPAR . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1268.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/111
B.27. BROMSMÄRKNINGAR PÅ GODSVAGNAR . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 127
B.27.1. Inskriptioner som anger typen av luftbroms . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 127
B.27.2 Märkning avseende fordons bromsvikt . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 127
B.27.2.1. Fordon som inte är utrustade med omkopplingsanordningar . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 127B.27.2.2. Fordon utrustade med manuell omkopplingsanordning . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 127B.27.2.3. Fordon med två eller fler uppsättningar bromsutrustning med separata anordningar för ”tom/last”. . . . . 128
B.27.2.4. Fordon utrustade med en bromsanordning som varierar automatiskt och progressivt när belastningen
varierar. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 128
B.27.2.5. Godsvagnar utrustade med den automatiska lastomställningen. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 129
B.27.3. Andra märkningar avseende bromsar . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 130
B.27.3.1. Märkning som anger att ett högeffekts-R-bromssystem med bromsgrupp ”R”är installerat . . . . . . . . . . . . . 130
B.27.3.2. Märkning som anger en broms med bromsblock av komposit . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 130B.27.3.3. Märkning som anger skivbromsar . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 131B.28. GODSVAGNAR MED AUTOMATKOPPEL ENLIGT OSSHD-STANDARD . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 131B.29. PLÅT ”TILLSTÅND FÖR DRIFT PÅ SPÅRVIDDEN 1 520 MM” . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 132
B.30. GODSVAGN MED HJULPAR FÖR VARIABEL SPÅRVIDD (1 435 MM/1 520 MM) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 132
B.31. MÄRKNING PÅ BOGGIER MED HJULPAR FÖR VARIABEL SPÅRVIDD (1 435 MM/1 520 MM) . . . . . . . . 132B.32. MÄRKNING AV GODSVAGNAR OCH PERSONVAGNAR BYGGDA FÖR PROFILERNA GA, GB ELLER
GC . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 132L 344/112 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
B.1. FORDONETS UNIKA NUMMER
(Placering: till vänster, på båda sidor)
Fordonsnumret skall vara minst 80 mm högt och skall vara placerat högst 2 m över rälsöverkant. Numrets placering skall
vara sådan att det inte skyms av eventuell presenning som kan användas för att täcka godsvagnen.
Fler uppgifter kommer att finnas i en EN-standard som håller på att tas fram.
B.2. FORDONETS EGENVIKT
(Placering: till vänster, på båda sidor)
Figur B1
Egenvikt för en godsvagn som inte är utrustad med parkeringsbromsar.
Figur B2
Märkning avseende egenvikt och bromsvikt på godsvagnar som är utrustade med parkeringsbromsar.
Om parkeringsbromsen manövreras från marken skall denna vara inramad med röd färg.
Om det finns mer än 1 broms på en godsvagn och de verkar var för sig, skall antalet bromsar visas framför bromsvikten (t.
ex. 2 x 0,00 t).
B.3. LASTGRÄNSRASTER
(Placering: till vänster, på båda sidor)
Figur B3
8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/113
Figur B4
Figur B5
Fotnoterna i figurerna betyder följande:
1) Största nyttolast i ton för godsvagnar i tåg som går upp till 100 km/h
2) Största nyttolast i ton för godsvagnar i tåg som går upp till 120 km/h
3) För godsvagnar som kan gå med en högsta hastighet av 120 km/h endast när de är olastade4) Godsvagnar som kan befordras med samma belastningar som i S-trafik i 120 km/h, skall ha tecknet ”* *” placerat till
höger om märkningen för största last. Tillämpningsområdet för ”
**”-märkningen (endast uppgraderade/ombyggda
godsvagnar eller nya och uppgraderade/ombyggda godsvagnar) är en öppen punkt.
ANMÄRKNING:
Märkningar för linjer av kategori D kan endast placeras på godsvagnar för vilka en högre axellast är tillåten för
kategori D än för kategori C.
Figur B6
Lastgränsrastrets mått
L 344/114 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
B.4. LÄNGD ÖVER BUFFERTAR
(Placering: till vänster, på båda sidor)
Figur B7
B.5. SYMBOLER FÖR TRAFIK TILL STORBRITANNIEN
(Placering: till vänster, på båda sidor)
Figur B8
För godsvagnar som godtas på tågfärjor
Figur B9
För godsvagnar som godtas genom kanaltunneln
Figur B10
För godsvagnar som godtas på tågfärjor och genom kanaltunneln
8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/115
B.6. GODSVAGNAR SOM ÄR BYGGDA FÖR TRAFIK MELLAN LÄNDER MED OLIKA SPÅRVIDDER
(Placering: till höger, på båda sidor)
Figur B11
B.7. HJULPAR FÖR AUTOMATISK SPÅRVIDDSVÄXLING
(Placering: till höger, på båda sidor)
Löpverk med kapacitet för automatisk spårviddsväxling inom området 1 435 mm till 1 668 mm
Figur B12
B.8. VÄXLING FÖRBJUDEN ÖVER VALLAR MED MINDRE KURVRADIE ÄN DEN SOM VISAS I RITNINGEN NEDAN
(Placering: till vänster, på varje rambalk)
Figur B13
Denna märkning anger minsta farbara vertikala konvexa eller konkava kurvradie för godsvagnar som på grund av sin
konstruktion anses kunna ådra sig skador om de passerar vallar med en kurvradie på 250 m.L 344/116 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
B.9. BOGGIGODSVAGNAR MED ETT AVSTÅND MELLAN INNERAXLARNA SOM ÄR STÖRRE ÄN 14 000 MM OCH
SOM ÄR GODKÄNDA FÖR VALLVÄXLING
(Placering: till vänster, på varje rambalk)
Denna märkning är för boggigodsvagnar med ett avstånd mellan två på varandra följande inneraxlar som är större än
14 000 m.
Märkningen anger det största avståndet mellan påföljande axlar.
Figur B14
B.10. GODSVAGNAR SOM ÄR FÖRBJUDNA ATT PASSERA GENOM RANGERBROMSAR ELLER ANDRA STOPPANORD-
NINGAR I DRIFTSLÄGE
(Placering: till vänster, på varje rambalk)
Figur B15
Denna märkning är för godsvagnar som på grund av sin konstruktion inte får passera genom rangerbromsar eller andra
ranger- och bromsanordningar i driftsläge.
B.11. TABELL MED UNDERHÅLLSDATUM
(Placering: till höger, på varje rambalk)
Det måste vara möjligt, med hänsyn tagen till det använda underhållssystemet, att visa giltigheten för de uppgifter som visas
på underhållsplåten.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/117
Figur B16
1) Underhållsplåtens giltighetstid
2) Symbol för den verkstad som är ansvarig för underhållsarbetet, och därmed kan ändra giltighetstiden
3) Datum för arbetets utförande (dag, månad, år)
4) Ytterligare märkning. Får endast anbringas av ägande järnvägsföretag.
B.12. VARNINGSMÄRKNING FÖR HÖGSPÄNNING
Figur B17
För vagnar byggda efter 1.1.1987
L 344/118 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
Denna märkning är placerad, på godsvagnar med fotbräde placerat högre än 2 000 mm över rälsöverkant eller med fotsteg
vars ände går högre än detta mått, intill dessa anordningar. Den är placerad så att den är synlig före inträde i riskzonen.
B.13. LYFTPUNKTERS PLACERING
Denna märkning är placerad till vänster och till höger på varje rambalk, i nivå med lyftpunkterna.
Figur B18
Lyftning utan löpverk i en verkstad
Figur B19
Lyftning i 4 punkter med eller utan löpverk.
Figur B20
Lyftning med eller utan löpverk eller upplyftning på spåret i endast en ytterände eller nära denna.
8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/119
B.14. GODSVAGNENS STÖRSTA LAST
(Placering: till höger, på varje rambalk)
Denna märkning är för godsvagnar med en lastkapacitet som är högre än högsta maximala belastning enligt märkning och
godsvagnar utan märkning för högsta belastning. Den anger högsta tillåtna belastning för godsvagnen ifråga.
Figur B21
B.15. TANKVAGNARS KAPACITET
(Placering: till vänster, på båda sidor)
Vad gäller tankvagnar, etc., anges kapaciteten i kubikmeter, hektoliter eller liter med de märkningar som visas nedan.
Figur B22
B.16. LASTYTANS HÖJD FÖR CONTAINERVAGN
(Placering: till höger, på båda sidor)
Figur B23
Denna skylt är placerad på containervagnar lämpliga för att bära stora containers och/eller växelflak. Den anger höjden i
mm på godsvagnens lastplan olastad.L 344/120 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
B.17. MINSTA KURVRADIE
(Placering: till vänster, på varje rambalk)
Denna märkning är för boggigodsvagnar som endast kan färdas genom kurvor med en radie större än 35 m och anger den
minsta tillåtna kurvradien.
Figur B24
B.18. SKYLT FÖR BOGGIGODSVAGNAR SOM ENDAST TILLÅTS PÅ TÅGFÄRJRAMPER MED EN STÖRSTA RAMPVINKEL
PÅ 2o30’
(Placering: till vänster, på varje rambalk)
Denna märkning är för boggigodsvagnar som endast kan passera över en tågfärjerampvinkel som är mindre än 2o30’och
anger den största tillåtna rampvinkeln för vagnen ifråga.
Figur B25
B.19. MÄRKNINGAR PÅ PRIVATÄGDA GODSVAGNAR
(Placering: till vänster, på båda sidor)
Privatägda godsvagnar skall märkas med namn och adress på den registrerade innehavaren.B.20. MÄRKNINGAR PÅ GODSVAGNAR AVSEENDE SPECIFIKA RISKER FÖR GODSVAGNEN
(a) I fall då godsvagnskorgen (överbyggnaden) kan röra sig i förhållande till underredet (vagnar med stötdämpare, etc.),
skall delar som kan bli överlagda vid stötar vara målade med diagonala svarta streck mot gul bakgrund så att farligaområden kan uppmärksammas.
(b) För att undvika möjliga risker från vajerkrokar som sticker ut mer än 150 mm, måste sådana krokar vara målade enligt
följande:
— vajerkrok och skyddsanordning: gul,
— fästen för vajerkrokar
— som sticker ut upp till 250 mm: gul
— som sticker ut mer än 250 mm: diagonala svarta streck på gul bakgrund8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/121
B.21. LASTERS PLACERING FLAKVAGNAR
(Placering: mitt på varje rambalk)
Flagvagnar med användbar lastyta överstigande 10 m och öppna godsvagnar med höga sidor byggda efter 1 januari 1968
måste ha en märkning av största storleken på enskilda laster, fördelade över minst tre olika längder stödyta, såsom visas i
figurerna B28 eller B29.
Denna information är frivillig för alla andra godsvagnar.Denna skylt är frivillig för alla andra godsvagnar, på vilka om så krävs kan anbringas den skylt som visas i figur B26 eller
B27 eller B28 eller B29.
Figur B26
Exempel som visar fördelningen av koncentrerade laster över olika längder stödyta och laster som vilar på två
separata stöd (bäravstånd ≥2m)
L 344/122 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
Figur B27
Exempel som visar fördelningen av koncentrerade laster över olika längder stödyta och laster som vilar på två
separata stöd (bäravstånd ≥1,20 m)
8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/123
Figur B28
Exempel som visar koncentrerade laster fördelade över olika längder stödyta (bäravstånd ≥2m)
L 344/124 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
Figur B29
Exempel som visar fördelningen av koncentrerade laster över olika längder stödyta och laster som vilar på två
separata stöd (bäravstånd ≥1,20 m)
B.22. AVSTÅND MELLAN YTTRE HJULPAR ELLER BOGGICENTRA
(Placering: till höger, på varje rambalk)
På godsvagnar utan boggi skall avståndet mellan yttersta axlar, på boggigodsvagnar avståndet mellan boggicentra, anges med
den märkning som visas nedan.
Figur B30
8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/125
B.23. GODSVAGNAR SOM MÅSTE VÄXLAS MED SÄRSKILD OMSORG (T.EX. BIMODALA ENHETER)
På godsvagnar som måste växlas med särskild omsorg eller ändboggier i intermodal trafik, innebär den märkning som visas
nedan följande:
— Skjutsning eller vallväxling ej tillåten.
— Måste åtföljas av en dragenhet.
— Får ej växlas utan lok.
Figur B31
B.24. MANUELLT ANSATT PARKERINGSBROMS
Figur B32
B.25. INSTRUKTIONER OCH SÄKERHETSANORDNINGAR FÖR SÄRSKILD UTRUSTNING
På godsvagnar som är utrustade med särskild utrustning (automatisk tömning, öppningsbart tak, etc.) måste det finnas
instruktioner om användning av denna utrustning och de säkerhetsåtgärder som skall vidtas, placerade på en framträdandeplats och om möjligt på flera språk. Dessa instruktioner kan åtföljas av lämpliga symboler.
B.26. NUMRERING AV HJULPAR
På godsvagnens rambalk skall ett referensnummer för axeln anges ovanför varje axelbox, som motsvarar axelns läge räknat i
stigande ordning från en vald vagnsände.L 344/126 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
B.27. BROMSMÄRKNINGAR PÅ GODSVAGNAR
B.27.1. Inskriptioner som anger typen av luftbroms
De inskriptioner som skall finnas på fordon för att visa typ av färdbroms, måste överensstämma med de förkortningar som
återges nedan. Se avsnitt 4.2.4.1.2.2 i TSD för betydelsen av dessa bromsgrupp.
Bromsgrupp G
Bromsgrupp PBromsgrupp RGP omkopplingssystem (eller anordning) GPPR omkopplingssystem (eller anordning) PR
G/P/R omkopplingssystem (eller anordning) GPR
Bromssystem som varierar automatiskt och progressivt i förhållande till belastningenA
B.27.2. Märkning avseende fordons bromsvikt
I följande figurer motsvarar bokstaven ”x”massan och bokstaven ”y”bromsvikten vid omkoppling. Bokstaven
i en ram
motsvarar den variabla bromsvikt, som visas i rutan.
B.27.2.1. Fordon som inte är utrustade med omkopplingsanordningar
Bromsvikten skall vara inskriven på rambalkarna nära inskriptionen om bromssystemet såsom visas i figur B33.
Figur B33
B.27.2.2. Fordon utrustade med manuell omkopplingsanordning
— Omkopplingsanordning för ”Godståg/Persontåg”, G/P
Vad gäller fordon utrustade med en omkopplingsanordning för ”godståg/persontåg”, G/P, skall omkopplingen mellan ett
system och ett annat göras med en spak med knopp i änden såsom visas i figur B34.
I läget för ”godståg”, G-bromsning, skall spaken luta upp åt vänster.
I läget för ”persontåg”, P-bromsning, skall spaken luta upp åt höger.
Bromsvikterna är inskrivna på plåten bakom omkopplingsspaken, bredvid spaklägena i läge ”godståg” G och ”persontåg” P.
Figur B34
— Fordon utrustade med en omkopplingsanordning för ”tom/last”.
Bromsvikterna och omkopplingsvikterna skall vara inskrivna på plåten för omkoppling ”tom/last”. Bromsvikterna skall inte
vara inskrivna nära spakarna för andra omkopplingsanordningar.
Om det bara finns omkopplingen ”tom/last” och enbart två lägen för omkopplingsspaken (bromssystemet för ”tom” och
endast ett bromssystem för ”last”), skall bromsvikterna visas på en plåt, som är fästad bakom den rörliga spaken, till vänster
och höger om plåtens centrumlinje, nära motsvarande läge för spaken. Omkopplingsvikten skall visas under spakens axel8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/127
eller mellan de två bromsvikterna som nämns ovan. (Se figur B35).
Figur B35
Om det bara finns omkopplingen ”tom/last ”och flera lägen för omkopplingsspaken (bromssystemet för ”tom” och flera
bromssystem för ”last”), skall den bromsvikt som motsvarar varje spakläge visas i en ruta, placerad längst upp i mitten av
den plåt framför vilken spaken rörs. (Se figur B36).
Figur B36
Det är även möjligt att använda den anordning som ges i figur B37, i vilken bromsvikterna är permanent inskrivna bredvid
varje läge för spaken.
Figur B37
Omkopplingsvikterna skall vara inskrivna på plåten under spakaxeln. En visare som är fäst vid spaken, som rör sig framför
plåten, visar, för varje spakläge, motsvarande omkopplingsvikt. (Se figur B36 och B37).
B.27.2.3. Fordon med två eller fler uppsättningar bromsutrustning med separata anordningar för ”tom/last”.
På plåtarna för varje anordning för ”tom/last” skall bromsvikten för den del av bromsutrustningen som styrs av denna
anordning vara inskriven tillsammans med omkopplingsvikten som motsvarar hela fordonet enligt avsnitt B27.2.2.
B.27.2.4. Fordon utrustade med en bromsanordning som varierar automatiskt och progressivt när belastningen varierar.
Dessa fordon skall bära en inskription, liknande den som visas i figur B38 i närheten av varje spak.
Figur B38
På fordon med mer än en styrventil (t.ex. multipla godsvagnar), skall den bromsvikt som fås för varje styrventil införas inom
parentes efter den totala bromsvikten (t.ex. för tre styrventiler: MAX 203t (80t + 43t + 80t)).L 344/128 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
Vid varje styrventils avstängningsventil skall det finnas uppgift om den bromsvikt som motsvarar styrventilen ifråga, såväl
som den symbol som anger ”pneumatisk broms i drift”, se figur B39.
Figur B39
Dessutom skall numret på den bromsade axel som hör till styrventilens avstängningsventil anges i en ram, se figur B40.
Figur B40
B.27.2.5. Godsvagnar utrustade med den automatiska lastomställningen.
Bromsvikter och omkopplingsvikter skall vara inskrivna på en särskild panel eller på rambalken.överst, till vänster: bromsvikten för den olastade godsvagnen,överst, till höger: bromsvikten för den lastade godsvagnen,längst ner, i mitten: omkopplingsvikten.På godsvagnar med bromsvikter i läge ”godståg”, G-läget, som avviker från dem i läge ”persontåg”, P-läget, skall det finnas
fullständiga inskriptioner intill de två lägena för ”G-P”-omkopplingsspaken, se figur B41.
Figur B41
8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/129
Godsvagnar med identiska bromsvikter i läge ”godståg”, G-läget, som i läge ”persontåg”, P-läget, skall ha de inskriptioner
som visas i figur B42 intill ”G-P”-omkopplingsspaken.
Figur B42
Godsvagnar med endast läge ”godståg”, G-läge, eller läge ”persontåg”, P-läge, skall märkas såsom visas i figur B43.
Figur B43
B.27.3. Andra märkningar avseende bromsar
Följande märkningar skall finnas mitt på varje rambalk.
B.27.3.1. Märkning som anger att ett högeffekts-R-bromssystem med bromsgrupp ”R”är installerat
Figur B44
B.27.3.2. Märkning som anger en broms med bromsblock av komposit
Figur B45
L 344/130 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
B.27.3.3. Märkning som anger skivbromsar
Anvisningar för kontroll av bromsarna måste anges.
Figur B46
B.28. GODSVAGNAR MED AUTOMATKOPPEL ENLIGT OSSHD-STANDARD
Figur B47
8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/131
B.29. PLÅT ”TILLSTÅND FÖR DRIFT PÅ SPÅRVIDDEN 1 520 MM”
Figur B48
B.30. GODSVAGN MED HJULPAR FÖR VARIABEL SPÅRVIDD (1 435 MM/1 520 MM)
Figur B49
B.31. MÄRKNING PÅ BOGGIER MED HJULPAR FÖR VARIABEL SPÅRVIDD (1 435 MM/1 520 MM)
Figur B50
B.32. MÄRKNING AV GODSVAGNAR OCH PERSONVAGNAR BYGGDA FÖR PROFILERNA GA, GB ELLER GC
Kvarstår som en öppen punktL 344/132 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
BILAGA C
SAMVERKAN MELLAN FORDON OCH BANA SAMT FORDONSPROFILER
Kinematisk lastprofil
C.1. TILLÄMPNINGSOMRÅDE . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 138
C.2. ALLMÄN DEL . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 138C.2.1. Förteckning över använda beteckningar . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 138C.2.2. Definitioner . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 140
C.2.2.1. Normala koordinater . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 140
C.2.2.2. Referensprofil . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 140C.2.2.3. Geometriskt överhäng . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 140C.2.2.4. Vridningscentrum C . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 140
C.2.2.5. Asymmetri . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 141
C.2.2.6. Största konstruktionsprofil för rullande materiel . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 141C.2.2.7. Kinematisk lastprofil . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 142
C.2.2.8. Kvasistatiska rörelser z . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 142
C.2.2.9. S-projektioner (figur C5) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 142C.2.2.10. E
ieller E aminskningar . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 142
C.2.2.11. Infrastrukturens lastprofil . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 143
C.2.3. Allmänna kommentarer om metoden att erhålla största konstruktionsprofil för rullande materiel . . . 143
C.2.3.1. Relativa lägen i de olika profilerna . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 144C.2.4. Regler för referensprofilen för fastställande av största konstruktionsprofil för rullande materiel . . . . . 145C.2.4.1. Rörelser i vertikalled . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 145
C.2.4.1.1. Fastställande av minsta höjd över löpbanan . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 145
C.2.4.1.2. Passage över vertikala övergångskurvor (inklusive rangervallar) och över bromsnings-, växlings- och
stoppanordningar. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 146
C.2.4.1.3. Fastställande av största höjd över löpbanan . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 151
C.2.4.2. Rörelser i sidled (D) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 152
C.2.4.2.1. Fordonets gångläge på spåret och förskjutningsfaktor (A) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 152
C.2.4.2.2. Specialfall med multipla enheter och personvagnar utrustade med en manöverhytt (manövervagnar) 155C.2.4.2.3. Kvasistatisk rörelse (z) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1558.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/133
C.2.5. Fastställande av minskningar genom beräkning . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 156
C.2.5.1. Termer som beaktats vid beräkning av rörelser (D) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 156C.2.5.1.1. Termer avseende fordonets gångläge i en kurva (geometriskt överhäng) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 156
C.2.5.1.2. Termgrupp som berör spel i sidled . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 157
C.2.5.1.3. Kvasistatiska rörelser (term avseende fordonets lutning i sin fjäderupphängning och dess asymmetri
när den är större än 1
o) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 157
C.3. LASTPROFIL G1 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 158
C.3.1. Referensprofil för statisk lastprofil G1 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 159C.3.1.1. Inskränkningsformler . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 159C.3.2. Referensprofil för kinematisk lastprofil G1 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 160
C.3.2.1. Del gemensam för alla fordon . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 160
C.3.2.2. Del under 130 mm på fordon som inte får växlas över vall eller passera rangerbromsar eller andra
aktiverade växlings- eller stoppanordningar . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 161
C.3.2.3. Del under 130 mm på fordon som klarar att passera över rangervallar liksom att passera
rangerbromsar och andra aktiverade växlings- eller stoppanordningar . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 162
C.3.2.3.1. Användning av spårväxlar i spåravsnitt med kurvor . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 162
C.3.3. Tillåtna projektioner S
o(S) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 163
C.3.4. Inskränkningsformler . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 164C.3.4.1. Inskränkningsformler tillämpliga på motordrivna fordon (mått i meter) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 164C.3.4.2. Inskränkningsformler tillämpliga på multipla enheter (mått i meter) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 166
C.3.4.3. Inskränkningsformler tillämpliga på personvagnar och fordon för passagerare (mått i meter) . . . . . . . . 167
C.3.4.4. Inskränkningsformler tillämpliga på godsvagnar (mått i meter) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 169C.3.5. Referensprofil för strömavtagare och oisolerade strömförande delar på taket . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 171C.3.6. Regler för referensprofilen för fastställande av största konstruktionsprofil för rullande materiel . . . . . 171C.3.6.1. Motordrivna enheter utrustade med strömavtagare . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 171C.3.6.2. Multipla enheter utrustade med strömavtagare . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 173
C.3.6.3. Strömavtagare i sänkt läge . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 173
C.3.6.4. Isoleringsspelrum för 25 kV . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 173C.4. FORDONSPROFILERNA GA, GB OCH GC . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 173C.4.1. Referensprofil för statisk lastprofil och tillhörande regler . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 173C.4.1.1. Statiska profilerna GA och GB . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 174L 344/134 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
C.4.1.2. Statisk profil GC . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 175
C.4.2. Referensprofil för kinematisk lastprofil och tillhörande regler . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 175
C.4.2.1. Dragenheter (med undantag för rälsbussar och multipla enheter) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 176C.4.2.1.1. Kinematiska lastprofiler för GA och GB . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 176
C.4.2.1.2. Kinematisk lastprofil för GC . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 178
C.4.2.2. Rälsbussar och multipla enheter . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 178C.4.2.2.1. Kinematiska lastprofiler för GA och GB . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 178
C.4.2.2.2. Kinematisk lastprofil för GC . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 179
C.4.2.3. Personvagnar och resgodsvagnar . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 179
C.4.2.3.1. Kinematiska lastprofiler för GA och GB . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 179
C.4.2.3.2. Kinematisk lastprofil för GC . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 181C.4.2.4. Godsvagnar . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 181
C.4.2.4.1. Kinematiska lastprofiler för GA och GB . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 181
C.4.2.4.2. Kinematisk lastprofil för GC . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 183
C.5. PROFILER SOM KRÄVER BI- ELLER MULTILATERALA ÖVERENSKOMMELSER . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 183
C.5.1. Lastprofil G2 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 183C.5.1.1. Referensprofil för statisk profil G2 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 183
C.5.1.2. Referensprofil för kinematisk lastprofil G2 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 185
C.5.2. Lastprofilerna GB1 och GB2 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 185
C.5.2.1. Allmänt . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 185
C.5.2.2. Statiska referensprofiler GB1 och GB2 (lastprofiler) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 186C.5.2.3. Regler för statiska referensprofiler GB1 och GB2 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 187
C.5.2.4. Kinematiska referensprofiler GB1 och GB2 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 187
C.5.2.5. Regler för kinematiska referensprofiler GB1 och GB2 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 188C.5.3. Profil 3.3 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 188
C.5.3.1. Allmänt . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 188
C.5.3.2. Referensprofil för kinematisk lastprofil 3.3 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1898.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/135
C.5.3.3. Regler för referensprofilen för fastställande av största konstruktionsprofil . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 189
C.5.3.3.1. Tillåtna projektioner S o(S) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 189
C.5.3.3.2. Kvasistatiska förskjutningar z . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 190C.5.3.4. Inskränkningsformler . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 190C.5.3.4.1. Inskränkningsformler tillämpliga på dragenheter (mått i meter) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 190
C.5.3.4.2. Inskränkningsformler tillämpliga på multipla enheter (mått i meter)* . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 191
C.5.3.4.3. Inskränkningsformler tillämpliga på personvagnar och andra fordon för passagerare (mått i meter) . 192C.5.4. Profil GB-M6 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 194C.5.4.1. Allmänt . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 194C.5.4.2. Referensprofil för kinematisk lastprofil GB-M6 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 195C.5.4.3. Inskränkningsformler . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 195C.5.4.3.1. Dragfordon . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 195C.5.4.3.2. Löpfordon . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 197C.6. TILLÄGG 1 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 198C.6.1. Lastprofil för rullande materiel . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 198C.6.1.1. Villkor avseende dörrar, fotsteg och fotbräden . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 198C.7. TILLÄGG 2 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 199C.7.1. Lastprofil för rullande materiel . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 199C.7.1.1. Hoptryckning av fjäderupphängningar i de områden som är utanför stödpolygonen B, C och D . . . . 199
C.8. TILLÄGG 3 LASTPROFIL FÖR RULLANDE MATERIEL . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 201
C.8.1. Beräkning av lastprofilen för fordon med korglutning . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 201C.8.1.1. Allmänt . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 201C.8.1.2. Omfattning . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 201C.8.1.3. Tillämpningsområde . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 202C.8.1.4. Bakgrund . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 202C.8.1.5. Villkor avseende säkerhet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 202C.8.1.6. Använda symboler . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 202C.8.2. Grundvillkor för fastställande av lastprofil för TBV-enheter . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 202C.8.2.1. Typer av korglutningssystem . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 203L 344/136 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
C.8.3. Analys av formlerna . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 204
C.8.3.1. Grundformler . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 204C.8.3.2. Ändringar som skall göras i formlerna för TBV . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 204C.8.3.2.1. Uttryck för värden på spel i sidled när korgen lutar . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 204C.8.3.2.2. Kvasistatisk förskjutning för en TBV . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 205
C.8.3.2.2.1. Uttryck för de kvasistatiska förskjutningarna zP för minskningarna i kurvans insida . . . . . . . . . . . . . . . . 205
C.8.3.2.2.2. Uttryck för de kvasistatiska förskjutningarna zP för minskningarna i kurvans utsida . . . . . . . . . . . . . . . . 206C.8.3.2.3. AKTIVA system: förskjutningar på grund av korglutning . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 208C.8.4. Tillhörande regler . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 209C.8.5. Kommentarer . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 209C.8.5.1. Villkor för inställning av lutningen (TBV-enheter med aktiva system) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 209C.8.5.2. Villkor avseende TBV-enheters hastighet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 210C.8.6. Tillägg 4 Lastprofil för rullande materiel . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2108.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/137
C.1. TILLÄMPNINGSOMRÅDE
Tillgängliga lastprofiler i olika länder klassificeras enligt följande:
— Lastprofil tillåten utan begränsningar: G1
Målprofilen, som är tillgänglig på alla linjer (utom i Storbritannien, se bilaga T)
— Lastprofil vars fria användning är begränsad till vissa, exakt specificerade linjer: Profilerna GA, GB, GC
— Profiler vars användning måste omfattas av en föregående överenskommelse mellan berörda infrastrukturförvaltare:
Profilerna G2, 3.3, GB-M6, GB1, GB2, etc.
— Laster som transporteras på godsvagnar
För laster som transporteras på godsvagnar, skall endast de lastprofiler och de lastningsmetoder som framläggs i
tillägg 6 accepteras.
— Kombinerad transport
För kraven på kombitrafik, som använder lastenheter med väldefinierad volym (växelflak, containrar och semitrailers)
på specifika godsvagnar (ref. PTU avsnitt 3.2.1).
— Driftskompatibla höghastighetsfordon.
Fordon i höghastighetstågsätt som är driftskompatibla i den europeiska gemenskapen skall vara byggda efter de
lastprofiler som föreskrivs i avsnitt 4.1.4 i TSD Rullande materiel.
— Rullande materiel utrustad med kompensationssystem för rälsförhöjningsbrist
Sådan rullande materiel skall kontrolleras med den metod som anges i tillägg 3.
— Strömavtagare
Profilutrymmet för strömavtagare och takmonterad utrustning skall kontrolleras enligt avsnitt 4.2.2.5.
— OSSJD lastprofiler
OSSJD medlemsstater använder särskilda lastprofiler. Så snart som tekniska dokument och tillämpningsdokument blir
tillgängliga, skall motsvarande text ingå i tillägg 7
— Dörrar och fotsteg
De regler som gäller för dörrar och fotsteg anges i tillägg 1.
— Hoptryckning av fjäderupphängningar i de områden som är utanför stödpolygonen B-C-D
Reglerna ges i tillägg 2.
— Användning av befintliga tillgängliga marginaler i infrastrukturen av fordon med fastställda parametrar
Sådana fordon skall kontrolleras med den metod som ges i tillägg 4.
C.2. ALLMÄN DEL
C.2.1. Förteckning över använda beteckningar
A: vinkelrörelsekoefficient för boggi
a: avståndet mellan första och sista axel på fordon som inte är utrustade med boggier eller mellan pivoterna på
boggifordon (se anm.)
b: fordonets halva bredd (se diagram i tillägg 2)b1: halva avståndet mellan de primära upphängningsfjädrarna (se diagram i tillägg 2)b2: halva avståndet mellan de sekundära upphängningsfjädrarna (se diagram i tillägg 2)bG: halva avståndet mellan rambalkarnabw: halva bredden på strömavtagartoppenC: vridningscentrum (se figur C3).d: det yttre avståndet mellan hjulflänsarna mätt vid en punkt 10 mm under rullytorna, med flänsarna nötta till tillåtet
gränsvärde. Den absoluta gränsen är 1 410 mm. Detta gränsvärde kan variera efter underhållskriteriet på fordonet
ifråga
dga: överhäng i ytterkurvadgi: överhäng i innerkurvaD: rörelse i sidledL 344/138 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
Ea: extern minskning
Ei: intern minskning
E''a: extern avvikelse i förhållande till tillåten rörelse vid strömavtagarens övre kontrollpunkt (6,5 m)
E''i: intern avvikelse i förhållande till tillåten rörelse vid strömavtagarens övre kontrollpunkt (6,5 m)E''a: extern avvikelse i förhållande till tillåten rörelse vid strömavtagarens undre kontrollpunkt (5,0 m)
E''i: intern avvikelse i förhållande till tillåten rörelse vid strömavtagarens undre kontrollpunkt (5,0 m)
e
a: extern vertikal minskning vid fordonens undre del
ei: intern vertikal minskning vid fordonens undre del
f: vertikal sättning (se tillägg 2)
h: höjd i förhållande till löpbanan
hc: höjden på vridningscentrum för fordonets tvärsnitt i förhållande till löpbananht: installationshöjden för strömavtagarens undre led i förhållande till löpbananJ: rambalkars spel
J'a, J'i: skillnad mellan de rörelser som beräknats och rörelser orsakade av glapp
l: spårviddn: avstånd mellan beaktad sektion och intilliggande sista axel eller närmaste pivot (se anm.)
n
a: n för sektioner placerade utanför axlar eller boggicentrum
ni: n för sektioner placerade mellan axlar eller boggicentrum
nμ: avstånd mellan beaktad sektion och motorboggicentrum på multipla enheter (se anm.)
p: axelavstånd för boggi
p': axelavstånd för löpboggi på multipla enheter
q: spel i sidled mellan axel och boggiram eller mellan axel och fordonskorg för fordon utan boggiR: plan kurvradieR
v: vertikal kurvradie
s: fordonets flexibilitetskoefficient
S: projektionS
o: största projektion
t: strömavtagarens flexibilitetsindex: sidorörelser uttryckta i meter som bågen utsätts för höjd till 6,5 m och påverkad
av en sidoriktad kraft på 300 N
w: glapp i sidled mellan boggi och fordonskorg
w∞: glapp i sidled mellan boggi och fordonskorg på rakt spår
wa: glapp i sidled mellan boggi och fordonskorg på kurvans utsida
wi: glapp i sidled mellan boggi och fordonskorg på kurvans insida
wa(R): glapp i sidled mellan boggi och fordonskorg på utsidan av en kurva med radien R
wi(R): glapp i sidled mellan boggi och fordonskorg på insidan av en kurva med radien R
w'∞–w'a–w'i–w'a(R)–w'i(R) är samma för alla löpboggier på multipla enheter.
xa: extra minskning för extra långa fordon utanför boggicentrum
xi: extra minskning för extra långa fordon mellan boggicentrum
y :avstånd från den effektiva pivoten till boggins geometriska centrum (se anm.)z :avvikelse i förhållande till medianläget orsakad av kvasistatisk lutning och av osymmetri
z'' :skillnaden mellan lutningen i sidled baserad på beräkning och den verkliga lutningen för strömavtagarens övre
kontrollpunkt
z'' :skillnaden mellan lutningen i sidled baserad på beräkning och den verkliga lutningen för strömavtagarens undre
kontrollpunkt
α: extra fordonskorglutning orsakad av rambalkarnas spel
δ: lutning för rälsförhöjt spår (se figur C3)
ηο: fordonets asymmetrivinkel orsakad av konstruktionstoleranser, av fjäderupphängningsinställningar och av ojämn
fördelning av last (i grader)
θ: fjäderupphängningsinställningens tolerans: den lutning fordonskorgen kan inta som en följd av felaktig
fjäderupphängningsinställning när fordonet står olastat på plant spår (i radianer)
μ: adhesionskoefficienten för räls-hjul
τ: strömavtagarens konstruktions- och installationstolerans: tillåten avvikelse mellan fordonskorgens centrumlinje och
centrum på bågen som antas vara höjd till 6,5 m utan sidospänningar.
Anm.: Vad gäller fordon utan fasta boggicenter betraktas korspunkten, för att fastställa värden på a och n, mellan boggins
och fordonskorgens längsgående centrumlinje som en uppskattad pivot, när fordonet är i en kurva med radien150 m och glappeffekterna är jämnt fördelade och axlarna är centrerade på spåret. Om y är avståndet från den
uppskattade pivoten till boggins geometriska centrum (på samma avstånd från axlarna i ändarna), ersätts p
2av
(p2−y2) och p'2av (p02−y2) i formeln.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/139
C.2.2. Definitioner
C.2.2.1. Normala koordinater
Uttrycket ”normala koordinater” används för vinkelräta axlar fastställda i ett plan vinkelrätt mot spårets centrumlinje i
nominellt läge. En av dessa axlar, ibland kallad horisontalen, är skärningen av det angivna planet och löpbanan. Den andra ärvinkelrät mot denna skärning på samma avstånd från rälsen.
Vid beräkningar måste denna centrumlinje och fordonets centrumlinje anses sammanfalla för att kunna jämföra fordonets
konstruktionsprofiler och infrastrukturens lastprofil, båda beräknade på grundval av den kinematiska referensprofilen, somär gemensam för båda.
Figur C1
C.2.2.2. Referensprofil
Profil angiven i normala koordinater åtföljs alltid av de tillhörande regler som används, för rullande materiel, för att fastställa
fordonets största konstruktionsprofil.
C.2.2.3. Geometriskt överhäng
Uttrycket geometriskt överhäng betyder, för ett element på ett fordon placerat i en kurva med radien R, skillnaden mellan
avståndet från detta element till spårets centrumlinje och det som skulle finnas på ett rakt spår, om axlarna, i båda fallen, ärplacerade i ett medianläge på spåret, att även glappet är jämnt fördelat, att fordonet är symmetriskt och inte sitter snett ifjäderupphängningarna, med andra ord, det är den del av fordonselementets förskjutning som beror på spårets krökning.
På samma sida om spårets centrumlinje har alla punkter i en och samma fordonskorgsektion samma geometriska överhäng.
Figur C2
C.2.2.4. Vridningscentrum C
När fordonskorgen utsätts för en kraft i sidled parallell med löpbanan (gravitationskomponent, se figur C3a, eller
centrifugalkraft, se figur C3b) lutar den i sina fjäderupphängningar.
Om fordonets spel i sidled och effekterna på dess dämpare har nått sina gränser under detta förhållande, intar centrumlinjen
XX' för en sidosektion läge X1X'1.L 344/140 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
I normala fall av fordon sidorörelse är läget för punkt C oberoende av den påverkande kraften i sidled. Punkt C är känd som
fordonets vridningscentrum och dess avstånd h cfrån löpbanan är känt som vridningscentrums höjd.
Värdet h ckan mätas eller beräknas. Vad gäller extrema fordons-/boggi-lägen för beräkning av största konstruktionsprofil,
måste denna höjd h ctas vid en av de berörda stopplägena för korg/boggi (mitt- eller vridstopp). I fall där den varken kan
mätas eller beräknas, bör h cantas vara lika med 0,5 m.
Figur C3
C.2.2.5. Asymmetri
Fordonets asymmetri definieras som den vinkel ηo som skulle bildas mellan vertikalen och korgens centrumlinje på ett
stillastående fordon på plant spår utan friktion (se figur C3c).
Asymmetrin kan orsakas av konstruktionsdefekter, ojämnt inställd fjäderupphängning (kilning, rambalkar, pneumatiska
nivåventiler, etc.) och av en belastning vid sidan av mitten.
2.2.6. Flexibilitetskoefficienten s (se figur C3)
När ett stillastående fordon står på ett rälsförhöjt spår vars löpbana bildar en vinkel δmot horisontalplanet, vilar korgen på
sina fjäderupphängningar och bildar en vinkel ηmot det plan som är vinkelrätt mot rälsöverkanten. Fordonets
flexibilitetskoefficient definieras av kvoten:
s¼η
δ
Denna kvot kan beräknas eller mätas (se UIC-norm 505-5). Den är i synnerhet beroende av fordonets lasttillstånd.
Motordrivna enheter med konstant vikt: Lokomotiv, etc.: Olastat tillstånd i körklart skick
Fordon med varierande vikt: Multipla enheter, personvagnar, resgodsvagnar, manövervagnar etc.
Olastat tillstånd i körklart skick och exceptionellt lasttillstånd (med största last)
Fordon med varierande vikt: Godsvagnar: Olastat tillstånd i körklart skick och tillstånd med största last
C.2.2.6. Största konstruktionsprofil för rullande materiel
Den största konstruktionsprofilen är den största profilen, som fås genom att tillämpa de regler för minskning i förhållande
till referensprofilen, som de olika delarna av den rullande materielen skall följa. Dessa minskningar beror på de geometriskaegenskaperna för den rullande materielen ifråga, placeringen av tvärsnittet i förhållande till boggicentret eller till axlarna,8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/141
höjden på den punkt som beaktas i förhållande till löpbanan, konstruktionsspel, största tillåtet slitage och fjäderupphäng-
ningens elastiska egenskaper.
I allmänhet använder den effektiva konstruktionsprofilen endast delvis de ostreckade områdena i den största
konstruktionsprofilen för installation av fotsteg, handtag etc.
Figur C4
C.2.2.7. Kinematisk lastprofil
Denna omfattar de från centrum för normala koordinater mest avlägsna lägen som troligen kan intas av olika delar av
rullande materiel, med beaktande av de mest ogynnsamma lägena för axlarna på spåret, spelet i sidled och kvasistatiskarörelser som kan tillskrivas den rullande materielen och spåret.
Den kinematiska lastprofilen tar inte hänsyn till vissa slumpmässiga faktorer (oscillationer, asymmetri, om ηo≤1
o): fordonets
upphängda delar kan därför överskrida den kinematiska lastprofilen under påverkan av oscillationer. Sådana rörelser skallbeaktas av banavdelningen.
C.2.2.8. Kvasistatiska rörelser z
”z”är den del av rörelsen i sidled som kan anses bero på den rullande materielen (när det finns en 50 mm
rälsförhöjningsbrist) och kommer från fjäderupphängningarnas teknologi och flexibilitet (flexibilitetskoefficienten s), underpåverkan av centrifugalkraft som inte kompenseras av spår med rälsförhöjning eller rälsförhöjningsöverskott (se
figurerna C3a och C3b) och under påverkan av asymmetri η
o(se figur C3c). Detta värde beror på höjden h för punkten
ifråga.
C.2.2.9. S-projektioner (figur C5)
Del utanför referensprofilen när fordonet är i en kurva och/eller på spår med en spårvidd bredare än 1 435 mm.
Fordonets halv-bredd, plus D-rörelserna, minus referensprofilens halva bredd på samma nivå, överensstämmer med den
verkliga S-projektionen i förhållande till referensprofilen.
Se även avsnitt C.3.3 ”Tillåtna projektioner”.
C.2.2.10. Eieller E aminskningar
För att säkerställa att ett fordon inte på spåret överskrider ”fordonets gränsläge” vad gäller dess D-rörelser, måste
halvbreddsmåttet underställas en E i- eller E a-minskning, i förhållande till referensprofilen, sådan att:
Eieller E a≥D-S o.
Följande skillnad görs:
—Ei: minskningsvärde för referensprofilens halvbreddsmått för de sektioner som sitter mellan första och sista axlarna på
fordon utan boggier eller mellan pivoterna för fordon med boggier.
—Ea: minskningsvärde för referensprofilens halvbreddsmått för de sektioner som sitter utanför första eller sista axeln på
fordon utan boggier eller utanför pivoterna på fordon med boggier.L 344/142 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
C.2.2.11. Infrastrukturens lastprofil
Profil i förhållande till axlarna för normala koordinater för spåret, innanför vilken ingen struktur får tränga trots elastiska
eller oelastiska spårrörelser.
C.2.3. Allmänna kommentarer om metoden att erhålla största konstruktionsprofil för rullande materiel
Vid undersökningen av den största konstruktionsprofilen beaktas rörelserna både sidled och vertikal led hos den rullande
materielen, beräknade på grundval av fordonets geometriska egenskaper och fjäderupphängningsegenskaper under olika
lastförhållanden.
I allmänhet bestäms den största konstruktionsprofilen för ett fordon för n i- eller n a-värden, vilka motsvarar mitten på
fordonet och buffertbalkarna. Det är naturligtvis nödvändigt att kontrollera alla utskjutande punkter, så väl som de som,
med tanke på deras placering, troligen kommer att vara i närheten av fordonets största konstruktionsprofil för den sektionsom beaktas.
I sidled, med beaktande av fordonskorgens rörelser som fås för en punkt placerad i en n
i- eller n a-sektion på höjden h i
förhållande till löpbanan, skall halvbredderna av fordonets största konstruktionsprofil vara högst lika stor som motsvarandehalvbredder av referensprofilen, specifik för varje typ av fordon, minskad med E
i- eller E a-minskningar.
Dessa minskningar måste uppfylla förhållandet E ieller E a≥D–Soi vilket:
— D representerar rörelserna vars värden beräknas med den formel som ges i avsnitt C.1.4.2
— Sorepresenterar de största projektionerna, var värden visas i avsnitt C.3.3 ”Tillåtna projektioner”.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/143
C.2.3.1. Relativa lägen i de olika profilerna
I figur C5 visas lägena för de olika profilerna i förhållande till varandra, så väl som de huvudelement som används vid
fastställandet av den rullande materielens största konstruktionsprofil.
Figur C5
L 344/144 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
C.2.4. Regler för referensprofilen för fastställande av största konstruktionsprofil för rullande materiel
För att fastställa största konstruktionsprofilen för ett fordon måste reglerna för referensprofilen beakta följande:
— rörelser i vertikalled
— rörelser i sidled
Konstruktionstoleranser beaktas delvis vid beräkning av asymmetrin.Fordonets nominella breddvärde fås från måtten för största konstruktionsprofil.Toleransvärden får inte användas systematiskt för att öka fordonets mått.
C.2.4.1. Rörelser i vertikalled
För fordonet eller en viss del, gör dessa rörelser det möjligt att fastställa en minsta höjd och en största höjd över löpbanan.
Detta gäller särskilt för följande:
— delar placerade i riktning mot profilens undre del (låga delar),
— fotsteget vid 1 170 mm från löpbanan på referensprofilen,
— delar placerade i fordonens övre del.
Det bör observeras att för alla delar placerade högre än 400 mm ovanför löpbanan beaktas inte den vertikala komponenten
av de kvasistatiska rörelserna.
C.2.4.1.1. Fastställande av minsta höjd över löpbanan
Den minsta höjden ovanför löpbanan för delar placerade mot den undre delen av lastprofilen (1 170 mm och lägre) fastställs
med beaktande av de vertikala rörelser som beskrivs i följande stycken.
Vid undersökningen av fordonskorgarnas sättning (se även tillägg 2) skall uppdelningen som visas i diagrammet nedan
beaktas.
Figur C6
Sättningar oberoende av lasttillstånd och fjäderupphängningens tillstånd
Dessa nedböjningar skall beaktas för fordonskorgens alla zoner A, B, C och D, och berör följande delar:
—Hjul : största slitage för alla typer av fordon
—Olika delar : största slitage –exempel: rambalkar, bromsrörelse etc., för alla fordon och för varje särskild
montering
—Axelboxar : slitaget ignoreras
—Boggiram : tillverkningstoleranser ger upphov till nedböjning i förhållande till de nominella måtten: ignoreras
—Korgstrukturer : tillverkningstoleranser ger upphov till nedböjning i förhållande till de nominella måtten: ignoreras
för alla fordon inklusive alla konventionella godsvagnar och specialgodsvagnar.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/145
Nedböjning beroende på fordons lasttillstånd och tillståndet på deras fjäderupphängningar
1– Strukturella distortioner: sättningar i fordonskorgens alla zoner A, B, C och D.
— Axlar Nedböjning ignoreras
— Boggiram Nedböjning ignoreras
— Korg Nedböjning i sidled ignoreras
Skevhet ignoreras
Nedböjning i längsled ignoreras för alla fordon, utom godsvagnar
för vilka sättning i längdriktningen måste
beaktas under påverkan av största last ökad
med 30 % för att beakta dynamiska spän-
ningar.
2–Fjäderupphängningens nedböjning
Typer av fjädrar:
De primära och sekundära fjäderupphängningarna uppbyggs av olika typer av fjädrar för vilka nedböjningen måste beaktas:
— Stålfjädrar Nedböjning under statisk belastning,
Ytterligare nedböjning under dynamiska spänningar,
Nedböjning på grund av flexibilitetstoleranser.
— Gummifjädrar Samma nedböjningar som för stålfjädrar
— Pneumatiska fjädrar Totala nedböjning med luftfjädrar tömda (inklusive reservupphängning om sådan
finns)
— Villkor för fjäderupphängningens nedböjning
— Samma och omedelbar nedböjning av fjäderupphängningarna (zonerna A, B, C och D berörs).
— ”Konventionella” godsvagnar: total nedböjning (bottning).
— Särskilda godsvagnar: nedböjning under påverkan av 30 % överlast på den fjädrade vikten (för att använda
profilen maximalt, särskilt vad gäller kombitransport eller skrymmande last) eller total
nedböjning (bottning).
— Andra nedböjningar (se tillägg 3).
C.2.4.1.2. Passage över vertikala övergångskurvor (inklusive rangervallar) och över broms-
nings-, växlings- och stoppanordningar.
a) Fordon med referensprofil (del under 130 mm) i enlighet med avsnitt C.3.2.3Normala värden på vertikala minskningarna e
ieller e asom skall beaktas för olastade personvagnar, olastade eller lastade
resgodsvagnar och godsvagnar.
Dessa fordon måste, om de får vallväxlas, klara att passera över aktiverade rangerbromsar och andra växlings- och
stoppanordningar, som är placerade på plant spår och som når upp 115 eller 125 mm ovanför löpbanan, inom ett avståndpå upp till 3 m från konvexa övergångskurvor med radien Rv≥250 m (mått d).
De skall även klara att passera över sådana anordningar placerade på insidan av eller nära konkava övergångskurvor med
radien Rv≥300 m.
Vid tillämpningen av dessa villkor, måste de undre måtten på dessa fordon, med beaktande av vertikala rörelser, bedömda
såsom anges i avsnitt C.1.4.1, i förhållande till löpbanan vara åtminstone lika med 115 eller 125 ökat med följande storlekar
på e
ieller e a:L 344/146 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
Figur C7
eieller
ea:vertikala minskning vid den undre delen av utrustning för rullande materiel i förhållande till måtten 115 eller
125 mm.
ev: sänkning av rangerbromsarna i förhållande till måtten 115 eller 125 mm.
För sektioner mellan första och sista axeln eller boggicentren (normalvärden i meter)
Syftet med sifferindexet som tillämpas på e ioch e'i värden är att särskilja normala värden från minskade värden:
ei1¼n
a:a−n−3 ð Þ2
500när a 17,80 m och n <a−3
n
ei1¼a−3ð Þ3
3375awh när a 17,80 m och n a−3
3(1)
ei1¼27
4:n
a−3 
1−n
a−3h i
2a2
3375−0,04 
nära>17,80 m och n <a−3
3
ei1¼a2
3375−0,04 när a >17,80 m och n a−3
3(1)
NOTER
(1) Denna formel för n a−3
3ger minskningar större eller lika stora som de som fås av formeln för n <a−3
3
I de fall olastade personvagnar och olastade eller lastade resgodsvagnar och godsvagnar får vallväxlas, måste de också kunna
passera över konvexa övergångskurvor med radien ≥250 m, utan att någon del förutom hjulflänsen kommer under
löpbanan.
Detta villkor, som berör fordonens mittparti, gäller förutom de som fås från formeln för e iför långa fordon.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/147
Figur C8
För sektioner utanför första eller sista axeln eller boggicentren (normalvärden i meter)
Figur C9
Minskade värden för ökningen av e i(sektioner mellan första och sista axeln eller boggicentren) som skall beaktas för vissa
fordon vid passering av lutande övergångskurvor inklusive rangervallar.
Dessa minskade värden tolereras endast för vissa typer av godsvagnar, i den mån de kräver ett större utrymme än vad som
fastställts med normala värden.
Dessa är exempelvis de trailervagnar som används i kombitrafik järnväg/väg och andra likadana eller liknande
konstruktioner.
Användning av dessa minskade värden kan kräva att särskilda försiktighetsåtgärder måste vidtas på vissa rangerbangårdar
med spiralbromsar i slutet av en rangerlutning.
För dessa fordon blir värdet på måttet d = 5 m.
Figur C10
(minskade värden i meter)L 344/148 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
ei2¼n
a:a−n−5 ð Þ2
500när a 15,80 m och n <a−5
3
ei2¼a−5ð Þ3
3375anär a 15,80 m och n a−5
3
ei227
4:n
a−5 
1−n
a−5h i
2a2
3375−0,05 
när a >15,80 m och n <a−5
3
ei2¼a2
3375−0,05 när a >15,80 m och n a−5
3(1)
NOTER
(1) Denna formel för n a−5
3ger minskningar större eller lika stora som de som fås av formeln för n <a−5
3
Anm.
I de fall godsvagnar får vallväxlas, måste de också kunna passera över konvexa övergångskurvor med en radie större än eller
lika med 250 m, utan att någon del förutom hjulflänsen kommer under löpbanan.
Detta villkor, som berör godsvagnarnas mittparti, gäller förutom de som fås från formeln för e iför långa godsvagnar.
Figur C11
8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/149
För boggier a=p.
I tabell C1 visas värdena för E ioch e' iuttryckta i mm med a och n uttryckta i m.
b) Fordon som inte får växlas över vall på grund av sin längd
Tomma personvagnar, godsvagnar lämpliga för internationell trafik och olastade och lastade resgodsvagnar som inte får
växlas över vall på grund av sin längd måste trots detta respektera profilen i avsnitt C.3.2.3 när de är placerade på spår utanvertikala kurvor, för att på så sätt medge användning av växlings- eller stoppanordningar.
c) Alla fordon
Alla fordon måste kunna passera över konvexa eller konkava övergångskurvor med radien R
v≥500 m, utan att någon del
förutom hjulflänsen kommer under löpbanan.
Detta kan beröra fordon för huvudlinjer, vars
— axelavstånd är större än 17,8 m,
— överhäng är större än 3,4 m,L 344/150 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
d) Specialfal
Hänsyn måste tas till följande särskilda fall:
— Vertikala övergångskurvor för fordon utrustade med automatkoppel.
— Knäckvinkel på färjeramp för fordon som används på färjor.
C.2.4.1.3. Fastställande av största höjd över löpbanan
Värdet på vertikala rörelser som skall beaktas, vad gäller de övre delarna av rullande materiel där h≥3 250 mm, fastställs
med hänsyn tagen till uppåtriktade dynamiska rörelser för rullande materiel i körklart skick utan slitage.
I detta område kommer fordonen nära referensprofilen under påverkan av följande:
1) uppåtriktade oscillationer,
2) de vertikala komponenten av den kvasistatiska lutningen,
3) rörelser i sidled.
Som en följd av detta måste de vertikala måtten i referensprofilen minskas med de värden som alstras av dessa rörelser ξ, om
de kan beräknas, eller i annat fall med ett fast värde på 15 mm per fjäderupphängningsstag.
Trots detta måste man observera att när fordonet utsätts för kvasistatisk lutning, höjs den sida som sitter mitt emot
lutningen men samtidigt flyttas den bort från referensprofilen på ett sådant sätt att ingen interferens behöver befaras. På
omvänt sätt sänks fordonet på lutningens sida och kompenserar på detta sätt en del av de uppåtgående rörelserna.
Såsom en uppskattning, för rälsförhöjningsöverskott eller -brist på 50 mm, kan denna vertikala minskning h=3,5 m av
referensprofilen för nominell höjd större än h=3,25 m uttryckas såsom:
ΔVðhÞ ¼ ξ−1
2LCRðhÞ −Ei ou a 
s
308
>><
>>:9
>>=
>>;
där:
1
2LCRðhÞ representerar halva bredden för referensprofilen,
Eiou E aminskningarna i sidled,
s fordonets flexibilitetskoefficient,
ξfordonets svikt (fast eller beräknad term).
Exempel: för ett fordon med en minskning E ieller E apå 217 mm baserat på h=3,25 m, får vi:
Minskning för bortskurna sidor i den övre delen av referensprofilen.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/151
Figur C12
C.2.4.2. Rörelser i sidled (D)
Dessa rörelser utgör summan av följande rörelser:
— geometriska rörelser orsakade av att fordonet går genom kurvor och på rakt spår (projektioner, spel i sidled, etc.), när
fordonets centrumlinje anses vara vinkelrät mot löpbanan,
— kvasistatiska rörelser orsakad av lutningen på de upphängda delarna under påverkan av gravitationen (rälsförhöjt spår)
och eller centrifugalkraft (spår med kurvor).
— sättningar i sidled hos fordonskorgen beaktas i allmänhet inte, utom för de särskilda typer av godsvagnar eller tungt
lastade godsvagnar för vilka dessa värden är särskilt höga.
C.2.4.2.1. Fordonets gångläge på spåret och förskjutningsfaktor (A)
Fordonets olika gånglägen på spåret beror på spelet i sidled för de olika delarna som förbinder fordonskorgen med spåret
och på löpverkets konfiguration (oberoende axlar, motordrivna boggier, löpboggier, etc.).
Det är därför nödvändigt att beakta de olika lägen som fordonet kan inta på spåret för att på så sätt ta hänsyn till alla
förskjutningsfaktorer A som kan tillämpas på vissa termer i den grundläggande formel som används för beräkning avminskningarna E
iinre och E ayttre.
Förskjutningsfaktorn och fordonets gångläge på spåret ges i tabellen nedan. I de fall då axelkonfigurationen saknas i tabellen
skall de gånglägesförhållanden som är minst fördelaktiga användas.
För permanentkopplade fordon rekommenderas gångläget för konventionella 2-boggifordon.L 344/152 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
Tabell C2 Förskjutningsfaktor och fordonsläge på spåret
8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/153
L 344/154 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
Figur C13
C.2.4.2.2. Specialfall med multipla enheter och personvagnar utrustade med en manöver-
hytt (manövervagnar)
För denna rullande materiel klassificeras boggierna efter sin adhesionskoefficient μvid start.
Om μ≥0,2 betecknas boggin som ”motordriven”
Om 0<μ<0,2 betecknas boggin som ”löpboggi”
Om μ=0 är boggin ”löpboggi”.
C.2.4.2.3. Kvasistatisk rörelse (z)
Till dessa rörelser tas hänsyn vid beräkningen av E ieller E a, beroende på flexibilitetskoefficienten s, höjden h över löpbanan
för punkten ifråga och vridningscentrums höjd hc.
Banavdelningen skall fastställa det spårnära fria rummet för h>0,5 m, när det effektiva rälsförhöjningsöverskottet eller
-bristen för spåret är större än 0,05 m genom att på konventionellt sätt beräkna den extra kvasistatiska lutningen för
rullande materiel med flexibilitetskoefficienten 0,4 och vridningscentrums höjd 0,5 m.
Avdelningen för rullande materiel skall fastställa E ioch E amed beaktande av:
— rälsförhöjningsöverskott eller -brist på 0,05 m,
— när så är lämpligt rälsförhöjningsöverskott eller -brist på 0,2 m, när respektive värden på s och hc medför att den
lastprofil som fastställts av banavdelningen har överskridits (se figur nedan och avsnitt 1.5.1.3),
— för en påverkan, större än 1 %, av den asymmetri som orsakas av konstruktions och inställningstoleranser (1)
(rambalkars spel) och från eventuellt ojämn fördelning av normal last. Påverkan av asymmetri som är mindre än 1 %beaktas i det spårnära fria rummet, likaså de oscillationer i sidled som skapas slumpmässigt av orsaker som härrörbåde från den rullande materielen och spåret (i synnerhet för resonansfenomen).8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/155
Rak linje Ekvation Från motstående ekvationer antyder
längderna på nedanstående segment de
värden som även visas under ”special-
fall” i avsnitt 8.1.3:ar
CoNz¼0,4:0,05h−0,5
1,5Rälsförhöjningsöverskott eller -brist
=0,05 m,
M0N01¼s:0,05h−hc
1,5¼s
30h−hc j jz¼s:0,05h−hc
1,5
z¼0,4:0,2h−0,5
1,5
CN'1z¼s:0,2h−hc
1,5¼4s
30h−hc j jRälsförhöjningsöverskott eller -brist =
0,2 m
MQ ou M00Q00¼S
30þS
10 
h−hc j j
¼4s
30h−hc j j
CoPNP¼0,4 0,2 −0,05 ð Þh−0,5
1,5
¼0,04 h −0,5ð Þ
CQ
CQ''}
(i ovanstående formler anges måtten i meter)
C.2.5. Fastställande av minskningar genom beräkning
Minskningarna E ioch E afastställs på grundval av följande grundläggande förhållande:
Minskning E ieller E a= Rörelse D ieller D a–Projektion S o
Interna minskningar
Ei¼ani−n2
iþp2
4Að Þ
2Rþ1,465 −d
2ðAÞ þ qþwðAÞ þ zþxi−So
och externa minskningar
Ea¼anaþn2
a−p2
4ðAÞ
2Rþ1,465 −d
2ðAÞ þ qðAÞ þ wðAÞ þ zþxa−So
I dessa formler är:
— A, förskjutningsfaktor, som beskriver axlarnas läge på spåret. Värden för A ges i avsnitt C.2.4.2.1.
— Dioch D aär summorna av de rörelser som anges i följande avsnitt.
— Soär den största projektionen.
xioch x aär särskilda termer för beräkning av fordon med mycket stort axelavstånd.
C.2.5.1. Termer som beaktats vid beräkning av rörelser (D)
Med tanke på de särskilda egenskaperna hos varje typ av fordon krävs tilläggstermer och vissa parametrar kan ändra följande
termer:
C.2.5.1.1. Termer avseende fordonets gångläge i en kurva (geometriskt överhäng)
1
2Rani−n2
iþp2
4 
¼Geometriskt överhäng för en given sektion mot insidan av en kurva med radien R (problem för
fordonskorgsektioner placerade mellan boggicenter eller axlar).L 344/156 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
1
2Ranaþn2
a−p2
4 
¼Geometriskt överhäng för en given sektion mot utsidan av en kurva med radien R (problem för
fordonskorgsektioner placerade utanför boggicenter eller axlar).
Anm.: för särskilda fordon med speciella boggikonfigurationer kanske dessa formler behöver anpassas.
C.2.5.1.2. Termgrupp som berör spel i sidled
Värdet för alla dessa spel mäts vinkelrätt mot axlarna eller pivoterna, med alla delar på slitgränsen.
Fordonets gånglägen på spåret, såsom visas i avsnitt 7.2.2, aktiverar det spel som skall beaktas i formlerna och värdet på
tillämplig förskjutningskoefficienten som skall fastställas för att beräkna deras effekt på sektionen ifråga.
1,465 −d
2= spel för axeln på spåret
q =spel mellan axlar och underrede och/eller mellan axel och fordonskorg. Med andra ord, rörelsen i sidled mellan
axelboxar och axeltappar, plus det mellan underrede och axelboxarna från mittläget på varje sida.
w = spel i boggicenter eller länkplåtar. Detta är den möjliga rörelsen i sidled för boggicenter eller axeltappar, från
mittläget och åt båda hållen, eller, för fordon utan pivot, den möjliga rörelsen i sidled för fordonskorgen iförhållande till boggiramen, från mittläget och beroende på kurvradien och rörelsens riktning.
Om värdet w varierar med kurvradien:
— w
i(R) betyder att w beaktas för radien R och kurvans insida,
— wa(R) betyder att w beaktas för radien R och kurvans utsida,
— w∞betyder att w beaktas för rakt spår.
Alltefter varje fordonstyps specifika egenskaper kan denna term bli omvänd: w', w i, w'i, etc. Den kan även bli lika stor som
summan av vissa av dessa beteckningar: w i+ w a, etc., vardera av dessa termer kan möjligen påverkas av motsvarande
förskjutningsfaktor.
C.2.5.1.3. Kvasistatiska rörelser (term avseende fordonets lutning i sin fjäderupphängning
och dess asymmetri när den är större än 1o)
I avsnitt C.2.4.2.3 ”Kvasistatiska rörelser” ges ett diagram som visar de olika delar som termen z består av
z = avvikelse från spårets mittläge. Denna avvikelse är lika med summan av 2 termer:
—s
30h−hc j j : term avseende lutning på grund av fjäderupphängning (rörelse i sidled beroende på fjäderupphängningens
flexibilitet, under påverkan av rälsförhöjningsöverskott eller -brist på 0,05 m),
tgη0−1o 
h−hc j j: term avseende asymmetrin, (rörelse i sidled för den del av asymmetrin som överstiger 1o).
Denna summa kan ökas med:
s
10h−hc j j −0,04 h −0,5½ >0h i
>0: term som införlivar rälsförhöjningsöverskott eller –brist på 0,2 m och kan tillämpas under
de förhållanden som anges i avsnitt 1.4.2.3.
För fjädrade delar placerade på höjden h, ger ovanstående termer i formlerna ett värde på:
z¼s
30þtanη0−1o 
>0h i
h−hc j j þs
10h−hc j j −0,04 h −0,5½ >0h i
>0
a) Specialfall
— när { h >hcoch 0,5
s0,4
η01o}z¼s
30h−hc ð Þ8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/157
— när { h <0,5 m
η01o
och för godtyckligt värde på hc och s}z¼4s
30hc−h j j
— när h = hc z = 0
För ofjädrade delar z = 0.
b) Påverkan från rambalkars spel för godsvagnar utrustade med boggier
— För godsvagnar utrustade med boggier vars rambalkars spel är mindre än eller lika med 5 mm, anses
asymmetrivinkeln 1oomfatta detta spel och formeln η0= 1okan användas som vanligt.
Termen ”z”som tar hänsyn till rambalkars spel när det är mindre än eller lika med 5 mm erhålls enligt:
z¼s
30h i
h−hc j j þs
10h−hc j j −0,04 h −0,5½ >0h i
>0
och hänsyn måste tas till de specialfall som beskrivs ovan.
— För godsvagnar utrustade med boggier vars rambalkars spel är större än 5 mm bör hänsyn tas till tilläggslutningen α
för fordonskorgen, som uttrycks enligt följande:
α¼arctanJ−0,005
bG
Denna tilläggslutning αleder till sammantryckning av fjäderupphängningen som, när den multipliceras med
flexibilitetskoefficienten s, ges som en vridning av fordonskorgen: αs (där s är flexibilitetskoefficienten).
Den totala tilläggslutningen kan uttryckas som:α(1 + s)
Termen z som beaktar ett rambalksspel större än 5 mm blir:
z¼
s
30þtan η0
0þarctanJ−0,005ð Þ >0
bG 
1þs ð Þ −1o 
>0 
h−hc j j þs
10h−hc j j −0,04 h −0,5½ >0h i
>0
Anmärkning : jj>0betyder att uttrycket mellan hakparenteserna skall användas som sitt värde om det är positivt eller
som 0 om värdet är negativt eller noll.
η'0= asymmetri i fallet med 5 mm rambalksspel.
c) Specialtermer x ioch x a
Termer som motsvarar den korrektion som måste göras av vissa formler som används för att beräkna minskningarna E ioch
Eaför delar, som sitter långt från fordonets pivoter på fordon med mycket stort axelavstånd och/eller mycket stort överhäng,
för att minska utrymmesbehovet i kurvor med radier mellan 250 m och 150 m:
Det bör observeras att:
— xiendast skall finnas i formlerna oma2þp2
4>100,dvs. ett ungefärligt a-värde på 20 m.
— xaendast tillämplig om an aþn2
a−p2
4>120 (undantagsfall)
Särskilda villkor för x a:
Termen x aanvänds inte vid beräkning av minskningar för fordon vars överhäng tillfredsställer de villkor som framlagts för
automatkoppel.
C.3. LASTPROFIL G1
Under 1991 togs beslut om att föreskrifterna för statisk lastprofil inte längre skulle användas för konstruktion av
godsvagnar.L 344/158 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
Föreskrifterna för den statiska lastprofilen är därför fortfarande endast tillämpliga för de lastprofiler som särskilt angetts för
gods, vilket var fallet till exempel för lastprofilerna GA, GB, GB1, GB2 och GC.
I föreskrifterna för statisk lastprofil som nämns nedan ingår:
1. en referensprofil (övre sektionerna),
2. inskränkningsformler kopplade till denna profil.
C.3.1. Referensprofil för statisk lastprofil G1
Figur C14
C.3.1.1. Inskränkningsformler
Sektioner mellan första och sista axeln eller mellan boggicentren
Ei¼Δi
500þ1,465 −d
2þqþwþxi>0−0,075 
>0
med: Δi¼7,5 om an −n2þp2
47,5 
Δi¼an−n2þp2
4 
om detta värde > 7,5
xi¼1
750an−n2þp2
4−100 8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/159
Sektioner placerade utanför första eller sista axeln eller utanför boggicentren
Ea¼Da
500þ1,465 −d
2þqþw 2nþa
aþxa½ >0−0,075 
>0
med Δa¼7,5 om an þn2−p2
4 
7,5
Δa¼ anþn2−p2
4 
om detta värde > 7,5
xa¼1
750anþn2−p2
4−120 
C.3.2. Referensprofil för kinematisk lastprofil G1
C.3.2.1. Del gemensam för alla fordon
Figur C15
G1:s kinematiska referensprofil tar hänsyn till de mest restriktiva spårnära strukturlägena och avstånden från spårmitt i
Kontinentaleuropa.
Den är indelad i två delar enligt följande, den ena ovanför och den andra under höjden 400 mm, vilket även är gränsen för
beräkning av projektionerna:
— en övre del definierad som ovanför ett plan placerat 400 mm ovanför löpbanan, gemensam för alla fordon,
— en undre del definierad som belägen under ett plan beläget 400 mm ovanför löpbanan och som är olika beroende på
om fordonet skall kunna passera över rangervallar, rangerbromsar och andra aktiva växlings- och stoppanordningar
(del lägre än 130 mm) eller inte.
Delen under 130 mm är olika för olika fordonstyper.L 344/160 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
Lastade personvagnar måste uppfylla bestämmelserna i avsnitt C.3.2.2 på spår utan vertikal krökning.
Resgodsvagnar och godsvagnar måste, oavsett om de är olastade eller lastade, med undantag för djuplastningsvagnar och
vissa godsvagnar för kombinerade transporter, uppfylla avsnitt C.3.2.3.
Vad gäller godsvagnar avsedda att gå i transittrafik på finska nätet måste delarna i den undre delen uppfylla lastprofilen i
enlighet med dess specifika standarder.
Godsvagnar som inte får passera över rangervallar med en kurvradie på 250 m eller rangerbromsar och andra växlings- och
stoppanordningar
— skall inte tillåtas bära RIV-skylt, om inte annat uttryckligen anges i standarderna,
— måste bära en inskrift om detta förhållande.
C.3.2.2. Del under 130 mm på fordon som inte får växlas över vall eller passera rangerbromsar eller andra aktiverade växlings- eller
stoppanordningar
Vissa restriktioner måste iakttas för lastprofilen i rät vinkel mot axlarna när fordonen är placerade på en undergolvshjulsvarv
för omsvarvning av hjulen.
Figur C16
a) område för utrustning som inte är i närheten av hjulen
b) område för utrustning som är alldeles intill hjulenc) område för kontaktrampens borstar
d) område för hjul och andra delar som kommer i kontakt med rälsen
e) område som endast får upptas av hjulen1) Gräns för delar som är placerade utanför axeländarna (banröjare, sandaggregat, etc.) som inte får överskridas vid
färd över knalldosor. Denna gräns kan man emellertid bortse ifrån för delar som sitter mellan hjulen underförutsättning att dessa delar är belägna inom hjulbredden.
2) Största teoretiska bredd på flänsprofilen vid förekomst av moträler.
3) Effektivt gränsläge för hjulets utsida och för de delar som hör till detta hjul.4) När fordonet är i ett godtyckligt läge i en kurva med radien R=250 m (minsta radie för installation av kontaktramp)
och på ett spår med spårvidden 1 465 mm, får ingen del som troligen skulle kunna nå ner till mindre än 100 mmfrån löpbanan, med undantag för kontaktborstar, vara närmare än 125 mm från spårets mitt.
För delar som sitter inuti boggin är detta mått 150 mm.
5) Effektiva gränslägen för hjulets insida, när axeln ligger mot motstående räl. Detta mått ändras när spårvidden ökar.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/161
C.3.2.3. Del under 130 mm på fordon som klarar att passera över rangervallar liksom att passera rangerbromsar och andra
aktiverade växlings- eller stoppanordningar
Figur C17
a) område för utrustning som inte är i närheten av hjulen
b) område för utrustning som är alldeles intill hjulen
c) område för utdragning av standardiserade bromsskor
d) område för hjul och annan utrustning som kommer i kontakt med rälsen
e) område som endast får upptas av hjulen
f) område för rangerbromsar i lossat läge
(1) Gräns för delar som är placerade utanför axeländarna (banröjare, sandaggregat, etc.) som inte får överskridas vid
färd över knalldosor.
(2) Största tänkbara bredd på flänsprofilen vid förekomst av moträler.
(3) Effektivt gränsläge för hjulets utsida och för de delar som hör till hjulet.
(4) Detta mått visar även högsta höjd för standardiserade bromsskor som används för stoppa eller sakta ner den
rullande materielen.
(5) Ingen del av utrustning tillhörande rullande materiel skall komma in i detta område.
(6) Effektiva gränslägen för hjulets inre yta, när axeln ligger mot motstående räl. Detta mått ändras när spårvidden ökar.
(7) Seavsnittet om ”Användning av spårväxlar i spåravsnitt med kurvor”.
C.3.2.3.1. Användning av spårväxlar i spåravsnitt med kurvor
Rangerbromsar och andra växlings- och stoppanordningar som, när de är aktiverade, kan nå upp 115 eller 125 mm, i
synnerhet 125 mm höga bromsskor, får placeras i kurvor med radien R≥150 m.L 344/162 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
Figur C18
Av detta följer att tillämpningsgränsvärdet för måttet 115 eller 125 mm, som är på konstant avstånd från rälens insida
(80 mm), är på ett variabelt avstånd D från fordonets centrumlinje såsom visas i figur C18 ovan
Se följande exempel:(1) (värden i meter)
Di¼0,080 þ1,465 −1,410
2þan−n2þp2
4
300¼0,840 þan−n2þp2
4
300
Da¼0,080 þ1,465 −1,410
2þan−n2−p2
4
300¼0,840 þanþn2−p2
4
300
ANM.:(1) I detta särskilda fall som inbegriper användning av spårväxlar kan påverkan från spelen q + w anses vara
försumbara.
C.3.3. Tillåtna projektioner S o(S)
De effektiva projektionerna S får inte överskrida värden på S oi tabellen nedan.
Projektionsvärden för S o(1)
Fordonstyper SpårEi-beräkning (3) E a-beräkning (3)
Sektioner mellan första och sista axel på
fordon som inte är utrustade med boggier
eller mellan pivoterna på boggivagnarSektioner utanför första eller sista axel på
fordon som inte är utrustade med boggier
eller utanför pivoterna på boggivagnar
h≤0,400 h>0,400 h≤0,400 h>0,400
Alla motor-
drivna fordon
och löpfordonRakt 0,015 0,015 0,015 0,015
Motordrivna
fordon
Löpfordon med
axlar
Boggi enskilt
med tillhörande
delarI kurva R=250 0,025 0,030 0,025 0,030
I kurva R=150 0,025 þ100ð2Þ
750¼0,15830,030 þ
100ð2Þ
750¼0,16330,025 þ120ð2Þ
750¼0,1850,030 þ120ð2Þ
750¼0,1908.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/163
Fordonstyper SpårEi-beräkning (3) E a-beräkning (3)
Sektioner mellan första och sista axel på
fordon som inte är utrustade med boggier
eller mellan pivoterna på boggivagnarSektioner utanför första eller sista axel på
fordon som inte är utrustade med boggier
eller utanför pivoterna på boggivagnar
h≤0,400 h>0,400 h≤0,400 h>0,400
Fordon med
löpboggi
eller liknandeI kurva R=250 0,010 0,015 0,025 0,030
I kurva R=150 0,025 þ100ð2Þ
750¼0,15830,030 þ
100ð2Þ
750¼0,16330,025 þ120ð2Þ
750¼0,1850,025 þ120ð2Þ
750¼0,185
(1) Dessa värden har beräknats med spårvidden l vilket medför att minskningen E blir så liten som möjligt. Detta värde är
L=l max=1,465 m för alla fall utom för inre minskning E iför löpboggier eller liknande fordon för vilka det är nödvändigt att använda
lmin=1,435 m. Dessutom, för motordrivna enheter och multipla enheter med en boggi som betecknas som ”motordriven” och en
löpboggi eller boggi som anses vara ”löpboggi” (se avsnitt 7.2.2.1), skall den spårvidd som beaktas i formlerna för inre minskning E i
vara 1,435 m för löpboggi och 1,465 för motordriven boggi. För att förenkla beräkningen av minskningarna grafiskt kan dock
följande värden användas för båda boggierna: l=1,435 m på rakt spår och 1,465 m i kurva med radien 250 m. I det senare falletbestraffas fordonskorgens bredd genom att tas i rät vinkel mot löpboggin.
(
2) Termen x ieller x ai inskränkningsformlerna.
(3) Dessa värden gäller inte för referensprofilen för delar på taket.
C.3.4. Inskränkningsformler
Anmärkning: Formlerna nedan måste användas för att beräkna lastprofilen för permanentkopplade fordon vars centrumlinjer
för hjulpar eller boggicenter sammanfaller med permanentkopplens centrumlinjer. För andra permanentkoppladefordonsutföranden måste formlerna anpassas till de verkliga geometriska förhållandena.
C.3.4.1. Inskränkningsformler tillämpliga på motordrivna fordon (mått i meter)
Motordrivna fordon för vilka spelet w är oberoende av läget på spåret eller varierar linjärt med krökningen.
Inre minskningar E
i(där n=n i)
Sektioner mellan första och sista axeln på motordrivna fordon som inte är utrustade med boggier eller mellan pivoterna på
motordrivna boggifordon.
När an −n2þp2
4−500 W ∞−Wið250Þ 
 j5ð1Þ
7,5ð2Þ
läge på i huvudsak rakt spår:
Ei¼1,465 −d
2þqþw∞þz−0,015 (101)
När an −n2þp2
4−500 W ∞−Wið250Þ 
>j5ð1Þ
7,5ð2Þ
läge på i stort sett krökt spår:
Ei¼an−n2þp2
4
500þ1,465 −d
2þqþwið250Þ þzþ ½xi>0−j0,025 ð1Þ
0,030 ð2Þ(102)
med x i¼1
750an−n2þp2
4−100 
þwið150Þ−wið250Þ (103)
Yttre minskningar E i(där n=n a)
Sektioner utanför första eller sista axeln på motordrivna fordon som inte är utrustade med boggier eller utanför pivoterna
på motordrivna boggifordon.L 344/164 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
När an þn2−p2
4−500 w ∞−wið250Þ  n
aþw∞−wað250Þ  nþa
ah i
 j5ð1Þ
7,5ð2Þ
läge på i huvudsak rakt spår:
Ea¼1,465 −d
2þqþw∞ 2nþa
aþz−0,015(106)
När an þn2−p2
4−500 w ∞−wið250Þ  n
aþw∞−wað250Þ  nþa
ah i
>j5ð1Þ
7,5ð2Þ
läge på i stort sett krökt spår:
Ea¼anþn2−p2
4
500þ1,465 −d
aþq 2nþa
aþwið250Þn
aþwað250Þnþa
aþzþ ½xa>0−
j0,025ð1Þ
0,030ð2Þ(107)
med x a¼1
750an−n2−p2
4−120 
þwið150Þ−wið250Þ  n
aþwað150Þ −wað250Þ  nþa
a(108)
NOTER
(1) Detta värde gäller de delar som inte är mer än 0,400 m ovanför löpbanan och de som kan komma under denna nivå
till följd av slitage och vertikala rörelser.
(2) Detta värde gäller de delar som inte är mer än 400 mm ovanför löpbanan och de vilka kan komma under denna nivå
till följd av slitage och tillgängliga vertikala rörelser.
Motordrivna enheter för vilka förskjutningen w varierar olinjärt på grund av krökningen (undantagsfall).
— För andra kurvradier R än 150 och 250 m, för vilka formlerna 104, 105 och 109, 110 är identiska med formlerna 101,
102 respektive 106, 107, måste formlerna 104, 105, 109 och 110 tillämpas för värdet R för vilken förändringen av w
som en funktion av1
Ruppvisar diskontinuitet, med andra ord det värde för R från vilket variabeln inte längre har spel.
— För varje sektion på den motordrivna enheten skall den minskning som används vara den största som fås vid
tillämpningen av formlerna, i vilka det värde på R som skall användas är det som ger det högsta värdet för delen
mellan hakparenteserna.
Inre minskning E i(där n=n i)
när∞>R≥250
Ei¼an−n2þp2
4−j5ð1Þ
7,5ð2Þ
2RþwiðRÞ2
6643
775þ1,465 −d
2þqþz−0,015 (104)
när 250>R≥150
Ei¼an−n2þp2
4−100
2RþwiðRÞ2
6643
775þ1,465 −d
2þqþzþ j0,175 ð1Þ
0,170 ð2Þ(105) (3)
Yttre minskning E a(där n=n a)
när∞>R≥250
Ea¼anþn2−p2
4−j5ð1Þ
7,5ð2Þ
2RþwiðRÞn
aþwaðRÞnþa
a2
6643
775þ1,465 −d
2þq 2nþa
aþz−0,015 (109)8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/165
när 250>R≥150
Ea¼anþn2−p2
4−120
2RþwiðRÞn
aþwaðRÞnþa
a2
6643
775þ1,465 −d
2þq 2nþa
aþzþ j0,215ð1Þ
0,210ð2Þ(110) (3)
NOTER
(1) Detta värde gäller de delar som är placerade mer än 400 mm ovanför löpbanan, med undantag för de som omfattas av
fotnot (1) ovan.
(2) Detta värde gäller de delar som inte är mer än 400 mm ovanför löpbanan och de vilka kan komma under denna nivå
till följd av slitage och tillgängliga vertikala rörelser.
(3) I praktiken saknar formlerna 105 och 110 effekt, eftersom förändringarna av förskjutningen w får effekt då R>250
genom effekten av att variabeln inte längre har spel.
C.3.4.2. Inskränkningsformler tillämpliga på multipla enheter (mått i meter)
För multipla enheter med en motordriven boggi och en löpboggi (se tabell nedan)
Multipla enheter utrustade med: Värden på μför vardera av boggiernaGånglägen
Avsnitt C.2.4.2.2Inskränkningsformler
2 motordrivna boggier μ≥0,2 Fallen 2 och 5 Avsnitt C.3.4.1
2 boggier som anses vara ”löp-
boggier”0<μ<0,2 Fallen 2 och 7 Avsnitt C.3.4.3
en boggi som anses vara ”löp-
boggi”
och en löpboggi0<μ<0,2
μ=0
En motordriven boggi och
en löpboggieller en boggi som anses vara
”löpboggi”μ≥0,2
μ=00<μ<0,2Fallen 3 och 6 Avsnitt C.3.4.2 (
3)
ellerAvsnitt C. 3.4.1 (
3)
Inre minskningar E i(4)
Sektioner mellan boggicenter
Ei¼1,465 −d
2þqþw∞a−nμ
aþw0
∞nμ
aþz−0,015 (101a)
Ei¼anμ−n2
μþp2
4:a−nμ
aþp2
4:nμ
a
500þ1,465 −d
2:a−nμ
aþqþwið250Þa−nμ
aþw0
ið250Þnμ
aþzþ
½xi>0−j0,010ð1Þ
0,015ð2Þ−0,015a−nμ
a(102a)
med x i¼1
750anμ−n2
μ−p2
4:a−nμ
aþp02
4:nμ
a−100" #
þwið150Þ−wið250Þ  a−nμ
aþ
w0ið150Þ−w0ið250Þ  nμ
a(103a)
NOTER
(3) Resultatet av formlerna i avsnitten C.3.4.1 och C.3.4.2 är mycket lika, som en följd därav används formlerna i
avsnitt C.2.4.1 generellt, medan de i avsnitt C.3.4.2 reserveras för fall där den ökade minskningen av halvbredden för
största konstruktionsprofil är särskilt betydande (0 till 12,5 mm beroende på den fordonssektion som beaktas).
(4) Den minskning som skall tillämpas för ett visst värde på n är den största minskning som fås enligt följande formler:
— 101a eller 102a och 103a;
— 106a eller 107a och 108a;
— 101a eller 102a och 103a;
Yttre minskningar E a(4)för motordriven boggiände (längst fram i färdriktningen)
Sektioner utanför boggicentren (där n=n a)
Ea¼1,465 −d
2þq 2nþa
aþw∞nþa
aþw0∞n
aþz−0,015 (106a)L 344/166 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
Ea¼anþn2−p2
4:nþa
aþp02
4:n
a
500þ1,465 −d
2:nþa
aþq2nþa
aþw0ið250Þn
aþwað250Þnþa
aþzþ
½xa>0−j0,025 ð1Þ
0,030 ð2Þ(107a)
med x a¼1
750anþn2−p2
4:nþa
aþp02
4:n
a−120" #
þw0ið150Þ−w0ið250Þ  n
aþ
wað250Þ −wað250Þ  nþa
a(108a)
Yttre minskningar E a(4)för löpboggiände (längst fram i färdriktningen)
Sektioner utanför boggicentren (där n=n a)
Ea¼1,465 −d
2þq 2nþa
aþw∞n
aþw0∞nþa
aþz−0,015 (106b)
Ea¼anþn2þp2
4:n
a−p02
4:nþa
a
500þ1,465 −d
2þq 2nþa
aþwið250Þn
aþw0að250Þnþa
aþzþ
½xa>0−j0,025 ð1Þ
0,030 ð2Þ(107b)
med x a¼1
750anþn2þp2
4:n
a−p02
4:nþa
a−120" #
þwið150Þ−wið250Þ  n
aþ
w0að250Þ −w0að250Þ  nþa
a(108b)
NOTER
(4) Den minskning som skall tillämpas för ett visst värde på n är den största minskning som fås enligt följande formler:
— 101a eller 102a och 103a;
— 106a eller 107a och 108a;
— 101a eller 102a och 103a;
(1) Detta värde gäller de delar som är placerade mer än 400 mm ovanför löpbanan, med undantag för de som omfattas av
fotnot (1) ovan.
(2) Detta värde gäller de delar som inte är mer än 400 mm ovanför löpbanan och de vilka kan komma under denna nivå
till följd av slitage och vertikala rörelser.
C.3.4.3. Inskränkningsformler tillämpliga på personvagnar och fordon för passagerare (mått i meter)
a) För personvagnar med boggier, med undantag för själva boggierna med tillhörande delar
Personvagnar för vilka spelet w är oberoende av spårlägesradien eller varierar linjärt med krökningen.
Anmärkning: Formlerna nedan måste även användas för att beräkna lastprofilen för personvagnar med axlar.
Inre minskningar E i
Sektioner mellan boggicentren (där n=n i)
När an −n2þp2
4−500 w ∞−wið250Þ 
250 1,465 −d ð Þ −j2,5ð1Þ
0ð2Þ
läge på i huvudsak rakt spår:
Ei¼1,465 −d
2þqþw∞þz−0,015 (201)
När an −n2þp2
4−500 w ∞−wið250Þ 
>250 1,465 −d ð Þ −j2,5ð1Þ
0ð2Þ8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/167
läge på i stort sett krökt spår:
Ei¼an−n2þp2
4
500þqþwið250Þ þzþ ½xi>0−j0,010ð1Þ
0,015ð2Þ(202)
med x i¼1
750an−n2þp2
4−100 
þwið150Þ −wið250Þ(203)
NOTER
(1) Detta värde gäller de delar som är placerade mer än 400 mm ovanför löpbanan, med undantag för de som omfattas av
fotnot (1) ovan.
(2) Detta värde gäller de delar som inte är mer än 400 mm ovanför löpbanan och de vilka kan komma under denna nivå
till följd av slitage och vertikala rörelser.
Yttre minskningar E a
Sektioner utanför boggicenter (där n=n a)
När an þn2−p2
4−500 w ∞−wið250Þ  n
aþw∞−wað250Þ  nþa
ah i
250 1,465 −d ð Þn
aþ j5ð1Þ
7,5ð2Þ
läge på i stort sett rakt spår:
Ea¼1,465 −d
2þqþw∞ 2nþa
aþz−0,015
När an þn2−p2
4−500 w ∞−wið250Þ  n
aþw∞−wað250Þ  nþa
ah i
>250 1,465 −d ð Þn
aþ j5ð1Þ
7,5ð2Þ
läge på i stort sett krökt spår:
Ea¼anþn2−p2
4
500þ1,465 −d
2:nþa
aþq2nþa
aþwið250Þn
aþwað250Þnþa
aþzþ ½xa>0−j0,025ð1Þ
0,030ð2Þ
med:
xa¼1
750anþn2−p2
4−120 
þwið150Þ−wið250Þ  n
aþwað150Þ −wað250Þ  nþa
a
NOTER
(1) Detta värde gäller de delar som är placerade mer än 400 mm ovanför löpbanan, med undantag för de som omfattas av
fotnot (1) ovan.
(2) Detta värde gäller de delar som inte är mer än 400 mm ovanför löpbanan och de vilka kan komma under denna nivå
till följd av slitage och vertikala rörelser.
Personvagnar för vilka spelet w varierar olinjärt med krökningenPå rakt spår beräknas minskningarna med formlerna 201 och 206.I kurvor beräknas minskningarna för R=150 m och R=250 m med formlerna 204, 205, 209 och 210.Det bör observeras att för radien R=250 m, är formlerna 204 och 209 identiska med formlerna 202 respektive 207.Dessutom måste formlerna 204, 205 och 209, 210 tillämpas för värden på R för vilka variationen för w, såsom en funktion
av
1
R, uppvisar diskontinuitet (en stegvis ändring), dvs. det värde på R från vilket variabeln inte längre har spel.
För varje sektion av personvagnen skall den minskning som används vara den största som erhålls vid tillämpningen av ovan
nämnda formler, i vilka det värde på R som skall användas är det som ger det högsta värdet för delen mellanhakparenteserna.L 344/168 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
Inre minskningar E i(där n=n i)
När∞>R≥250
Ei¼an−n2þp2
4−j5ð1Þ
7,5ð2Þ
2RþwiðRÞ2
6643
775þqþz (204)
när 250>R≥150
Ei¼an−n2þp2
4−100
2RþwiðRÞ2
6643
775þqþzþ j0,190 ð1Þ
0,185 ð2Þ(205) (3)
Yttre minskningar E i(där n=n a)
När∞>R≥250
Ea¼anþn2−p2
4−j5ð1Þ
7,5ð2Þ
2RþwiðRÞn
aþwaðRÞnþa
a2
6643
775þ
1,465 −d
2:nþa
aþq2nþa
aþz−0,015(209)
när 250>R≥150
Ea¼anþn2−p2
4−120
2RþwiðRÞn
aþwaðRÞnþa
a2
6643
775þ
1,465 −d
2:nþa
aþq2nþa
aþzþ j0,215 ð1Þ
0,210 ð2Þ(210) (3)
NOTER
(1) Detta värde gäller de delar som är placerade mer än 400 mm ovanför löpbanan, med undantag för de som omfattas av
fotnot (1) ovan.
(2) Detta värde gäller de delar som inte är mer än 400 mm ovanför löpbanan och de vilka kan komma under denna nivå
till följd av slitage och vertikala rörelser.
(3) I praktiken saknar formlerna 205 och 210 effekt, eftersom förändringarna av förskjutningen w, genom effekten av att
variabeln inte längre har spel, endast förekommer då R>250.
b) För boggier med tillhörande delar
De inskränkningsformler som skall tillämpas är de som ges i avsnitt 4.2.1.8.2. Avståndet mellan den första och sista axeln i
boggierna är i de flesta fall sådant att formlerna 201 och 206 för motsatt sida, som är identiska med formlerna 101 och 106,är tillämpliga.
C.3.4.4. Inskränkningsformler tillämpliga på godsvagnar (mått i meter)
a) För godsvagnar med oberoende axlar och själva boggierna med tillhörande delar (w=0)
För 2-axliga godsvagnar, och endast för de delar som är placerade mindre än 1,17 m ovanför löpbanan, kan termen Z i
formlerna 301 till 307 minskas med 0,005 m när (z-0,005)>0. Den skall anses vara noll när (z-0,005)≤0.
1) Inre minskningar E
i–Sektioner mellan första och sista axel (där n=n i)
an−n2 j5ð1Þ
7,5ð2Þläge på i stort sett rakt spår:
Ei¼1,465 −d
2þqþw∞þz−0,015 (301)
an−n2>j5ð1Þ
7,5ð2Þläge på i stort sett krökt spår:
Ei¼an−n2
500þ1,465 −d
2þqþz−j0,025 ð1Þ
0,030 ð2Þ(302)8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/169
2) Yttre minskningar E a- Sektioner utanför första eller sista axel (där n=n a)
När an þn2 j5ð1Þ
7,5ð2Þläge på i stort sett rakt spår:
Ea¼1,465 −d
2 2nþa
aþz−0,015 (306)
När an þn2>j5ð1Þ
7,5ð2Þläge på i stort sett krökt spår:
Ea¼anþn2
500þ1,465 −d
2þq 2nþa
aþz−j0,025 ð1Þ
0,030 ð2Þ(307)
NOTER
(1) Detta värde gäller de delar som är placerade mer än 400 mm ovanför löpbanan, med undantag för de som omfattas av
fotnot (1) ovan.
(2) Detta värde gäller de delar som inte är mer än 400 mm ovanför löpbanan och de vilka kan komma under denna nivå
till följd av slitage och vertikala rörelser.
b) För boggigodsvagnar
För boggigodsvagnar vars spel anses vara konstant, utom för själva boggierna med tillhörande delar.
Särskild kommentar för beräkning av z: se avsnitt 1.5.1.3.1) - Inre minskningar E
i–Sektioner mellan boggicenter (där n=n i)
an−n2þp2
4250 1,465 −d ð Þ −j2,5ð1Þ
0ð2Þläge på i stort sett rakt spår:
Ei¼1,465 −d
2þqþw∞þz−0,015 (311)
När an −n2þp2
4>250 1,465 −d ð Þ −j2,5ð1Þ
0ð2Þläge på i stort sett krökt spår:
Ei¼an−n2þp2
4
500þqþwþzþ ½xi>0−j0,010 ð1Þ
0,015 ð2Þ(312)
med x i¼1
750an−n2þp2
4−100 
(313)
2) Yttre minskningar E a–Sektioner utanför boggicenter (där n=n a)
När an þn2−p2
4250 1,465 −d ð Þn
aþ j5ð1Þ
7,5ð2Þläge på i stort sett rakt spår:
Ea¼1,465 −d
2þqþw 2nþa
aþz−0,015 (316)
När an þn2−p2
4>250 1,465 −d ð Þn
aþ j5ð1Þ
7,5ð2Þläge på i stort sett krökt spår:
Ea¼anþn2−p2
4
500þ1,465 −d
2:nþa
aþqþw ð Þ2nþa
aþ
zþ ½xa>0þ j0,025 ð1Þ
0,030 ð2Þ(317)L 344/170 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
med x i¼1
750anþn2−p2
4−120 
(318)
NOTER
(1) Detta värde gäller de delar som är placerade mer än 400 mm ovanför löpbanan, med undantag för de som omfattas av
fotnot (1) ovan.
(2) Detta värde gäller de delar som inte är mer än 400 mm ovanför löpbanan och de vilka kan komma under denna nivå
till följd av slitage och vertikala rörelser.
C.3.5. Referensprofil för strömavtagare och oisolerade strömförande delar på taket
Figur C19
Anm.: För fordon som trafikerar elektrifierade linjer kan de skuggade områdena användas i lastprofilen för
strömavtagartoppar i nedfällt läge.
På ej elektrifierade linjer är motsvarande möjligheter tillåtna, efter specifika undersökningar av järnvägarna.
C.3.6. Regler för referensprofilen för fastställande av största konstruktionsprofil för rullande materiel
C.3.6.1. Motordrivna enheter utrustade med strömavtagare
Strömavtagare i strömavtagningsläge
Föreliggande standard baseras på egenskaperna hos strömavtagare för motordrivna enheter med standardprofil.För att motordrivna enheter med strömavtagare skall respektera de gränslägen som härrör från referensprofilen, måste dessa
fordons egenskaper (spel och flexibilitetskoefficient för sektionen med strömavtagare) och strömavtagarens läge i förhållandetill axlarna vara sådant att värdena på E''i och E''a (med strömavtagaren höjd till 6,5 m over löpbanan) och E''
ioch E'' a
(strömavtagaren höjd till 5 m over löpbanan) är negativa eller noll.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/171
Detta villkor är uppfyllt om sektionen i vilken strömavtagartoppen manövreras är placerad nära boggiernas tvärgående
centrumlinje, dvs. om n är mycket liten eller noll.
Gränsläget fastställs sedan av referensprofilen för takmonterad utrustning som visas i avsnitt C.3.5. Den motsvarar ett största
geometrisk överhäng för strömavtagartoppen på2,5
R.
a) Preliminära beräkningar
För att fastställa E'' i, E'' a, E'' ioch E'' a, krävs följande preliminära beräkningar (1):
j'i=q+w i-0,0375 (2)
j0
a¼q2nþa
aþwanþa
aþwin
a−0,0375 (2)
när s ≤0,225 (allmänna fallet)
z0¼8
30s−0,225ð Þ þ t−0,03ð Þ þ τ−0,01ð Þ þ 6θ−0,005ð Þ
men om s>0,225, medför detta värdet
z0¼8
10s−0,225ð Þ þ t−0,03ð Þ þ τ−0,01ð Þ þ 6θ−0,005ð Þ
när s ≤0,225 (allmänna fallet)
z00¼6
30sþﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ
th−ht
6,5−ht  2
þτ2þθh−hc ð Þ ð Þ2r
−0,0925
men om s>0,225, medför detta ett värde på
z00¼6
10sþﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ
th−ht
6,5−ht  2
þτ2þθh−hc ð Þ ð Þ2r
−0,1825
b) För sektioner mellan första och sista axel eller mellan boggicentren
Uttrycken för E'' ioch E'' i(där n = n i)
När an −n2þp2
45 läge på i stort sett rakt spår:
h = 6,5 m E' i= j' i+ z' (111)
h = 5 m E'' i= j' i+ z'' (115)
När an −n2þp2
4>5 läge på i stort sett krökt spår:
h = 6,5 m
E0i¼an−n2þp2
4−5
300þj0
iþz0(112)
h = 5 m
E00
i¼an−n2þp2
4−5
300þj0
iþz00 (116)
c) För sektioner utanför första eller sista axel eller utanför boggicentren
Uttrycken för E'' aoch E'' a(där n = n a)L 344/172 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
(1) För drivna enheter utan fasta boggicenter, se anm. i avsnitt C1.1.
(2) Om spelet varierar enligt spårlägesradien skall största värdet för w ipå pivotens nivå (verklig eller teoretisk) tas från j'i, och det största
värdet på w aoch motsvarande värde på w itas från j'a.
När an −n2þp2
45 läge på i stort sett rakt spår:
h = 6,5 mE0a¼j0
aþz0þ1,465 −d
2:2n
a(113)
h = 5 mE00a¼j0
aþz00þ1,465 −d
2:2n
a(117)
När an −n2þp2
4>5 läge på i stort sett krökt spår:
h = 6,5 m
E0a¼anþn2−p2
4−5
300þj0
aþz0þ1,465 −d
2:2n
a(114)
h = 5 m
E00a¼anþn2−p2
4−5
300þj0
aþz00þ1,465 −d
2:2n
a(118)
C.3.6.2. Multipla enheter utrustade med strömavtagare
Gränsläget för strömavtagare på en motorvagn med en motordriven boggi och en löpboggi skall fastställas som om båda
boggierna är identiska med den ovanpå vilken strömavtagaren är placerad.
C.3.6.3. Strömavtagare i sänkt läge
Den sänkta strömavtagaren måste ligga helt inom den fastställda lastprofilen och skall, om så krävs, omfattas av
isoleringsvillkorens tillämpning.
C.3.6.4. Isoleringsspelrum för 25 kV
På fordon som kan använda strömförsörjning med 25 kV, skall alla oisolerade delar som kan vara strömförande anordnas så
att de ligger inom referensprofilen för 0,170 m.
C.4. FORDONSPROFILERNA GA, GB OCH GC
I jämförelse med lastprofil G1 är lastprofilerna GA, GB och GC större i den övre delen.
Laster och fordon som överensstämmer med de förstorade lastprofilerna GA, GB och GC skall endast tillåtas på linjer som är
breddade till dessa lastprofiler. De berörda linjerna är förtecknade i Infrastrukturregistret. Alla förflyttningar enligt
lastprofilerna GA, GB och GC på linjer som inte finns i denna förteckning skall behandlas som särskilda försändelser.
Godsvagnar och personvagnar som byggts efter lastprofilerna GA, GB och GC skall igenkännas på den märkning som anges
i avsnitt B.32 i bilaga B.
C.4.1. Referensprofil för statisk lastprofil och tillhörande regler
Referensprofilen för de statiska lastprofilerna GA, GB och GC (se figur C20), tillsammans med tillhörande regler, tillämpas
uteslutande för att fastställa största lastprofiler och under förutsättning att flexibilitetskoefficient en för godsvagnen + lastinte är större än den för den beaktade typlasten, som har följande egenskaper.
q+w=0,023 m, p=1,8 m, d=1,41 m,
J = 0,005 m η
0< 1ohC= 0,5 m
s = 0,3
oscillationer i vertikalled 0,03 m (GA, GB); 0,05 m (GC)
Med tanke på toleranser vid centrering, skall halvbredderna vara nästan likadana som de i referensprofilen minskade med
följande värde på E ioch E a.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/173
REFERENSPROFILER FÖR STATISKA PROFILERNA GA, GB och GC (lastprofiler)
Figur C20
Anmärkning: Upp till höjden 3 220 mm är referensprofilen för profilerna GA, GB och GC identisk med den för profilen G1.
C.4.1.1. Statiska profilerna GA och GB
— Höjden h < 3,22 m. Inskränkningsformlerna för E ioch E asom skall tillämpas är de som hör till den statiska profilen
för G1.
— Höjden h ≥3,22 m. Följande inskränkningsformler för E ioch E askall tillämpas:
a) För sektioner mellan boggicentren eller mellan första och sista axel på fordon som inte är monterade på boggier
När an −n2þp2
4 
7,5þ32,5k Δi=7,5 + 32,5k
När an −n2þp2
4 
>7,5þ32,5k Δi¼an−n2þp2
4
Ei¼Δi
500þ1,465 −d
2þqþwþxi>0−0,075 −0,065k 
>0(601)
med x i¼1
750an−n2þp2
4−100 
;
k=(se tabell 1)L 344/174 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
b) För sektioner utanför boggicentren eller utanför första eller sista axeln på fordon som inte är monterade på boggier
När an þn2−p2
4 
7,5þ32,5k Δa¼7,5þ32,5k
När an þn2−p2
4 
>7,5þ32,5k Δa¼anþn2−p2
4
Ea¼Δa
500þ1,465 −d
2þqþw 2nþa
aþxa>0−0,075 −0,065k 
>0(602)
med x a¼1
750anþn2−p2
4−100 
;
k=(se tabell 1)
TABELL 1:PROFIL GA
om 3,22<h<3,85 m, k ¼
h−3,22
0,63
om h ≥3,85 m, k = 1
PROFIL GB
om 3,22<h<4,08 m, k ¼h−3,22
0,86
om h ≥4,08 m, k = 1
C.4.1.2. Statisk profil GC
De inskränkningsformler för E ioch E asom skall tillämpas är de som hör till den statiska profilen för G1, oberoende av
värdet på h.
C.4.2. Referensprofil för kinematisk lastprofil och tillhörande regler
Referensprofilerna (se figur C21) för de kinematiska lastprofilerna GA, GB och GC med beaktande av tillhörande regler
möjliggör fastställande av största konstruktionsprofil för fordon på samma sätt som när profilen G1 används.
Reglerna för de kinematiska beräkningarna kan tillämpas med tydligt fastställda laster.Termen ”tydligt fastställda laster” skall förstås som: överförbara enhetslaster med känd geometri, t.ex. containers och
växelflak transporterade på transportgodsvagnar utrustade med lastlägesanordningar och påhängsvagnar med tömdluftupphängning eller mekanisk fjäderupphängning med känd vridflexibilitetskoefficient transporterade på trailervagnar.
Med dessa villkor uppfyllda kan kombinationen av en godsvagn och dess last behandlas som en normal enskild godsvagn.
Referensprofiler för kinematiska lastprofilerna GA, GB och GC8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/175
Figur C21
Anmärkning: Upp till höjden 3 220 mm är referensprofilen för profilerna GA, GB och GC identisk med den för profilen G1.
C.4.2.1. Dragenheter (med undantag för rälsbussar och multipla enheter)
C.4.2.1.1. Kinematiska lastprofiler för GA och GB
— Höjd h ≤3,25 m. De formler som skall tillämpas är de som tillhör profilen G1.
— Höjd h>3,25 m. De formler som skall tillämpas är de som tillhör profilen G1, med undantag för de formler som ges
under fallen a) och b) nedan.
a) Fordon för vilka spelet w är oberoende av spårlägesradien eller varierar linjärt med krökningen
1) För sektioner mellan boggicentren eller mellan första och sista axel på fordon som inte är monterade på boggier
När an −n2þp2
4−500 W ∞−Wið250Þ 
7,5þ32,5k
Ei¼1,465 −d
2þqþw∞þz−0,015 (603)
När an −n2þp2
4−500 W ∞−Wið250Þ 
>7,5þ32,5k
Ei¼an−n2þp2
4
500þ1,465 −d
2þqþwið250Þ þxi>0−0,030 −0,065k(604)
med x i¼1
750an−n2þp2
4−100 
þwið150Þ−wið250Þ ;
k och z=(se tabell 2)L 344/176 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
2) För sektioner utanför boggicentren eller utanför första eller sista axel på fordon som inte är monterade på boggier
När an þn2−p2
4−500 w ∞−wið250Þ  n
aþw∞−wið250Þ  nþa
ah i
7,5þ32,5k
Ea¼1,465 −d
2þqþW∞ 2nþa
aþz−0,015 (605)
När
anþn2−p2
4−500 W ∞−Wið250Þ  n
aþW∞−Wið250Þ  nþa
ah i
>7,5þ32,5k
Ea¼anþn2−p2
4
500þ1,465 −d
2þq 2nþa
aþwið250Þn
aþWað250Þnþa
aþzþxa>0−
0,030 −0,065k(606)
med
xa¼1
750anþn2−p2
4−120−20k ð Þ 
þWið150Þ−Wið250Þ  n
aþWað150Þ −Wað250Þ  nþa
a
k och z=(se tabell 2)
b) Fordon för vilka spelet w varierar olinjärt med krökningen
1) För sektioner mellan boggicentren eller mellan första och sista axel på fordon som inte är monterade på boggier
För varje punkt på fordonet skall det värde på E ianvändas som är det
största som erhålls vid tillämpningen av:
— formel 603 ovan
— formlerna 607 och 608 nedan i vilka värdet på R som skall användas är det som gör delen mellan
hakparenteserna så stort som möjligt
Ei¼an−n2þp2
4−7,5þ32,5k ð Þ
2RþwiðRÞ2
6643
775þ1,465 −d
2þqþz−0,015 (607)
med∞> R≥250 m
Ei¼an−n2þp2
4−100
2RþwiðRÞ2
6643
775þ1,465 −d
2þqþz−0,170 −0,065k (608)
med 250 > R ≥150 m
k och z=(se tabell 2)
2) För sektioner utanför boggicentren eller utanför första eller sista axel på fordon som inte är monterade på boggier
För varje punkt på fordonet skall det värde på E aanvändas som är det största som erhålls vid tillämpning av:
— formel 605 ovan
formlerna 609 och 610 nedan i vilka värdet på R som skall användas är det som gör delen mellan
hakparenteserna så stort som möjligt8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/177
Ea¼anþn2−p2
4−7,5þ32,5k ð Þ
2RþwiðRÞn
aþWaðRÞnþa
a2
6643
775þ1,465 −d
2þq 2nþa
aþ
z−0,015(609)
med∞> R≥250 m
Ea¼anþn2−p2
4−120−20k ð Þ
2RþwiðRÞn
aþWaðRÞnþa
a2
6643
775þ1,465 −d
2þq 2nþa
aþ
z−0,210 −0,105k(610)
med 250 > R ≥150 m
k och z=(se tabell 2)
TABELL 2:PROFIL GA
om 3,25<h<3,38, k ¼
h−3,25
0,63
om h ≥3,88 m, k = 1
PROFIL GB
om 3,25<h<4,11, k ¼h−3,25
0,86
om h ≥4,11 m, k = 1
z¼s
30þtanη0−1° 
>0h i
h−hc ð Þ þs
10h−hc ð Þ −0,04−0,01k ð Þ h−0,5ð Þh i
>0
C.4.2.1.2. Kinematisk lastprofil för GC
De formler som skall tillämpas är de som tillhör profilen G1, oberoende av värdet på h.
C.4.2.2. Rälsbussar och multipla enheter
Anmärkning: Egenskaperna för profiler för rälsbussar och multipla enheter vars boggier kan anses vara motordrivna boggier
eller löpboggier beskrivs i avsnitt C.3.4.2.
C.4.2.2.1. Kinematiska lastprofiler för GA och GB
— Höjd h≤3,25 m. De formler som skall tillämpas är de som tillhör profilen G1.
— Höjd h>3,25 m. De formler som skall tillämpas är de som tillhör profilen G1 med undantag för följande formler:
— Rälsbussar och multipla enheter med alla boggier ansedda som drivande: formlerna är de som ges i avsnitt C.3.4.1
(Dragenheter)
— Rälsbussar och multipla enheter med alla boggier ansedda som löpboggier: formlerna är de som ges i avsnitt C.4.2.3
(Personvagnar och resgodsvagnar)
— Multipla enheter med en motordriven boggi och en löpboggi: de inskränkningsformler som ges i avsnitt C.3.4.1 kan
antingen tillämpas som de står eller ersättas av följande formler som ger tillverkare små fördelar i den mittersta delenoch i fordonskorgens ändar.L 344/178 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
a) Mellan pivoterna (1)
Ei¼1,465 −d
2þqþw∞a−nµ
aþw0∞nµ
aþz−0,015 (603a)
Ei¼anµþn2
µþp2
4:a−nµ
aþp02
4:nµ
a
500þ1,465 −d
2:a−nµ
aþqþwið250Þa−nµ
aþw0ið250Þnµ
aþ
zþxi>0−0,015 −0,015a−nµ
a−0,065k(604a)
med x i¼1
750anµ−n2
µþp2
4:a−nµ
aþp02
4:nµ
a−100 !
þwið150Þ−wið250Þ  a−nµ
aþw0ið250Þ−W0ið150Þ  nµ
a
k och z=(se tabell 2)
b) Utanför pivoterna i den drivande boggins ände (2)
Ea¼1,465 −d
2þqþw∞ 2nþa
aþz−0,015 (605b)
Ea¼anþn2−p2
4:nþa
aþp02
4:n
a
500þ1,465 −d
2:nþa
aþq2nþa
aþw0ið250Þn
aþw0að250Þnþa
aþ
zþxi>0−0,030 −0,065k(606b)
med
xa¼1
750anþn2þp2
4:n
a−p02
4:nþa
a−120−20k ð Þ !
þwið150Þ−wið250Þ  n
aþw0að150Þ −W0að250Þ  nþa
a
k och z=(se tabell 2)
C.4.2.2.2. Kinematisk lastprofil för GC
De formler som skall tillämpas är de som tillhör profilen G1, oberoende av värdet på h.
C.4.2.3. Personvagnar och resgodsvagnar
C.4.2.3.1. Kinematiska lastprofiler för GA och GB
— Höjd h≤3,25 m. De formler som skall tillämpas är de som tillhör profilen G1.
— Höjd h>3,25 m. De formler som skall tillämpas är de som tillhör profilen G1, med undantag för de formler som ges
under fallen a) och b) nedan.
a) Fordon för vilka spelet w är oberoende av spårlägesradien eller varierar linjärt med krökningen
1) För sektioner mellan boggicentren
När an −n2þp2
4−500 W ∞−Wið250Þ 
≤250 1,465 −d ð Þ þ 32,5k
Ei¼1,465 −d
2þqþwþz−0,015 
(611)
När an −n2þp2
4−500 w ∞−wið250Þ 
>250 1,465 −d ð Þ þ 32,5k
Ei¼an−n2þp2
4
500þqþwið250Þ þzþxi>0−0,015 −0,065k(612)
med x a¼1
750an−n2þp2
4−100 
þwið150Þ−wið250Þ8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/179
(1) Den minskning som skall tillämpas för ett visst värde på n är den största minskning som med formlerna 603a och 604a.
(2) För drivna enheter utan fasta boggicenter, se anm. i avsnitt C1.1.
k och z=(se tabell 3)
2) För sektioner utanför boggicentren
När
anþn2−p2
4−500 w ∞−wið250Þ  n
aþw∞−wið250Þ  nþa
ah i
250 1,465 −d ð Þn
aþ7,5þ32,5k ð Þ
Ea¼1,465 −d
2þqþw∞ 2nþa
aþz−0,015 (613)
När
anþn2−p2
4−500 w ∞−wið250Þ  n
aþw∞−wað250Þ  nþa
ah i
>250 1,465 −d ð Þn
aþ7,5þ32,5k ð Þ
Ea¼anþn2−p2
4
500þ1,465 −d
2:nþa
aþq2nþa
aþwið250Þn
aþwað250Þnþa
aþzþxa>0−
0,030 −0,065k(614)
med x a¼1
750anþn2−p2
4−120−20k ð Þ 
þwið150Þ−wið250Þ  n
aþwað150Þ −Wað250Þ  nþa
a
k och z=(se tabell 3)
b) Fordon för vilka spelet w varierar olinjärt med spårets krökning1) För sektioner mellan boggicentren
För varje punkt på fordonet skall det värde på E
ianvändas som är det största som erhålls vid tillämpning av:
— formel 611 ovan
— formlerna 615 och 616 nedan i vilka värdet på R som skall användas är det som gör delen mellan
hakparenteserna så stort som möjligt
Ei¼an−n2þp2
4−7,5þ32,5k ð Þ
2RþwiðRÞ2
6643
775þqþz (615)
med∞> R≥250 m
Ei¼an−n2þp2
4−100
2RþwiðRÞ2
6643
775þqþzþ0,185 −0,065k (616)
med 250 > R ≥150 m
k och z=(se tabell 3)
2) För sektioner utanför boggicentren
För varje punkt på fordonet skall det värde på E aanvändas som är det största som erhålls vid tillämpning av:
— formel 613 ovan
— formlerna 617 och 618 nedan i vilka värdet på R som skall användas är det som gör delen mellan
hakparenteserna så stort som möjligtL 344/180 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
Ea¼anþn2−p2
4−7,5−32,5k ð Þ
2RþwiðRÞn
aþwaðRÞnþa
a2
6643
775þ1,465 −d
2:nþa
aþq2nþa
aþ
z−0,015(617)
med∞> R≥250 m
Ea¼anþn2−p2
4−120−20k ð Þ
2RþwiðRÞn
aþwaðRÞnþa
a2
6643
775þ1,465 −d
2:nþa
aþq:2nþa
aþ
z−0,120 −0,105k(618)
med 250 > R ≥150 m
k och z=(se tabell 3)TABELL 3:
PROFIL GA
om 3,25<h<3,88 m, k ¼
h−3,25
0,63
om h ≥3,88 m, k = 1
PROFIL GB
om 3,25<h<4,11 m, k ¼h−3,25
0,86
om h ≥4,11 m, k = 1
z¼s
30þtanη0−1° 
>0h i
h−hc ð Þ þs
10h−hc ð Þ −0,04−0,01k ð Þ h−0,5ð Þh i
>0
C.4.2.3.2. Kinematisk lastprofil för GC
De formler som skall tillämpas är de som tillhör profilen G1, oberoende av värdet på h.
C.4.2.4. Godsvagnar
C.4.2.4.1. Kinematiska lastprofiler för GA och GB
— Höjd h≤3,25 m. De formler som skall tillämpas är de som tillhör profilen G1.
— Höjd h>3,25 m. De formler som skall tillämpas är de som tillhör profilen G1, med undantag för de formler som ges
under fallen a) och b) nedan.
a) Fordon som inte är monterade på boggier
För sektioner mellan första och sista axeln
När an -n2≤7,5 + 32,5 k
Ei¼1,465 −d
2þqþw∞þz−0,015 (619)
När an -n2≤7,5 + 32,5 k
Ei¼an−n2
500þ1,465 −d
2þqþwþz−0,030 −0,065k (620)
med k och z=(se tabell 4)8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/181
För sektioner utanför första eller sista axeln
När an + n2≤7,5 + 32,5 k
Ea¼1,465 −d
2þqþw 2nþa
aþz−0,015 (621)
När an + n2> 7,5 + 32,5 k
Ei¼an−n2
500þ1,465 −d
2þqþw 2nþa
aþz−0,030 −0,065k (622)
med med k och z=(se tabell 4)
b) Boggifordon
För sektioner mellan boggicentren
När an −n2þp2
4250 1,465 −d ð Þ þ 32,5k
Ei¼1,465 −d
2þqþwþz−0,015 (623)
När an −n2þp2
4>250 1,465 −d ð Þ þ 32,5k
Ei¼anþn2−p2
4
500þqþwið250Þ þzþxi>0−0,015 −0,065k(624)
med x i¼1
750an−n2þp2
4−100 
þwið150Þ−wið250Þ
k och z=(se tabell 4)
För sektioner utanför boggicentren
När an þn2−p2
4250 1,465 −d ð Þn
aþ7,5þ32,5k ð Þ
Ea¼1,465 −d
2þqþw∞ 2nþa
aþz−0,015 (625)
När an þn2−p2
4>250 1,465 −d ð Þn
aþ7,5þ32,5k ð Þ
Ea¼anþn2−p2
4
500þ1,465 −d
2:nþa
aþqþw ð Þ2nþa
aþzþxa>0−0,030 −0,065k(614)
med x a¼1
750anþn2−p2
4−120−20k ð Þ 
k och z=(se tabell 4)
TABELL 4:PROFIL GA
om 3,25<h<3,88 m, k ¼
h−3,25
0,63
om h≥3,88 m,k=1
PROFIL GBL 344/182 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
om 3,25<h<4,11 m k ¼h−3,25
0,86
om h≥4,11 m, k=1
z¼s
30þtan η0þarctanJ−0,005ð Þ >0
bG 
1þs ð Þ −1° 
>0h−hc ð Þ>0þs
10h−hc ð Þ −0,04−0,01k ð Þ h−0,05ð Þh i
>0
C.4.2.4.2. Kinematisk lastprofil för GC
De formler som skall tillämpas är de som tillhör profilen G1, oberoende av värdet på h.
C.5. PROFILER SOM KRÄVER BI- ELLER MULTILATERALA ÖVERENSKOMMELSER
Infrastrukturförvaltarna i de olika länderna får sluta bi- eller multilaterala överenskommelser sinsemellan för att tillåta trafik
på hela eller delar av deras respektive linjer, för andra fordon än de som byggts för profilerna G1, GA, GB eller GC.
För att sådana överenskommelser skall kunna slutas är det tillräckligt att fastställa en kinematisk referensprofil med
tillhörande regler.
C.5.1. Lastprofil G2
C.5.1.1. Referensprofil för statisk profil G2
Vissa järnvägar (1) godkänner att tåg trafikerar deras linjer med laster som följer den referensprofil som visas nedan, för
vilken de regler som är fastställda för G1 tillämpas.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/183
(1) Tillåts av: HSH, GySEV, BHEV, PKP, BDZ, CFR, CD, ZSR, MAV, JZ, CH, TCDD, DB, ÖBB, CFL, NS, DSB, CFS, BV och IRR, utom på följande
stationer:
JZ: Divaca, Sezana, Hrpelje-Kozina, Koper, Kilovce, Ilirska, Bistrica, Sapljane, Jurdani, Opatija-Matulji, Rijeka,
MAV: Budapest-Deli pu.-Budapest.Kelenföld
Figur C22
Reglerna för statisk lastprofil G1 bör tillämpas.L 344/184 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
C.5.1.2. Referensprofil för kinematisk lastprofil G2
Följande kinematisk lastprofil skall anses vara likvärdig vad gäller tillämpningen av de standarder som gäller för kinematiska
lastprofiler.
Figur C23
C.5.2. Lastprofilerna GB1 och GB2
C.5.2.1. Allmänt
Lastprofilerna GB1 och GB2 togs fram på grundval av vissa krav på kombitransporter som började framkomma under
1989.
Användningen av lastprofilerna GB1 och GB2 omfattas av bi- eller multilaterala överenskommelser som gjorts mellan
infrastrukturförvaltare.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/185
C.5.2.2. Statiska referensprofiler GB1 och GB2 (lastprofiler)
Statisk referensprofil GB1
Figur C24
Anmärkning: Upp till höjden 3 220 mm är referensprofilen för profilen GB1 identisk med den för profilen G1.
Statisk referensprofil GB2
Figur C25
Anmärkning: Upp till höjden 3 220 mm är referensprofilen för profilen GB2 identisk med den för profilen G1.L 344/186 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
C.5.2.3. Regler för statiska referensprofiler GB1 och GB2
De regler som skall tillämpas är de för lastprofilen GB, med undantag för koefficienten k som ges i tabell 1. Det värde för
denna som skall tillämpas ges i tabellen nedan:
PROFILERNA GB1 och GB2
om 3,22<h<4,18 m, k ¼h−3,22
0,96
om h ≥4,18 m, k = 1
C.5.2.4. Kinematiska referensprofiler GB1 och GB2
Kinematisk referensprofil GB1
Figur C26
Anmärkning: Upp till höjden 3 220 mm är referensprofilen för profilerna GB1 identisk med den för profilen G1.
Kinematisk referensprofil GB28.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/187
Figur C27
Anmärkning: Upp till höjden 3 220 mm är referensprofilen för profilen GB2 identisk med den för profilen G1.
C.5.2.5. Regler för kinematiska referensprofiler GB1 och GB2
De regler som skall tillämpas är de för profilen GB, med undantag för koefficienten k som ges i tabellerna 2, 3 och 4, det
värde för denna som skall tillämpas ges i nedanstående tabell:
PROFILERNA GB1 och GB2
om 3,25<h<4,21 m, k ¼h−3,25
0,96
om h ≥4,21 m, k = 1
C.5.3. Profil 3.3
C.5.3.1. Allmänt
Kinematiska referensprofilen 3.3 kan användas för trafik som bedrivs på det franska nätverket (Réseau Ferré National –
RFN).
Denna profil bereder ytterligare plats uppåt jämfört med profilen G1. Den är tillämplig för fordon (till exempel,
dubbeldäckade personvagnar) som endast trafikerar linjer med utrymme för profilen 3.3.
Profil 3.3 berör endast den övre delen av referensprofilen, över 3,25 m, den undre delen är gemensam med profilen G1.
Precis som andra profiler hör den ihop med en referensprofil och tillhörande regler.L 344/188 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
C.5.3.2. Referensprofil för kinematisk lastprofil 3.3
Figur C28
C.5.3.3. Regler för referensprofilen för fastställande av största konstruktionsprofil
Reglerna för referensprofilen till profilen 3.3 är identiska med de för profilen G1, utom vad gäller följande specifika
uppgifter:
— Tillåtna projektioner S o(S)
— Kvasistatiska förskjutningar z
C.5.3.3.1. Tillåtna projektioner S o(S)
— För de delar som är placerade högre än 3,500 m från löpbanan, skall det värde på S oför projektionen som beaktas
såsom en funktion av kurvan, för att beräkna minskningarna E ioch E a, vara37,5
Roberoende av typen av fordon.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/189
— Sålunda får inte de effektiva projektionerna S överskrida följande värden på S o:
— 0,15 m i kurvor med radien 250 m
— 0,15 m i kurvor med radien 150 m
Dessutom är S olika med 0,015 m på rakt (tangentiellt) spår.
— För de delar som är placerade högre än 3,250 m och lägre än 3,500 m ovanför löpbanan, delarna mellan nivåerna A
och B i referensprofilen, finns det ingen regel för fastställande av värdet på S oför den största projektionen.
Fastställandet av största konstruktionsprofil mellan dessa två nivåer görs genom att förena punkten för största
konstruktionsprofil motsvarande nivå A, som tas fram genom beräkning av minskningarna från projektionerna enligt
reglerna för profilen G1, till punkten för största konstruktionsprofil motsvarande nivå B, som tas fram genomberäkning av minskningarna från ovanstående projektioner.
— För de delar som är placerade mindre än 3,250 m ovanför löpbanan skall den allmänna regeln för profilen G1
tillämpas.
C.5.3.3.2. Kvasistatiska förskjutningar z
För upphängda delar placerade på höjden h, ges värdet på z av formeln:
Z¼S
30þtgη0−1o 
>0 
׀h−hC׀þS
10׀h−hC׀−0,03 h −0,5½ >0 
>0
C.5.3.4. Inskränkningsformler
Inskränkningsformler tillämpliga på:
— dragfordon (lokomotiv, multipla enheter) avsnitt C.5.3.4.1
— multipla enheter avsnitt C.5.3.4.2
— personvagnar avsnitt C.5.3.4.3
C.5.3.4.1. Inskränkningsformler tillämpliga på dragenheter (mått i meter)
Dragenheter för vilka spelet w är oberoende av spårlägesradie eller varierar linjärt med krökningen.
Inre minskningar E i(där n=n i)
Sektioner mellan första och sista axel på dragfordon som inte är monterade på boggier eller mellan boggicentren.
när an −n2þP2
4−500 W ∞−Wið250Þ 
67,5, läge på i stort sett rakt spår:
Ei¼1,465 −d
2þqþW∞þz−0,015 (101)
när an −n2þP2
4−500 W ∞−Wið250Þ 
>67,5, läge på i stort sett krökt spår:
Ei¼an−n2þP2
4
500þ1,465 −d
2þqþið250Þ þZþxi½ >0−0,150(102)
med x i¼1
750an−n2þP2
4−75 
þWið150Þ−Wið250Þ (103)
Yttre minskningar E i(där n=n a)
Sektioner utanför första eller sista axel på fordon som inte är monterade på boggier eller pivoterna på drivande
boggifordon.
när an þn2−P2
4−500 W ∞−Wið250Þ  n
aþW∞−Wað250Þ  nþa
ah i
67,5, läge på i stort sett rakt spår:
Ea¼1,465 −d
2þqþW∞ 2nþa
aþz−0,015 (106)L 344/190 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
nar an þn2−P2
4−500 W ∞−Wið250Þ  n
aþW∞−Wað250Þ  nþa
ah i
>67,5, läge på i stort sett krökt spår:
Ea¼anþn2−P2
4
500þ1,465 −d
2þq 2nþa
aþWið250Þn
aþWað250Þnþa
aþzþxa½ >0−0,150(107)
med x a¼1
750anþn2−P2
4−75 
þWið150Þ−Wið250Þ  n
aþWað150Þ −Wað250Þ  nþa
a(108)
Dragfordon för vilka spelet w varierar olinjärt med spårets krökning (undantagsfall)
För varje sektion på dragfordonet skall den minskning som används vara den största som erhålls vid tillämpningen av ovan
nämnda formler, i vilka det värde på R som skall användas är det som ger det högsta värdet för delen mellanhakparenteserna och formel 101 eller 106.
Inre minskningar E
i(med n=n i)
När∞>R≥250
Ei¼an−n2þp2
4−67,5
2RþwiðRÞ2
6643
775þ1,465 −d
2þqþz−0,015 (104)
När 250>R≥150
Ei¼an−n2þp2
4−75
2RþwiðRÞ2
6643
775þ1,465 −d
2þqþz (105)
I praktiken saknar formlerna 105 och 110 effekt, eftersom förändringarna av förskjutningen w, genom effekten av att
variabelns spel upphör, endast förekommer då R>250.
När∞>R≥250
Ea¼anþn2−p2
4−67,5
2RþwiðRÞn
aþwaðRÞnþa
a2
6643
775þ1,465 −d
2þq 2nþa
aþz−0,015
När 250>R≥150
Ea¼anþn2þp2
4−75
2RþwiðRÞn
aþwaðRÞnþa
a2
6643
775þ1,465 −d
2þq 2nþa
aþz
Yttre minskningar E i(där n=n a)
När∞>R≥250
Ea¼anþn2−p2
4−67,5
2RþwiðRÞn
aþwaðRÞnþa
a2
6643
775þ1,465 −d
2þq 2nþa
aþz−0,015 (109)
När 250>R≥150
Ea¼anþn2þP2
4−75
2RþWiðRÞn
aþWaðRÞnþa
a2
6643
775þ1,465 −d
2þq 2nþa
aþz (110)
C.5.3.4.2. Inskränkningsformler tillämpliga på multipla enheter (mått i meter)*
För multipla enheter med en motordriven boggi och en löpboggi (se tabell för profil G1):
Inre minskningar E i(1)
Sektioner mellan boggicenter8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/191
Ei¼1,465 −d
2þqþW∞a−nμ
aþW0
∞nμ
aþz−0,015 (101a)
Ei¼anμ−n2
μþP2
4:a−nμ
aþP02
4:nμ
a
500þ1,465 −d
2:a−nμ
aþqþWið250Þa−nμ
aþW0
ið250Þnμ
aþzþ
xi½ >0−0,150(102a)
med
xi¼1
750anμ−n2
μþP2
4:a−nμ
aþP02
4:nμ
a−75 
þWið150Þ−Wið250Þ  a−nμ
aþ
W0
ið150Þ−W0
ið250Þ nμ
a(103a)
Yttre minskningar E aför motordriven boggiände (längst fram i färdriktningen)
Sektioner utanför boggicentren (där n=n a)
Ea¼1,465 −d
2þq 2nþa
aþW∞nþa
aþW0
∞n
aþz−0,015 (106a)
Ea¼anþn2−P2
4:nþa
aþP02
4:n
a
500þ1,465 −d
2:nþa
aþq2nþa
aþW0
ið250Þn
aþWað250Þnþa
aþzþ
xa½ >0−0,150(107a)
med
xa¼1
750anþn2−P2
4:nþa
aþP02
4:n
a−75 
þW0
ið150Þ−W0
ið250Þ n
aþWað150Þ −Wað250Þ  nþa
a(108a)
(1), (2) Den minskning som skall tillämpas för ett visst värde är den största som fås enligt följande formler:
— 101a eller 102a och 103a;
— 106a eller 107a och 108a;
Yttre minskningar E a(1)för löpboggiände (längst fram i färdriktningen)
Sektioner utanför boggicentren (där n=n a)
Ea¼1,465 −d
2þq 2nþa
aþw∞n
aþw0
∞nþa
aþz−0,015 (106b)
Ea¼anþn2þp2
4:n
a−p02
4:nþa
a
500þ1,465 −d
2þq 2nþa
aþwið250Þn
aþw0
að250Þnþa
aþzþ
xa½ >0−0,150(107b)
xa¼1
750anþn2þp2
4:n
a−p02
4:nþa
a−75 
þwið150Þ−wið250Þ  n
aþw0
að150Þ−w0
að250Þ nþa
a(108b)
(1) Den minskning som skall tillämpas för ett visst värde är den största som fås enligt följande formler:
106b eller 107b och 108b.
C.5.3.4.3. Inskränkningsformler tillämpliga på personvagnar och andra fordon för passa-
gerare (mått i meter)
För personvagnar med boggier, med undantag för själva boggierna med tillhörande delar.
Personvagnar för vilka spelet w är oberoende av spårlägesradie eller varierar linjärt med krökningen.
Inre minskningar E i
Sektioner mellan boggicentren (där n=n i)
när an −n2þp2
4−500 w ∞−wið250Þ 
250 1,465 −d ð Þ þ 67,5
läge på i stort sett rakt spår:
Ea¼1,465 −d
2þqþw∞þz−0,015 (201)L 344/192 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
när an −n2þp2
4−500 w ∞−wið250Þ 
>250 1,465 −d ð Þ þ 67,5
läge på i stort sett krökt spår:
Ei¼an−n2þp2
4
500þqþwið250Þ þzþxi½ >0−0,150(202)
med x i¼1
750an−n2þp2
4−75 
þwið150Þ−wið250Þ (203)
Yttre minskningar E a
Sektioner utanför boggicenter (där n=n a)
När an þn2−p2
4−500 w ∞−wið250Þ  n
aþw∞−wað250Þ  nþa
ah i
250 1,465 −d ð Þn
aþ67,5
läge på i stort sett rakt spår:
Ea¼1,465 −d
2þqþw∞ 2nþa
aþz−0,015 (206)
När an þn2−p2
4−500 w ∞−wið250Þ  n
aþw∞−wað250Þ  nþa
ah i
>250 1,465 −d ð Þn
aþ67,5
läge på i stort sett krökt spår:
Ea¼anþn2−p2
4
500þ1,465 −d
2:nþa
aþq2nþa
aþwið250Þn
aþwað250Þnþa
aþzþxa½ >0−0,150(207)
med x a¼1
750anþn2−p2
4−75 
þwið150Þ−wið250Þ  n
aþwað150Þ −wað250Þ  nþa
a(208)
Personvagnar för vilka spelet w varierar olinjärt med krökningen.
För varje sektion på personvagnen skall den minskning som används vara den största som erhålls vid tillämpningen av ovan
nämnda formler, i vilka det värde på R som skall användas är det som ger det högsta värdet för delen mellanhakparenteserna och formel 201 eller 206.
Inre minskningar E
i(där n=n i)
När∞>R≥150
Ei¼an−n2þp2
4−75
2RþwiðRÞ2
6643
775þqþz(204)
Yttre minskningar E i(där n=n a)
När∞>R≥250
Ea¼anþn2−p2
4−67,5
2RþWiðRÞn
aþWaðRÞnþa
a2
6643
775þ1,465 −d
2:nþa
aþq2nþa
aþz−0,015
När 250>R≥150
Ea¼anþn2−p2
4−75
2RþWiðRÞn
aþWaðRÞnþa
a2
6643
775þ1,465 −d
2:nþa
aþq2nþa
aþz8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/193
C.5.4. Profil GB-M6
C.5.4.1. Allmänt
Den kinematiska profilen GB-M6 kan användas för tjänster som trafikerar det belgiska nätverket (SNCB).
Den kinematiska profilen GB-M6 baseras på samma principer som profilen G1. Den är anpassad till SNCB:s infrastruktur
och dess inskränkningsformler är på samma sätt anpassade vad gäller kontrollradier och tillåtna projektioner i kurvor.
De tillåtna projektionerna är mer generösa än de för profilen G1 och gör det möjligt att framföra bredare fordon.
Vad gäller strömavtagaren, förutom föreskrifterna i UIC-norm 505-1 som medger trafik med fordon utrustade med
1 950 mm breda strömavtagare, medger SNCB:s infrastruktur även 1 760 mm breda strömavtagare monterade på mer
flexibla fordon med egenskaper enligt följande: s≤0,4 och (q+w)≤0,065 m.
Boggierna, så väl som hjälpkomponenter, som är monterade på fordon som är byggda efter denna profil följer strikt reglerna
för profilen G1.
Upphängda delar placerade på en nivå, eller som kan sträcka sig ner under en nivå, mindre än 100 mm ovanför löpbanan på
grund av vertikala rörelser beräknas i enlighet med reglerna för G1.
När, på grund av vertikala rörelser, en punkt som är placerad nära nivån 1 170 mm kan höjas över eller komma ner under
denna nivå, är det nödvändigt att beakta minsta tillåtna bredd, genom att antingen använda formlerna som reglerar delarnaovanför 1 1170 mm eller de formler som reglerar delarna under eller vid nivån 1 170 mm.
Valet mellan inskränkningsformlerna för dragenheter eller för löpenheter görs på samma sätt som för profilen G1, baserad
på adhesionskoefficienten vid start.L 344/194 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
C.5.4.2. Referensprofil för kinematisk lastprofil GB-M6
Figur C29
C.5.4.3. Inskränkningsformler
C.5.4.3.1. Dragfordon
a) Inskränkningsformler för h>1 170 mm.
Sektioner mellan boggicenter
Närn a−nð Þ þp2
4
800−w∞−wið400Þ 
0,015
Ei¼1,465 −d
2þqþw∞þz−0,015
Närn a−nð Þ þp2
4
800−w∞−wið400Þ 
>0,015
Ei¼n a−nð Þ þp2
4
800þwið400Þ þ1,465 −d
2þqþzþxiþ ðyiÞ>0 
>0−0,0308.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/195
med x i¼6
10n a−nð Þ þp2
4
8002
6643
775−0,042 −wið400Þ−wið250Þ 
med yi¼16
15n a−nð Þ þp2
4
8002
6643
775−0,108 −wið250Þ−wið150Þ 
Sektioner utanför boggicenter
Närn aþn ð Þ −p2
4
800−w∞−wið400Þ  n
aþw∞−wað400Þ  nþa
ah i
0,015
Ea¼1,465 −d
2þqþw∞ 2nþa
aþz−0,015
Närn aþn ð Þ −p2
4
800−w∞−wið400Þ  n
aþw∞−wað400Þ  nþa
ah i
>0,015
Ea¼n aþn ð Þ −p2
4
800þqþwið400Þ  n
aþqþwað400Þ  nþa
aþ1,465 −d
2 2nþa
aþzþxaþ ðyaÞ>0 
>0−0,030
med x a¼6
10n aþn ð Þ −p2
4
8002
6643
775−0,042 −w
ið400Þ−wið250Þ  n
aþwað400Þ −wað250Þ  nþa
ah i
med ya¼16
15n aþn ð Þ −p2
4
8002
6643
775−0,108 −wið250Þ−wið150Þ  n
aþwað250Þ −wað150Þ  nþa
ah i
c) Inskränkningsformler för höjderna 100<h≤1 170 mm.
Sektioner mellan boggicenter
Närn a−nð Þ þP2
4
2000−W∞−Wið1000Þ 
0,005
E1¼1,465 −d
2þqþW∞þz−0,015
Närn a−nð Þ þP2
4
2000−W∞−Wið1000Þ 
>0,005
Ei¼n a−nð Þ þP2
4
2000þ1,465 −d
2þqþWið1000Þ þzþxi½ >0−0,020
med x i¼17
3n a−nð Þ þP2
4
20002
6643
775−0,150 −Wið1000Þ −Wið150Þ 
Sektioner utanför boggicenter
Närn aþn ð Þ −P2
4
2000−W∞−Wið1000Þ  n
aþW∞−Wað1000Þ  nþa
ah i
0,005L 344/196 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
Ea¼1,465 −d
2þqþW∞ 2nþa
aþz−0,015
Närn aþn ð Þ −P2
4
2000−W∞−Wið1000Þ  n
aþW∞−Wað1000Þ  nþa
ah i
>0,005
Ea¼n aþn ð Þ −P2
4
2000þ1,465 −d
2 2nþa
aþqþWið1000Þ  n
aþqþWað1000Þ  nþa
aþzþxa½ >0−0,020
med xa¼17
3n aþn ð Þ −P2
4
20002
6643
775−0,150 −W
ið1000Þ −Wið150Þ  n
aþWað1000Þ −Wað150Þ  nþa
ah i
C.5.4.3.2. Löpfordon
a) Inskränkningsformler för höjden h>1 170 mm.
Sektioner mellan boggicenter
Närn a−nð Þ þp2
4
800−w∞−wið400Þ 
1,465 −d
2
Ei¼1,465 −d
2þqþw∞þz−0,015
Närn a−nð Þ þp2
4
800−w∞−wið400Þ 
>1,465 −d
2
Ei¼n a−nð Þ þp2
4
800þqþwið400Þ þzþxiþyi 
>0h i
>0−0,015
med x i¼6
10n a−nð Þ þp2
4
8002
6643
775−0,042 −wið400Þ−wið250Þ 
med yi¼16
15n a−nð Þ þp2
4
8002
6643
775−0,108 −w
ið250Þ−wið150Þ 
Sektioner utanför boggicenter
Närn aþn ð Þ −p2
4
800−w∞−wið400Þ  n
aþw∞−wað400Þ  nþa
ah i
1,465 −d
2 n
aþ0,015
Ea¼1,465 −d
2þqþw∞ 2nþa
aþz−0,015
Närn aþn ð Þ −p2
4
800−w∞−wið400Þ  n
aþw∞−wað400Þ  nþa
ah i
>1,465 −d
2 n
aþ0,015
Ea¼n aþn ð Þ −p2
4
800þqþwið400Þ  n
aþqþwað400Þ  nþa
aþ1,465 −d
2 nþa
aþzþxaþya 
>0h i
>0−0,030
med x a¼6
10n aþn ð Þ −p2
4
8000
BB@1
CCA−0,042 −wið400Þ−wið250Þ  n
aþwað400Þ −wað250Þ  nþa
ah i8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/197
med ya¼16
15n aþn ð Þ −p2
4
8000
BB@1
CCA−0,108 −wið250Þ−wið150Þ  n
aþwað250Þ −wað150Þ  nþa
ah i
b) Inskränkningsformler för höjderna 100<h≤1 170 mm.
Sektioner mellan boggicenter
Närn a−nð Þ þp2
4
2000−w∞−wið1000Þ 
1,465 −d
2−0,010
Ei¼1,465 −d
2þqþw∞þz−0,015
Närn a−nð Þ þp2
4
2000−w∞−wið1000Þ 
>1,465 −d
2−0,010
Ei¼n a−nð Þ þp2
4
2000þqþwið1000Þ þzþ ½xi>0−0,005
med x i¼17
3n a−nð Þ þp2
4
20000
BB@1
CCA−0,150 −wð1000Þ −wið150Þ 
Sektioner utanför boggicenter
Närn aþn ð Þ −p2
4
2000−w∞−wið1000Þ  n
aþw∞−wað1000Þ  nþa
ah i
1,465 −d
2 n
aþ0,005
Ea¼1,465 −d
2þqþw∞ 2nþa
aþz−0,015
Närn aþn ð Þ −P2
4
2000−W∞−Wið1000Þ  n
aþW∞−Wað1000Þ  nþa
ah i
>1,465 −d ð Þ
2 n
aþ0,005
Ea¼n aþn ð Þ −P2
4
2000þ1,465 −d
2 nþa
aþqþWið1000Þ  n
aþqþWað1000Þ  nþa
aþzþxa½ >0−0,020
med
xa¼17
3n aþn ð Þ −P2
4
20000
BB@1
CCA−0,050 −Wið1000Þ −Wið150Þ  n
aþWað1000Þ −Wað150Þ  nþa
ah i
C.6. TILLÄGG 1
C.6.1. Lastprofil för rullande materiel
C.6.1.1. Villkor avseende dörrar, fotsteg och fotbräden
1. Vagnsdörrar
a) I öppet läge, får vagnsdörrar vars understa del är minst 1 050 mm ovanför rälsens översida, när fordonet är i sitt lägsta
tillåtna läge för buffertarna, sträcka sig utanför fordonets minskade fria rum med högst 200 mm.L 344/198 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
På fordon byggda efter 1 januari 1986, måste vagnsdörrar uppfylla detta krav även vid öppnandet av dörr.
Detta krav gäller inte dörrar med gångjärn monterade på personvagnar före 1 januari 1980.
b) Vid växlingshastigheter på upp till 30 km/h skall spelet i sidled normalt inte överskrida 0,02 m
För dörrar i korgsidorna som är placerade utanför boggicentren och vars underkanter är placerade mindre än
1 050 mm ovanför rälsens översida, kan den nödvändiga minskningen av profilen, i den lägsta tillåtna, buffertläget
980 mm, minskas.
— vid öppning och
— i öppet läge
med högstwa−0,02 ð Þ nþa ð Þ
a
Detta gäller endast om w a> 0,02 m
Det skall vara tillåtet att använda dörrar som uppfyller kraven i både a) och b) ovan. I så fall måste kraven i a) uppfyllas
även vid öppnandet av dörr.
2. Fotsteg och fotbräden
När det understa fotsteget är indragbart, får den nödvändiga minskningen av lastprofilen för körning med fotsteget nere
minskas högst med värdet:
win
aþwanþa
a
C.7. TILLÄGG 2
C.7.1. Lastprofil för rullande materiel
C.7.1.1. Hoptryckning av fjäderupphängningar i de områden som är utanför stödpolygonen B, C och D
1. För alla fordon, och särskilt godsvagnar, kan det vara nödvändigt att ta hänsyn till ytterligare vertikala rörelser fz på
grund av fordonskorgens lutning (vridning, sättning) till följd av, exempelvis, en ej centrerad last eller trycksänkning ien pneumatisk fjäderupphängning.
Följande förenklade formler kan användas för dessa extra hoptryckningar.
— I sidled: berörda zoner B och C
Hoptryckning i fas på 2 boggier och en enskild räl.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/199
— I längsled: berörda zoner C och D
Hoptryckning på enskild boggi eller axel.
— Nedböjning av en primär upphängningsfjäder och en sekundär upphängningsfjäder eller tömd pneumatisk
fjäderupphängning
(beräkningsprincip zon C).L 344/200 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
Nedböjning (under initialt skede).
Förklaring:
Niveau 1: Nivå 1Etat de charge minimal: Minsta belastning:
Talonnement du ressort de suspension primaire/secondaire: Genomslag i primär/sekundär upphängningsfjäder
Formule approchée: Approximativ formel
C.8. TILLÄGG 3 LASTPROFIL FÖR RULLANDE MATERIEL
C.8.1. Beräkning av lastprofilen för fordon med korglutning
C.8.1.1. Allmänt
Godkännandet för internationell trafik för rullande materiel utrustade med lutande korgsystem skall underställas bilaterala
eller multilaterala överenskommelser mellan de berörda järnvägarna.
C.8.1.2. Omfattning
Detta tillägg behandlar metoden att beräkna lastprofilen för fordon med korglutning, vilka hädanefter benämns med
förkortningen TBV (tilting body vehicle).
Avsnitten C.8.2, C.8.3 och C.8.4 handlar om den tekniska analysen av beräkningen av lastprofilen för TBV.Avsnitt C.8.5 belyser villkoren för lutning och hastigheten hos TBV.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/201
C.8.1.3. Tillämpningsområde
En TBV definieras som en fordon på vilket korgen kan utföra en vridrörelse i förhållande till löpverket när fordonet passerar
genom en kurva, med syfte att kompensera för centrifugalkraften.
Uppkomsten och införandet av tågsätt bestående av fordon utrustade med korglutningssystem i internationell trafik krävde
att vissa förändringar gjordes av de regler som avser beräkningar av lastprofiler för konventionella fordon.
Detta tillägg behandlar beräkningsregler för TBV för att uppnå största lastprofil för fordonskonstruktionen.
C.8.1.4. Bakgrund
TBV-konceptet började utvecklas under åren 1970-80 i flera europeiska länder för att kunna köra med högre hastighet på
befintliga linjer utan försämrad komfort för passagerare.
Hastigheten i kurvor är begränsad för järnvägsfordon på grund av den kraft i sidled som påverkar passagerarna: denna gräns
för okompenserad acceleration är i storleksordningen 1 till 1,3 m/s2.
TBV-enheter, i synnerhet de som är utrustade med aktiva system, kan köra med högre värden på okompenserad acceleration
(till exempel 1,82 m/s2för FIAT ETR 450-tåget, motsvarande en rälsförhöjningsbrist på 278 mm) eftersom lutningen av
korgen gör att de värden på acceleration i sidled som känns av passagerarna kan minskas.
C.8.1.5. Villkor avseende säkerhet
Konstruktörerna av TBV-enheter skall tillhandahålla bevis för att fordonen uppfyller lastprofilen under alla olika driftsfall
som planeras.
Förutom beräkningen av lastprofilen skall konstruktören tillhandahålla en rapport om antagna kriterier och om de
anordningar på vilka säkerheten beror, det är anordningar som måste vara ”felsäkra”.
Fall med fel som kan resultera i att TBV-enheten överskrider referensprofilen skall undersökas av konstruktören. Beroende på
hur allvarliga deras följder är skall särskilda åtgärder vidtas av järnvägarna, som kan gälla järnvägsdriften, larm, varningar tillförare, etc.
Konstruktören skall även garantera att lutningssystemet är så utformat att enheterna inte kan köra med värden på
okompenserad acceleration högre än det värden som är tillåtna för konventionella fordon om lutningssystemet fallerar.
C.8.1.6. Använda symboler
Följande tilläggssymboler används i detta tillägg:
IP = värde på den rälsförhöjningsbrist som beaktas för denna TBV
IC = värde på den största rälsförhöjningsbrist som tillåts av järnvägens banavdelning 1)
E = värde på rälsförhöjningen
zP = kvasistatisk förskjutning fastställd enligt behoven för TBV-enheter
C.8.2. Grundvillkor för fastställande av lastprofil för TBV-enheter
Vid beräkningen av lastprofilen för TBV-enheterna skall alla driftsförhållanden undersökas både med lutningssystemet aktivt
och inaktivt.
De sämsta fallen skall undersökas, i synnerhet följande:
SITUATION 1) fall med ett fordon som kör i en kurva med största rälsförhöjningsbrist (största korglutning),
SITUATION 2) fall med ett fordon som står stilla i en kurva. När en aktiv TBV stoppas i en kurva är dess läge inte
annorlunda än det för ett konventionellt fordon och kan, av den anledningen, hanteras med
användning av de principer och formler som är tillämpliga på ett konventionellt fordon.
Observera även att för vissa typer av TBV-enheter, sådana som TALGO, finns ingen kvasistatisk lutning z på grund av
flexibiliteten, dvs. s=0.L 344/202 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
Motiveringen till behovet av att beakta denna parameter, bestämd av järnvägarnas banavdelningar, vid måttberäkningar av rullande
materiel ges i avsnitt C.8.3.2.2.
C.8.2.1. Typer av korglutningssystem
Trots ovanstående kan de olika utformningarna av lutningssystem grupperas efter den metod som korgen lutas med. Denna
lutning kan uppnås antingen genom naturlig eller likvärdig lutningsrörelse (passiv lutning) när vridningscentrum för korgenär ovanför korgens tyngdkraftcentrum, såsom enligt TALGO-systemet, eller med domkrafter som lutar korgen i förhållandetill kurvradien och hastigheten (genom en aktiv lutningsrörelse såsom enligt FIAT-systemet).
Låt oss undersöka tillåten korglutning för de olika korglutningssystemen.Vad gäller TBV utrustad med AKTIVA system , utsätts korgarna för kvasistatisk lutning orsakad av den okompenserade
accelerationen: Denna är dock inte den samma som den korglutning som separat tillförs av systemet. I figur 1a visas
lutningsprincipen för ett fordon med aktivt lutningssystem.
Figur C30
Den faktiska rörelsen kan uppdelas i en vridning på grund av rullningen (rörelse 1) och en på denna av det aktiva systemet
överlagrad vridning (rörelse 2).
Vad gäller PASSIVA system lutar korgen naturligt under påverkan av ansatt centrifugalkraft, som är proportionell mot
rälsförhöjningsbristen.
Ifigur 1b visas lutningsprincipen för ett fordon med naturlig eller passiv lutning.
Figur C31
8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/203
C.8.3. Analys av formlerna
C.8.3.1. Grundformler
Beroende på de olika typerna av TBV som skall undersökas (personvagnar, rälsbussar och multipla enheter) skall
motsvarande formler för profilen G1 användas, till vilka skall tillföras alla ändringar som framläggs i detta tillägg.
C.8.3.2. Ändringar som skall göras i formlerna för TBV
För TBV måste den korgens största lutning motsvarande största rälsförhöjningsbristen IP beaktas. Med detta krav måste
följande termer i inskränkningsformlerna omprövas.
a) Spel i sidled: (1,465-d)/2, q och w (1)
Symbolen för förskjutning i sidled skall normalt sett beakta centrifugaleffekten.De ändringar som krävs diskuteras i avsnitt C.8.3.2.1.
b) Kvasistatiska förskjutningar ”z”
Termen z är giltig under förutsättning att fordonet under färd inte överskrider värdet IP=200 mm på
rälsförhöjningsbristen.
Eftersom TBV kan överskrida detta värde och, allmänt sett, på grund av det faktum att de kan färdas med värden på
rälsförhöjningsbristen IP som är större än de som anges av banavdelningen (IC), krävs några ändringar i formeln vilkadiskuteras i avsnitt C.8.3.2.2.
c) För vissa typer av TBV, särskilt de aktiva typerna, måste ytterligare en term tillföras, som beaktar den korglutning som
införs av systemet, formlerna för beräkning av minskningarna (se avsnitt C.8.3.2.3).
C.8.3.2.1. Uttryck för värden på spel i sidled när korgen lutar
Villkoret för största korglutning uppstår endast då fordonet färdas i en kurva med största värde på IP.
Eftersom fordonet utsätts för mycket stora centrifugalkrafter mot kurvans utsida skall termerna för förskjutningar i sidled
omprövas.
— Spelet w skall tas mot kurvans utsida.
— För spelen (1,465-d)/2 och q är det nödvändigt att skilja mellan boggifordon och fordon med oberoende hjul.
Boggifordon, beräkning av spel i kurvans insida:Prov på spåret har visat att för boggifordon, kör vissa axlar runt kurvan med flänsen i kontakt med yttre rälen, medan andra
inte ständigt behåller denna kontakt. Som en följd därav och av säkerhetsskäl skall ovanstående spel betraktas som lika mednoll.
Boggifordon, beräkning av spel i kurvans utsida:
Spelen (1,465-d)/2 och q skall tas, likaså av säkerhetsskäl, på kurvans utsida.
Fordon med oberoende hjul.Proven har bekräftat att spelen (1,465-d)/2 och q uppstår mot kurvans utsida.L 344/204 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
(1) Vid beräkningen av TBV måste denna term mätas på höjden hc ovanför rälsens löpbana. Den kan ha olika värden för ett och samma
givna fordon, beroende på konfiguration, enligt lutningstekniken och möjlig återcentrering av korgen.
C.8.3.2.2. Kvasistatisk förskjutning för en TBV
För att erhålla spelrummet i förhållande till strukturer måste banavdelningen tillföra vissa termer till referensprofilens mått.
De kvasistatiska förskjutningarna för fordon beräknas med formeln nedan:
0,4
1,5EouI−0,05 ½ >0h−0,5ð Þ>0
Största tillåtna värde för E eller I är 200 mm.
Varje infrastrukturförvaltare bestämmer ett eget största värde på I för sina egna linjer. De värden som normalt används ligger
mellan 90 och 180 mm.
Fordon får vid färd inte överskrida detta största värde på I.
Å andra sidan uppnår TBV högre värden. Detta innebär att deras mått måste kontrolleras med en annan beräkning av de
kvasistatiska förskjutningarna.
Precis som för konventionella fordon inför effekten av en rälsförhöjningsbrist en korglutning för TBV-enheter runt den
längsgående axeln, en vridning som orsakas av fjäderupphängningssystemets flexibilitet. I formlerna beaktas de kvasistatiskaförskjutningarna som motsvarar denna vridning i termen ”z”. Eftersom TBV kan köra med rälsförhöjningsbrister på upp till
I
pär det nödvändigt att omarbeta beräkningen av denna term (zP).
Det är lämpligt att införa denna nya term zP, vars formel tar hänsyn till den totala kvasistatiska lutningen orsakad av IP, i
förhållande till den som beaktas av banavdelningen, IC (se avsnitten C.3.2.2.1 och C.3.2.2.2).
Dessutom är det för de aktiva lutningssystemen nödvändigt att beakta en tilläggsterm (se avsnitt C.3.2.3), eftersom den
korglutning som ska kompensera för centrifugalkraften är oberoende av lutningen på grund av rullningen.
C.8.3.2.2.1. Uttryck för de kvasistatiska förskjutningarna zP för minskningarna i
kurvans insida
Under påverkan av sidoacceleration motsvarande värden på IP större än 0, lutar fordonskorgen, på grund av
fjäderupphängningarnas flexibilitet, mot kurvans utsida när aktiv lutning används och mot insidan av kurvan när passiv
lutning används. I följande figurer visas denna typ av förskjutning från läget I=0. På grund av de olika lutningssätten, med
aktiva system är förskjutningarna störst vid den övre delen av fordonskorgen, medan de med passiva system är störst vid denundre delen av fordonskorgen.
Figur C32
AKTIVA system
Anmärkning: Lutningen som införs av systemet är inte återgiven här.
— Eftersom referensprofilen beaktas sett från kurvans insida, rör sig punkterna på fordonet som är placerade på en höjd
h>hc bort från profilen. Värdet på denna förskjutning kommer vid beräkningen bära ett minustecken.
Motsvarande är sant för punkter placerade på höjden h<hc.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/205
Figur C33
PASSIVA system
— Eftersom referensprofilen beaktas sett från kurvans insida, rör sig punkterna på fordonet som är placerade på en höjd
h<hc bort från profilen. Värdet på denna förskjutning kommer vid beräkningen bära ett minustecken.
— Motsvarande är sant för punkter placerade på höjden h>hc.
De förskjutningar som motsvarar de olika lutningar som visas i figurerna C2a och C2b anges nedan.
För en TBV med ett aktivt system som färdas i en kurva med en rälsförhöjningsbrist IP är de kvasistatiska
förskjutningarna:
Zp¼S
1,5·Ip·h−hc ð Þ med η0<1°
För en TBV med ett passivt system utsatt för en rälsförhöjningsbrist IP är de kvasistatiska förskjutningarna:
Zp¼S
1,5·Ip·h−hc ð Þ med η0<1°
Det är nödvändigt att uppmärksamma det faktum att värdet på s är specifikt för den beräknade situationen, och kan därför
påverkas av korglutningssystemets funktion.
C.8.3.2.2.2. Uttryck för de kvasistatiska förskjutningarna zP för minskningarna i
kurvans utsida
Under påverkan av sidoacceleration (motsvarande värden på IP>0) lutar fordonskorgen på en aktiv TBV, på grund av
fjäderupphängningarnas flexibilitet, mot kurvans utsida och mot insidan av kurvan för en passiv TBV-enhet.
Liksom i figurerna C2a och C2b visas i figurerna C3a och C3b denna typ av förskjutning från läget I=0.L 344/206 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
Figur C34
AKTIVA system
Anmärkning: Lutningen som införs av systemet är inte återgiven här.
— Eftersom referensprofilen beaktas sett från i kurvans utsida, rör sig punkterna på fordonet som är placerade på en höjd
h>hc närmare profilen. Värdet på denna förskjutning kommer vid beräkningen bära ett plustecken.
— Motsvarande är sant för punkter placerade på höjden h<hc.
Figur C35
PASSIVA system
— Eftersom referensprofilen beaktas sett från kurvans utsida, rör sig punkterna på fordonet som är placerade på en höjd
h<hc närmare profilen. Värdet på denna förskjutning kommer vid beräkningen bära ett plustecken.
— Motsvarande är sant för punkter placerade på höjden h>hc.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/207
När fordonet färdas i en kurva rör de sig närmare referensprofilen (på den yttre sidan) proportionell mot värdet på IP. Om
villkoret IP>IC föreligger, kommer de avstånd som beaktas av banavdelningen för placering av hinder inte vara tillräckliga.Eftersom placeringen av hinder inte kan ifrågasättas, skall de minskningar som beräknas för fordon, om så krävs, ökas medett värde motsvarande skillnaden mellan de kvasistatiska förskjutningarna på grund av IP och de som beaktas avbanavdelningen eller:
Aktiva system
z¼
s
1,5:Ip:h−hc ð Þ −0,4
1,5:Ic−0,05ð Þ: h−0,5ð Þ>0 
>0
Passiva system
z¼−s
1,5:Iph−hc ð Þ −0,4
1,5:Ic−0,05ð Þ: h−0,5ð Þ>0 
>0
Man bör komma ihåg att
— formlerna gäller då IP>IC,
— det kommer vara nödvändigt att hitta en tillämpningsfas motsvarar ett verkligt fall, kombinationen av värdena på IP
och IC som ger ett värde på zP som gör minskningen så stor som möjligt:
— fordonets lutningssystem måste säkerställa följande för mellanvärden på IP (märkt IP'), som motsvarar mellanvärden
på rälsförhöjningsbristen Ic':
I0
pIp
Ic:I0
c
Dessutom måste de villkor som ges i avsnitt C.5.1 uppfyllas.
C.8.3.2.3. AKTIVA system: förskjutningar på grund av korglutning
När en TBV med aktivt system färdas genom en kurva med en hastighet sådan att IP>0, baserat på mätning av värdet på vissa
parametrar (hastighet, rälsförhöjningsbrist, kurvradie) upprättar lutningssystemet korglutningsvinkeln β.
Vinkeln βär oberoende av lutningen på grund av fjäderupphängningarnas flexibilitet.
Figur C36
L 344/208 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
I figur 4 återges följande värden:
ho: höjden på korgens vridningscentrum som införs av systemet.
β: värdet på korglutningsvinkeln, i förhållande till systemets bärplan. Denna vinkel som införs av systemet är en
funktion av rälsförhöjningsbristen IP.
Eftersom vinkeln βkan vara så stor som 10o, får inte förskjutningens vertikala komponent förbises och den skall beaktas vid
beräkningen för verkliga fall.
Om endast förskjutningarna i sidled beaktas kan ungefärliga värden hittas med följande formel:tanβ (h - h
0)
Denna term skall med tanke den vridriktning som införs av systemet,
— bära ett plustecken vid beräkningarna på kurvans insida,
— bära ett minustecken vid beräkningarna på kurvans utsida.
C.8.4. Tillhörande regler
— Formlerna gäller för IP>IC.
— Uttrycket för termen zP skall specificeras och förklaras, fall för fall, när formlerna tillämpas på varje typ av system,
med hänsyn tagen till olika stopp, vridcentra, etc.
— Det skall betonas att parametrarna, s, h coch w, i överensstämmelse med de tekniska principerna för TBV-enheten, för
varje givet fordon har olika värden beroende på de beräkningsfall som berörs.
— Det största värdet för minskningarna skall beräknas beroende på de olika värden som IP och IC kan anta (och av
vinkeln βför aktiva TBV, se avsnitt C.3.2.3). Av detta skäl bör konstruktören av TBV tänka på de mest utskjutande
delarna som tillåts på korgen vid färd över olika linjeavsnitt (rakt spår, övergångar, kurvor) och de möjliga toleransernamed avseende på fordonets effektiva läge (på grund av fördröjd aktivering av system, tröghet, friktion, etc.).
— De delar av TBV som inte sitter på korgen och därför inte lutar är alltid utsatta för en storlek på okompenserad
acceleration som är större än vad som normalt godtas. För dessa föremål (såsom boggier och i vissa fall
strömavtagaren), skall en tilläggsterm användas för att ta hänsyn till minskningen när den lutande korgen kontrolleras.
denna term har utseendet:S
1,5Ip−Ic ð Þ h−hc ð Þ
Dessutom skall ingen hänsyn tas till termen tanβ (h - h 0) för dessa delar (se avsnitt C.3.2.3).
— Detta tillägg har utvecklats på grundval av information som är tillämplig på TBV-enheter som nu är trafik. Andra
antaganden och ändringar av formlerna kan tillföras, i framtiden, sedan nya typer av TBV-enheter har utvecklats.
— När undersökningen av alla fall som vi ansåg vara kritiska har slutförts skall en jämförelse göras mellan de olika
tillåtna halvbreddsmåtten och det minsta värdet av höjderna h som beaktats skall väljas.
C.8.5. Kommentarer
C.8.5.1. Villkor för inställning av lutningen (TBV-enheter med aktiva system)
För att formlerna som ges i detta tillägg för beräkning av lastprofilen för TBV-enheter skall vara giltiga är det nödvändigt att
lutningssystemet garanterar att korgen lutar på ett sätt som är proportionellt mot rälsförhöjningsbristens variationer.
För de passiva systemet är detta villkor helt klart uppfyllt eftersom korgens lutning orsakas av låg rälsförhöjning.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/209
För TBV-enheter med ett aktivt system å andra sidan, är de värden som systemet inför på korgerna bestämda av
konstruktionen eller systemets inställningar.
Dessa värden skall uppfylla följande villkor för att korgarna inte skall överskrida den specificerade profilen.a) Mellanliggande värden I'P, I'C och E'' mellan 0 och det största värdet för respektive storhet skall, med tanke på
bestämmelserna för lutningssystemet, uppfylla följande villkor:
I0
P
IP¼I0
C
IC¼E0
E
b) Dessutom vad gäller kontroll i kurvans utsida, med tanke på att centrifugalkraften lutar korgen mot utsidan
(kvasistatisk förskjutning zP), skall följande villkor, avseende värdet på βför inställningen, iakttas:
tanβ (h - h 0)≥zp
Med andra ord måste systemets effekt vara större än eller lika med den kvasistatiska effekten.
C.8.5.2. Villkor avseende TBV-enheters hastighet
För TBV är det tillåtet att beräkna en största tillåtna hastighet med utgångspunkt från lastprofilen till skillnad från för andra
fordon.
Referens skall göras till det uttryck som visar sambandet mellan rälsförhöjningsbrist och hastighet:
IPorC¼0,01186·V2
PorC
R−E
Hastigheterna vP och vC är värdet för TBV respektive motsvarande tillåtna värde för spåret, enligt gällande linjehastighet.
Alltså: V PﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃIPþE
ICþEr
·VC
Från denna formel är det möjligt att härleda den största tillåtna hastigheten, som inte får överskridas av TBV, med hjälp av
följande formel:
VPﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃIPþE
ICþEr
·VC
C.8.6. Tillägg 4 Lastprofil för rullande materiel
Användning av infrastrukturens befintliga spelrum för fordon med redan fastställda parametrar
En bilateral överenskommelse krävs innan detta tillägg tillämpas.
Exempel:På ett väl underhållet rakt spår med normala defekter i spårgeometrin skall det avgörande kriteriet vara största avstånd
mellan rälernas centrum. Detta är lika med referensprofilens bredd plus marginaler för fordonets slumpmässiga rörelser pågrund av defekter i spårgeometrin (D).
D¼ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ
d
2
iþd2
aq
di,a¼1,2ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ
Σt2
i,aq
tiji¼5
i¼1
taja¼5a¼1L 344/210 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
t1 = spårets rörelse i sidled
t2 = påverkan av rälsförhöjning eller nivåskillnader mellan rälerna på 0,015 m
t3ia = oscillationer mot insidan eller mot utsidan
t4och t 5= påverkan av lastens obalans och av asymmetrier
t1¼0,025
t2¼0,15h
1,5þ0,015 h−hC ð ÞS
1,5
t3,i¼0,007 h−hC ð ÞS
1,5
t3,a¼0,039 h−hC ð ÞS
1,5
t4¼0,05 h−hC ð ÞS
1,5
t5¼0,015 h−hC ð ÞS
1,5
Följande parametrar skall användas för att bestämma marginalerna (spelrummen) som skall tillföras referensprofilen för G1:
h=3,25 mh
c=0,5 m
s=0,4
Det redan fastställda parametrarna för fordonet som undersöks kan användas, exempelvis:h=1,8 m (höjd över löpbanan för en viss korgsektion)h
c=0,7 m
s=0,24
På grundval av ovanstående parametrar kan följande värden erhållas:
— för profil G1 D= 0,113 m
— för fordonet med redan fastställda parametrar D'= 0,058 m
Skillnaden D-D'=0,055 m kan användas som grund för att bredda ett fordon med redan fastställda parametrar.
Om det extra spelrummet som omfattar slumpmässiga rörelser inte beräknas såsom anges, utan ett enhetligt totalvärde
fastställs, och om detta som resultat ger mindre dimensioner, skall detta beaktas vid beräkningen av D-D'.
Exempel: SNCF, V≤120 km/h: D SNCF=0,05+0,03=0,08 m.
Fordonet med redan fastställda parametrar kan då breddas med 0,022 m på höjden 1,8 m.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/211
BILAGA D
SAMVERKAN MELLAN FORDON OCH BANA SAMT FORDONSPROFILER
Statisk axellast, dynamisk hjulbelastning och linjär belastning
D.1 GRÄNSVÄRDEN FÖR AXELLAST HOS GODSVAGNAR ENLIGT KLASSIFICERINGEN AV LINJER
Diagram över godsvagnar som beaktas vid fastställande av linjekategori
a = avstånd mellan boggiaxlar
b = avstånd från första axel till änden på närmaste buffert
c = avstånd mellan de två inre axlarna
KategoriMassa per
axelMassa per
längdenhet
A P=16 t p=5,0 t/m 1,50 1,80 6,20 1,80 1,50
12,80
B1 P=18 t p=5,0 t/m 1,50 1,80 7,80 1,80 1,50
14,40
B2 P=18 t p=6,4 t/m 1,50 1,80 4,65 1,80 1,50
11,25
C2 P=20 t p=6,4 t/m 1,50 1,80 5,90 1,80 1,50
12,50
C3 P=20 t p=7,2 t/m 1,50 1,80 4,50 1,80 1,50
11,10
C4 P=20 t p=8,0 t/m 1,50 1,80 3,40 1,80 1,50
10,00
D2 P=22,5 t p=6,4 t/m 1,50 1,80 7,5 1,80 1,50
14,05
D3 P=22,5 t p=7,2 t/m 1,50 1,80 5,90 1,80 1,50
12,50
D4 P=22,5 t p=8,0 t/m 1,50 1,80 4,65 1,80 1,50
11,25
Öppna för E-, F- och G-linjer och för kategorierna 5 och 6.L 344/212 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
D.2 GRÄNSVÄRDEN FÖR AXELLAST HOS GODSVAGNAR ENLIGT KLASSIFICERINGEN AV LINJER
GODSVAGNAR MED TVÅ 2-AXLIGA BOGGIER
Tillåten största massa per axel P rpå de olika linjekategorierna i förhållande till måtten a och b
Värden på måtten Linjekategorier
a b D4 D3 D2 C4 C3 C2 B2 B1 A
m m t t T t
1,80 1,50
1,401,301,2022,5
21,520,5
2020
19
18,5
1818
17
16,5
1616
151514
1,70 1,50
1,401,301,2022
21
20
19,519,5
19
18
17,517,5
1716
15,515,5
151414
1,60 1,50
1,401,301,2021
20
19
18,519
18,517,5
1717
16,515,5
1515
14,5
14
13,5
1,50 1,50
1,401,301,2020
19,5
19
1818,5
18
17,5
1716,5
16
15,514,514,5
14
13,5
13
1,40 1,50
1,401,301,2019
18
18,517,517
17
16,515,515,5
15,5
151413,5
13,5
13
12
1,30 1,50
1,401,301,2018,5
18,5
181716,5
16,516,515,515
15
14,513,513
13
12,511,5
VIKTIG ANMÄRKNING: Massan per axel som visas i ovanstående tabell gäller endast om godsvagnens längd L mellan
buffertarnas ytterändar är sådan att massan per längdenhet p ligger inom den linjekategori som beaktas. I annat fall är den
tillåtna massan per axel lägre och skall vara lika med
pL
4.
Öppna för E-, F- och G-linjer och för kategorierna 5 och 6.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/213
D.3 GRÄNSVÄRDEN FÖR AXELLAST HOS GODSVAGNAR ENLIGT KLASSIFICERINGEN AV LINJER
GODSVAGNAR MED TVÅ 3-AXLIGA BOGGIER
Tillåten största massa per axel P rpå de olika linjekategorierna i förhållande till måtten a och b
Värden på måtten Linjekategorier
a b D 4 D 3 D 2 C 4 C 3 C 2 B 2 B 1 A
m m t t t t t t T t t
1,80 1,50
1,401,301,2018
18181818
18
17,5
1718
17,5
171616,5
16161616,5
16161616,5
16
15,5
1515
14,514,514,514,5
14
13,5
1313
12,5
1212
1,70 1,50
1,401,301,2017,5
17,517,517,517,5
17,5
17
16,517,5
17161616
15,515,515,516
15,515,515,516
15,5
15
14,514,5
14141414
13,5
131312,5
121212
1,60 1,50
1,401,301,2017
17171717
17
16,5
1617
1616
15,515,5
15151515,5
15151515,5
15
14,5
1414
13,513,513,513,5
1313
12,512
12
11,511,5
1,50 1,50
1,40
1,30
1,2016,5
16,5
16,5
16,516,5
16,5
16,5
1616
16
15,5
15,515
14,5
14,5
14,515
14,5
14,5
14,515
14,5
14,5
1413,5
13
13
1313
13
12,5
12,512
11,5
11,5
11,5
1,40 1,50
1,401,301,2015,5
15,515,515,515,5
15,515,515,515,5
15,515,515,514
14141414
14141414
14141412,5
12,512,512,512,5
12,512,512,511,5
11,511,511,5
1,30 1,50
1,401,301,2015
15151515
15151515
15151513,5
13,513,513,513,5
13,513,513,513,5
13,513,513,512
12121212
12121211
111111
VIKTIG ANMÄRKNING: Massorna per axel som visas i ovanstående tabell är endast giltiga om
1–måttet c är >2b; i annat fall skall inte måttet b tas som värdet på b, utan värdet
c
2eller närmaste undre värde som visas
i tabellen,
2–godsvagnens längd L mellan buffertarnas ytterändar är sådan att massan per längdenhet p ligger inom den
linjekategori som beaktas; i annat fall är den tillåtna massan per axel lägre och skall vara lika medpL
6.
Öppna för E-, F- och G-linjer och för kategorierna 5 och 6.L 344/214 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
D.4 GRÄNSVÄRDEN FÖR AXELLAST HOS GODSVAGNAR ENLIGT KLASSIFICERINGEN AV LINJER
GODSVAGNAR MED TVÅ 4-AXLIGA BOGGIER
Tillåten största massa per axel P rpå de olika linjekategorierna i förhållande till måtten a och b
Värden på måtten Linjekategorier
a b D 4 D 3 D 2 C 4 C 3 C 2 B 2 B 1 A
m m t t t t t t T t t
1,80 1,50
1,40
1,30
1,2017,5
17
17
16,516,5
16,5
16
1515,5
15
15
14,516
16
16
1616
15,5
15
1515
14,5
14
13,514,5
13,5
13,5
1313
12,5
12
11,511,5
11
10,5
10,5
1,70 1,50
1,401,301,2017,5
17
16,515,516
16
151515
15
14,5
1415,5
15,515,515,515,5
15
14,514,514,5
14
13,513,514
13,5
13
12,512,5
12
11,5
1111
10,510,5
10
1,60 1,50
1,401,301,2016,5
16
15,5
1515,5
15
14,514,515
14,5
141415
15
14,514,515
14,5
141414
13,5
131313,5
13
12,5
1212
11,5
111110,5
101010
1,50 1,50
1,401,301,2016
15,5
151515
14,5
141414,5
14131314,5
14,5
141414,5
14
13,5
1313,5
13
12,512,513
12,5
121211,5
11
10,510,510,5
10
9,59,5
1,40 1,50
1,401,301,2015
1515
14,514,5
14
13,5
1313
13
12,512,513
13131313
1313
12,513
12,5
12
11,512
1212
11,510,5
10,5
101010
10
9,59,5
1,30 1,50
1,401,301,2014,5
14,514,5
1414
13,5
131313
13
12,512,512,5
12,512,512,512,5
12,512,5
1212,5
12
11,511,511,5
11,511,5
1110,5
10,5
10109,5
9,5
99
VIKTIG ANMÄRKNING: Massorna per axel som visas i ovanstående tabell är endast giltiga om
1–måttet c är >2b; i annat fall skall inte måttet b tas som värdet på b, utan värdet
c
2eller närmaste undre värde som visas
i tabellen (1),
2–godsvagnens längd L mellan buffertarnas ytterändar är sådan att massan per längdenhet p ligger inom den
linjekategori som beaktas; i annat fall är den tillåtna massan per axel lägre och skall vara lika medpL
8.
Öppna för E-, F- och G-linjer och för kategorierna 5 och 6.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/215
(1) Omc
2<1,20 m krävs en särskild undersökning.
D.5 GRÄNSVÄRDEN FÖR AXELLAST HOS GODSVAGNAR ENLIGT KLASSIFICERINGEN AV LINJER
GODSVAGNAR MED 3 ELLER 4 BOGGIER, VARDERA MED 2 AXLAR
Tillåten största massa per axel P rpå de olika linjekategorierna i förhållande till måtten a, b och c
D.5.1 Vagnar med tre 2-axliga boggier
Om c≥2b: de värden som ges i D.2 skall antas.
Om c<2b: de värden som ges i D.2 skall antas och måttet b skall inte tas som värdet på b, utan värdetc
2eller närmaste undre
värde som visas i tabellen (1).
D.5.2 Vagnar med fyra 2-axliga boggier
Om 2,40≤c<2b: de värden som ges i D.2 skall antas och måttet b skall inte tas som värdet på b, utan värdetc
2eller närmaste
undre värde som visas i D.2.
Om c<2,40 m: de värden som ges i D.4 skall antas och det mindre av måtten a och c skall tas som värdet på a.VIKTIG ANMÄRKNING: Massorna per axel som visas i ovanstående tabell gäller endast om godsvagnens längd L mellan
buffertarnas ytterändar är sådan att massan per längdenhet p ligger inom den linjekategori som beaktas.
I annat fall är den tillåtna massan per axel lika med
pLc
6för godsvagnar med tre 2-axliga boggier,
pL
8för godsvagnar med fyra 2-axliga boggier.
Öppna för E-, F- och G-linjer och för kategorierna 5 och 6.L 344/216 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
(1) Omc
2<1,20 m krävs en särskild undersökning.
D.6 GRÄNSVÄRDEN FÖR AXELLAST HOS GODSVAGNAR ENLIGT KLASSIFICERINGEN AV LINJER
LASTGRÄNSER FÖR TVÅAXLIGA GODSVAGNAR
I tabellen nedan ges resultatet av jämförelserna i förhållande till längd över buffertar L för godsvagnar i normal användning,
dvs. för största axellaster på 22,5, 20, 18 och 16 ton.
När emellertid, såsom anges i denna norm, extra begränsningar krävs på grund av särskilda egenskaper hos godsvagnen eller
lasten eller som en följd av snabba befordringsvillkor, skall de strängare värdena tillämpas istället för de som visas i tabellen
nedan.
Lastgränser för tvåaxliga godsvagnar
Egenskaper för godsvagn Linjekategorier
L (m) P (t) A B1 B2 C D
L>7,20 22,5 32-T 36-T 40-T 45-T
20 32-T 36-T 40-T
18 32-T 36-T
16 32-T
Öppna för E, F och G linjer och för kategorierna 5 och 6.
Anmärkning: Krav på godsvagnar med en längd kortare än 7,2 m är borttagna eftersom sådana godsvagnar ännu inte har
konstruerats.
D.7 GRÄNSVÄRDEN FÖR AXELLAST HOS GODSVAGNAR ENLIGT KLASSIFICERINGEN AV LINJER
LASTGRÄNSER FÖR GODSVAGNAR MED TVÅ 2-AXLIGA BOGGIER
I tabellen nedan ges resultatet av jämförelserna i förhållande till längd över buffertar L för godsvagnar i normal användning,
dvs. för största axellaster på 22,5, 20, 18 och 16 ton.
När emellertid, såsom anges i denna norm, extra begränsningar krävs på grund av särskilda egenskaper hos godsvagnen eller
lasten eller som en följd av snabba befordringsvillkor, skall de strängare värdena tillämpas istället för de som visas i tabellen
nedan.
Lastgränser för godsvagnar med två 2-axliga boggier
Egenskaper för godsvagn Linjekategorier
L P A B1 B2 C2 C3 C4 D2 D3 D4
L>14,40 22,5 64-T 72-T 80-T 90-T
20 64-T 72-T 80-T
18 64-T 72-T
16 64-T
14,06<L<14,40 22,5 64-T 5L-T 72-T 80-T 90-T
20 64-T 5L-T 72-T 80-T
18 64-T 5L-T 72-T
16 64-T
12,80<L<14,06 22,5 64-T 5L-T 72-T 80-T 6,4L-T 90-T
20 64-T 5L-T 72-T 80-T
18 64-T 5L-T 72-T
16 64-T8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/217
Egenskaper för godsvagn Linjekategorier
L P A B1 B2 C2 C3 C4 D2 D3 D4
12,50<L<12,80 22,5 5L-T 5L-T 72-T 80-T 6,4L-T 90-T
20 5L-T 5L-T 72-T 80-T
18 5L-T 5L-T 72-T
16 5L-T 5L-T 64-T
11,25<L<12,50 22,5 5L-T 5L-T 72-T 6,4L-T 80-T 6,4L-T 7,2L-T 90-T
20 5L-T 5L-T 72-T 6,4L-T 80-T 6,4L-T 80-T
18 5L-T 5L-T 72-T
16 5L-T 5L-T 64-T
11,10<L<11,25 22,5 5L-T 5L-T 6,4L-T 80-T 6,4L-T 7,2L-T 8L-T
20 5L-T 5L-T 6,4L-T 80-T 6,4L-T 80-T
18 5L-T 5L-T 6,4L-T 72-T 6,4L-T 72-T
16 5L-T 5L-T 64-T
Egenskaper för godsvagn Linjekategorier
L P A B1 B2 C2 C3 C4 D2 D3 D4
10,00<L<11,10 22,5 5L-T 5L-T 6,4L-T 7,2L-T 80-T 6,4L-T 7,2L-T 8L-T
20 5L-T 5L-T 6,4L-T 7,2L-T 80-T 6,4L-T 7,2L-T 80-T
18 5L-T 5L-T 6,4L-T 72-T 6,4L-T 72-T
16 5L-T 5L-T 64-T
ANM.: Boggigodsvagnar med en längd över buffertarna som är mindre än 10 m finns i praktiken inte och har därför inte
beaktats.
Öppna för E-, F- och G-linjer och för kategorierna 5 och 6.L 344/218 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
BILAGA E
VÄXELVERKAN MELLAN FORDON OCH BANA SAMT FORDONSPROFILER
Mått och toleranser för hjulpar för standardprofil
Tabell E1
Benämning Hjuldiameter (mm) Minsta värde (mm) Största värde (mm)
Avstånd mellan flänsarnas kontaktytor
(SR)
SR= A R+Sd(vänster hjul)+S d(höger hjul)≥840 1 410 1 426
<840 och ≥330 1 415 1 426
Hjulvidd (A R)≥840 1 357 1 363
<840 och ≥330 1 359 1 363
Hjulringens bredd (B R) ≥330 133 140 (1)
Flänsens tjocklek (S d)≥840 22 33
<840 och ≥330 27,5 33
Flänsens höjd (S h)≥760 28 36
<760 och ≥630 30 36
<630 och ≥330 32 36
Flänsyta (q R) ≥330 6,5
Hjuls ytdefekter, t.ex. hjulplattor, avflagad
slityta, sprickor, spår, håligheter, etc.Nationella regler gäller tills en EN-standard har publicerats
(1) I detta begränsningsvärde skall skägg inräknas
Måtten S Roch A Rmäts på rälsens översida och skall jämföras med godsvagnar i lastat och olastat tillstånd och för lösa
hjulpar. För specifika vagnar kan mindre toleranser inom ovanstående gränsvärden specificeras av vagnsleverantören.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/219
Figur E1
–Symboler
L 344/220 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
BILAGA F
KOMMUNIKATION
Fordonets förmåga att överföra information mellan markbaserat system och fordon
Figur F1
Databärarläge på godsvagn.
I figur F1 (ovan) är A1 respektive A2 minsta och högsta höjd över rälsöverkant för placering av databärarnas
centrumpunkter under alla förhållanden vad gäller godsvagnens last och fjäderupphängningsrörelser:
A1 = 500 mm
A2 = 1 100 mm
Figur F2
Installationsbegränsningar för läsare av databärare
8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/221
BILAGA G
KLIMAT- OCH MILJÖFÖRHÅLLANDEN
Fuktighet
Figur G1
L 344/222 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
Figur G2
8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/223
BILAGA H
REGISTREN ÖVER INFRASTRUKTUR OCH RULLANDE MATERIEL
Registret för rullande materiel
Krav för Godsvagnsregistret
UppgiftDriftskompatibelt kri-
tiskSäkerhetskritisk Uppdateringsfrekvens
Grunduppgifter Varje år
Fordonsnummer √ √
Ägare
Innehavare √ √
Fordonstyp
(UIC 438-2}√ √
Teknisk information
Längd över buffertar √ √
Egenvikt √ √
Koppeltyp √ √
Fordonets lastprofil √ √
Hjulvidd √ √
Hjuldiameter √ √
Antal axlar och placering √ √
Läge för hjulpar/avstånd mellan inre hjulpar/
pivotavstånd√ √
Boggiavstånd (boggins axelavstånd) √ √
Säkerhetskritisk information
Bromstyp √ √
Bromsvikt/bromstal √ √
Retardationskurva √ √
Typ av parkeringsbroms √ √
Största tillåtna hastighet (lastad) √ √
Största tillåtna hastighet (olastad) √ √
Största last √ √
Största axellast √ √
Uppgifter om farligt gods (flera fält) √ √
Information som krävs vid lastning av
fordonet
Lastgränsmärkning √ √
Lastytans höjd (för flakvagnar och kombinerade
transporter)√ √L 344/224 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
UppgiftDriftskompatibelt kri-
tiskSäkerhetskritisk Uppdateringsfrekvens
Lastbegränsningar (t.ex. viktfördelning) √ √
Registreringsuppgifter
Registrerande stat √
Datum för idrifttagande √
Datum för EG-kontrollförsäkran och anmält
organ√
Förteckning över driftskompatibilitetskompo-
nenter som är monterade på godsvagnen,identifiering, EG-kontroll och datum för EG-
kontrollförklaring samt anmälda organ√ (√)
Ytterligare certifiering som krävs i särskilda fall (√)
Alla tidigare fordonsnummer och motsvarande
registreringsdatum√ √
Underhållsinformation
Referens till underhållsplan √ √
Begränsningar
Geografiska begränsningar √ √
Klimatmässiga begränsningar –temperaturom-
råde T(n), T(s), T(RIV),
T(n)+T(s)√ √
Begränsning i fråga om vallväxling √ √
Minsta kurvradie √ √
Begränsningar vertikal kurvradie √ √
Tillåten för färja √ √
Tidtabellsbegränsningar √ √
DatataggarOm sådana finns √ √
Anmärkning: En separat databas med innehavare/ägare/järnvägsföretag krävs, kopplad till registret för rullande materiel med
hjälp av kodnummer.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/225
BILAGA I
GRÄNSSNITT FÖR DRIFTSKOMPATIBLA KOMPONENTER FÖR BROMSAR
I.1. STYRVENTIL
Specifikationer för driftskompatibilitetskomponenten styrventil beskrivs i avsnitt 4.2.4.1.2.2 Bromsprestanda och
i avsnitt 4.2.4.1.2.7 Luftförsörjning.
I.1.1. Styrventilens gränssnitt
I.1.1.1. Styrventil
En styrventil är en pneumatisk reglerventil. Dess funktion är att kontrollera sitt bromscylindertryck som en omvänd
funktion av variationen av sitt huvudledningstryck. Se figurerna I.1 och I.2. En styrventils prestanda specificeras av följande:
— Gradvis ansättning och lossning av bromsarna.
— Bromsansättningstid.
— Bromslossningstid.
— Manuell lossningsventil för styrventil.
— Automatisk drift.
— Känslighet och okänslighet.
Figur I.1
Figur I.2
L 344/226 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
Styrventilen styrs av trycket i huvudledningen. Det normala driftstrycket i huvudledningen på ett tåg skall vara 5 bar med
förarens bromsspak i läge ”lossat”. Styrventilen skall dock fungera normalt vid ett huvudledningstryck på 4 till 6 bar.
Tryckfallet i huvudledningen för att uppnå fullt ansatt broms skall vara 1,5 bar ±0,1. Det största bromscylindertryck som fåsvid detta tryckfall är 3,8 bar ±0,1. Bromscylindertrycket är vanligen begränsat till ett största värde. Det normala driftstrycketi huvudledningen är 5 bar, men styrventilen måste kunna arbeta normalt med huvudledningstryck på mellan 4 och 6 bar.
Ändringshastigheten på styrventilens utmatningstryck skall bestämmas av ändringshastigheten på huvudledningstrycket. (Se
figur I.3).
Figur I.3
Styrventilen skall orsaka att bromsarna på en godsvagn lossas genom att avlufta bromscylinderledningen som svar på ett
ökat huvudledningstryck till följd av en bromsning, se figur I.4.
Figur I.4
Det skall vara möjligt att öka och minska bromstrycket lite grand genom att variera huvudledningstrycket, och en ändring
på 0,1 bar av huvudledningstrycket skall orsaka en ändring av bromscylindertrycket. Skillnaden i bromscylindertryck medsamma huvudledningstryck skall inte vara större än 0,1 bar efter en ansättning och lossning.
Styrventilen skall inte förbinda huvudledningen och referensstyrkammaren förrän bromscylindertrycket är mindre än
0,3 bar. Denna förbindelse skall vara tillåten när huvudledningstrycket har stigit till 0,15 bar från driftstrycket.
Bromsansättningstiden är tiden för ökning av bromscylindertrycket från det att det börjar stiga från 0 bar upp till 95 % av
största bromscylindertryck när huvudledningstrycket minskas till 0 bar på mindre än 2 sekunder. Detta är 3 till 5 sekunderför”P”med endast ett läge och 3 till 6 sekunder för ”P”med omkoppling för tom/last eller proportionell broms och 18 till
30 sekunder för ”G”vid enledningsdrift.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/227
Lossningstiden är tiden för minskning av bromscylindertrycket från det att det börjar falla från högsta tryck ner till 0,4 bar
när huvudledningstrycket ökas upp till driftstryck med början från under 1,5 bar, på mindre än 2 sekunder. Lossningstidenär 15 till 20 sekunder för ”P”och 45 till 60 sekunder för ”G”. För godsvagnar med totalvikt högre än 70 ton kan tiden för ”P”
vara 15 till 25 sekunder.
Styrventilen skall kunna användas antingen som ”G”,”P”eller”G/P”, och i det senare fallet finns en omkopplingsanordning
som medger omkoppling mellan tidsinställningarna.
Det skall finnas en manuell lossningsfunktion, som kräver överlagd och avsiktlig manuell åtgärd för att avbryta
bromsningen (för att lossa styrventilen).
Styrventilen måste vara automatisk och ha förmåga att säkerställa högsta bromscylindertryck i händelse av förlust av
huvudledningstryck.
Styrventilen måste vara så underhållen att den har kapacitet att ge minst 85 % av högsta bromscylindertryck, vid en
nödbromsning, under alla driftsförhållanden. Styrventilen skall bibehålla bromscylindertrycket och kompensera för läckage i
utmatningsvolymerna så länge som det finns luft i förrådsluftbehållare.
Fyllningen av förrådsluftbehållarna och styrkamrarna på ett fordon skall vara sådan att lossningen och fyllningen av
förrådsluftbehållarna i tågets bakersta del inte förhindras. Den skall även vara sådan att det inte finns någon märkbarvariation i huvudledningstrycket som kan tänkas orsaka bromsfunktion på intilliggande fordon.
Styrventilen måste fungera normalt som svar på huvudledningstrycket när intilliggande styrventiler är avstängda eller inte
fungerar.
Styrventilens känslighet skall vara sådan att den aktiveras inom 1,2 sekunder vid en minskning i huvudledningstrycket på
0,6 bar under 6 sekunder från normalt driftstryck.
Styrventilens okänslighet skall vara sådan att den inte aktiveras vid en minskning i huvudledningstrycket på 0,3 bar under
6 sekunder från normalt driftstryck.
Figur I.5
Det skall finnas en snabbromsfunktion i en styrventil som medger, när bromsen först ansätts från lossat läge, lokal snabb
avluftning av huvudledningstrycket med högst 0,4 bar när huvudledningstrycket längst fram i tåget minskar med 0,3 bar.Detta är för att tillhandahålla pneumatisk bromssignalsöverföring längs tåget.L 344/228 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
Det kan finnas en överladdning av driftstrycket som medger uppbyggnad av huvudledningstrycket över normalt driftstryck
till 6 bar för att minska lossningstiden och detta kan finnas under upp till 40 sekunder i läge ”G”och 10 sekunder i läge ”P”.
Styrventilen skall inte överladda styrkammaren under denna period med överladdning av huvudledningstrycket. Efterfullständigt lossande av bromsarna skall inte styrventilen aktiveras när huvudledningstrycket höjs till 6 bar under 2 sekunderoch sedan minskar till 5,2 bar på 1 sekund följt av en återgång till normalt driftstryck.
Styrventilen skall ha en snabbfyllningsfunktion som, vid aktivering i bromsläge ”G”, medger en snabbare höjning av
bromscylindertrycket i början av bromsansättningen. Denna kommer att vara cirka 10 % av högsta bromscylindertryck.Syftet är att snabbt bygga upp nödvändigt tryck för att starta friktionsbromsprocessen.
Figur I.6
I.2. LASTBROMSVENTIL
I.2.1. Lastventil för variabel last
En lastventil är en anordning som ändrar bromssystemets ansättningskraft efter godsvagnens massa. Ändringar av
godsvagnens massa skall automatiskt och kontinuerligt ge upphov till att bromskraften ändras utan märkbar försening. Denskall inte reagera på korta tryckstötar eller kortvariga ändringar av hjulbelastningen. Den skall inte ändra tryckluftbromsensprestandaegenskaper (se avsnitt 5.3.3.1 i TSD) utom fallet med bromsar med pneumatiskt styrda anordningar för ändring avbromstrycket. Lossningstiden är den tid som måste gå innan ett tryck på 0,4 bar uppnås i relästyrkammaren (pilottryck).Under bromsning skall inte den upprättade bromskraften på grund av ett bromskrav ändras av denna anordning. Den skall
tillhandahålla minst 5 bromssteg i arbetsområdet mellan minsta och största bromskraft för alla fall från en olastad till en
lastad godsvagn. Denna anordnings eventuella luftförbrukning skall vara så liten som möjligt och inte påverka fordonetsbromsning.
I.2.2. Lastbromsautomat
En lastventil för tom/last är en anordning som ändrar bromssystemets ansättningskraft vid en viss punkt i godsvagnens
viktområde. Läget tom eller last hos denna lastventil skall erhållas automatiskt när godsvagnens massa blir lägre respektivehögre än omkopplingsmassan. Dess prestanda skall inte påverkas av stötar eller vibrationer. En lastventil för tom/last får inteändra tryckluftbromsens prestandaegenskaper (se avsnitt 5.3.3.1 i TSD).
I.3. FASTBROMSNINGSSKYDD
Ett fastbromsningsskydd (WSP) är en del av ett system som är konstruerat för att dra största möjliga nytta av den tillgängliga
adhesionen genom kontrollerad minskning och återställning av bromskraften för att förhindra att hjulpar låser sig ochokontrollerad slirning för att på så sätt optimera stoppsträckan. Fastbromsningsskyddet skall inte ändra bromsarnas
funktionella egenskaper.
Hjulparens rotationshastighet beräknas på grundval av information som tillhandahålls av sensorer och övervakas av ett
automatiskt kontrollsystem. Dessa överför kommandon till fastbromsningsskyddets tömningsventiler för att minska elleråterställa bromskraften, antingen fullständigt eller delvis.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/229
Systemet skall ta hänsyn till tillåtna hjuldiameterdifferenser på ett givet fordon vid hastighetsberäkningen.
Energiförsörjningen till fastbromsningsskyddet skall vara så utformad att den säkerställer att fastbromsningsskyddet bygger
upp energi och att energi finns tillgänglig när fordonet sätts i rörelse. Fastbromsningsskyddet kräver en energiförsörjning föratt fungera och denna kan tillhandahållas av fordonen eller av fastbromsningsskyddet i sig.
Fastbromsningsskydd skall vara så utformade att de fungerar korrekt även med variationer i spänningen på ±30 %. Om
spänningsvariationerna överskrider denna gräns skall fastbromsningsskyddet stängas av utan att störa bromssystemet. Såsnart som försörjningsspänningen återgår till tillåtet område skall fastbromsningsskyddet automatiskt återgå till normaldrift.
Fastbromsningsskyddet skall ha sin egen skyddade krets. Säkringar och kretsbrytare för fastbromsningsskyddet skall vara
separerade från andra på fordonet så att de inte kan förväxlas eller användas på samma sätt. När det finns energi tillgänglig
skall fastbromsningsskyddet vara försörjd. Automatisk avstängning av försörjningen är endast tillåten i viloläge (ingen
rörelse) eller batteriskydd av batterisäkerhetsskäl (försämrat batteriförhållande eller låg spänning orsakad av lång tid utanförsörjning).
Fastbromsningsskyddet skall vara utformat för att minimera luftförbrukningen.Ytterligare specifikationen för driftskompatibilitetskomponenten, fastbromsningsskydd, beskrivs i avsnitt 4.2.4.1.2.6 och
4.2.4.1.2.7 i denna TSD.
I.4. BROMSREGULATOR
Bromsregulatorer är nödvändiga för att automatiskt bibehålla ett nominellt konstant spel mellan friktionsytorna (hjul och
bromsblock eller skiva och bromsbelägg) för att bibehålla bromsegenskaperna och garantera bromsprestanda.
Bromsregulatorn skall inte ta upp mer än 2 kN av bromsansättningskraften. Prestandaegenskaperna för bromsregulatorn
skall inte ändras av klimat- och miljöförhållanden (vibrationer, vinterförhållanden, etc.).
Det finns inget utbytbarhetskrav på bromsregulatorer, men om de skall vara utbytbara gäller nedanstående rymdbegräns-
ningar (endast värden i tabellen är nödvändiga).
Utbytbara bromsregulatorer som är placerade inuti underredet skall inte överskrida följande rymdbegränsningar:— För belastningar upp till högst 75 kN:
Figur I.7
L 344/230 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
— För belastningar större än 75 kN:
Figur I.8
8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/231
I.5. BROMSCYLINDER/MANÖVERORGAN
Det finns inget utbytbarhetskrav på bromscylindrar/manöverorgan, men om de skall vara utbytbara gäller följande
bestämmelse (endast värden i tabellen är nödvändiga).
Utbytbara bromscylindrar för användning tillsammans med en putsbroms, som är placerad i underredet eller i en boggi
måste ha följande anslutningsmått enligt figur I.9.1:
Figur I.9.1
L 344/232 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
Diametern på pinnar och bussningar i de rörliga lederna på den utbytbara bromscylindern skall överensstämma med
figur I.9.2 nedan.
Figur I.9.2
8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/233
I.6 Slangkoppling
Slangkopplingarna för huvudledningen skall överensstämma med figurerna I.10, I.12 samt antingen I.13 eller I.15. Nippeln
för anslutning till kopplingsventilen skall vara såsom visas i figur I.10 och ha en förkortad inre rörgänga Whitworth (BSPP) G
1 1/4”.
Slangkopplingarna för matarledningen skall överensstämma med figurerna I.11, I.14 samt antingen I.13 eller I.15. Nippeln
för anslutning till kopplingsventilen skall vara såsom visas i figur I.10 (och är densamma för huvudledningen) och ha en
förkortad inre rörgänga Whitworth (BSPP) G 1 1/4".
Kopplingsslangarnas inre diameter skall för båda ledningarna vara mellan 25 och 30 mm. Längden skall vara såsom visas i
figurerna I.10 och I.11. Längden på dessa slangar skall, när de används tillsammans med automatkoppel med
undansvängbart huvud, ökas med 1 080 mm för huvudledningen och 930 mm för matarledningen istället för de mått som
visas i figurerna I.10 och I.11. Gummislangar används vanligen för dessa kopplingar, men metallslangar får användas om deär tillräckligt flexibla.
Kopplingshuvudena för huvudledningen skall överensstämma med figur I.12. Kopplingshuvudet för den matarledningen
skall överensstämma med figur I.13. I båda figurerna visas obligatoriska mått för att säkerställa koppling, men formen ochandra mått kan varieras under förutsättning att huvudena är utformade för att ge minsta möjliga motstånd mot luftflöde.Kopplingshuvudena kan tillverkas som en enda del eller som två delar såsom visas av * i figurerna I.12 och I.14. Omkopplingshuvudet tillverkas som en enda del skall den tätning som visas i figur I.13 användas i annat fall den tätning somvisas i figur I.15.
Figur I.10
Figur I.11
Slangkoppling –Matarledning
L 344/234 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
Figur I.12
Kopplingshuvud –Huvudledning
Figur I.13
Tätning –Kopplingshuvud i en enda del
8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/235
Figur I.14
Kopplingshuvud –Matarledning
Figur I.15
Tätning –Kopplingshuvud i två delar
L 344/236 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
I.7. Kopplingsventil
En kopplingsventil är en anordning som är monterad i en ledning och som medger luftflöde i ledningen när
kopplingsventilen är i öppet läge. Vid omkoppling till stängt läge förhindrar den flöde genom ledningen och ventilerar
ledningen på ena sidan av kopplingsventilen.
Följande funktionskrav är fastställda för kopplingsventilen för att säkerställa luftflöde genom huvudledningen och
matarledningen. Kopplingsventilens övergripande mått skall överensstämma med figurerna I.17 och I.18 eller I.19 och I.20
beroende på användning på ett fordon med eller utan automatkoppel.
Öppet och stängt läge: Handtagets läge skall vara samma på alla fordon, så att öppning och stängning av kiken uppnås
genom att vrida dess spindel minst 90ooch inte mer än 100o, fastän en vridningsvinkel på 125oär tillåten för kikar som
skall monteras på godsvagnar utan automatkoppel. Stopp skall finnas i vridningens ändlägen, så att öppet och stängt lägeuppnås säkert. Stängt läge är när flödesvägen mellan inlopps- och utloppsportar är stängda och avluftningspassagen äröppen och ansluten till ledningen på kikens slang- och kopplingssida. Kiken är stängd när dess handtag är riktat vertikaltuppåt på fordonet. Det öppna läget är när flödesvägen mellan inlopps- och utloppsportarna är helt öppen ochavluftningspassagen är stängd. Kiken är öppen när dess handtag är ungefär i vågrätt läge.
När en ställstång används för att manövrera kopplingsventilen skall det vara möjligt att förse tappen med en gaffelarm på ett
sådant sätt att vridningsvinkeln mellan kikens ytterlägen blir symmetriska i förhållande till en vinkelrät linje mot kikens
längsgående centrumlinje (se figur I.20).
Avluftningsport: Kopplingsventilen skall omfatta en avluftningsport med en minsta yta på 80 mm
2, anordnad så att
tryckluften från kopplingsslangens ände av kiken (inmatningsanslutning till fordonet) kan släppas ut i omgivningen, när
kiken är stängd. Avluftningen skall ha påbörjats när kopplingsventilens manövrering har minskat tvärsnittsarean på
kopplingsventilens lopp med en tredjedel. Avluftningsporten skall inte kunna bli igensatt när kiken är monterad i änden avfordonet.
Vridkraft: Alla kopplingsventiler med mekanisk spärr eller med aktiverad spärr skall inte kunna manövreras av vibrationer
eller stötar. Kopplingsventilen skall kunna manövreras för hand, så vridkraften skall nå upp till ett värde i området 9 Nm till20 Nm för kopplingsventiler med mekanisk spärr och högst 6 Nm för kikar med aktiverad spärr.
Kopplingsventilens spindelhandtag: Om handtaget är borttagbart och det unika vinkelförhållandet mellan det och
spindeln inte är konstruktionsmässigt tillfredställd skall det inte vara möjligt att sätta handtaget på spindeln i annat läge ändär handtagets axel och motsvarande spindelmärkning är åt samma håll. Spindeln skall vara märkt enligt figur I.16 ellersåsom i annat fall specificeras av köparen. Det relativa förhållandet mellan handtaget och spindeln skall bibehållas under alladrifts-, klimat- och miljöförhållanden. Om kopplingsventilens handtag kan tas bort från spindeln skall det bara kunna
monteras på ett sätt.
Figur I.16
Märkning på spindelns ände
Falltid: Luft passagerna skall vara utformade för att minska förlusterna i kiken och tvärsnittsarean skall inte vara mindre än
tvärsnittsarean hos en vanlig ledning med 25 mm inre diameter. Tryckets falltid vid öppning av kopplingsventilen skall intevara längre än den för en likvärdig ledning med samma nominella diameter.
Pneumatiska tryckstötar Komponenterna skall kunna motstå pneumatiska tryckstötar som kiken utsätts för när den
öppnas snabbt.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/237
Anslutningar: I kopplingsventilen skall det finnas en innergänga Whitworth (BSPP) G1" eller G1 1/4", för anslutning till
broms- eller matarledning. Intill innergängan skall kopplingsventilen vara sexkantig eller ha plana ytor (se figur I.17). Omköparen så önskar kan kopplingsventilen ha en plan tätningsyta för anslutningar av flänstyp. Kopplingsventilen skall ha enyttergänga för anslutning till kopplingsslangen i enlighet med figur I.18.
Figur I.17
Diagram som visar kopplingsventilens övergripande mått
(Längdmåttsenhet är millimeter)
L 344/238 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
Figur I.18
Kopplingsventil utrustad med fjäderlåsanordning i ändlägena
(Längdmåttsenhet är millimeter)
8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/239
Figur I.19
Diagram som visar kopplingsventilens övergripande mått på fordon utrustade med automatkoppel
(Längdmåttsenhet är millimeter)
L 344/240 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
Figur I.20
Anslutningsmått för kopplingsventilens reglage på fordon utrustade med automatkoppel
(Längdmåttsenhet är millimeter)
I.8. AVSTÄNGNINGSANORDNING FÖR STYRVENTIL
Handtagets på avstängningsanordningen måste stå i läge rakt ned när bromsen används. Genom att vrida handtaget högst
90oskall bromsen isoleras. Kikhandtagets form skall överensstämma med figur I.21
Figur I.21
Avstängningsanordningen skall monteras på fordonet på ett sådant sätt att lägena bortkopplad (stängd) och aktiv (öppen) är
klart synliga och så att anordningen enkelt kan manövreras från fordonets ena sida.
Det rekommenderas att kiken monteras på styrventilen eller i dess närhet.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/241
I.9. BROMSBELÄGG
I.9.1. Ändamål
Belägget skall användas som en del av ett fordons friktionsbroms, som klarar att tillhandahålla i förväg fastställda
retardationsnivåer som specificeras av köparen, genom att ansättas mot friktionsytan på en bromsskiva. Belägget skalluppfylla följande krav:
— Medge att en bromskraft eller vridmotstånd alstras
— Medge omvandling till värme, genom friktionsanliggning mot friktionsytan på en bromsskiva, av den kinetiska energi
och den lägesenergi som omfattas av inbromsningen av fordonet eller fordonen till följd av skivbromsens användning.
— Fungera som en del av en hållande broms eller parkeringsbroms genom friktionsanliggning mot friktionsytan på en
bromsskiva.
I.9.2. Driftmässighet
Beläggets utformning och tillverkning skall vid alla avsedda driftsförhållanden ta hänsyn till följande kriterier.
Prestanda
— Den största specificerade retardation som skall uppnås vid full drift och vid nödbromsningsförhållanden.
— Bromsskivans rotationshastighetsområde.
— Det specificerade kraven på eventuell kvarhållnings- eller parkeringsbromsfunktion.
— Specificerat tryckområde för beläggets friktionsyta på bromsskivans friktionsyta.
— Typ av material som används vid tillverkningen av bromsskivans friktionsyta.
— Mängden bromsenergi som skall omvandlas och hastigheten för dess omvandling och avledning.
— Temperaturen på bromsskivans friktionsyta.
Drifts- och livscykelkostnader
— Beläggets friktionsmaterials och bromsskivans friktionsytas hållfasthet och förslitningshastighet.
— Behovet av att förhindra att delar av friktionsmaterialet lossnar från belägget, så länge som tjockleken på belägget
ligger över gränsen för vad som anses användbart.
— Behovet av att förhindra deformation av beläggets bakre yta i något plan under så länge som tjockleken på
friktionsmaterialet ligger över gränsen för vad som anses användbart.
I.9.3. Beläggets utformning
Gränssnittsmåtten för driftskompatibilitetskomponenten bromsbelägg skall överensstämma med figurerna I.9.3.1 och
I.9.3.2 för bromsbelägg med ytorna 220 cm
2och 175 cm2.L 344/242 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
Figur 9.3.1
8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/243
Figur 9.3.2
I.9.4. Friktionsprestanda
Allmänna kravBelägg av samma storlek, med samma nominella friktionskoefficient och använda i samma tillämpning, kan ge uppvisa olika
friktionsegenskaper beroende på beläggets materialtyp och sammansättning.
I största möjliga utsträckning måste friktionskoefficienten vara oberoende av starthastigheten vid bromsning, det specifika
trycket mot bromsskivans friktionsyta, friktionsytans temperatur och atmosfäriska förhållanden. Friktionskoefficienten böräven vara oberoende av fjädringsmodulen för beläggets friktionsyta mot bromsskivans friktionsyta.
Specifika kravKöparen skall tillhandahålla uppgifter om användningsnivå (största tillåtna hastighet/bromsvikt per skiva/retardation/skivtyp
och material/eventuella andra specifika krav) som belägget skall klara att uppfylla.L 344/244 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
I.10. BROMSBLOCK
I.10.1. Ändamål
Backen skall användas som en del av ett fordons friktionsbroms, som klarar att tillhandahålla i förväg fastställda
retardationsnivåer som specificeras av köparen, genom att ansättas mot hjulets slitbana. Backen skall uppfylla följande krav:
— Medge att en bromskraft eller vridmotstånd alstras
— Medge omvandling till värme, genom friktionsanliggning mot hjulets slityta, av den kinetiska energi och den
lägesenergi som omfattas av inbromsningen av fordonet eller fordonen till följd av slitytebromsens användning.
— Fungera som en del av en hållande broms eller parkeringsbroms genom friktionsanliggning mot hjulets slitbana.
I.10.2. Material
Bromsblocket, endast vad gäller underhållsrelaterat byte, kan tillverkas av gjutjärn, kompositmaterial eller sintrat material.
För sintrade backar måste friktionskoefficienten i största möjliga utsträckning vara oberoende av starthastigheten vid
bromsning, det specifika trycket mot hjulets slityta, friktionsytans temperatur och atmosfäriska förhållanden. Friktions-koefficienten bör även vara oberoende av inslitningen av blockets friktionsyta mot hjulets slityta.
I detta tillägg tillhandahålls inga specifikationer avseende backar av kompositmaterial.
I.10.3. Gränssnitt mot blocksko
Gränssnittsmåtten för enkelblocks- och parblocksformatet och bromskilen för att låsa dem skall överensstämma med
figur I.10.3.1 för 320 mm långa backar av gjutjärn och figur I.10.3.2 för 250 mm långa dubbelblock. I figur I.10.3.3 visas desärskilda egenskaper som skall iakttas för att säkerställa utbytbarhet för backar av kompositmaterial av samma typ ochoutbytbarhet mot backar av gjutjärn för backar med längden 320 mm. I figur I.10.3.4 visas motsvarande egenskaper för250 mm långa dubbla backar av kompositmaterial.
Se figurer nedan8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/245
Figur I.10.3.1
Del 1
L 344/246 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
Figur I.10.3.1
Del 2
8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/247
Figur I.10.3.2
Del 1
L 344/248 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
Figur I.10.3.2
Del 2
8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/249
Figur I.10.3.3
Alla andra mått enligt figur I.10.3.1
L 344/250 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
Figur I.10.3.4
Alla andra mått enligt figur I.10.3.2
I.11. SNABBTÖMNINGSVENTIL FÖR HUVUDLEDNING
En snabbtömningsventil för huvudledning är en anordning ansluten till huvudledningen på ett fordon, som arbetar som svar
på upptäckt av ett snabbt tryckfall i huvudledningen för att säkerställa ett fortsatt snabbt fall till under 2,5 bar.
Huvudledningens snabbtömningsventiler skall kunna arbeta tillsammans med alla driftskompatibla styrventiler och
befintliga driftskompatibla snabbtömningsventiler. Huvudledningens snabbtömningsventiler skall vara driftsklara närhuvudledningen har uppnått sitt drifts- (kör-) tryck. Följande driftsvillkor anges i förhållande till en huvudledning med
5 bars drifts- (kör-) tryck, men inga funktionella fel skall uppstå vid driften av en huvudlednings snabbtömningsventil vid
drifts- (kör-) tryck mellan 4 och 6 bar.
När en nödbromsning sker skall huvudledningens snabbtömningsventiler skapa en tillräckligt snabb sänkning av
huvudledningstrycket för att säkerställa den snabba ökningen av bromscylindertrycket på varje fordon i tågsättet. Närtrycket i huvudledningen har fallit snabbt till under 2,5 bar, och inom högst 4 sekunder efter snabbtömningsventilensöppnande, skall snabbtömningsventilen stoppa avluftningen på ett sådant sätt att huvudledningen snabbt kan återfyllas.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/251
Huvudledningens snabbtömningsventil skall släppa ut luften från huvudledningen utan negativ påverkan på fordonets/tågets
uppträdande.
Huvudledningens snabbtömningsventil skall inte aktiveras till följd av en överladdning av driftstrycket som medger
uppbyggnad av huvudledningstrycket över normalt driftstryck till 6 bar och som kan finnas under upp till 40 sekunder iläge”G”och 10 sekunder i läge ”P”. Huvudledningens snabbtömningsventil skall inte aktiveras efter fullständigt lossande om
huvudledningstrycket höjs till 6 bar under 2 sekunder och sedan minskar till 5,2 bar på 1 sekund följt av en återgång tillnormalt driftstryck.
Huvudledningens snabbtömningsventils funktion skall inte påverkas av ett enskilt fordon, som saknar snabbtömnings-
ventiler på huvudledningen eller har en bortkopplad broms. De skall aktiveras oberoende av fordonets placering och avtågets sammansättning.
Huvudledningens snabbtömningsventil skall inte aktiveras om en nödbromsning görs efter en full färdbromsansättning.Huvudledningens snabbtömningsventil skall aktiveras högst 2 sekunder efter att trycket i huvudledningen har fallit 5 till
3,2 bar inom 3 sekunder.
Huvudledningens snabbtömningsventil skall inte aktiveras om trycket i huvudledningen faller kontinuerligt från 5 till
3,2 bar under 6 sekunder med bromsen oaktiverad. Om bromsen är aktiverad skall trycket i huvudledningen kunna fallamed samma hastighet (från 5 till 3,2 bar under 6 sekunder), men ner till 2,5 bar utan att huvudledningssnabbtömningsventiler aktiveras.
Huvudledningens snabbtömningsventil skall inte aktiveras under färdbromsens initiala skede på grund av den styrventilens
interna snabbromsventil. Detta prov utförs i en provrigg som ger det huvudledningsfall som visas i figur I.22. Provriggenskall sänka huvudledningens tryck från 5 till 4,5 bar inom 1 sekund, med en initial hastighet av 2 bar/sekund från 5 till4,7 bar. Huvudledningens snabbtömningsventil skall inte aktiveras under detta prov.
Om huvudledningens snabbtömningsventil ingår i styrventilen måste den vara inaktiv sedan bromsen har kopplats bort.
Figur I.22
Provförhållanden för okänslighet
L 344/252 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
I.12. AUTOMATISK LASTVÄXEL
I.12.1. Kontinuerligt lastavkännande anordning
Överföringen av laständringen av till bromsstyrsystemet (variabelt lastrelä) kan vara rent mekanisk eller pneumatisk.
Metoden att ta fram en pneumatisk signal kan vara en mekaniskt manövrerad pneumatisk anordning, en hydraulisk tillpneumatisk omvandlingsanordning eller en elastomerisk till pneumatisk omvandlingsanordning. Det högsta styrtrycket som
kommer från ett pneumatiskt system när godsvagnen är fullt lastad skall inte överstiga 4,6 bar.
I.12.2. Omkopplingsventil tom/last
Överföringen av förändringen av last (tom eller last) till bromsstyrsystemet (relä tom/last) kan vara rent mekanisk eller
pneumatisk. Metoden att ta fram en pneumatisk signal kan vara en mekaniskt manövrerad pneumatisk anordning, en
hydraulisk till pneumatisk omvandlingsanordning eller en elastomerisk till pneumatisk omvandlingsanordning. Om denpneumatiska anordningen är en som avger signaltryck i steg mellan tom och last, skall den automatiskaomkopplingsventilen tom/last fungera säkert –korrekt med ett minsta styrtryck på 3 bar under ”last”.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/253
BILAGA J
SAMVERKAN MELLAN FORDON OCH BANA SAMT FORDONSPROFILER
Boggi och löpverk
J.1. STATISKA PROV MED EXCEPTIONELLA BELASTNINGAR UNDER DRIFT
Definitioner för ansatta belastningarDe ansatta belastningarna består av:
— belastningar i vertikalled och sidled,
— belastningar på grund av vridning,
— belastningar på grund av bromsning,
— torsionsbelastningar.
Belastningar i vertikalled och sidled
Belastningarna i vertikalled och sidled beräknas genom referens till nominell boggibelastning (till exempel: boggi för 20 t
eller 22,5 t axellast på spår).
För att ta hänsyn till största dynamiska belastning:
— skall den vertikala belastning som ansätts på centrumlagret vara:
— F
zmax: ¼1,5 F z, med F z¼4Qo−mþg (för 2-axliga boggier)
— Fzmax: ¼1,5 F z, med F z¼6Qo−mþg (för 3-axliga boggier)
Om endast den vertikala belastningen på grund av stöt skall simuleras skall endast en belastning på 2 F zansättas på
centrumlagret.
Den belastning i sidled som ansätts på boggin skall vara:
— Fymax: ¼2 10 þ2Q0
3 
kN (för tvåaxliga boggier)
— Fymax: ¼8
310þ2Q0
3 
kN (för treaxliga boggier)
OBS: Belastningarna i sidled för 3-axliga boggier baseras på en lastfördelning som registrerats under provkörningar för
kvalificering av boggi typ 714. För annan boggityp skall den lastfördelning som registrerats under provkörningarna med dentypen av boggi användas.
Belastningar på grund av vridning
Vridningskoefficienten αtas som lika med 0,3 för ett avstånd mellan sidostöden på 1 700 mm (standard 2-axliga boggier).
Om avståndet mellan sidostöden (2b
g) inte är 1 700 mm, bör värdet på αvara:
α¼0,31700
2bg L 344/254 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
Belastningar på grund av bromsning,
Belastningarna på grund av bromsning F Bmotsvarar 120 % av de krafter som uppstår vid nödbromsning.
På boggin under prov ger dessa belastningar på grund av bromsning F Bupphov till:
— retardationsbelastningar,
— kontaktbelastningar,
— belastningar ansatta på bromslänkar.
Torsionsbelastningar
Belastningar på boggiramen, när boggin med sina fjäderupphängningar utsätts för en maximal spårskevhet på 10 ‰.
Provförfarande
Töjningsmätare och töjningsrosetter fästs vid boggiramen på alla ställen med höga spänningar, i synnerhet på ställen med
spänningskoncentrationer. Töjningsmätarnas placering skall fastställas, med hjälp av spänningsindikerande lack.
Provet skall utföras i enlighet med figur J1 och tabell J5 (för 2-axliga boggier) eller figur J2 och tabell J6 (för 3-axliga boggier).Provbelastningarna skall ansättas stegvis. Följande standarder skall tillämpas: Belastningar motsvarande 50 % och 75 % av
högsta värden skall ansättas innan konfigurationen för full belastning ansättas.
Resultat som skall erhållas
Materialets elasticitetsgräns skall inte överskridas i något belastningsfall.
Efter borttagningen av provlasten skall det inte finnas några tecken på permanenta deformationer.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/255
Statiska prov med exceptionella belastningar under drift –tvåaxliga boggier
Fig.J1
Tabell J5
BelastningsfallBelastningar
Spårskevhet g+Bromskrafter
I vertikalled I sidled
Sidostöd 2 F z2 Centrumlager
FzcSidostöd 1 F z2 Fy
1 2 F z
2 0 (1-α) F zmax αFzmax 10 ‰
3 0 (1-α) F zmax αFzmax F ymax
4 αFzmax (1-α) F zmax 0 -F ymax
5 0 1,2 F z 0 F B
Fz¼4Q0−mþgFymax ¼2 10 þ2Q0
3 
Fzmax ¼1,5 F z FB= Bromskrafter
α¼0,31700
2bg L 344/256 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
Statiska prov med exceptionella belastningar under drift –tre-axliga boggier
Figur J2
Tabell J6
Belastnings-fallBelastningar
Spår-skev-het g
+ Broms-kraftI vertikalled I sidled
Sidostöd 2 F z2Centrumlager
FzcSidostöd 1 F z2 Fy
1 2 F z
2 0 (1-α) F zmax αFzmax 10 ‰
3 0 (1-α) F zmax αFzmax F ymax
4 αFzmax (1-α) F zmax 0 -F ymax
5 0 1,2 F z 0 F B
Fz¼6Q0−mþgFymax ¼8
310þ2Q0
3 
Fzmax ¼1,5 Fz F B= Bromskraft
α¼0,31700
2bg 
J.2. STATISKA PROV MED NORMALA BELASTNINGAR UNDER DRIFT
Definitioner för ansatta belastningarDe ansatta belastningarna består av
— belastningar i vertikalled på centrumlagret och sidostöd,
— en belastning i sidled,
— belastningar på grund av bromsning,
— torsionsbelastningar.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/257
Belastningar i vertikalled och belastningar på grund av vridning,
Belastningarna i vertikalled på centrumlager och sidostöd skall beräknas genom referens till nominell boggibelastning. De
beror på:
— Fz, den statiska belastningen som utövas av godsvagnens korg och underrede på varje boggi
— α, vridningskoefficienten
— β, stötkoefficienten
Vridningskoefficienten αtas som lika med 0,2 för ett avstånd mellan sidostöden på 1 700 mm (standard 2-axliga boggier).
Om avståndet mellan sidostöden (2b g) inte är 1 700 mm, bör värdet på αvara:
α¼0,21700
2bg 
Stötkoefficienten βsom motsvarar boggins dynamiska uppträdande i vertikalled skall tas som lika med 0,3 (normal värde
för boggigodsvagnar).
Belastning i sidled
Belastningen i sidled skall vara lika med:
— Fy¼0,40,5 F zþmþg ð Þ (för 2-axliga boggier)
— Fy¼0,53 0,5 F zþmþg ð Þ (för 3-axliga boggier)
Belastningar på grund av bromsning,
Belastningarna på grund av bromsning F Bmotsvarar 100 % av de krafter som uppstår vid nödbromsning.
På boggin under prov ger dessa belastningar på grund av bromsning upphov till att följande belastningar ansätts:
— retardationsbelastningar
— kontaktbelastningar
— belastningar ansatta på bromslänkar
Torsionsbelastningar
Spårskevhet motsvarande axelavståndet för boggin skall vara lika med 5 ‰.
Denna skevhet g+skall simuleras antingen genom att flytta sidostöden eller genom att ansätta motsvarande beräknade
reaktionskrafter.
Provförfarande
Töjningsmätare och töjningsrosetter skall fästas vid boggiramen på alla ställen med höga spänningar, i synnerhet på ställen
med spänningskoncentrationer.
Provet består av ansättande av olika belastningskonfigurationer på boggiramen som simulerar:
— färd på rakt spår
— färd i kurvor
— dynamiska belastningar variationer på grund av vridning och stöt
— bromsning
— spårskevhetL 344/258 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
De olika belastningsfallen som skall ansättas beskrivs i figur J3 och tabell J7 (för tvåaxliga boggier) och i figur J4 och tabell J8
(för treaxliga boggier).
Efter ansättande av de första sju belastningsfallen utan simulering av spårskevhet, skall ytterligare fyra prov utföras genom att
upprepa belastningsfallen 4, 5, 6 och 7 med överlagring av spårskevhet (med det värde som anges för boggin med sina
fjäderupphängningar).
Under vardera av dessa fyra nya belastningsfall skall belastningarna på grund av skevhet ansättas först i en riktning och
sedan i den andra.
Införandet av spårskevheten skall inte ändra summan av krafterna i vertikalled.
Prov med ansättande av belastningar motsvarande belastningarna på grund av bromsning skall utföras om resultatet av
proven enligt tillägg A visar att de är nödvändiga (elasticitetsgränsen överskriden under de proven).
Resultat som skall erhållas
Vid varje mätpunkt, skall spänningarna σ1…σ nregistreras för alla de belastningsfall som angivits ovan.
Från dessa n värden tas det minsta värdet σminoch det största värdet σmax.för att fastställa:
σmean¼σmaxþσmin
2
Δσ¼σmax−σmin
2
Materialens uppträdande, inklusive svetsfogar och andra typer av hopfogning, under utmattningsbelastning skall baseras på
aktuella internationella eller nationella standarder, eller alternativa källor med likvärdigt anseende såsom den som baseras pårapport RPI7 från ERRI B12-kommittén, om sådana källor är tillgängliga.
Genom lämpliga uppgifter skall normalt följande egenskaper visas:
En hög sannolikhet för överlevnad (dvs. helst 97,5 %, men minst 95 %).
Klassificering av uppgifter efter komponent eller foggeometri (inklusive spänningskoncentration).
Härledning av gränsvärden från småskaliga prov med användning av viss provteknik och tidigare erfarenhet för att garantera
deras tillämplighet på komponenter i full storlek.
Om de gränsvärden för spänningar som skall respekteras är de som ges i utmattningshållfasthetsdiagrammen i ERRI B12
kommittérapport RPI7, är det tillåtet att överskrida dessa gränsvärden för spänningar med upp till 20 % i ett begränsat antalmätpunkter, som sedan skall övervakas extra noga under utmattningsprovet. Om inga begynnande sprickor hittas vid provskall de spänningar som överskrider de gränser som registrerats vid statiskt prov godtas och boggin skall godkännas.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/259
Statiska prov med normala belastningar under drift –två-axliga boggier
Figur J3
Tabell J7
BelastningsfallBelastningar
I vertikalled I sidled Bromskrafter
Sidostöd 2 F z2 Centrumlager F zc Sidostöd 1 F z2 Fy
1 0 F z 0
2 0 (1+β) F z 0
3 0 (1-β) F z 0
4 0 (1-α)(1+β) Fz α(1+β) F z Fy
5 α(1+β) F z (1-α)(1+β) Fz 0 -F y
6 0 (1-α)(1-β) Fz α(1-β) F z Fy
7 α(1-β) F z (1-α)(1-β) Fz 0 -F y
8 0 F z 0 F B
Fz¼4Q0−mþg β=0,3
α¼0,21700
2bg 
Fy¼0,40,5 F zþmþg ð ÞL 344/260 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
Statiska prov med normala belastningar under drift –tre-axliga boggier
Figur J4
Tabell J8:
BelastningsfallBelastningar
I vertikalled I sidled Bromskrafter
Sidostöd 2 F z2 Centrumlager F zc Sidostöd 1 F z2 Fy
1 0 F z 0
2 0 (1+β) F z 0
3 0 (1-β) F z 0
4 0 (1-α)(1+β) F z α(1+β) F z Fy
5 α(1+β) F z (1-α)(1+β) F z 0 -F y
6 0 (1-α)(1-β) F z α(1-β) F z Fy
7 α(1-β) F z (1-α)(1-β) F z 0 -F y
8 0 F z 0 F B
Fz¼6Qo−mþg β=0,3
α¼0,21700
2bg 
Fy¼0,53 0,5 F zþmþg ð Þ8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/261
J.3. UTMATTNINGSPROV
Definitioner för ansatta belastningar
De ansatta belastningarna består av
— belastningar i vertikalled på centrumlagret och sidostöd,
— en belastning i sidled,
— belastningar på grund av bromsning,
— torsionsbelastningar.
Belastningar i vertikalled och belastningar på grund av vridning
— Belastningarna i vertikalled på centrumlager och sidostöd skall beräknas genom referens till nominell boggibelastning.
De beror på:
— Fz, den statiska belastningen som utövas av godsvagnens korg och underrede på varje boggi
— α, vridningskoefficienten = 0,2
— β, stötkoefficienten = 0,3
Fzär en statisk belastning. Belastningarna på grund av koefficienten αanses vara ”kvasistatiska”. Belastningarna på grund av
koefficienten βanses vara ”dynamiska”.
Vridningskoefficienten αtas som lika med 0,2 för ett avstånd mellan sidostöden på 1 700 mm (standard två-axliga boggier).
Om avståndet mellan sidostöden (2b g) inte är 1 700 mm, bör värdet på αvara:
α¼0,21700
2bg 
Belastningar i sidled
Belastningarna i sidled består av två komponenter:— Två-axliga boggier:
— kvasistatiska belastning: F
yq¼0,1 F zþmþg ð Þ
— dynamisk belastning: F yd¼0,1 F zþmþg ð Þ
— Tre-axliga boggier:
— kvasistatiska belastning: F yq¼0,133 F zþmþg ð Þ
— dynamisk belastning: F yd¼0,133 F zþmþg ð Þ
Belastningar på grund av bromsning,
Belastningarna på grund av bromsning F Bmotsvarar 100 % av de krafter som uppstår vid nödbromsning.
På boggin under prov ger dessa belastningar på grund av bromsning upphov till att följande belastningar ansätts:
— retardationsbelastningar,
— kontaktbelastningar,
— belastningar ansatta på bromslänkar.L 344/262 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
Torsionsbelastningar
Spårskevhet motsvarande axelavståndet för boggin skall vara 5 ‰.
Provförfarande
Utmattningsproven består av alternerande kvasistatiska och dynamiska belastningssekvenser som motsvarar färd genom
höger och vänsterkurvor.
Om de statiska proven som anges i tillägg B har visat att spårskevheten endast inför spänningar på begränsade delar av
boggiramen, där spänningarna orsakade av belastningar i vertikalled och sidled är i minoritet, skall utmattningsprovet,såsom ett första steg, utföras med belastningar endast i vertikalled och sidled.
I detta fall skall belastningarna i vertikalled och sidled variera med tiden såsom visas i diagrammen i figurerna J3, J5, J6 och
J7 (för två-axliga boggier) eller i figurerna J5, J6, J7 och J8 (för tre-axliga boggier).
Under varje sekvens som motsvarar en kurva till höger eller till vänster skall antalet dynamiska cykler, i vertikalled och
sidled, vara 20.
De dynamiska variationerna hos belastningarna i vertikalled och sidled skall ha samma frekvens och skall vara i samma fas,
såsom visas i diagrammen. Antalet sekvenser som simulerar högerkurvor och vänsterkurvor skall vara lika många.
Under det första provsteget skall antalet cykler med varierande dynamisk belastning vara 6 × 10
6.
Det andra provsteget skall bestå av 2 × 106cykler, med de statiska krafterna oförändrade och de kvasistatiska och dynamiska
krafterna multiplicerade med 1,2.
Det tredje provsteget skall också bestå av 2 × 106cykler och utförs som det andra steget, men med faktorn 1,2 ersatt med
1,4.
Prov med ansättande av belastningar motsvarande belastningarna på grund av bromsning skall utföras om resultatet av
proven enligt kapitel 2 visar att de är nödvändiga (elasticitetsgränsen överskriden under de proven).
Torsionsbelastningar
Totalt 106alternerande torsionsbelastningscykler skall ansättas:
— 6 × 105under det första provsteget
— 2 × 105under vardera av de andra två stegen
Vid specificeringen av torsionsproven skall resultatet av de statiska proven och kapaciteten hos befintliga provanläggningar
beaktas.
Om de statiska proven visat att boggiramen inte påverkas av spårskevhet, skall denna inte beaktas.
Om de statiska proven i tillägg B visar att effekterna av spårskevhetsbelastningar är tydligt annorlunda än de som uppträder
av krafter i vertikalled och sidled (t.ex. eftersom spänningarna uppstår i olika zoner), kan de 6 × 105plus två gånger 2 × 105
cyklerna med torsionsbelastning ansättas separat från belastningarna i vertikalled och sidled. I annat fall skallprovuppställningen anpassas för att ansätta belastningarna i vertikalled, sidled samtidigt med spårskevhetsbelastningarna.
Belastningarna som simulerar påverkan av spårskevhet skall motsvara de som uppstår när en fjäderupphängning fungerar
med dämpning.
Resultat som skall erhållas
Inga sprickor skall hittas efter tillämpning av de 6 × 10
6cyklerna i det första provsteget. Detta skall bekräftas med icke-
förstörande besiktning (magnetisk partikel- eller genomfärgningsprov) efter var 1 × 106cykel.
Vid slutet av andra provsteget, skall endast förekomst av små sprickor, som inte skulle kräva reparation omgående under
drift, vara godtagbart.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/263
Utvecklingen av spänningarna på de ställen där de största spänningarna påträffats under det statiska provet
(avsnitt 6.1.1.2.1.3) skall övervakas med hjälp av töjningsgivare under utmattningsprovet, och i synnerhet där spänningarsom överskrider gränsvärdet för spänningar har tolererats i enlighet med avsnitt 6.1.1.2.1.3.
Utmattningsprov på tvåaxliga boggier
Hänvisning till figur J3.
Belastning på centrumlager
Fig.J5
8
>><
>>:Fz¼4Q0−mþg
α¼0,21700
2bg 
β¼0,3
Fzc¼1−αð Þ F±β1−αð Þ Fz
Belastningar på sidostöd
Figur J6
{Fz1¼αFz±βαFz
{Fz2¼αFz±βαFzL 344/264 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
Belastningar i sidled som påverkar centrumlagret
Fig. J7
{Fy¼± 0,1 Fz± mþg ð Þ± 0,1 Fzþmþg ð Þ ½ 
Utmattningsprov –Tre-axliga boggier
Figur J8
8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/265
Belastning på centrumlager
Hänvisning till figur J5.
8
>><
>>:Fz¼6Q0−mþg
α¼0,21700
2bg 
β¼0,3
Fzc¼1−αð Þ F±β1−αð Þ Fz
Belastningar på sidostöd
Hänvisning till figur J6.
n
Fz1¼αFz±βαFz
Fz2¼αFz±βαFz
Belastningar i sidled som påverkar centrumlagret
Hänvisning till figur J7.
Fy¼± 0,133 F zþmþg ð Þ±0,133 F zþmþg ð Þ ½ 
J.4. BETECKNINGAR
Qo=Statisk kraft i vertikalled på hjulnivå för en lastad godsvagn (kN)
m+=Boggimassa (t)
Fz=Statisk kraft i vertikalled på en boggi på en lastad godsvagn (kN)
Fz=4Q o- m+g (för 2-axliga boggier)
Fz=6Q o- m+g (för 3-axliga boggier)
g=Tyngdkraftsacceleration (9,8 m/s2)
Fy=Kraft i sidled (kN)
FB=Bromskrafter (kN)
g+=Spårskevhet som skall ansättas på boggiaxlar ( ‰)
α= Koefficient motsvarande effekten av vridning
Koefficienten är en funktion av boggiavståndet 2b g
β= Koefficient motsvarande stöteffekten
2bg= Avstånd mellan sidostöd (mm)
J.5. ÖVERSIKT/RIKTLINJER
Dessa prov kan indelas i tre grupper:
— Statiska prov med exceptionella laster under drift
Dessa prov kontrollerar att det inte finns någon risk för permanent och synlig deformation av boggiramen på grund
av överlagring av de största belastningar som kan uppstå under drift.L 344/266 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
— Statiska prov för att simulera dynamiska belastningar under drift
Dessa prov kontrollerar att det inte finns någon risk för utmattningssprickor på grund av överlagring av belastningar
under drift.
— Utmattningsprov
Syftet med dessa prov är att fastställa boggiramens livslängd, att detektera potentiella dolda svaga punkter, i synnerhet
på ställen där trådtöjningsgivare inte kan ansättas, och för att komma åt säkerhetsmarginalen.
Gemensamma förhållanden för provriggar
Proven skall utföras med en provuppbyggnad som medger ansättande och fördelning av belastningarna exakt på de ställen
där de uppkommer under drift, och samtidigt korrekt simulera spelet och den frihetsgrad som hör ihop med
fjäderupphängningen och de delar som förbinder boggin med underredet.
Proven kan utföras med eller utan fjäderupphängningen.Fjäderupphängningens dämpningsanordningar skall vara avaktiverade för att förhindra friktion.Boggins konstruktionsegenskaper skall beaktas vid fastställandet av det sätt på vilket belastningarna och resulterande
reaktionskrafter skall ansättas på boggiramen. I skissen nedan visas ett exempel på ansättande av last på 2-axliga boggier.
De belastningar som skall ansättas anges i detalj i tilläggen A, B och C.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/267
BILAGA K
SAMVERKAN MELLAN FORDON OCH BANA SAMT FORDONSPROFILER
Hjulpar
K.1. MONTERING AV KOMPONENTER . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 268
K.1.1. Allmänt . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 268K.1.2. Grepp mellan axelns hjulsäte och hjulnavets urborrning . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 268K.1.3. Presspassningsdiagram . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 268
K.2. HJULPARETS EGENSKAPER . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 269
K.2.1. Enhetens mekaniska motstånd . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 269K.3. MÅTT OCH TOLERANSER . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 269
K.3.1. Allmänt . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 269
K.3.2. De monterade hjulens egenskaper . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 269K.3.3. Hjulets överhäng . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 270
K.4. KORROSIONSSKYDD . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 270
K.1 MONTERING AV KOMPONENTER
K.1.1 Allmänt
Före montering skall alla delar som hjulparet omfattar överensstämma med de geometriska kraven i de dokument där dessa
anges. Hjulen och axeln skall vara klara för montering.
Det är tillåtet att antingen krymppassa eller presspassa hjulparets delar. Hjulparets axellager skall vara monterat på hjulparet
enligt tillverkarens anvisningar.
Den statiska obalansen för de två hjulen i varje hjulpar skall vara i samma diametrala plan och på samma sida av axeln.
K.1.2 Grepp mellan axelns hjulsäte och hjulnavets urborrning
Om ingen presspassning specificerats skall det negativa spelet ”j”, i mm, vara som följer:
— Krymppassning: 0,0009 dm≤j≤0,0015 dm
— Presspassning: 0,0010 dm≤j≤0,0015 dm+ 0,06
därdmär medeldiametern för hjulsätet i mm.
K.1.3 Presspassningsdiagram
För presspassning ger en kraftförskjutningskurva tilltro till att de pressade ytorna inte är skadade och att specificerat grepp
har uppnåtts.
Området för den slutliga presskraften beror på den kraft Fsom anges i avsnitt K.2.1 och skall vara som följer:
0,85 F< slutlig presskraft <1,45 FL 344/268 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
K.2 HJULPARETS EGENSKAPER
K.2.1 Enhetens mekaniska motstånd
Hjulpar skall provas för att bevisa att hjulets fastsättning är korrekt med hjälp av en press med inbyggd kraftregistrerande
anordning. En prövande sidokraft Fskall gradvis och likformigt fördelad ansättas runt hjulet och bibehållas under
30 sekunder. Om inte annat anges av konstruktören skall värdet på kraften Fvara:
F¼410−3dmMN
där 0,8 dm<L<1,1dm
ochdmär medeldiametern på hjulsätet (mm) och Lär hjulnavets längd (mm).
Resultat som skall erhållas:Hjulet skall inte förskjutas i förhållande till axeln efter ansättandet av den prövande sidokraften.
K.3 MÅTT OCH TOLERANSER
K.3.1 Allmänt
Hjulparets mått skall vara i enlighet med konstruktionsritningarna. Mått och geometriska toleranser som skall tillämpas vid
monteringen av hjulparets olika delar ges i följande underavsnitt.
Mätningar skall göras utan belastning på hjulparet.
K.3.2 De monterade hjulens egenskaper
Figur K6
8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/269
Tabell K18
Beskrivning Symbol Tolerans (mm)
≤120 km/h >120 km/h
Avstånd mellan inre hjulytor (1)
(Avstånd rygg-till-rygg)a1+2 (2)
0
Avstånd mellan flänsryggen och det plan, på axeltappens sida,
som visar motsvarande stödlager.c-c1eller
c1-c≤1
Skillnad i slitbanan cirkulära diameter. d-d 1eller
d1-d≤0,5 ≤0,3
Slitbanans radiala avvikelse. h ≤0,5 ≤0,3
Flänsryggarnas axiala avvikelse (1) g ≤0,8 ≤0,5
(1) Mätt 60 mm under flänsens översta punkt.
(2) Toleranser kan ändras för specialkonstruerade hjulpar.
K.3.3 Hjulets överhäng
Hjulsätenas längd och hjulnavet skall väljas så att navet något överlappar hjulsätet, särskilt på hjulets insida. Överlappningen
skall vara mellan 2 och 7 mm.
K.4 KORROSIONSSKYDD
Hjulparen skall vara skyddade i enlighet med kraven i deras konstruktionsspecifikation.
Det är tillåtet att fylla hålrum som uppstår av hjulnavets överhäng på hjulaxeln med en rostskyddsprodukt.L 344/270 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
BILAGA L
SAMVERKAN MELLAN FORDON OCH BANA SAMT FORDONSPROFILER
Hjul
L.1 BEDÖMNING AV UTFORMNING . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 273
L.1.1 Allmänt . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 273
L.1.2 Konstruktionsparametrar som skall bedömas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 273
L.1.2.1 Parametrar för geometrisk kompatibilitet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 273
L.1.2.2 Parametrar för termomekanisk kompatibilitet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 274
L.1.2.3 Parametrar för mekanisk bedömning . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 274
L.1.3 Bedömning av geometrisk kompatibilitet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 274
L.1.4 Bedömning av termomekanisk kompatibilitet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 274
L.1.4.1 Allmänt förfarande . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 274
L.1.4.2 Första steget: Bromsprov i provbänk . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 274
L.1.4.2.1 Provförfarande . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 274
L.1.4.2.2 Beslutskriterier . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 275
L.1.4.3 Andra steget: Hjulbrottsprov i provbänk . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 275
L.1.4.3.1 Allmänt . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 275
L.1.4.3.2 Förfarande vid hjulbrottsprov i provbänk . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 275
L.1.4.3.3 Beslutskriterier . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 275
L.1.4.4 Tredje steget: Bromsprov i fält . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 275
L.1.4.4.1 Allmänt . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 275
L.1.4.4.2 Provförfarande . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 275
L.1.4.4.3 Beslutskriterier . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 275
L.1.5 Bedömning av mekanisk kompatibilitet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 276
L.1.5.1 Allmänt förfarande . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 276
L.1.5.2 Första steget: beräkning . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 276
L.1.5.2.1 Ansatta krafter . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 276
L.1.5.2.2 Beräkningsförfarande . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 277
L.1.5.2.3 Beslutskriterier . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2778.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/271
L.1.5.3 Andra steget: Prov i provbänk . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 277
L.1.5.3.1 Allmänt . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 277L.1.5.3.2 Definiering av provbänksbelastning och provförfarande . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 277L.1.5.3.3 Beslutskriterier . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 277L.2 PRODUKTBEDÖMNING . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 278L.2.1 Mekaniska egenskaper kopplade till slitage . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 278L.2.1.1 Dragprovsegenskaper . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 278L.2.1.2 Hjulringens hårdhetsegenskaper . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 279L.2.1.3 Värmebehandlingens homogenitet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 279L.2.2 Mekaniska egenskaper kopplade till säkerhet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 279L.2.2.1 Slagprovsegenskaper . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 279L.2.2.2 Hjulringens seghetsegenskaper . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 279L.2.3 Materialets renhet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 280L.2.3.1 Mikrografisk renhet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 280L.2.3.2 Inre intakthet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 280L.2.4 Ytvillkor . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 280L.2.4.1 Egenskaper som skall uppnås . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 280L.2.5 Ytintakthet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 281L.2.6 Geometrisk tolerans . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 281L.2.7 Statisk obalans . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 284L.2.8 Korrosionsskydd . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 284L 344/272 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
L.1 BEDÖMNING AV UTFORMNING
L.1.1 Allmänt
I detta kapitel beskrivs bedömningsmetoder för hjulkonstruktion för att uppfylla kraven på prestanda. Det finns tre
huvudaspekter för hjuls prestanda, som var och en har sina mål:
— Geometrisk aspekt:
— för att säkerställa kompatibilitet med banan,
— för att säkerställa kompatibilitet med axeln.
— Termomekanisk aspekt:
— för att hantera hjuldeformation,
— för att säkerställa att bromsning inte orsakar trasiga hjul.
— Mekanisk aspekt:
— för att säkerställa kompatibilitet med avsedd axellast,
— för att säkerställa att hjulen inte går sönder på grund av utmattning.
L.1.2 Konstruktionsparametrar som skall bedömas
L.1.2.1 Parametrar för geometrisk kompatibilitet
Det finns tre uppsättningar parametrar som är kopplade till funktions-, monterings- eller underhållssyften.
— Funktionssyften
— Nominell rullytsdiameter: den påverkar bufferthöjd och lastprofil.
— Hjulringens bredd: den har gränssnitt med växlar och korsningar.
— Löpbanans konvinkel: den påverkar fordonets stabilitet.
— Löpbanans profil utanför löpbanans koniska del.
— Flänsens höjd, tjocklek och vinkel.
— Övergången mellan flänsen och löpbanans aktiva del.
— Hjulringens läge i förhållande till hjulsätets läge på axeln.
— Borrningsdiameterns parallellitet.
— Monteringssyften
— Håldiameter.
— Navlängd för att säkerställa tillräckligt överhäng för hjulnavet på axelns hjulsäte.
— Underhållsyften
— Diameter på löpbanans förslitningsgräns
— Form på svarvspår
— Geometri för område för hjulfastspänning på omprofileringsmaskiner
— Läge för hålet för intryckning av olja vid demontering
— Hjulringsform i stort, för att medge ultraljudsmätning av restspänningar på blockbromsade hjul.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/273
L.1.2.2 Parametrar för termomekanisk kompatibilitet
Hjulen skall kunna absorbera den värmeenergi som avleds under drift. Den mängd energi som alstras beror på
— den energi som skapas av bromsblockens friktion mot löpbanan,
— typen av bromsblock (typ, mått och antal).
L.1.2.3 Parametrar för mekanisk bedömning
— Största axellast för hjulparet.
— Tjänstgöringscykelns beskaffenhet.
— Beskrivning av linjerna: spårets geometriska kvalitet, kurvparametrar, högsta hastighet...
— Andelen tid som dessa olika linjer trafikeras.
— Den distans som hjulet färdas under sin livslängd.
L.1.3 Bedömning av geometrisk kompatibilitet
Hjulets ritning skall överensstämma med de krav som anges i ovanstående avsnitt: Parametrar för geometrisk kompatibilitet
L.1.4 Bedömning av termomekanisk kompatibilitet
L.1.4.1 Allmänt förfarande
Alla nya hjulkonstruktioner skall bedömas i sin helhet med lämpliga metoder för att visa att de uppfyller kraven i denna
bilaga.
Denna bedömning skall vara sammansatt av tre steg. Om steg 1 godkänns krävs ingen ytterligare bedömning. Om steg 1
inte godkänns, skall steg 2 tillämpas. Om steg 2 godkänns krävs ingen ytterligare bedömning. I steg 3 bedöms ett marginelltfel under steg 1 och 2. Om steg 3 inte godkänns skall hjulet inte anses överensstämmande. Under varje steg skall prov göras
på ett hjul med en ny hjulring (löpbana med nominell diameter) och på ett hjul med sliten hjulring (löpbanan vid sin
förslitningsgränsdiameter).
I vardera av dessa fall skall de hjul som väljs ut för prov ha sämsta hjulringsgeometri för termomekaniskt uppträdande. En
validerad numerisk simulering skall bekräfta valet. Om det inte är möjligt att prova sämsta slaget hjul skall resultaten
extrapoleras till sämsta fall med samma numeriska simulering.
L.1.4.2 Första steget: Bromsprov i provbänk
L.1.4.2.1 Provförfarande
Den kraft som skall ansättas under 45 minuter under detta prov skall vara lika med 1,2 P
a.
Pa¼m:g:V alutning þmγva
där
m= fordonets massa på spår per hjul (kg)
g= tyngdkraft (m/s2)
lutning = medellutning för linjen (lutning i ‰/1 000)
γ= tågets retardation (m/s2)
Va= fordonets hastighet (m/s)
Med hänvisning till samma sydliga sluttning på St Gotthard-linjen som i avsnitt 4.2.4.1.2.5, en beräknad nedbromsning
nedför Gotthard med hastigheten 80 km/h.L 344/274 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
L.1.4.2.2 Beslutskriterier
Tre kriterier skall samtidigt vara uppfyllda för det nya hjulet och för det slitna hjulet.
För det nya hjulet:1. Största förskjutning av hjulringen i sidled vid bromsning + 3/-1 mm.2. Restspänningar i hjulringen efter kylning:
— σ
rn þΣrN=mm2såsom ett genomsnitt för tre mätningar.
— σin þðΣrþ50Þ N=mm2vid varje mätning.
3. Största förskjutning av hjulringen i sidled efter kylning + 1,5/-0,5 mm.Förskjutningen i sidled anses vara positiv när avståndet mellan flänsarnas ryggar ökar.För det slitna hjulet:1. största förskjutning av hjulringen i sidled vid bromsning + 3/-1 mm2. restspänningar i hjulringen efter kylning:
— σ
rw þðΣrþ75Þ N=mm2såsom ett genomsnitt för tre mätningar
— σiw þðΣrþ100Þ N=mm2vid varje mätning
3. största förskjutning av hjulringen i sidled efter kylning + 1,5/-0,5 mmVärdet på Σ
rskall fastställas efter kraven på stålkvalitet för hjulringen. För kvaliteterna ER6 och ER7 i EN13262,
Σr¼200 N=mm2.
För andra stålkvaliteter, skall ett annat värde på Σröverenskommas.
L.1.4.3 Andra steget: Hjulbrottsprov i provbänk
L.1.4.3.1 Allmänt
Det andra steget skall utföras om restspänningarna som uppmäts under första steget är högre än beslutskriterierna.
L.1.4.3.2 Förfarande vid hjulbrottsprov i provbänk
Provförfarandet vid hjulbrottsprov i provbänk skall uppfylla kraven i bilaga A.3 i EN13979-1.
L.1.4.3.3 Beslutskriterier
Det provade hjulet skall inte uppvisa brott.
L.1.4.4 Tredje steget: Bromsprov i fält
L.1.4.4.1 Allmänt
Detta tredje steg skall utföras om ett resultat under det första steget ligger ovanför beslutskriteriet och om hjulet inte
kasserats under andra steget.
L.1.4.4.2 Provförfarande
Den kraft som skall ansättas under detta prov skall vara såsom anges under steg 1 av denna bedömning.
L.1.4.4.3 Beslutskriterier
Tre kriterier skall samtidigt vara uppfyllda för det nya hjulet och för det slitna hjulet.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/275
För det nya hjulet:
1. Största förskjutning av hjulringen i sidled vid bromsning + 3/-1mm.2. Restspänningar i hjulringen efter kylning:
— σ
rn þðΣr−50Þ N=mm2såsom ett genomsnitt för tre mätningar.
— σin þΣrN=mm2vid varje mätning.
3. Största förskjutning av hjulringen i sidled efter kylning + 1,5/-0,5mmFör det slitna hjulet:1. Största förskjutning av hjulringen i sidled vid bromsning + 3/-1mm2. Restspänningar i hjulringen efter kylning:
— σ
rw þΣrN=mm2såsom ett genomsnitt för tre mätningar.
— σiw þðΣrþ50Þ N=mm2vid varje mätning.
3. Största förskjutning av hjulringen i sidled efter kylning + 1,5/-0,5 mm.Värdet på Σ
rskall vara fast enligt kraven på stålkvalitet för hjulringen.
För kvaliteterna ER6 och ER7 i EN13262, Σr¼200 N=mm2.
För andra stålkvaliteter, skall ett annat värde på Σröverenskommas.
L.1.5 Bedömning av mekanisk kompatibilitet
L.1.5.1 Allmänt förfarande
Denna bedömning skall vara sammansatt av två steg. Om steg 1 godkänns krävs ingen ytterligare bedömning. Om steg 1
inte godkänns, skall steg 2 tillämpas. Om steg 2 inte godkänns skall hjulet inte anses överensstämmande. Syftet med dennabedömning är att kontrollera att inga utmattningssprickor initieras i hjulskivan under hjulets hela livslängd.
Det sämsta fallet av hjulgeometri för mekaniskt uppträdande skall bedömas. Om hjulet i provbänken inte utgör sämsta fallet
skall parametrarna extrapoleras till sämsta fall med en validerad numerisk simulering.
L.1.5.2 Första steget: beräkning
L.1.5.2.1 Ansatta krafter
De krafter som skall ansättas skall använda kraften P som en grund.
P är halva kraften i vertikalled per hjulpar på spår.Tre belastningsfall skall beaktas (se figur L1):— Fall 1: Rakt spår.
F
z¼1,25 P
Fy1¼0
— Fall 2: Kurvor.
Fz¼1,25 P
Fy2¼0,6 P för ej styrande hjulpar.
Fy2¼0,7 P för styrande hjulpar.L 344/276 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
— Fall 3: Passage av växlar och korsningar.
Fz¼1,25 P
För ej styrande hjulpar:
Fy2¼0,36 P F y3¼0,6
För styrande hjulpar:
Fy2¼0,42 P F y3¼0,6
Figur L1
L.1.5.2.2 Beräkningsförfarande
Ett validerat finit elementanalysprogram skall användas för att beräkna spänningarna på hjulet.
L.1.5.2.3 Beslutskriterier
Storleken på de dynamiska spänningarna Δσskall vara lägre än de tillåtna spänningarna på alla punkter på hjulskivan.
Tillåten storlek på dynamiska spänningar, A, är enligt följande:
— För hjul med maskinbearbetad hjulskiva, A=360 N/mm2.
— För hjul med ej maskinbearbetad hjulskiva, A=290 N/mm2.
L.1.5.3 Andra steget: Prov i provbänk
L.1.5.3.1 Allmänt
Detta andra steg skall användas om resultatet från det första steget är högre än beslutskriteriet.
L.1.5.3.2 Definiering av provbänksbelastning och provförfarande
De skall överenskommas mellan hjulets konstruktör och det anmälda organet.
L.1.5.3.3 Beslutskriterier
Fyra hjul skall provas.
Inga utmattningssprickor ≥1 mm skall finnas efter provet.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/277
L.2 PRODUKTBEDÖMNING
L.2.1 Mekaniska egenskaper kopplade till slitage
L.2.1.1 Dragprovsegenskaper
Egenskaperna för hjulring och hjulskiva skall vara såsom förtecknas i tabell L1.
Tabell L1
StålkvalitetHjulring Hjulskiva
ReH(N/mm2) (1) R m(N/mm2) A 5%Rmminskning≥
(N/mm2) (2)A5%
ER6 ≥500 780/900 ≥15 ≥100 ≥16
ER7 ≥520 820/940 ≥14 ≥110 ≥16
ER8 ≥540 860/980 ≥13 ≥120 ≥16
(1) Om ingen tydlig sträckgräns finns, skall provspänningen Rp0,2fastställas.
(2) Minskning av draghållfasthet jämfört med draghållfastheten för hjulringen på samma hjul.
Provtagningsställena anges i figur L2.
Figur L2
Provtagningsställen
L 344/278 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
L.2.1.2 Hjulringens hårdhetsegenskaper
De minsta Brinell-värdena för hårdheten i hela hjulringens slitzon skall vara ≥värdena i tabell L3 vid varje avläsning. Dessa
värden skall uppnås upp till ett största djup av 35 mm under den nominella löpbanan även om förslitningsdjupet är störreän 35 mm.
Hårdhetsvärdena i övergången mellan hjulring och hjulskiva skall vara minst 10 punkter lägre än värdena vid
förslitningsgränsen.
Tabell L3
Stålkvalitet Minsta värde på Brinell-hårdhet
ER6 225
ER7 235ER8 245
L.2.1.3 Värmebehandlingens homogenitet
Hårdhetsvärdena som uppmäts på hjulringen skall ligga inom ett område på 30 HB.
L.2.2 Mekaniska egenskaper kopplade till säkerhet
L.2.2.1 Slagprovsegenskaper
Två omgångar av slagprov skall utföras, en med provstavar vid + 20
oC och en med provstavar vid - 20oC. I varje
provomgång skall tre provstavar provas (märkta som prov 3 i figur L2). I tabell L4 ges de värden som skall uppnås.Märkningen av provstavarna för slagprov skall möjliggöra identifiering av den längsgående yta som är parallell medtvärsnitt A-A. Provstavarna skall prepareras i enlighet med EN 10045-1. Anvisningens axel skall vara parallell medtvärsnittet A-A i figur L1. Vid + 20
oC skall provstavar med U-formad anvisning (U-provstavar) användas. Vid -20oC skall
provstavar med V-formad anvisning (V-provstavar) användas.
Tabell L4
Stålkvalitet KU (i joule) vid +20oC KV (i joule) vid –20oC
Medelvärde Minsta värde Medelvärde Minsta värde
ER6 17 12 12 8
ER7 17 12 10 7
ER8 17 12 10 5
L.2.2.2 Hjulringens seghetsegenskaper
Denna egenskap behöver endast kontrolleras på blockbromsade hjul (färdbroms eller parkeringsbroms). I tabell L5 ges de
minsta värden som skall uppnås.
Tabell L5
Stålkvalitet Medelvärde (för 6 provstavar) Enskild provstav minst
N/mm2√m N/mm2√m
ER6 100 80
ER7 80 70ER8 70 608.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/279
L.2.3 Materialets renhet
L.2.3.1 Mikrografisk renhet
Materialets renhet skall mätas med mikrografisk undersökning (ISO 4967 metod A). Den plats från vilken provstavarna skall
tas visas i figur L3.
Figur L3
I tabell L6 ges de värden som skall uppnås.
Tabell L6
Typ av inneslutningar Tjocka serier (högst) Tunna serier (högst)
A (Sulfider) 1,5 2
B (Aluminater) 1,5 2C (Silikater) 1,5 2D (Sfäroidiserade oxider) 1,5 2B + C + D 3 4
L.2.3.2 Inre intakthet
Den inre intaktheten hos alla hjul skall fastställas med en automatisk ultraljudsundersökning. Standarddefekter är
flatbottnade hål med olika diametrar.
Hjulringen skall inte ha några inre defekter som ger eko-magnituder större än eller lika med dem som erhålls från
standarddefekter på samma djup. Diametern på denna standarddefekt är 3 mm.
Det skall inte finnas någon dämpning av bakgrundsekot som är större än 4 dB vid axiell undersökning.
L.2.4 Ytvillkor
L.2.4.1 Egenskaper som skall uppnås
Enligt sin användning kan hjul vara helt eller delvis maskinbearbetade. Deras yta skall inte uppvisa några märken förutom de
som här föreskrivs.
De delar som kvarstår som obearbetade skall stålsandblästras till R
a<25 μm, perfekt bearbetad med mjuk övergång till
maskinbearbetade områden.
Medelvärdet för ytjämnheten (R a) för hjul som är ”klara” eller”klara för montering” ges i tabell L8.L 344/280 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
Tabell L8
Hjulyta Leveranstillstånd Ytjämnhet R a(μm)
Urborrning Klar ≤12,5
Klar för montering (1) 0,8 till 3,2
Hjulskiva och nav Klar (2) ≤12,5
Hjulringens löpbana Klar ≤12,5 (3)
Hjulringens sidor Klara ≤12,5 (3)
(1) Om hjulet skall monteras på en ihålig axel, kan andra värden krävas för ultraljudsundersökning under drift.
(2) Om så anges kan denna hjulyta kvarstå som obearbetad, under förutsättning av de toleranser som anges i denna tabell uppnås.
(3)≤6,3 om så krävs för en standarddefekt på 2 mm.
L.2.5 Ytintakthet
Hjulskivans ytintakthet skall bekräftas med en magnetisk partikelprov eller ett alternativt förfarande med minst likvärdig
känslighet. Gränsvärdesdefekten skall vara lika med 2 mm vad gäller maskinbearbetad hjulskiva.
L.2.6 Geometrisk tolerans
Hjulens geometri och mått skall anges på en ritning. De geometriska toleranserna skall efterkomma värdena i tabell L9. De
symboler som används visas i figur L4.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/281
Figur L4
Symboler
L 344/282 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
Tabell L9
Toleranser (mm)
Benämning Symboler (se figur L4) Värden
MåttGeome-
triska (1)Obearbetade Bearbetade
Ytterdiameter a 0/+4
Innerdiameter (utsida) b 1 0/-4
Innerdiameter (insida) b 2 0/-6 0/-4
Bredd d ±1
Löpbanans profil (3) v ≤0,5
Löpbanans rundhet s ≤0,2
Total skevning i axiell riktning t ≤0,3
Chuckens totala skevning i radiell riktning j ≤0,2
Markeringsspårets ytterdiameter (dvs. förslitnings-
gräns)w 0/+2
Ytterdiameter (utsida) f 1 0/+10 0/+5
Ytterdiameter (insida) t 2 0/+10 0/+5
Innerdiameter för urborrningen:
”klar” g1 0/-2
”klar för montering” g2 Se bilaga K eller i enlighet
med ritningen
Innerdiameterns rundhet för urborrningen:
”klar” x1 ≤0,2
”klar för montering” x2 ≤0,02 (2)
Längd h 0/+2
Hjulnavets överhäng r 0/+2Hela vägen längs urborrningens diameter:
”klar” q
1 ≤0,2
”klar för montering” q2 ≤0,1
Läge för hjulskivan vid anslutning till hjulring och nav k ≤8 ≤8
Tjocklek vid anslutningen till hjulringen m +8/0 +5/0Tjocklek vid anslutningen till navet n +10/0 +5/0
(1) Se ISO 1101
(2) Eventuell lätt konicitet inom tillåten tolerans skall vara sådan att den ”större” diametern är på axelingångssidan av urborrningen vid
montering.
(3) Från flänsens övre del ända till den yttre avfasningen.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/283Hjulring Nav Hjulskiva
L.2.7 Statisk obalans
Den största statiska obalansen för ett färdigt hjul i leveransskick anges i tabell L10.
Mätförfaranden och mätmetoder skall fastställas av kunden och leverantören.
Tabell L10
För fordon som kör med hastigheten vkm/hStatisk obalans
g . mSymbol
v≤120
120<v≤200≤125
≤75E3
E2
L.2.8 Korrosionsskydd
Skydd skall tillhandahållas i enlighet med hjulkonstruktionens specifikation.L 344/284 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
BILAGA M
SAMVERKAN MELLAN FORDON OCH BANA SAMT FORDONSPROFILER
Axel
M.1. BEDÖMNING AV UTFORMNING
M.1.1. Allmänt
Huvudfaserna för fastställande av en axel är följande:
a) Identifiering av de krafter som skall beaktas och beräkning av momenten i axelns olika delar.b) Val av diameter på axelkropp och axeltappar. Baserat på de valda diametrarna, beräkning av diametrarna på de andra
delarna.
c) De alternativ som antas skall kontrolleras genom
— statisk beräkning av varje del,
— jämförelse av spänningarna med de största tillåtna spänningarna.
Det tillåtna spänningarna fastställs huvudsakligen av
— stålkvaliteten,
— huruvida axeln är solid eller ihålig.
M.1.2. Identifiering av krafter och beräkning av moment
Två typer av krafter skall behandlas:
— Massor i rörelse.
— Bromskrafter.
M.1.3. Geometriska toleranser och måttoleranser
M.1.3.1. Val av diametrar på axeltappar och axelkropp
Vid val av diametrar på axeltapparna och axelkroppen skall först hänvisning göras till befintliga storlekar på tillhörande
komponenter t.ex. lager.
Valet av diametrar skall kontrolleras genom jämförelse av de beräknade spänningarna med högsta tillåtna spänningar. Ett
mycket grunt spår (0,1 till 0,2 mm) skall tillhandahållas, så att änden på inre lagringsringen inte orsakar någonbrottanvisningseffekt på axeltappen.
M.1.3.2. Val av diametrar på de olika sätena från axelkroppens eller axeltapparnas diametrar
M.1.3.2.1. Stödlagrets yta
För att standardisera när så är möjligt, skall diametern på stödlagrets yta vara 30 mm större än axeltappens diameter.
Övergången mellan axeltapp och stödlagrets yta skall vara såsom visas i figur M3 (detalj V).
M.1.3.2.2. Övergång mellan stödlagrets yta och hjulsätet
För att standardisera när så är möjligt skall övergången endast ha en radie på 25 mm.
Om detta värde inte kan uppfyllas, skall det högsta möjliga värdet väljas för att minska spänningskoncentrationerna i detta
område.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/285
M.1.3.2.3. Hjulsäte
Förhållandet mellan hjulsätets och axelkroppens diametrar skall minst vara lika med 1,12 vid hjulsätets förslitningsgräns. Ett
förhållande på minst 1,15 rekommenderas för en axel i nyskick.
Övergången mellan dessa två områden skall tillhandahållas så att spänningskoncentrationerna blir så små som möjligt.
För att få lägsta värde på spänningskoncentrationsfaktorn vid övergången mellan axelkroppen och hjulsätet, skall värdet på
den största radien på axelkroppens sida vara minst 75 mm.
M.1.4. Största tillåtna spänningar
Största tillåtna spänningar skall härledas från
— utmattningsgränsen för roterande böjning för axelns olika områden,
— värdet på en säkerhetsfaktor ”S”som beror på stålkvaliteten.
M.1.4.1. Stålkvalitet EAIN
Följande värden skall användas:
— För en solid axel:
— 200 N/mm2utan presspassning.
— 120 N/mm2med presspassning.
— För en ihålig axel:
— 200 N/mm2utan presspassning.
— 110 N/mm2med presspassning (frånsett axeltapp).
— 94 N/mm2med presspassning på axeltappen.
— 80 N/mm2för urborrningens yta.
För solida och ihåliga axlar, är värdet på säkerhetskoefficienten ”S”, med vilken utmattningsgränserna skall delas för att
erhålla högsta tillåtna spänningar 1,2.
För ihåliga axlar är dessa tillåtna spänningar tillämpliga om förhållandet mellan axeltappens diameter och urborrningens
diameter är <3 eller om förhållandet mellan hjulsätets diameter och urborrningens diameter är <4.
M.1.4.2. Andra stålkvaliteter än EAIN
Utmattningsgränsen skall fastställas för följande områden på axeln:
— Axelkroppens yta.
— Lagerytan med samma fastspänningsförhållande vid hjulsätena.
I fråga om en ihålig axel, skall utmattningsgränsen även fastställas för lagerytan med ett likvärdigt pressförhållande mellan
lager och axel.
— Urborrningens yta.
Värdet på säkerhetsfaktorn ”S”skall fastställas med avseende på stålkvalitetens känslighet för brottanvisningseffekten.L 344/286 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
M.2. PRODUKTBEDÖMNING
M.2.1. Mekaniska egenskaper
M.2.1.1. Egenskaper enligt dragprov
De värden som skall erhållas på halva radien av solida axlar och mittemellan ytter- och innerytan på ihåliga axlar, ges i
tabell M1.
Tabell M1
ReH(N/mm2) (1) Rm(N/mm2) A5%
≥320 ≥550 ≥22
(1) Om ingen tydlig sträckgräns finns skall provspänningen Rp0,2fastställas.
M.2.1.2. Slagprovsegenskaper
Slagprovsegenskaperna skall fastställas vid 20oC i längdled och sidled. Tre provstavar skall tas från intilliggande lägen från
varje provsektion. Provstavarna skall tas från de lägen som indikeras i figur M1. De värden som skall erhållas på halva radien
av solida axlar och mittemellan ytter- och innerytan på ihåliga axlar, ges i tabell M1.
Inga enskilda värden skall vara lägre än 70 % av värdena i tabell M2.
Figur M1
Tabell M2
KU i längdled (J) KU i sidled (J)
≥30 ≥208.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/287
M.2.2. Mikrostrukturens egenskaper
Mikrostrukturen skall vara ferritisk eller perlitisk. Kornstorleken skall inte vara större än de som anges i referensdiagrammet
för typ V i ISO 643.
M.2.3. Materialets mikrografiska renhet
Materialets renhet skall mätas med mikrografisk undersökning (ISO 4967 metod A). De ställen från vilka provstavarna skall
tas visas i figur M2. De största värden på inneslutningar tillhörande tjocka serier som skall erhållas ges i tabell M3.
Tabell M3
Typ av inneslutningar Tjocka serier (högst)
A (Sulfider) 1,5
B (Aluminater) 1,5C (Silikater) 1,5D (Sfäroidiserade oxider) 1,5B + C + D 3
Figur M2
M.2.4. Inre intakthet
Den inre intaktheten skall fastställas med ultraljudsundersökning.
Axlar skall inte ha några inre defekter som ger eko-magnituder större än eller lika med dem som erhålls av standarddefekter
på samma djup. Vid detta prov skall en standarddefekt vara en flatbottnat hål med diametern 3 mm.
Det skall inte finnas någon dämpning av bakgrundsekot som är större än 4 dB på grund av inneslutningar eller inre defekter.
M.2.5. Genomsläpplighet för ultraljud
Axlar skall vara genomsläppliga för ultraljud. Detta skall kontrolleras med en registrerad ultraljudsprov av varje axel.L 344/288 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
Det eko som erhålls från axlarna under provet skall ha en amplitud högre än eller lika med 50 % av full skärmhöjd, efter
preliminär kalibrering av apparaten på en standardkil. Storleken på bakgrundsljudnivån skall vara lägre än 10 % av fullskärmhöjd.
M.2.6. Ytegenskaper
M.2.6.1. Ytbehandling
Axelytan skall inte uppvisa några märken förutom de vars läge föreskrivs i denna bilaga.
Tillåten ytjämnhet (R
a) för delar som är färdigvaror eller monteringsfärdiga ges i tabell M4. Symboler visas i figur M3.
Tabell M4
Benämning SymbolYtjämnhet (1) R a(μm)
Råbearbetad Färdigvara eller monteringsfärdig
Axelände
Axelände och avfasning a – 6,3
Axelns centrumyta Se detaljer R1 och R2 – 3,2
Axeltapp
Axeltappsdiameter b 12,5 0,8
Spänningsutlösande spår c (detalj V) 0,8
Kragsäte
Kragsätesdiameterd 12,5 1,6
Hjulsäte
Hjulsätets diametere 12,5 0,8/1,6 (3)
Införingskona f (detalj U) 1,6
Axelkropp
Inre överföringsradier till hjulsäte g (detalj T) – 1,6
Axelkroppens diameter l 3,2 (2)
Bromsskivesätets diameter h 12,5 0,8/1,6 (3)
Lagersätets och tätningssätets
diameterj 12,5 0,8
Övergångsradier mellan två säten k (detalj S) 1,6
Urborrning
Diameterm
(detalj R1)3,2
(1) För gamla axeltyper med glidlagertappar, finns kraven i de standarder som behandlar dessa produkter.
(2) 6,3 kan överenskommas om både utmattningsgränsvärdet F1 eller F2, som anges i avsnitt 5.5.2.1.4, och den känslighet som krävs för
ultraljudskontroll under drift uppnås.
(3) Vid icke-förstörande undersökning av axlar kan det krävas lägre värden på ytbehandlingen.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/289
Figur M3
Ytjämnhetssymboler
L 344/290 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
M.2.6.2. Ytintakthet
Ytintaktheten skall fastställas med magnetiskt partikelprov för alla axlars externa ytor och dessutom vad gäller ihåliga axlar
med en ultraljudsundersökning eller likvärdig metod av urborrningens yta. På axelns ytteryta är inte tvärgående defektertillåtna.
M.2.6.3. Geometriska toleranser och måttoleranser
I tabell L6 ges de geometriska toleranser som krävs. Använda symboler visas i figur M4.
I tabell M6 ges de måttoleranser som krävs. Använda symboler visas i figur M5.
Tabell M5
Benämning SymbolGeometriska toleranser (1) (2) (mm)
Rå-bearbe-
tadMonteringsfärdig
Axeltapp och kragsäte
Axeltappens rundhet n 0,015Kragsätets vertikala sidas skevning i förhållande till referensen Y-Z o
1 0,03
Kragsätets skevning i förhållande till referensen Y-Z o 2 0,03
Hjulsäte
Skevning i förhållande till referensen Y-Z p 1,5 0,03
Rundhet 0,1 0,015
Axelkropp
Skevning i förhållande till referensen Y-Z t 0,5
Urborrning
Koncentricitet i förhållande till referensen Y-Z u 0,5
Hål för fastsättning av låsbricka på axelände
Koncentricitet i förhållande till referensen Y-Z v 0,5
Maskinbearbetat centrums skevning i förhållande till referensen
Y-Z (detaljer R1/R2)w1
w20,02
0,03
(1) För parametrar som inte har någon tolerans angiven i denna tabell, skall allmänna toleranser i EN 22768-2 tillämpas.
(2) För gamla axeltyper med glidlagertappar, finns kraven i de standarder som behandlar dessa produkter.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/291
Figur M4
Geometriska symboler
L 344/292 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
Tabell M6
Benämning SymbolMåttoleranser (1) (mm)
Monteringsfärdig
Längdmått:
Axellängd (2) A ±1
Hjulsätets längd (inklusive krage) B 0/- 0,5
Längd mellan kragsäten (mellan referensplanen) C ±0,5 (5)
Längd på axeltappens lagersäte D (3)
Kragsätets längd E +1/0Axeltappspårets djup Se detalj V
Axeltappspårets längd G Se detalj V (
3)
Diametrar
Axeltappens diameter H (3)
Hjulsätets diameter IKragsätesdiameter N (
3) (3)
Axelkroppens diameter P +2/0
Storlek på andra delar av axlar
Axlarnas bearbetade mittre del
Vanliga axlar Se detalj R2 (4)
Ihåliga axlar Se detalj R1 (4)
Hål för fastsättning av låsbricka på axelände Se detalj R1 (4)
Borrningens koncentricitet 0,5
Borrdjup +2/0
Gängans djup +2/0
Skillnad mellan borrning och gänga ≥10
Införingskona
Hjulsätets koniska längd K (detalj U) (3) 0/-3
Hjulsätets koniska djup L (detalj U) (3) 0,1
Urborrningens diameter O (detalj R1) 1
Övergångsradier –hjulsäte/axelkropp Se detalj T (3)
(1) För parametrar som inte har någon tolerans angiven i denna tabell, skall allmänna toleranser i EN 22768-2 tillämpas.
(2) Uppmärksamhet riktas mot det faktum att överstämmelse med toleranser för hela längden ”A”inte skall medge att enskilda toleranser skall kunna
tillämpas kumulativt för vissa mått.
(3) Enligt kraven på att ritning eller dokument skall medfölja ordern.
(4) Andra geometrier kan föreslås och anges i ordern.
(5) Andra värden kan överenskommas för särskilda tillämpningar.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/293
Figur M5
Måttsymboler
L 344/294 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
M.2.7 Ytskydd mot korrosion
M.2.7.1 Allmänt
Alla utsatta axelytor skall skyddas såsom anges i hjulparets konstruktionsspecifikation.
M.2.7.2 Motstånd mot vissa korrosiva produkter
Skyddssystem anbringade på de utsatta axelytorna skall beakta klimatfaktorer, korrosiva material, fordonslast, mekaniska
skador, etc.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/295
BILAGA N
STRUKTURER OCH MEKANISKA DELAR
Tillåtna spänningar för statiska provmetoder
N.1 STATISKA PROVMETODER
N.1.1 Gränsvärden för statiska prov för kontroll av utmattningshållfasthet
Definition av anvisningsfall
De gränsvärden för spänningar som skall användas för prov av godsvagnsunderreden anges, för tre stål med ett minsta
dragmotstånd på 370, 420 och 570 MPa, och för fem anvisningsfall som definieras på ett allmänt sätt enligt följande:
— Fall A: Grundmaterial.
— Fall B: Fogsvets.
— Fall C: Fogsvets med tröghetsändring.
— Fall D: Kälsvets.
— Fall E: Vårtsvets.
Dessa fem anvisningsfall täcker inte alla typer av konstruktioner och, i praktiken, är det nödvändigt att välja de mest lämpliga
anvisningsfallet för varje svetsområde som provas.
För att underlätta och standardisera dessa val ger skisserna i figur N1 praktiska exempel på svetsade fogar som ofta förekommer i
underredskonstruktioner och i boggiramar.
Figur N1
Fall Skiss Beskrivning Kommentarer
A
 Frånsvets Frånsvets
Bearbetad fogsvets Bearbetad fogsvets
B
 Fogsvets Fogsvets
Fogsvets med avfasning
B
 Bearbetad och svetsad fog
C
 Hörnfog med hörnplåtar Fogsvets mellan delar med en
vinkel till varandraL 344/296 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
Fall Skiss Beskrivning Kommentarer
C
 Snedfog
D
 Hörnfog Fogsvets i 90o
D
 Förstärkt plåt Överlappssvets
D
 Fogsvetsat överlappsförband
D
 Hörnfog Kälsvetsar
D
 Fog mellan rör och rakt
stycke
D
 Fog mellan plåt och rör
D
 Fog mellan plåt och hjul-
skiva
E
 Svetsad säkringstapp
Svetsad säkringsklack8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/297
Tabell N.1
2σAlim[N/mm2] Σmlim[N/mm2] σmaxlim [N/mm2]
Stål (1)K=0,3 K=0,3
370 420 520 370 420 520 370 420 520
Anvis-
nings- fallA 110 118 166 183 197 277 238 258 360
B 90 90 90 150 150 150 195 195 195C 80 80 80 133 133 133 173 173 173D 66 66 66 110 110 110 143 143 143E 54 54 54 90 90 90 117 117 117
(1) Karakteristisk draghållfasthet R menligt materialstandard.
(2) Spänningen bestäms av sträckgränsen R peller R p'.L 344/298 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
BILAGA O
KLIMAT- OCH MILJÖFÖRHÅLLANDEN
TRIV-krav
Konstruktionsnivå för klass T RIV
I denna tabell anges temperaturområden för komponenter som används på driftkompatibla godsvagnar i drift före
införandet av denna TSD.
Komponent Specifikation
Buffertar med slaglängd på 105 mm. I temperaturområdet från - 25 till + 50oC får de tekniska
värdena inte avvika med mer än 20 % från värdet vid
”rumstemperatur”.
Buffertar med slaglängd på 130 och 150 mm. I temperaturområdet från - 25 till + 50oC får de tekniska
värdena inte avvika med mer än 20 % från värdet vid
”rumstemperatur”.
Bromsar –
Föreskrifter som styr konstruktionen av olika typer av
bromsutrustning –Enkla tryckbehållare av stål, ej upp-
värmd, för tryckluftbromsutrustning och pneumatisk
hjälputrustning på rullande järnvägsmateriel.Temperaturområde för tryckkärl:
- 40oC till + 100oC.
Bromsar –
Föreskrifter beträffande tillverkning av de olika broms-
komponenterna: Urspårningsdetektorer för godsvagnar.Temperaturområde från - 40oC till + 70oC.
Mått på slanganslutningar (bromsslangar) och elektriska
kablar, olika typer av pneumatiska och elektriska anslut-
ningar och deras placering på godsvagnar och personvagnar
utrustade med automatkoppel från UIC- och OSJD-
medlemmars järnvägar.Temperaturområde från - 40oC till + 70oC.
Teknisk specifikation för allmän provning och försörjning
av fett avsett för smörjning av järnvägsfordons rullager-
boxar.Lägsta temperatur för provning: - 20oC.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/299
BILAGA P
BROMSPRESTANDA
Bedömning av driftskompatibilitetskomponenter
P.1 KONSTRUKTIONSBEDÖMNING
Följande förteckning omfattar de konstruktioner av bromssystem och bromskomponenter som vid publiceringen redan
anses uppfylla kraven i denna TSD. Denna förteckning finns i bilaga FF.
P.1.1 Styrventil
Öppen punkt
Provförfarandet för bedömning av produktkonstruktionen som skall användas för kompatibilitetskomponenten styrventil
skall överensstämma med denna TSD.
P.1.2 Lastventil för variabel lastomställning/automatisk omställning TOM/LAST
Öppen punkt
P.1.2.1 Lastventil för variabel lastomställning
Konstruktionsbedömningen av kompatibilitetskomponenten lastventil för variabel last beskrivs här, medan specifikationen
beskrivs i avsnitt 4.2.4.1.2.2 Bromsprestanda och avsnitt 4.2.4.1.2.7 Luftförsörjning i TSD och egenskaperna beskrivs iavsnitt I.2.1 i bilaga I.
Reläet skall provas som en enskild enhet vad gäller följande funktioner under drift vid temperaturer på - 25 till + 45
oC:
— Ansättnings- och lossningstider över hela belastningsområdet i enlighet med avsnitt 4.2.4.1.2.2 i denna TSD.
— Gradvis ansättande och lossande av bromsarna (minst 5 steg)
— Variationer i bromscylindertryck vid ändring av lastsignal.
— Svarstid för ändring vid ändring av lastsignal. Ändring inom 1 minut.
— Inget läckage vid drift vid temperaturer på - 25 till + 45oC
Provresultaten vid temperaturer på - 25 till + 45oC får inte påverka fordonets eller tågets drift.
Lastventilen skall provas som en enskild enhet vad gäller ovanstående egenskaper under drift vid extrema temperaturer på -
40 till - 25oC och + 45 till + 70oC. Provresultaten kan skilja sig från resultaten mellan - 25oC och + 45oC vid dessa
extrema temperaturer, men skall inte påverka förmågan att köra tåget.
Bedömningen av den lastventilen för variabel last i systemet skall utföras när den är monterad i ett bromssystem med en
driftkompatibel styrventil.
Följande prov skall utföras på en slumpmässigt vald enskild godsvagn, utrustad med minst en lastventil för variabel last.
Ändringen av belastningen skall vara både ökande och minskande inom hela lastområdet och fordonet skall flyttas förenästa omgång mätningar efter en laständring.
— Kontroll av bromstalet vid körning i hastigheten 120 km/h. Progressiv försämring från ett bromstal på 100 % till 90 %
är tillåten för backbromsade godsvagnar när lasten ökar från 18 till 20 tons axellast enligt denna TSD.
— Kontroll av bromstalet vid körning i hastigheten 100 km/h. Progressiv försämring från ett bromstal på 100 % till 65 %
är tillåten för godsvagnar progressivt när lasten ökar från 65 % av godsvagnen största tillåtna vikt (14,5 tons axellast
för en godsvagn konstruerad för 22,5 tons axellast) till dess största vikt enligt denna TSD. Bromsvikten för godsvagnar
utrustade med backbromsar av gjutjärn skall inte överstiga 18 ton enligt de tillängliga internationella tekniska reglersom nu omfattar alla medlemsstater.L 344/300 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
— Ansättnings- och lossningstider över hela belastningsområdet
— Gradvis ansättande och lossande av bromsarna (minst 5 steg)
— Variationer i bromscylindertryck vid ändring av lastsignal
— Svarstid för ändring vid ändring av lastsignal
— Slag och kortvariga laständringar inte påverkar lastinställningen
— Läckage
Körprov skall utföras för att kontrollera:— att utrustningen är okänslig för slumpmässiga laständringar på grund av fordonets rörelse
— att bromstalet vid (i) olastad, (ii) halvlastad, (iii) lastad motsvarande ett bromstal på 100 % och (iv) fullt lastad. att
bromstalet inte överskrider 130 % oberoende av belastningsvärdet och för bromsblocksbromsade godsvagnar som körmed 120 km/h under fullt lastat tillstånd inte överskrider 105 %.
P.1.2.2 Lastventil för automatisk omställning TOM/LAST
Konstruktionsbedömningen av kompatibilitetskomponenten lastventil för automatisk omställning TOM/LAST beskrivs här,
medan specifikationen beskrivs i avsnitt 4.2.4.1.2.2 Bromsprestanda och avsnitt 4.2.4.1.2.7 Luftförsörjning i TSD och
egenskaperna beskrivs i avsnitt I.2.1 i bilaga I.
Reläet kommer att provas som en enskild enhet vad gäller följande egenskaper under drift vid temperaturer på - 25 till
+ 45
oC:
— Ansättnings- och lossningstider över hela belastningsområdet
— Gradvis ansättande och lossande av bromsarna (minst 5 steg)
— Variationer i bromscylindertryck vid ändring av lastsignal
— Svarstid för ändring vid ändring av lastsignal
— Inget läckage vid drift vid temperaturer på - 25 till + 45oC
Provresultaten vid temperaturer på - 25 till + 45oC får inte påverka tågets drift.
Lastventilen skall provas som en enskild enhet vad gäller ovanstående egenskaper under drift vid extrema temperaturer på -
40 till - 25oC och + 45 till + 70oC. Provresultaten kan skilja sig från resultaten mellan - 25oC och + 45oC vid dessa
extrema temperaturer, men skall inte påverka förmågan att köra tåget.
Bedömningen av lastventil för automatisk omställning TOM/LAST i systemet skall utföras när den är monterad i ett
bromssystem med en driftkompatibel styrventil. Följande prov skall utföras på en slumpmässigt vald enskild godsvagn,utrustad med minst en lastventil för automatisk omställning TOM/LAST. Prov skall utföras under olastade och lastadeförhållanden. Fordonet kommer att bli progressivt lastat och olastat för att fastställa att den automatiska omställnings-mekanismen överförs från läge ”LAST” till läge ”TOM”, ökande och minskande, inom ±5 % av viktområdet för omställning.
Om utrustningen är konstruerad för att arbeta med varierande last med omställningsanordningen för TOM/LAST, kommer
körproven ske med en last som varieras omkring omställningsvikten för att säkerställa att mekanismen inte påverkas avslumpmässiga belastningsvariationer under normal drift. Prov kommer att utföras statiskt på ett enskilt fordon och i entågformation om minst 15 godsvagnar utrustade med 4 axlar som alla är utrustade med driftskompatibla styrventiler. Omprovresultatet överensstämmer med ovanstående krav skall proven utföras dynamiskt på ett enskilt fordon. I provenkommer att ingå:
— Ansättnings- och lossningstider i båda lägena
— Gradvis ansättande och lossande av bromsarna (minst 5 steg)
— Bromsansättningstid i båda lägena
— Bromslossningstid i båda lägena
— Variationer i bromscylindertryck vid ändring av lastsignal8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/301
— Svarstid för ändring vid ändring av lastsignal
— Läckage
Körproven kan om så krävs utföras av det anmälda organet.
P.1.3 Fastbromsningsskydd
Öppen punkt
Konstruktionsbedömningen av kompatibilitetskomponenten fastbromsningsskydd beskrivs här, medan specifikationen
beskrivs i avsnitt 4.2.4.1.2.6 Fastbromsningsskydd och avsnitt 4.2.4.1.2.7 Luftförsörjning i TSD och egenskaperna beskrivs i
avsnitt I.3.1 i bilaga I.
Proven med WSP (fastbromsningsskydd) skall antingen utföras på ett modernt 4-axligt fordon eller på en validerad provrigg,
som på ett troget sätt representerar spårgeometrin, adhesionsförhållanden, fordonsparametrar, etc. och validerade på ettmodernt 4-axligt fordon.
Om provfordonet är utrustat med några bromsar som inte är adhesionsberoende skall dessa kopplas bort. När dessa
bromsar är aktiverade skall fastbromsningsskyddet arbeta korrekt: prov krävs för att bekräfta detta. Provfordonet skall ha ettbromssystem som är representativt för det system som fastbromsningsskyddet har konstruerats för (med skivor och/eller
backar).
Åtminstone följande skall mätas/registreras under all provning av fastbromsningsskyddet:— Fordonets hastighet
— Hastighet för enskilda axlar
— Bromscylindertryck
— Fordonet retardation
— Förrådsluftbehållarens tryck
— Tiden
— Bromsningens början
— Aktivering av tömningsventiler
— Stoppsträcka
— Stopptid
Provens utföranden skall vara gjorda i enlighet med denna TSD.
P.1.4 Bromsregulator
Konstruktionsbedömningen av kompatibilitetskomponenten bromsregulator skall göras genom att säkerställa att den
mekaniska hållfastheten är lämplig för den belastning som skall överföras. Utbytbara bromsregulatorer visas i avsnitt I.4 i
bilaga I tillsammans med sina tillåtna största belastningar. Vid bedömningen skall även kontrolleras att friktionsytornas
avstånd kan bibehållas inom känslighetsgränserna så att friktionsytorna inte berör varandra utan bromsning, attbromsegenskaperna bibehålls och att nödvändiga bromsprestanda garanteras.
En livstidsprovning skall utföras för att visa enhetens lämplighet för drift på järnvägsfordon och för att kontrollera
underhållskraven under konstruktionens livstid i drift. Denna skall utföras vid största märkbelastning med cykling genomhela inställningsområdet.
P.1.5 Bromscylinder/manöverorgan
Konstruktionsbedömningen av kompatibilitetskomponenten bromscylinder/manöverorgan beskrivs här, medan specifika-
tionen beskrivs i avsnitt 4.2.4.1.2.2 Bromsprestanda, 4.2.4.1.2.8 Parkeringsbroms, 4.2.4.1.2.5 Energigränsvärden ochavsnitt 4.2.4.1.2.7 Luftförsörjning och egenskaperna beskrivs i avsnitt I.5 i bilaga I.L 344/302 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
Den mekaniska hållfastheten skall bedömas för att tillförsäkra att den är lämplig för den mekaniska belastning som skall
överföras, mekaniska fastsättningsanordningar och för de lufttryck som används, inklusive övertryckssituationer på grundav felförhållanden. En fullständig måttkontroll skall utföras. Utbytbara bromscylindrar visas i avsnitt I.5 i bilaga I med sinatillåtna mått.
Bromscylinder/manöverorgan skall provas. Egenskaperna som skall provas är:— Inget läckage vid minsta och största slaglängd med lågt huvudledningstryck (ungefär 0,35 bar) vid temperaturer på -
25 till + 45
oC
— Inget läckage vid minsta och största slaglängd med högt huvudledningstryck (ungefär 3,8 bar) vid temperaturer på -
25 till + 45oC
— Största konstruktionsslaglängd
— Tryck som krävs för att röra omställarens länkarm, vid rörelsens början och då full slaglängd uppnås.
Provresultaten vid temperaturer på - 25 till + 45oC får inte påverka tågets drift.
Bromscylindern/manöverorganet skall provas som en enskild enhet vad gäller ovanstående egenskaper under drift vid
extrema temperaturer på - 40 till - 25oC och + 45 till + 70oC. Provresultaten kan skilja sig från resultaten mellan - 25oC
och + 45oC vid dessa extrema temperaturer, men skall inte påverka förmågan att köra tåget.
Om bromscylindern eller manöverorganet har en bromsregulator, skall de egenskaper som förtecknas i avsnitt P.1.4
bedömas.
En livstidsprovning skall utföras för att visa bromscylinderns eller manöverorganets lämplighet för drift på järnvägsfordon
och för att kontrollera underhållskraven under konstruktionslivstiden i drift. Denna skall utföras vid största märkbelastningmed cykling genom hela slaglängdsområdet (och inställningsområdet för de som är utrustade med bromsregulatorer).
P.1.6 Slangkoppling
Slangkopplingen skall fullständigt kontrolleras med avseende på mått och överensstämma med detaljerna i avsnitt I.6 i
bilaga I och tillverkarnas ritningar. Ett representativt urval av 10 från ett parti med minst 25 skall provas för koppling ochför att säkerställa att inget läckage finns vid 10 bar vid användning i temperaturer på - 25 och + 45
oC.
Slangkopplingen skall provas som en enskild enhet vad gäller ovanstående egenskaper under drift vid extrema temperaturer
på - 40 till - 25oC och + 45 till + 70oC. Provresultaten kan skilja sig från resultaten mellan - 25oC och + 45oC vid dessa
extrema temperaturer, men skall inte påverka förmågan att köra tåget.
P.1.7 Kopplingsventiler
Öppen punkt
Konstruktionsbedömningen av kompatibilitetskomponenten kopplingsventiler beskrivs här, medan egenskaperna beskrivs i
avsnitt I.7 i bilaga I.
Kontroll av fysiska och geometriska egenskaper: De tillämpliga kraven i avsnitt I.7.4 och I.7.7 i bilaga I, och figurerna I.7.2 till
I.7.5 skall kontrolleras.
Provens utförande skall ske i enlighet med denna TSD.
P.1.8 Avstängningsanordning för styrventil
Konstruktionsbedömningen av kompatibilitetskomponenten avstängningsanordning för styrventil beskrivs här, medan
egenskaperna beskrivs i avsnitt I.8 i bilaga I.
Avstängningsanordningen skall provas och kontrolleras enligt följande:
— Handtagets rörelse.
— Inget läckage genom stängd kik vid drift vid temperaturer på - 25 till + 45oC
— Inget läckage från kiken till omgivningen när kiken är öppen eller stängd med lågt huvudledningstryck på 0,35 bar8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/303
— Inget läckage från kiken till omgivningen när kiken är öppen eller stängd med högt huvudledningstryck på 7 bar
Avstängningsanordningen skall provas som en enskild enhet vad gäller ovanstående egenskaper under drift vid extrema
temperaturer på - 40 till - 25oC och + 45 till + 70oC. Provresultaten kan skilja sig från resultaten mellan - 25oC och
+ 45oC vid dessa extrema temperaturer, men skall inte påverka förmågan att köra tåget.
P.1.9 Bromsbelägg
Provförfarandena för konstruktionsbedömningen som skall användas för kompatibilitetskomponenterna bromsbelägg och
skivor skall utföras i enlighet med denna TSD.
P.1.10 Bromsblock
Provförfarandet för konstruktionsbedömningen som skall användas för kompatibilitetskomponenten bromsblock skall
utföras i enlighet med specifikationen i avsnitt I.10.2 i bilaga I. Denna specifikation är fortfarande en öppen punkt för
kompositbackar.
Bromsblock av komposit som redan används har framgångsrikt klarat bedömningen enligt avsnitt P.2.10.UIC innehåller en förteckning över godkända bromsblock av komposit (inklusive geografiska begränsningar för användning
och användningsvillkor, enligt avsnitten P.1.10 och P.2.10).
P.1.11 Snabbromsventil
Öppen punkt
Provförfarandena för konstruktionsbedömning som skall användas för kompatibilitetskomponenten snabbromsventil skall
utföras i enlighet med denna TSD.
P.1.12 Automatisk lastavkännings- och omställningsanordning TOM/LAST
Öppen punkt
P.1.12.1 Automatisk lastavkänningsanordning
Konstruktionsbedömningen av kompatibilitetskomponenten automatisk lastavkänningsanordning beskrivs här, medan
ventilens egenskaper specificeras i avsnitt I.12.1 i bilaga I. Proven för att visa överensstämmelse förtecknas nedan:
— Statiskt prov av belastning jämfört med bromscylindertryck vid ökande och minskande belastningar.
— Körprov för att visa att stötar och variationer inte påverkar den utmatade bromskraften.
— Körprov för att visa att luftförbrukningen inte är för stor och inte kommer att påverka normal drift hos
tryckluftbromssystemet.
Provens utförande skall ske i enlighet med denna TSD.
P.1.12.2 Omställningsanordning TOM/LAST
Konstruktionsbedömningen av kompatibilitetskomponenten automatisk omställningsanordning TOM/LAST beskrivs här,
medan ventilens egenskaper specificeras i avsnitt I.12.2 i bilaga I. Proven för att visa överensstämmelse förtecknas nedan:
— Statiskt prov för att påvisa ändring av utmatningen vid mätanordningens rörelse eller en belastningsändring.
— Statiskt prov för att visa utmatningssignalens försening som orsakas av mätningsanordningens rörelse, som skulle
orsaka en ändring av utmatningen, under mer än 3 sekunder.
— Körprov för att visa att stötar och variationer inte påverkar utmatningssignalen.L 344/304 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
— Körprov för att visa att luftförbrukningen inte är för stor och inte kommer att påverka normal drift hos
tryckluftbromssystemet.
Provens utförande skall ske i enlighet med denna TSD.
P.2 PRODUKTBEDÖMNING
P.2.1 Styrventil
Varje styrventil skall provas. Egenskaperna specificeras i avsnitt I.1 i bilaga I och de som skall provas förtecknas nedan:
— Gradvis ansättande och lossande av bromsarna
— Bromsansättningstid
— Bromslossningstid
— Manuell lossningsventil för styrventil
— Automatisk drift
— Känslighet och okänslighet
— Läckage
— Fyllningstid för förrådsluftbehållare
— Fyllningstid för styrkammare (kanske inte gäller elektriskt/elektroniskt styrd styrventil)
P.2.2 Lastventil för variabel lastomställning och TOM/LAST
Varje lastventil skall provas. Egenskaperna specificeras i avsnitt I.2 i bilaga I och de som skall provas förtecknas nedan:
— Gradvis ansättande och lossande av bromsarna (minst 5 steg)
— Bromsansättningstid
— Bromslossningstid
— Variationer i bromscylindertryck vid ändring av lastsignal
— Svarstid för ändring vid ändring av lastsignal
— Ingen ändring av bromscylindertrycket för lastsignaländringar under en ansättning (endast variabel belastning)
— Läckage
P.2.3 Fastbromsningsskydd
Varje styrenhet, sensor och tömningsventil i fastbromsningsskyddet skall provas. Egenskaperna för fastbromsningsskyddet
beskrivs i avsnitt 4.2.4.1.2.6 Fastbromsningsskydd och avsnitt 4.2.4.1.2.7 Luftförsörjning och specificeras i avsnitt I.13 ibilaga I. Egenskaperna skall provas med ett självprovprogram som har en feldiagnostisk display för att hitta eventuella fel.Slumpmässiga fel skall införas för att kontrollera självprovningen.
P.2.4 Bromsregulator
Varje bromsregulator skall provas. Egenskaperna som skall provas är:
— Största kompensation8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/305
— Underhåll av inställt spel
— Kompensationssteg
— Utsläpp vid avsaknad av spel för att uppnå inställningsspel (endast dubbelverkande enheter)
— Förmåga att återställa till minsta längd (kontraherande bromsregulator) eller största längd (expanderande
bromsregulator)
P.2.5 Bromscylinder/manöverorgan
Varje bromscylinder/manöverorgan skall provas. Egenskaperna som skall provas är:
— Inget läckage vid största och minsta slaglängd med lågt huvudledningstryck
— Inget läckage vid största och minsta slaglängd med högt huvudledningstryck
— Största slaglängd
— Tryck för att röra omställarens länkarm
Om bromscylindern eller manöverorganet har en bromsregulator, skall de egenskaper som förtecknas i avsnitt P.2.4 provas.
P.2.6 Slangkoppling
Varje slangkoppling skall provas för att säkerställa att det inte finns något läckage vid 10 bar.
P.2.7 Kopplingsventiler
Varje kopplingsventil skall provas. Egenskaperna specificeras i avsnitt I.7 i bilaga I och de som skall provas förtecknas nedan:
— Handtagets rörelse
— Vridkraft
— Inget läckage genom kiken när den är stängd
— Inget läckage från kiken till omgivningen när kiken är öppen eller stängd med ett lågt huvudledningstryck
— Inget läckage från kiken till omgivningen när kiken är öppen eller stängd med ett huvudledningstryck på 10 bar.
— Ventilering av kikens slangsida
P.2.8 Avstängningsanordning för styrventil
Varje avstängningsanordning skall provas. Egenskaperna specificeras i avsnitt I.8 i bilaga I och de som skall provas
förtecknas nedan:
— Handtagets rörelse
— Inget läckage genom kiken när den är stängd
— Inget läckage från kiken till omgivningen när kiken är öppen eller stängd med ett lågt huvudledningstryck
— Inget läckage från kiken till omgivningen när kiken är öppen eller stängd med det höga huvudledningstrycket.
P.2.9 Bromsbelägg
Provexemplar från varje parti bromsbelägg skall kontrolleras med avseende på mått.L 344/306 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
P.2.10 Bromsblock
— Geometrisk bedömning
Provexemplar från varje bromsblocksparti skall kontrolleras med avseende på mått.
— Bedömningsförfarande för bromsblock av komposit.
Provförfarandet är en öppen punkt
Under övergångstiden skall den bedömningsprov som utförs av UIC åtminstone omfatta:
Riggprov och analys
Bromsblock av komposit skall bedömas med ett standardiserat provförfarande och standardiserad provrigg (ERRI
B126/RP 18, 2. version, mars 2001). Följande kriterier skall undersökas:
— Bromsblockets prestanda vid torr-, våt- och kontinuerlig bromsning
— Sannolikheten för metallupptagning från hjulet
— Prestanda under ogynnsamma vinterförhållanden (t.ex. snö, is, låg temperatur)
— Prestanda i händelse av bromsfel (fastlåsta bromsar)
— Bedömning av effekterna på hjulparets elektriska motstånd (inklusive specifik prov av kompatibiliteten med
spårkretsar i de olika länder som fordonet avses att trafikera)
Bedömning av prov i klimatkammare
Innan man fortsätter med bromsprestandaprov på fordon skall bromsblocken av komposit framgångsrikt slutföra ett
program med riggprov såsom beskrivs ovan.
Bromsprestandaprov på delsystemet:
Bromsblocken av komposit skall vara:
— bedömda enligt bilaga S i denna TSD
— provade i trafik under driftsförhållande i norra Europa under en hel vintersäsong
— bedömda med avseende på hjulets ytjämnhet i överstämmelse med TSD Buller
— bedömda med avseende på effekterna på hjulparets elektriska motstånd
Utvärdering under drift skall för nya produkter, förutom kompositbackar, utföras enligt kapitel 6 och bilaga Q.
P.2.11 Snabbromsventil
Varje snabbromsventil skall provas. Egenskaperna specificeras i avsnitt I.11 i bilaga I.
P.2.12 Automatisk lastavkännings- och omställningsanordning TOM/LAST
P.2.12.1 Automatisk avkänningsanordning av variabel last
Varje avkänningsanordning skall provas. Egenskaperna specificeras i avsnitt I.12.1 i bilaga I och de som skall provas
förtecknas nedan:
— Belastning jämfört med bromscylindertryck vid ökande och minskande belastningar
— Inget läckage8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/307
P.2.12.2 Omställningsanordning TOM/LAST
Varje omställningsanordning skall provas. Egenskaperna specificeras i avsnitt I.12.2 i bilaga I och de som skall provas
förtecknas nedan:
— Ändring i utmatning vid rörelse av mätningsanordning/laständring. Försening av utmatningssignal som orsakas av
mätningsanordningens rörelse,
— som skulle orsaka en ändring av utmatningen, under längre tid än 3 sekunder.
— Inget läckage
P.3 PROVFÖRFARANDETS EGENSKAPER
Provförfarandets egenskaper
Nr Egenskap Gränsvärde
Första slaglängd i procent av maximalt bromsblockstryck
för broms i läge ”gods”Cirka 10 %
Överladdning med högt tryck till 6 bar ledningstryck, efter
fullt ansatt färdbroms, skall inte utlösa en bromsansätt-
ning om den bibehålls under: -Läge”P”persontåg
Upp till 40 sekunderLäge”G”gods
Upp till 10 sekunder
Överföringshastighet i fallet nödbromsning Högre än eller lika med 250 m/s
Lossningstid för ett tåg efter full bromsansättning Läge ”P”persontåg
Upp till 25 sekunderLäge”G”gods
Upp till 70 sekunder
Ojämn fyllning, bromsen lossas 6 bar under 2 sekunder (minst). Återgång från
6 bar till 5,2 bar på 1 sekund: Bromsen får inte
slå till under detta prov.
Outtröttbarhet. Procentuell minskning av medeltrycket i
bromscylindern.Högst 15 %
Bromsens drift utan störning och i överensstämmelse med
denna TSD: Nödbromsning, full bromsansättning, gradvis
ansättning, inställbarhet till lossning.Provet måste utföras för att visa att inga
störningar finns och överensstämmelse under
olika bromskonfigurationer.
Automatisk kompensation av läckage vid bromscylind-
rarna.Under färdbromsning och nödbromsning, skall
ett läckage på 1 mm i diameter kompenseras
utan fördröjning.L 344/308 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
BILAGA Q
BEDÖMNINGSFÖRFARANDEN
Driftskompatibilitetskomponenter
Moduler för driftskompatibilitetskomponenter:
— Egenskaper
— Modul A: Intern produktionskontroll
— Modul A1: Intern konstruktionskontroll med produktkontroll
— Modul B: Typkontroll
— Modul C: Överensstämmelse med typ
— Modul D: System för kvalitetsstyrning av produktionen
— Modul F: Produktkontroll
— Modul H1: Fullständigt kvalitetsstyrningssystem
— Modul H2: Fullständigt kvalitetsstyrningssystem med kontroll av konstruktionen
— Modul V: Typkontroll genom driftserfarenhet (lämplighet för användning)
Egenskaper
Egenskaperna hos de driftskompatibilitetskomponenter som skall bedömas under de olika konstruktions- och
produktionsfaserna är markerade med ett ”X”i tabell Q.1.
Tabell Q.1
Egenskaper som skall bedömasBedömning under följande fas
Konstruktions- och utvecklingsfasProduk-
tionsfasModuler
Gransk-
ning av
konstruk-
tionGransk-
ning av
tillverk-
ningspro-
cessTypprovDrifterfarenhet
(modul V)(serier)
Konventionella buffertar X A, H1
Nykonstruerade buffertar X X X XB + F, B + D,
H1
Konventionellt skruvkoppel X X A, H1Skyltar och dekaler för märk-
ningX X A, B +C, H1
Konventionell boggi och löpverk X A1, H1,
Nykonstruerad boggi och löp-
verkX X X X XB + D, B + F,
H2, V
Konventionella hjulpar X A1, H1,
Nykonstruerade hjulpar X X X X XB + D, B, + F,
H2, V
Konventionella hjul X A1, H1,
Nya hjul X X X X XB+ D, B + F,
H2,V8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/309
Egenskaper som skall bedömasBedömning under följande fas
Konstruktions- och utvecklingsfasProduk-
tionsfasModuler
Gransk-
ning av
konstruk-
tionGransk-
ning av
tillverk-
ningspro-
cessTypprovDrifterfarenhet
(modul V)(serier)
Konventionella axlar X A1, H1,
Nya axlar X X X X XB + D, B + F,
H2, V
Konventionella rullager X A1, H1,
Nya rullager X X X X XB + D, B + F,
H2
Styrventil (1) X X X12 MÅNADER
efter ändring av
en befintlig
modell 24 MÅNA-
DER för andra fallB+D, B+F,
H2, V (2)
Lastbromautomat (1) X X X 12 MÅNADER XB+D, B+F,
H2, V (2)
Fastbromsningsskydd (1) X X X 12 MÅNADER XB+D, B+F,
H2, V (2)
Bromsregulator (1) X X X 12 MÅNADER XB+D, B+F,
H2, V (2)
Bromscylinder/manöverorgan (1) X X X 12 MÅNADER XB+D, B+F,
H2, V (2)
Automatisk lastväxel (1) X X X 12 MÅNADER XB+D, B+F,
H2, V (2)
Slangkoppling (1) X X X 12 MÅNADER XB+D, B+F,
H2, V (2)
Kopplingsventil (1) X X X 12 MÅNADER XB+D, B+F,
H2, V (2)
Avstängningsanordning för styr-
ventil (1)X X X 12 MÅNADER XB+D, B+F,
H2, V (2)
Bromsbelägg och skiva (1) X X X 18 MÅNADER XB+D, B+F,
H2, V (2)
Bromsblock (1) X X X 18 MÅNADER XB+D, B+F,
H2, V (2)
Snabbtömningsventil för
huvudledning (1)X X X 12 MÅNADER XB+D, B+F,
H2, V (2)
Automatisk avkänning av varia-
bel last (1)X X X 12 MÅNADER XB+D, B+F,
H2, V (2)
Lastventil (1) X X X 12 MÅNADER XB+D, B+F,
H2, V (2)
(1) För en kompatibilitetskomponent som redan är tillåten begränsas bedömningen till ”integreringstest” när den installeras i delsystemet (ny
godsvagn) och ”serietest” under produktionsfasen.
(2) När ett resultat från en modul är relevant för en annan modul är det inte nödvändigt att upprepa testet.
(3) Bedömningen av tillverkningsprocessen är inte nödvändig för en ny driftkompatibilitetskomponent, eller för någon typ av
driftkompatibilitetskomponent, om det endast finns liten eller ingen skillnad i förhållande till en bedömd tillverkningsprocess, för t.ex. en
styrventil eller en lastventil.L 344/310 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
MODULER FÖR DRIFTSKOMPATIBILITETSKOMPONENTER
Modul A: Intern produktionskontroll
1. I denna modul beskrivs det förfarande enligt vilket tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud, som
fullgör de åtaganden som anges i avsnitt 2, skall säkerställa och intyga att den berörda driftskompatibilitets-komponenten uppfyller tillämpliga krav i TSD.
2. Tillverkaren skall fastställa den tekniska dokumentation som beskrivs i avsnitt 3.
3. Den tekniska dokumentationen skall göra det möjligt att bedöma om driftskompatibilitetskomponenten överens-
stämmer med bestämmelserna i TSD. I den mån det krävs för bedömningen skall dokumentationen omfatta
driftskompatibilitetskomponentens konstruktion, tillverkning, underhåll och funktion. I den mån det är relevant för
bedömningen skall dokumentationen omfatta följande
— En allmän beskrivning av driftskompatibilitetskomponenten.
— Konstruktions- och tillverkningsinformation, till exempel ritningar och diagram över komponenter, delutrust-
ning, kretsar, etc.
— Nödvändiga beskrivningar och förklaringar för att förstå konstruktions- och tillverkningsinformationen samt
driftskompatibilitetskomponentens underhåll och drift.
— De tekniska specifikationer, inklusive europeiska specifikationer (
1), som har tillämpats fullt ut eller delvis.
— En beskrivning av de lösningar som valts för att uppfylla kraven i denna TSD när de europeiska
specifikationerna inte tillämpas fullt ut.
— Resultaten av gjorda konstruktionsberäkningar, utförda kontroller, etc.
— Provrapporter.
4. Tillverkaren skall vidta alla nödvändiga åtgärder för att se till att tillverkningsprocessen säkerställer att varje
driftskompatibilitetskomponent överensstämmer med den tekniska dokumentation som nämns i avsnitt 3 och medtillämpliga krav i TSD.
5. Tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall utfärda en skriftlig försäkran om drifts-
kompatibilitetskomponentens överensstämmelse. Innehållet i denna försäkran skall minst omfatta de uppgifter somanges i bilaga IV.3 samt i artikel 13.3 i direktiv 01/16/EG. EG-försäkran om överensstämmelse och medföljande
handlingar skall vara daterade och underskrivna. Denna förklaring skall avfattas på samma språk som den tekniska
dokumentationen och innehålla följande uppgifter:
— Hänvisningar till direktivet (direktiv 01/16/EG eller andra direktiv som kan omfatta driftskompatibilitets-
komponenten).
— Tillverkarens eller dennes i gemenskapen etablerade ombuds namn och adress. (Firmanamn och fullständig
adress skall uppges. Om det är fråga om ett etablerat ombud skall tillverkarens eller konstruktörens firmanamnockså uppges.)
— Beskrivning av driftskompatibilitetskomponenten (märke, typ etc.).
— Uppgift om vilket förfarande (modul) som tillämpas för försäkran om överensstämmelse.
— Alla relevanta beskrivningar av driftskompatibilitetskomponenten, särskilt användningsvillkoren.
— Hänvisning till denna TSD och övriga tillämpliga TSD samt i förekommande fall till de europeiska
specifikationerna.
— Uppgifter för identifiering av den person som har fullmakt att ikläda sig förbindelser på tillverkarens, eller
dennes etablerade representants inom gemenskapen, vägnar.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/311
(1) En definition av en europeisk specifikation anges i direktiven 96/48/EG och 2001/16/EG. I ”Guide for the application of the high-speed
TSIs of Council Directive 96/48/EG” förklaras hur de europeiska specifikationerna skall användas.
6. Tillverkaren eller dennes etablerade ombud skall bevara en kopia av EG-försäkran om överensstämmelse med den
tekniska dokumentationen under en tioårsperiod räknat från driftskompatibilitetskomponentens senaste tillverk-ningsdatum. Om varken tillverkaren eller dennes ombud är etablerade i gemenskapen, skall skyldigheten att hålla dentekniska dokumentationen tillgänglig åligga den person som saluför driftskompatibilitetskomponenten pågemenskapsmarknaden.
7. Om det förutom EG-försäkran om överensstämmelse krävs en EG-försäkran om lämplighet för användning för
driftskompatibilitetskomponenten i TSD, skall denna försäkran tillföras sedan den utfärdats av tillverkaren enligt
villkoren i modul V.
MODULER FÖR DRIFTSKOMPATIBILITETSKOMPONENTER
Modul A1: Intern konstruktionskontroll med produktkontroll
1. I denna modul beskrivs det förfarande enligt vilket tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud, som
fullgör de åtaganden som anges i avsnitt 2, skall säkerställa och intyga att den berörda driftskompatibilitets-komponenten uppfyller kraven i tillämplig TSD.
2. Tillverkaren skall fastställa den tekniska dokumentation som beskrivs i avsnitt 3.3. Den tekniska dokumentationen skall göra det möjligt att bedöma om driftskompatibilitetskomponenten överens-
stämmer med bestämmelserna i TSD. Den tekniska dokumentationen skall även ge bevis på att konstruktionen avdriftskompatibilitetskomponenten, som redan godkänts före införandet av föreliggande TSD, är i enlighet med TSDoch att driftskompatibilitetskomponenten använts under drift inom samma användningsområde. I den mån det krävsför bedömningen skall dokumentationen omfatta driftskompatibilitetskomponentens konstruktion, tillverkning,
underhåll och funktion. I den mån det är relevant för bedömningen skall dokumentationen omfatta
— En allmän beskrivning av driftskompatibilitetskomponenten, dess konstruktion och dess användningsvillkor.
— Konstruktions- och tillverkningsinformation, till exempel ritningar och diagram över komponenter,
detaljsammansättningar, kretsar, etc.
— Nödvändiga beskrivningar och förklaringar för att förstå konstruktions- och tillverkningsinformationen samt
driftskompatibilitetskomponentens underhåll och drift.
— De tekniska specifikationer, inklusive europeiska specifikationer (
1), som har tillämpats helt eller delvis.
— Beskrivningar av de lösningar som valts för att uppfylla kraven i denna TSD när de europeiska specifikationer
som nämns i TSD inte tillämpas fullt ut.
— Resultaten av gjorda konstruktionsberäkningar, utförda kontroller, etc.
— Provrapporter.
4. Tillverkaren skall vidta alla nödvändiga åtgärder för att se till att tillverkningsprocessen säkerställer att varje
driftskompatibilitetskomponent överensstämmer med den tekniska dokumentation som nämns i avsnitt 3 och medtillämpliga krav i TSD.
5. Det anmälda organet, som väljs av tillverkaren, skall utföra lämpliga undersökningar och prov för att kontrollera den
tillverkade driftskompatibilitetskomponentens överensstämmelse med den tekniska dokumentation som nämns i
avsnitt 3 och med kraven i TSD. Tillverkaren (
2) kan välja ett av följande förfaranden:
5.1 Kontroll genom undersökning och prov av varje driftskompatibilitetskomponent
5.1.1 Varje produkt skall undersökas var för sig och lämpliga prov skall utföras i syfte att kontrollera produktens
överensstämmelse med den tekniska dokumentationen samt med tillämpliga krav i TSD. Om ett prov inte beskrivs i
TSD (eller i en europeisk standard som citeras i TSD), är relevanta europeiska specifikationer eller likvärdiga provtillämpliga.
5.1.2 Det anmälda organet skall utfärda en skriftlig försäkran om överensstämmelse för godkända produkter avseende
utförda prov.L 344/312 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
(1) En definition av en europeisk specifikation anges i direktiven 96/48/EG och 2001/16/EG. I ”Guide for the application of the high-speed
TSIs of Council Directive 96/48/EG” förklaras hur de europeiska specifikationerna skall användas.
(2) Om så krävs, kan tillverkarens handlingsfrihet begränsas för vissa komponenter. I detta fall anges den tillämpliga kontrollprocess som
krävs för driftskompatibilitetskomponenten i TSD (eller i dess bilagor).
5.2 Statistisk kontroll
5.2.1 Tillverkaren skall presentera sina driftskompatibilitetskomponenter i form av enhetliga partier och vidta alla åtgärder
som krävs för att vid tillverkningsprocessen se till att varje producerat parti blir enhetligt.
5.2.2 Alla driftskompatibilitetskomponenter skall vara tillgängliga för kontroll i form av enhetliga partier. Ett slumpmässigt
urval skall göras ur varje parti. Varje driftskompatibilitetskomponent som utgör provexemplar skall undersökas varför sig och lämpliga prov skall utföras i syfte att kontrollera produktens överensstämmelse med den tekniskadokumentationen samt med tillämpliga krav i TSD och för att fastställa om partiet godkänns eller underkänns. Om ettprov inte beskrivs i TSD (eller i en europeisk standard som citeras i TSD), är relevanta europeiska specifikationer ellerlikvärdiga prov tillämpliga.
5.2.3 Vid det statistiska förfarandet skall lämpliga metoder användas (statistisk metod, provtagningsschema etc.), beroende
på de egenskaper som skall bedömas enligt TSD.
5.2.4 För godkända partier skall det anmälda organet utfärda en skriftlig försäkran om överensstämmelse avseende de
utförda proven. Alla partiets driftskompatibilitetskomponenter får saluföras, med undantag för de driftskompatibili-tetskomponenter i provet som befanns ej överensstämmande.
5.2.5 Underkänns ett parti, skall det anmälda organet eller den behöriga myndigheten genom lämpliga åtgärder förhindra
att partiet släpps ut på marknaden. I händelse att det ofta förekommer att partier underkänns får det anmälda organettills vidare upphöra med statistisk kontroll.
6. Tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall utfärda en EG-försäkran om driftskompatibilitets-
komponentens överensstämmelse. Innehållet i denna försäkran skall minst omfatta de uppgifter som anges ibilaga IV.3 i direktiv 96/48/EG eller 01/16/EG. EG-försäkran om överensstämmelse och medföljande handlingar skall
vara daterade och underskrivna. Denna förklaring skall avfattas på samma språk som den tekniska dokumentationen
och innehålla följande uppgifter:
— Hänvisningar till direktivet (direktiv 96/48/EG eller 01/16/EG och andra direktiv som kan omfatta
driftskompatibilitetskomponenten).
— Tillverkarens eller dennes i gemenskapen etablerade ombuds namn och adress. (Firmanamn och fullständig
adress skall uppges. Om det är fråga om ett etablerat ombud skall tillverkarens eller konstruktörens firmanamn
också uppges.)
— Beskrivning av driftskompatibilitetskomponenten (märke, typ etc.).
— Uppgift om vilket förfarande (modul) som tillämpas för försäkran om överensstämmelse.
— Alla relevanta beskrivningar som driftskompatibilitetskomponenten uppfyller, särskilt användningsvillkoren.
— Namn och adress till det eller de anmälda organ som medverkat i förfarandet för kontroll av överensstämmelse,
kontrollintygets datum samt giltighetstid och giltighetsvillkor för intyget.
— Hänvisning till TSD och övriga tillämpliga TSD samt i förekommande fall till de europeiska specifikationerna.
— Uppgifter för identifiering av den person som har fullmakt att ikläda sig förbindelser på tillverkarens, eller
dennes etablerade representants inom gemenskapen, vägnar.
Det intyg som hänvisas till är intyget om överensstämmelse såsom nämns i avsnitt 5. Tillverkaren eller dennes in
gemenskapen etablerade ombud skall på begäran kunna lägga fram det anmälda organets försäkran om
överensstämmelse.
7. Tillverkaren eller dennes etablerade ombud skall bevara en kopia av EG-försäkran om överensstämmelse med den
tekniska dokumentationen under en tioårsperiod räknat från driftskompatibilitetskomponentens senaste tillverk-
ningsdatum. Om varken tillverkaren eller dennes ombud är etablerade i gemenskapen, skall skyldigheten att hålla den
tekniska dokumentationen tillgänglig åligga den person som saluför driftskompatibilitetskomponenten pågemenskapsmarknaden.
8. Om det förutom EG-försäkran om överensstämmelse krävs en EG-försäkran om lämplighet för användning för
driftskompatibilitetskomponenten i TSD, skall denna försäkran tillföras sedan den utfärdats av tillverkaren enligtvillkoren i modul V.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/313
MODULER FÖR DRIFTSKOMPATIBILITETSKOMPONENTER
Modul B: Typkontroll
1. I denna modul beskrivs den del av förfarandet som det anmälda organet använder för att konstatera och intyga att en
typ, som är representativ för den berörda produktionen, uppfyller tillämpliga bestämmelser i TSD.
2. En ansökan om EG-typkontroll skall inges av tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud. Ansökan
skall innehålla följande uppgifter:
— Tillverkarens namn och adress och, om ansökan inges av hans representant, dennes namn och adress.
— En skriftlig försäkran om att samma ansökan inte har ingivits till ett annat anmält organ,
— Teknisk dokumentation enligt beskrivningen i avsnitt 3.
Den sökande skall förse det anmälda organet med ett representativt provexemplar av den aktuella produktionen, i det
följande kallat ”typ”.
En typ kan omfatta flera versioner av driftskompatibilitetskomponenten förutsatt att skillnaderna mellan versionerna
inte kan påverka överensstämmelsen med bestämmelserna i TSD.
Det anmälda organet kan begära ytterligare provexemplar om provprogrammet så kräver.Om typkontrollförfarandet inte kräver typprov och om typen är tillräckligt väl definierad i den tekniska
dokumentationen som avses i avsnitt 3, får det anmälda organet godkänna att inga provexemplar ställs till dessförfogande.
3. Den tekniska dokumentationen skall göra det möjligt att bedöma om driftskompatibilitetskomponenten överens-
stämmer med bestämmelserna i TSD. I den mån det krävs för bedömningen skall dokumentationen omfattadriftskompatibilitetskomponentens konstruktion, tillverkning, underhåll och funktion.
Den tekniska dokumentationen skall innehålla följande uppgifter:— En allmän typbeskrivning.
— Konstruktions- och tillverkningsinformation, till exempel ritningar, diagram över komponenter, delutrustning,
kretsar, etc.
— Nödvändiga beskrivningar och förklaringar för att förstå konstruktions- och tillverkningsinformationen samt
driftskompatibilitetskomponentens underhåll och drift.
— Villkoren för införande av driftskompatibilitetskomponenten i dess funktionella sammanhang (delutrustning,
utrustning, delsystem) och de nödvändiga villkoren vad gäller gränssnitt.
— Användnings- och underhållsvillkor för driftskompatibilitetskomponenten (inskränkningar med avseende på
användningstid eller körsträcka, gränsvärden för slitage etc.).
— De tekniska specifikationer, inklusive europeiska specifikationer (
1), som har tillämpats helt eller delvis.
— Beskrivningar av de lösningar som valts för att uppfylla kraven i denna TSD när de europeiska specifikationerna
inte tillämpas fullt ut.
— Resultaten av gjorda konstruktionsberäkningar, utförda kontroller, etc.
— Provrapporter.
4. Det anmälda organet skall utföra följande uppgifter:4.1 Organet skall granska den tekniska dokumentationen.L 344/314 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
(1) En definition av en europeisk specifikation anges i direktiven 96/48/EG och 2001/16/EG. I ”Guide for the application of the high-speed
TSIs of Council Directive 96/48/EG” förklaras hur de europeiska specifikationerna skall användas.
4.2 Kontrollera att provexemplaret/-exemplaren har tillverkats i enlighet med den tekniska dokumentationen och utföra
eller låta utföra de typprov som krävs enligt bestämmelserna i TSD och tillämpliga europeiska specifikationer.
4.3 När en granskning av konstruktionen föreskrivs i TSD, skall organet undersöka konstruktionsmetoder, hjälpmedel och
resultat, i syfte att bedöma deras förmåga att garantera att kraven på driftskompatibilitetskomponentensöverensstämmelse är uppfyllda i konstruktionens slutfas.
4.4 När en granskning av tillverkningsprocessen föreskrivs i TSD skall organet undersöka den tillverkningsprocess som
planeras för tillverkning av den aktuella driftskompatibilitetskomponenten, i syfte att bedöma hur den bidrar tillproduktens överensstämmelse och/eller undersöka den granskning som utförs av tillverkaren i konstruktionensslutfas.
4.5 Identifiera de delar som har konstruerats enligt tillämpliga bestämmelser i TSD och de europeiska specifikationerna,
liksom de delar vars konstruktion inte bygger på tillämpliga bestämmelser i nämnda europeiska specifikationer.
4.6 Organet skall utföra eller låta utföra lämpliga undersökningar och de prov som krävs enligt avsnitten 4.2, 4.3 och 4.4
för att fastställa om relevanta europeiska specifikationer verkligen har tillämpats, i de fall då tillverkaren har valt atttillämpa dessa.
4.7 Organet skall utföra eller låta utföra lämpliga undersökningar och de prov som krävs enligt punkterna 4.2, 4.3 och 4.4
för att fastställa om de lösningar som tillverkaren har valt uppfyller kraven i TSD, i de fall då de europeiskaspecifikationer som omnämns i TSD inte har tillämpats.
4.8 Organet skall tillsammans med den sökande bestämma på vilken plats nödvändiga undersökningar och prov skall
utföras.
5. Om typen uppfyller bestämmelserna i TSD skall det anmälda organet utfärda ett typkontrollintyg till den sökande.
Intyget skall innehålla tillverkarens namn och adress, slutsatser från undersökningen, giltighetsvillkor för intyget och
de uppgifter som krävs för att identifiera den godkända typen.
Giltighetstiden får inte vara längre än 5 år.
En förteckning över relevanta delar av den tekniska dokumentationen skall bifogas intyget och en kopia skall bevaras
av det anmälda organet.
Om tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud nekas ett typkontrollintyg skall det anmälda organet
lämna en detaljerad motivering till ett sådant avslag.
Ett överklagandeförfarande skall inrättas.
6. Den sökande skall underrätta det anmälda organ som innehar den tekniska dokumentationen till typkontrollintyget
om alla ändringar i den godkända produkten. Nytt godkännande krävs om ändringarna kan påverkaöverensstämmelsen med kraven i TSD eller de för produkten föreskrivna användningsvillkoren. I detta fall skall det
anmälda organet utföra endast de kontroller och prov som är relevanta och nödvändiga för ändringarna. Det nya
godkännandet kan utfärdas antingen i form av ett tillägg till det ursprungliga typkontrollintyget eller i form av ett nyttintyg som utfärdas sedan det gamla intyget återkallats.
7. Om inga ändringar har gjorts enligt avsnitt 6 får ett intygs giltighetstid förlängas med en ny period när intyget löper
ut. Den sökande ansöker om förlängning genom att skriftligen intyga att inga sådana ändringar har gjorts och om ingamotstridiga uppgifter inkommer förlänger det anmälda organet den giltighetstid som avses i avsnitt 5. Förfarandet fårupprepas.
8. Varje anmält organ skall meddela övriga anmälda organ relevant information om typkontrollintyg och om tillägg som
har utfärdats, återkallats eller underkänts.
9. Övriga anmälda organ skall på begäran få kopior av utfärdade typkontrollintyg och/eller tillägg till dessa. Intygens
bilagor (se avsnitt 5) skall hållas tillgängliga för andra anmälda organ.
10. Tillverkaren eller dennes etablerade ombud inom gemenskapen skall tillsammans med den tekniska dokumentationen
bevara kopior av typkontrollintyg och tillägg till dessa under minst tio år räknat från driftskompatibilitets-
komponentens senaste tillverkningsdatum. Om varken tillverkaren eller dennes ombud är etablerade i gemenskapen,skall skyldigheten att hålla den tekniska dokumentationen tillgänglig åligga den person som saluför drifts-kompatibilitetskomponenten på gemenskapsmarknaden.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/315
MODULER FÖR DRIFTSKOMPATIBILITETSKOMPONENTER
Modul C: Överensstämmelse med typ
1. I denna modul beskrivs den del av förfarandet genom vilket tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade
ombud, säkerställer och försäkrar att driftskompatibilitetskomponenten ifråga överensstämmer med den typ sombeskrivits i typkontrollintyget och uppfyller de krav i TSD som är tillämpliga på den.
2. Tillverkaren skall vidta alla de åtgärder som behövs för att det i tillverkningsprocessen skall säkerställas att varje
driftskompatibilitetskomponent överensstämmer med typen enligt beskrivningen i EG-typkontrollintyget, och medtillämpliga krav i TSD.
3. Tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall utfärda en EG-försäkran om driftskompatibilitets-
komponentens överensstämmelse.
Innehållet i denna försäkran skall minst omfatta de uppgifter som anges i bilaga IV.3 i direktiv 96/48/EG eller 01/16/
EG. EG-försäkran om överensstämmelse och medföljande handlingar skall vara daterade och underskrivna.
Denna försäkran skall avfattas på samma språk som den tekniska dokumentationen och innehålla följande uppgifter:— Hänvisningar till direktivet (direktiv 96/48/EG eller 01/16/EG och andra direktiv som kan omfatta
driftskompatibilitetskomponenten).
— Tillverkarens eller dennes i gemenskapen etablerade ombuds namn och adress. (Firmanamn och fullständig
adress skall uppges. Om det är fråga om ett etablerat ombud skall tillverkarens eller konstruktörens firmanamnockså uppges.)
— Beskrivning av driftskompatibilitetskomponenten (märke, typ etc.).
— Uppgift om vilket förfarande (modul) som tillämpas för försäkran om överensstämmelse.
— Alla relevanta beskrivningar av driftskompatibilitetskomponenten, särskilt användningsvillkoren.
— Namn och adress till det eller de anmälda organ som medverkat i förfarandet för typkontroll av
överensstämmelse, EG-kontrollintygets datum (och dess tilläggs) samt giltighetstid och giltighetsvillkor förintyget.
— Hänvisning till denna TSD och övriga tillämpliga TSD samt i förekommande fall till de europeiska
specifikationerna (
1).
— Uppgifter för identifiering av den person som har fullmakt att ikläda sig förbindelser på tillverkarens, eller
dennes etablerade representants inom gemenskapen, vägnar.
4. Tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall bevara en kopia av EG-försäkran om
överensstämmelse under en tioårsperiod räknat från driftskompatibilitetskomponentens senaste tillverkningsdatum.
Om varken tillverkaren eller dennes ombud är etablerade i gemenskapen, skall skyldigheten att hålla den tekniska
dokumentationen tillgänglig åligga den person som saluför driftskompatibilitetskomponenten på gemenskapsmark-naden.
5. Om det förutom EG-försäkran om överensstämmelse krävs en EG-försäkran om lämplighet för användning för
driftskompatibilitetskomponenten i TSD, skall denna försäkran tillföras sedan den utfärdats av tillverkaren enligtvillkoren i modul V.L 344/316 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
(1) En definition av en europeisk specifikation anges i direktiven 96/48/EG och 2001/16/EG. I ”Guide for the application of the high-speed
TSIs of Council Directive 96/48/EG” förklaras hur de europeiska specifikationerna skall användas.
MODULER FÖR DRIFTSKOMPATIBILITETSKOMPONENTER
Modul D: System för kvalitetsstyrning av produktionen
1. I denna modul beskrivs det förfarande genom vilket tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud, som
uppfyller skyldigheterna i avsnitt 2 säkerställer och försäkrar att driftskompatibilitetskomponenten ifråga överens-stämmer med den typ som beskrivs i typkontrollintyget och uppfyller de krav i TSD som är tillämpliga på den.
2. Tillverkaren skall tillämpa ett godkänt kvalitetsstyrningssystem som omfattar tillverkning samt slutbesiktning och
prov av den färdiga produkten, enligt vad som anges i avsnitt 3, och som skall underställas den övervakning som
föreskrivs i avsnitt 4.
3. Kvalitetsstyrningssystem
3.1 Tillverkaren skall till ett valfritt anmält organ inge en ansökan om bedömning av sitt kvalitetsstyrningssystem för
berörda driftskompatibilitetskomponenter.
Ansökan skall innehålla följande uppgifter:
— Alla uppgifter av betydelse för den produktkategori som berörda driftskompatibilitetskomponenter
representerar.
— Dokumentation om kvalitetsstyrningssystemet.
— Den tekniska dokumentationen för den godkända typen och en kopia av typkontrollintyget, som utfärdats efter
fullgörande av det förfarande för typkontroll som anges i modul B.
— En skriftlig försäkran om att samma ansökan inte har ingivits till ett annat anmält organ.
3.2 Kvalitetsstyrningssystemet skall säkerställa att driftskompatibilitetskomponenterna överensstämmer med den typ som
beskrivs i typkontrollintyget samt med tillämpliga krav i TSD. Alla de faktorer, krav och bestämmelser som tillämpasav tillverkaren skall dokumenteras systematiskt och överskådligt i form av skriftliga riktlinjer, förfaranden ochanvisningar. Dokumentationen över kvalitetsstyrningssystemet skall tillåta en konsekvent tolkning av kvalitetspro-
gram, planer, manualer och dokument.
I synnerhet skall följande frågor beskrivas tillräckligt utförligt i denna dokumentation:
— Kvalitetsmålen och den organisatoriska uppbyggnaden.
— Ledningens ansvar och befogenheter med avseende på produktkvalitet.
— De metoder, processer och systematiska förfaringssätt som kommer att användas vid tillverkning och
kvalitetsstyrning.
— De undersökningar, kontroller och prov som kommer att utföras före, under och efter tillverkningen, med
uppgift om genomförandefrekvens.
— Kvalitetsdokument såsom besiktningsrapporter och provdata, kalibreringsdata, rapporter om den berörda
personalens kvalifikationer, etc.
— Hur övervakning sker av att åsyftad produktkvalitet uppnås och att kvalitetsstyrningssystemet fungerar effektivt.
3.3 Det anmälda organet skall bedöma kvalitetsstyrningssystemet för att avgöra om det motsvarar de krav som avses i
avsnitt 3.2. Det förutsätts att dessa krav är uppfyllda om tillverkaren tillämpar ett kvalitetssystem som omfattartillverkning samt slutbesiktning och prov av den färdiga produkten som följer standarden EN/ISO 9001:2000, därhänsyn tas till de särskilda egenskaperna hos den driftskompatibla komponent för vilken det införs.
Om en sökande tillämpar ett certifierat kvalitetsstyrningssystem, skall det anmälda organet beakta detta vid
bedömningen.
Revision en skall vara särskilt avpassad för den produktkategori som driftskompatibilitetskomponenten representerar.
Revisionsgruppen skall innehålla åtminstone en medlem som har erfarenhet av att bedöma den berördaprodukttekniken. I bedömningsförfarandet ingår en besiktning hos tillverkaren.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/317
Tillverkaren skall meddelas beslutet. Meddelandet skall innehålla slutsatserna från undersökningen och det motiverade
beslutet.
3.4 Tillverkaren skall åta sig att uppfylla de skyldigheter som följer av kvalitetsstyrningssystemet sådant det godkänts, och
för att upprätthålla systemets tillämplighet och effektivitet.
Tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall meddela det anmälda organ som har godkänt
kvalitetsstyrningssystemet alla planerade ändringar av kvalitetsstyrningssystemet.
Det anmälda organet skall bedöma alla förändringar som föreslås och besluta om det ändrade kvalitetsstyrnings-
systemet kommer att fortsätta att uppfylla de krav som anges i avsnitt 3.2 eller om en ny bedömning krävs.
Det anmälda organet skall meddela tillverkaren sitt beslut. Meddelandet skall innehålla slutsatserna från
undersökningen och det motiverade beslutet.
4. Övervakning av kvalitetsstyrningssystemet faller under det anmälda organets ansvar.4.1 Syftet med övervakningen är att säkerställa att tillverkaren på rätt sätt fullgör de skyldigheter som är förenade med det
godkända kvalitetsstyrningssystemet.
4.2 Tillverkaren skall ge det anmälda organet tillträde till tillverknings-, besiktnings-, prov- och lagerlokaler för
besiktningar, och tillhandahålla all nödvändig information, särskilt i fråga om
— dokumentation av kvalitetsstyrningssystemet,
— kvalitetsdokument såsom besiktningsrapporter och provdata, kalibreringsdata, rapporter om den berörda
personalens kvalifikationer etc.
4.3 Det anmälda organet skall återkommande genomföra revisioner för att säkerställa att tillverkaren upprätthåller och
tillämpar kvalitetsstyrningssystemet.
En revisionsrapport skall lämnas till tillverkaren. Kontrollerna skall äga rum minst en gång per år.Om tillverkaren tillämpar ett certifierat kvalitetsstyrningssystem, skall det anmälda organet beakta detta vid
övervakningen.
4.4 Det anmälda organet får dessutom göra oanmälda revisioner hos tillverkaren. I samband med sådana besök kan det
anmälda organet, om så krävs, utföra eller låta utföra prov för att kontrollera att kvalitetsstyrningssystemet fungerar påriktigt sätt. Organet skall till tillverkaren lämna en revisionsrapport och om prov skett en provrapport.
5. Varje anmält organ skall till övriga anmälda organ lämna relevant information om de godkännanden av
kvalitetsstyrningssystem som det har utfärdat, återkallat eller avslagit.
Övriga anmälda organ skall på begäran få kopior av utfärdade godkännanden av kvalitetsstyrningssystem.
6. Tillverkaren skall under en tioårsperiod räknat från produktens senaste tillverkningsdatum hålla följande dokument
tillgängliga för de nationella myndigheterna:
— Sådan dokumentation som avses i avsnitt 3.1, andra stycket.
— De ändringar som avses i avsnitt 3.4, andra stycket.
— De beslut och rapporter från det anmälda organet som avses i avsnitten 3.4, 4.3 och 4.4.
7. Tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall utfärda en EG-försäkran om driftskompatibilitets-
komponentens överensstämmelse.
Innehållet i denna försäkran skall minst omfatta de uppgifter som anges i bilaga IV.3 i direktiv 96/48/EG eller 01/16/
EG. EG-försäkran om överensstämmelse och medföljande handlingar skall vara daterade och underskrivna.L 344/318 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
Denna försäkran skall avfattas på samma språk som den tekniska dokumentationen och innehålla följande uppgifter:
— Hänvisningar till direktivet (direktiv 96/48/EG eller 01/16/EG och andra direktiv som kan omfatta
driftskompatibilitetskomponenten).
— Tillverkarens eller dennes i gemenskapen etablerade ombuds namn och adress. (Firmanamn och fullständig
adress skall uppges. Om det är fråga om ett etablerat ombud skall tillverkarens eller konstruktörens firmanamnockså uppges.)
— Beskrivning av driftskompatibilitetskomponenten (märke, typ etc.).
— Uppgift om vilket förfarande (modul) som tillämpas för försäkran om överensstämmelse.
— Alla relevanta beskrivningar som driftskompatibilitetskomponenten uppfyller, särskilt användningsvillkoren.
— Namn och adress till det eller de anmälda organ som medverkat i förfarandet för kontroll av överensstämmelse,
kontrollintygets datum samt giltighetstid och giltighetsvillkor för intyget.
— Hänvisning till TSD och övriga tillämpliga TSD samt i förekommande fall till de europeiska specifikationerna. (
1)
— Uppgifter för identifiering av den person som har fullmakt att ikläda sig förbindelser på tillverkarens, eller
dennes etablerade representants inom gemenskapen, vägnar.
Hänvisning till följande intyg:— Kvalitetsstyrningssystemets godkännande som anges i avsnitt 3.
— Typkontrollintyg och tillägg till dessa.
8. Tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall bevara en kopia av EG-försäkran om
överensstämmelse under en tioårsperiod räknat från driftskompatibilitetskomponentens senaste tillverkningsdatum.
Om varken tillverkaren eller dennes ombud är etablerade i gemenskapen, skall skyldigheten att hålla den tekniska
dokumentationen tillgänglig åligga den person som saluför driftskompatibilitetskomponenten på gemenskapsmark-
naden.
9. Om det förutom EG-försäkran om överensstämmelse krävs en EG-försäkran om lämplighet för användning för
driftskompatibilitetskomponenten i TSD, skall denna försäkran tillföras sedan den utfärdats av tillverkaren enligtvillkoren i modul V.
MODULER FÖR DRIFTSKOMPATIBILITETSKOMPONENTER
Modul F: Produktkontroll
1. I denna modul beskrivs det förfarande genom vilket tillverkaren eller dennes etablerade ombud inom gemenskapen
kontrollerar och intygar att kompatibilitetskomponenten ifråga, som omfattas av bestämmelserna i avsnitt 3överensstämmer med typen, enligt beskrivningen i EG-typkontrollintyget, och uppfyller tillämpliga krav i TSD.
2. Tillverkaren skall vidta alla de åtgärder som behövs för att det under tillverkningsprocessen skall säkerställas att varje
driftskompatibilitetskomponent överensstämmer med typen enligt beskrivningen i typkontrollintyget och medtillämpliga krav i TSD.
3. Det anmälda organet skall utföra lämpliga undersökningar och prov för att kontrollera driftskompatibilitets-
komponentens överensstämmelse med den typ som beskrivs i EG-typkontrollintyget och med kraven i TSD.Tillverkaren (
2) kan välja antingen en undersökning och prov av varje driftskompatibilitetskomponent såsom anges i
avsnitt 4 eller en undersökning och prov av driftskompatibilitetskomponent på statistisk grund, enligt avsnitt 5.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/319
(1) En definition av en europeisk specifikation anges i direktiven 96/48/EG och 2001/16/EG. I ”Guide for the application of the high-speed
TSIs of Council Directive 96/48/EG” förklaras hur de europeiska specifikationerna skall användas.
(2) Tillverkarens handlingsfrihet kan begränsas i vissa TSD.
4. Kontroll genom undersökning och prov av varje driftskompatibilitetskomponent
4. 1 Varje produkt skall undersökas var för sig och lämpliga prov skall utföras i syfte att kontrollera produktens
överensstämmelse med den typ som beskrivs i typkontrollintyget samt med tillämpliga krav i TSD. Om ett prov intebeskrivs i TSD (eller i en europeisk standard som citeras i TSD), är relevanta europeiska specifikationer (
1) eller
likvärdiga prov tillämpliga.
4. 2 Det anmälda organet skall utfärda en skriftlig försäkran om överensstämmelse för godkända produkter avseende
utförda prov.
4. 3 Tillverkaren eller den som representerar honom skall på begäran kunna förete det anmälda organets intyg om
överensstämmelse.
5. Statistisk kontroll
5.1 Tillverkaren skall presentera sina driftskompatibilitetskomponenter i form av enhetliga partier och vidta alla åtgärder
som krävs för att vid tillverkningsprocessen se till att varje producerat parti blir enhetligt.
5.2 Alla driftskompatibilitetskomponenter skall vara tillgängliga för kontroll i form av enhetliga partier. Ett slumpmässigt
urval skall göras ur varje parti. Varje driftskompatibilitetskomponent som utgör provexemplar skall undersökas var försig och lämpliga prov skall utföras i syfte att kontrollera produktens överensstämmelse med den typ som beskrivs itypkontrollintyget samt med tillämpliga krav i TSD och för att fastställa om partiet godkänns eller underkänns. Om ettprov inte beskrivs i TSD (eller i en europeisk standard som citeras i TSD), är relevanta europeiska specifikationer eller
likvärdiga prov tillämpliga.
5.3 Vid det statistiska förfarandet skall lämpliga metoder användas (statistisk metod, provtagningsschema etc.), beroende
på de egenskaper som skall bedömas enligt TSD.
5.4 För godkända partier skall det anmälda organet utfärda en skriftlig försäkran om överensstämmelse avseende de
utförda proven. Alla partiets driftskompatibilitetskomponenter får saluföras, med undantag för de driftskompatibili-tetskomponenter i provet som befanns ej överensstämmande.
Underkänns ett parti, skall det anmälda organet eller den behöriga myndigheten genom lämpliga åtgärder förhindra
att partiet släpps ut på marknaden. I händelse att det ofta förekommer att partier underkänns får det anmälda organettills vidare upphöra med statistisk kontroll.
5.5 Tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall på begäran kunna lägga fram det anmälda organets
försäkran om överensstämmelse.
6. Tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall utfärda en EG-försäkran om driftskompatibilitets-
komponentens överensstämmelse.
Innehållet i denna försäkran skall minst omfatta de uppgifter som anges i bilaga IV.3 i direktiv 96/48/EG eller 01/16/
EG. EG-försäkran om överensstämmelse och medföljande handlingar måste vara daterade och underskrivna.
Denna försäkran skall avfattas på samma språk som den tekniska dokumentationen och innehålla följande uppgifter:— Hänvisningar till direktivet (direktiv 96/48/EG eller 01/16/EG och andra direktiv som kan omfatta
driftskompatibilitetskomponenten).
— Tillverkarens eller dennes i gemenskapen etablerade ombuds namn och adress. (Firmanamn och fullständig
adress skall uppges. Om det är fråga om ett etablerat ombud skall tillverkarens eller konstruktörens firmanamnockså uppges.)
— Beskrivning av driftskompatibilitetskomponenten (märke, typ etc.).
— Uppgift om vilket förfarande (modul) som tillämpas för försäkran om överensstämmelse.
— Alla relevanta beskrivningar som driftskompatibilitetskomponenten uppfyller, särskilt användningsvillkoren.
— Namn och adress till det eller de anmälda organ som medverkat i förfarandet för kontroll av överensstämmelse,
kontrollintygets datum samt giltighetstid och giltighetsvillkor för intyget.L 344/320 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
(1) En definition av en europeisk specifikation anges i direktiven 96/48/EG och 2001/16/EG. I ”Guide for the application of the high-speed
TSIs of Council Directive 96/48/EG” förklaras hur de europeiska specifikationerna skall användas.
— Hänvisning till TSD och övriga tillämpliga TSD samt i förekommande fall till de europeiska specifikationerna.
— Uppgifter för identifiering av den person som har fullmakt att ikläda sig förbindelser på tillverkarens, eller
dennes etablerade representants inom gemenskapen, vägnar.
Hänvisning till följande intyg:— Typkontrollintyg och tillägg till dessa.
— Försäkran om överensstämmelse enligt avsnitt 4 eller 5.
7. Tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall bevara en kopia av EG-försäkran om
överensstämmelse under en tioårsperiod räknat från driftskompatibilitetskomponentens senaste tillverkningsdatum.
Om varken tillverkaren eller dennes ombud är etablerade i gemenskapen, skall skyldigheten att hålla den tekniska
dokumentationen tillgänglig åligga den person som saluför driftskompatibilitetskomponenten på gemenskapsmark-naden.
8. Om det förutom EG-försäkran om överensstämmelse krävs en EG-försäkran om lämplighet för användning för
driftskompatibilitetskomponenten i TSD, skall denna försäkran tillföras sedan den utfärdats av tillverkaren enligt
villkoren i modul V.
MODULER FÖR DRIFTSKOMPATIBILITETSKOMPONENTER
Modul H1: Fullständigt kvalitetsstyrningssystem
1. I denna modul beskrivs det förfarande enligt vilket tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud, som
uppfyller de åtaganden som anges i avsnitt 2, skall säkerställa och intyga att den berörda driftskompatibilitets-
komponenten uppfyller kraven i tillämplig TSD.
2. Tillverkaren skall använda ett godkänt kvalitetsstyrningssystem för konstruktion, tillverkning, slutbesiktning och prov
enligt vad som anges i avsnitt 3 och skall övervakas i enlighet med avsnitt 4. 4.
3. Kvalitetsstyrningssystem3.1. Tillverkaren skall till ett valfritt anmält organ inge en ansökan om bedömning av sitt kvalitetsstyrningssystem för
berörda driftskompatibilitetskomponenter.
Ansökan skall innehålla följande uppgifter:
— Alla uppgifter av betydelse för den produktkategori som berörda driftskompatibilitetskomponenter
representerar.
— Dokumentation av kvalitetsstyrningssystemet.
— En skriftlig försäkran om att samma ansökan inte har ingivits till ett annat anmält organ.
3.2. Kvalitetsstyrningssystemet skall säkerställa att driftskompatibilitetskomponenten överensstämmer med tillämpliga
krav i TSD. Alla de faktorer, krav och bestämmelser som antagits av tillverkaren skall dokumenteras på ett systematisktoch metodiskt sätt i form av skriftliga riktlinjer, förfaranden och anvisningar. Denna dokumentation avkvalitetsstyrningssystemet skall garantera att riktlinjer och förfaranden för kvalitetsstyrning, såsom kvalitetsprogram,
planer, handledningar och dokumentation, tolkas enhetligt.
I synnerhet skall följande frågor beskrivas tillräckligt utförligt i denna dokumentation:— Kvalitetsmålen och den organisatoriska uppbyggnaden.
— Ledningens ansvar och befogenheter med avseende på konstruktion och produktkvalitet.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/321
— De tekniska specifikationer för konstruktionen, inberäknat europeiska specifikationer (1), som kommer att
tillämpas, och, i de fall de europeiska specifikationerna inte kommer att tillämpas fullt ut, de åtgärder somkommer att vidtas för att de för den driftskompatibla komponenten tillämpliga kraven i TSD skall uppfyllas.
— De metoder, processer och systematiska förfaringssätt för att styra och kontrollera konstruktionen som kommer
att användas vid konstruktionen av driftskompatibilitetskomponenter som tillhör den berörda produktkate-
gorin.
— Motsvarande metoder, processer och systematiska åtgärder som kommer att användas vid tillverkning,
kvalitetskontroll och kvalitetsstyrning.
— De undersökningar, kontroller och prov som kommer att utföras före, under och efter tillverkningen, med
uppgift om genomförandefrekvens.
— Kvalitetsdokument såsom besiktningsrapporter och provdata, kalibreringsdata, rapporter om den berörda
personalens kvalifikationer, etc.
— De förfaringssätt som används för att övervaka att den eftersträvade konstruktionen och produktkvaliteten
uppnås och att kvalitetsstyrningssystemet fungerar väl.
Kvalitetsriktlinjer och -förfaringssätt skall särskilt omfatta bedömningsfaser, exempelvis kontroll av konstruktion,
kontroll av tillverkningsprocessen och typprov, såsom de specificeras i TSD för driftskompatibilitetskomponentensolika egenskaper och prestanda.
3.3. Det anmälda organet skall bedöma kvalitetssystemet för att avgöra om det motsvarar de krav som avses i avsnitt 3.2.
Det förutsätts att dessa krav är uppfyllda om tillverkaren tillämpar ett kvalitetsstyrningssystem som omfattar
konstruktion, tillverkning samt slutbesiktning och prov av den färdiga produkten som följer standarden EN/ISO
9001:2000 och där hänsyn tas till de särskilda egenskaperna hos den driftskompatibla komponent i vilken den införs.
Om en sökande tillämpar ett certifierat kvalitetsstyrningssystem, skall det anmälda organet beakta detta vid
bedömningen.
Revisionen skall vara särskilt avpassad för den produktkategori som driftskompatibilitetskomponenten representerar.
Revisionsgruppen skall innehålla åtminstone en medlem som har erfarenhet av att bedöma den berörda
produkttekniken. I bedömningsförfarandet ingår en besiktning hos tillverkaren.
Tillverkaren skall meddelas beslutet. Meddelandet skall innehålla slutsatserna från undersökningen och det motiverade
beslutet.
3.4. Tillverkaren skall åta sig att uppfylla de skyldigheter som är förenade med det godkända kvalitetsstyrningssystemet
och säkerställa att det förblir ändamålsenligt och effektivt.
Tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall meddela det anmälda organ som har godkänt
kvalitetsstyrningssystemet alla planerade ändringar av kvalitetsstyrningssystemet.
Det anmälda organet skall bedöma alla förändringar som föreslås och besluta om det ändrade kvalitetsstyrnings-
systemet kommer att fortsätta att uppfylla de krav som anges i avsnitt 3.2 eller om en ny bedömning krävs.
Det anmälda organet skall meddela tillverkaren sitt beslut. Meddelandet skall innehålla slutsatserna från utvärderingen
och det motiverade beslutet.
4. Övervakning av kvalitetsstyrningssystemet faller under det anmälda organets ansvar.4.1. Syftet med övervakningen är att försäkra sig om att tillverkaren på ett riktigt sätt uppfyller de skyldigheter som följer
av det godkända kvalitetsstyrningssystemet.
4.2. Tillverkaren skall ge det anmälda organet tillträde till tillverknings-, besiktnings-, prov- och lagerlokaler för
besiktningar, och tillhandahålla all nödvändig information, särskilt i fråga om
— Dokumentation av kvalitetsstyrningssystemet.L 344/322 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
(1) En definition av en europeisk specifikation anges i direktiven 96/48/EG och 2001/16/EG. I ”Guide for the application of the high-speed
TSIs of Council Directive 96/48/EG” förklaras hur de europeiska specifikationerna skall användas.
— De kvalitetsdokument som föreskrivs för den del av kvalitetsstyrningssystemet som avser konstruktionen, såsom
analysresultat, beräkningar, provresultat, etc.
— De dokument som förutsätts i kvalitetsstyrningssystemets tillverkningsdel, såsom granskningsrapporter och
provresultat, kalibreringsresultat, redogörelser för personals kvalifikationer, etc.
4.3. Det anmälda organet skall återkommande genomföra kontroller för att säkerställa att tillverkaren upprätthåller och
tillämpar kvalitetsstyrningssystemet, samt lämna en kontrollrapport till tillverkaren. Om tillverkaren tillämpar ettcertifierat kvalitetsstyrningssystem, skall det anmälda organet beakta detta vid övervakningen. Kontrollerna skall ägarum minst en gång per år.
4.4. Det anmälda organet kan dessutom göra oanmälda revisioner hos tillverkaren. I samband med sådana besök får det
anmälda organet utföra eller låta utföra prov för att kontrollera att kvalitetsstyrningssystemet fungerar på riktigt sätt.Det skall ge tillverkaren en revisionsrapport och, om prov har förekommit, en provrapport.
5. Tillverkaren skall under en tioårsperiod räknat från produktens senaste tillverkningsdatum hålla följande dokument
tillgängliga för de nationella myndigheterna:
— Den dokumentation som anges i avsnitt 3.1 andra stycket andra strecksatsen.
— De ändringar som avses i avsnitt 3.4 andra stycket.
— De beslut och rapporter från det anmälda organet som avses i avsnitten 3.4, 4.3 och 4.4.
6. Varje anmält organ skall till övriga anmälda organ lämna relevant information om de godkännanden av
kvalitetsstyrningssystem som det har utfärdat, återkallat eller avslagit.
Övriga anmälda organ skall på begäran få kopior av utfärdade godkännanden och tilläggsgodkännanden av
kvalitetsstyrningssystemet.
7. Tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall utfärda en EG-försäkran om driftskompatibilitets-
komponentens överensstämmelse. Innehållet i denna försäkran skall minst omfatta de uppgifter som anges ibilaga IV.3 i direktiv 96/48/EG eller 01/16/EG. EG-försäkran om överensstämmelse och medföljande handlingar måste
vara daterade och underskrivna.
Denna försäkran skall avfattas på samma språk som den tekniska dokumentationen och innehålla följande uppgifter:
— Hänvisningar till direktivet (direktiv 96/48/EG eller 01/16/EG och andra direktiv som kan omfatta
driftskompatibilitetskomponenten).
— Tillverkarens eller dennes i gemenskapen etablerade ombuds namn och adress. (Firmanamn och fullständig
adress skall uppges. Om det är fråga om ett etablerat ombud skall tillverkarens eller konstruktörens firmanamnockså uppges.)
— Beskrivning av driftskompatibilitetskomponenten (märke, typ etc.).
— Uppgift om vilket förfarande (modul) som tillämpas för försäkran om överensstämmelse.
— Alla relevanta beskrivningar av driftskompatibilitetskomponenten, särskilt användningsvillkoren.
— Namn och adress till det eller de anmälda organ som medverkat i förfarandet för kontroll av överensstämmelse,
kontrollintygets datum samt giltighetstid och giltighetsvillkor för intyget.
— Hänvisning till TSD och övriga tillämpliga TSD samt i förekommande fall till de europeiska specifikationerna.
— Uppgifter för identifiering av den person som har fullmakt att ikläda sig förbindelser på tillverkarens, eller
dennes etablerade representants inom gemenskapen, vägnar.
Hänvisning till följande intyg:— Kvalitetsstyrningssystemets godkännande som anges i avsnitt 3.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/323
8. Tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall bevara en kopia av EG-försäkran om
överensstämmelse under en tioårsperiod räknat från driftskompatibilitetskomponentens senaste tillverkningsdatum.
Om varken tillverkaren eller dennes ombud är etablerade i gemenskapen, skall skyldigheten att hålla den tekniska
dokumentationen tillgänglig åligga den person som saluför driftskompatibilitetskomponenten på gemenskapsmark-
naden.
9. Om det förutom EG-försäkran om överensstämmelse krävs en EG-försäkran om lämplighet för användning för
driftskompatibilitetskomponenten i TSD, skall denna försäkran tillföras sedan den utfärdats av tillverkaren enligtvillkoren i modul V.
MODULER FÖR DRIFTSKOMPATIBILITETSKOMPONENTER
Modul H2: Fullständigt kvalitetsstyrningssystem med kontroll av konstruktionen
1. I denna modul beskrivs det förfarande enligt vilket tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud, som
fullgör de åtaganden som anges i avsnitt 2, skall säkerställa och intyga att den berörda driftskompatibilitets-
komponenten uppfyller tillämpliga krav i TSD.
2. Tillverkaren skall använda ett godkänt kvalitetsstyrningssystem för konstruktion, tillverkning, slutbesiktning och prov
enligt vad som anges i avsnitt 3 och skall övervakas i enlighet med avsnitt 4. 4.
3. Kvalitetsstyrningssystem.
3.1. Tillverkaren skall till ett valfritt anmält organ inge en ansökan om bedömning av sitt kvalitetsstyrningssystem för
berörda driftskompatibilitetskomponenter.
Ansökan skall innehålla följande uppgifter:— Alla uppgifter av betydelse för den produktkategori som berörda driftskompatibilitetskomponenter
representerar.
— Dokumentation av kvalitetsstyrningssystemet.
— En skriftlig försäkran om att samma ansökan inte har ingivits till ett annat anmält organ.
3.2. Kvalitetsstyrningssystemet skall säkerställa att driftskompatibilitetskomponenten överensstämmer med tillämpliga
krav i TSD. Alla de faktorer, krav och bestämmelser som antagits av tillverkaren skall dokumenteras på ett systematisktoch metodiskt sätt i form av skriftliga riktlinjer, förfaranden och anvisningar. Denna dokumentation avkvalitetsstyrningssystemet skall garantera att riktlinjer och förfaranden för kvalitetsstyrning, såsom kvalitetsprogram,planer, handledningar och dokumentation, tolkas enhetligt.
I synnerhet skall följande frågor beskrivas tillräckligt utförligt i denna dokumentation:
— Kvalitetsmålen och den organisatoriska uppbyggnaden.
— Ledningens ansvar och befogenheter med avseende på konstruktion och produktkvalitet.
— De tekniska specifikationer för konstruktionen, inberäknat europeiska specifikationer (
1), som kommer att
tillämpas, och, i de fall de europeiska specifikationerna inte kommer att tillämpas fullt ut, de åtgärder som
kommer att vidtas för att de för den driftskompatibla komponenten tillämpliga kraven i TSD skall uppfyllas.
— De metoder, processer och systematiska förfaringssätt för att styra och kontrollera konstruktionen som kommer
att användas vid konstruktionen av driftskompatibilitetskomponenter som tillhör den berörda produktkate-gorin.
— De metoder, processer och systematiska åtgärder som kommer att användas vid tillverkning, kvalitetskontroll
och kvalitetsstyrning.L 344/324 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
(1) En definition av en europeisk specifikation anges i direktiven 96/48/EG och 2001/16/EG. I ”Guide for the application of the high-speed
TSIs of Council Directive 96/48/EG” förklaras hur de europeiska specifikationerna skall användas.
— De undersökningar, kontroller och prov som kommer att utföras före, under och efter tillverkningen, med
uppgift om genomförandefrekvens.
— Kvalitetsdokument såsom besiktningsrapporter och provdata, kalibreringsdata, rapporter om den berörda
personalens kvalifikationer, etc.
— De förfaringssätt som används för att övervaka att den eftersträvade konstruktionen och produktkvaliteten
uppnås och att kvalitetsstyrningssystemet fungerar väl.
Kvalitetsriktlinjer och -förfaringssätt skall särskilt omfatta bedömningsfaser, exempelvis kontroll av konstruktion,
kontroll av tillverkningsprocesser och typprov, såsom de specificeras i TSD för driftskompatibilitetskomponentensolika egenskaper och prestanda.
3.3. Det anmälda organet skall bedöma kvalitetssystemet för att avgöra om det motsvarar de krav som avses i avsnitt 3.2.
Det förutsätts att dessa krav är uppfyllda om tillverkaren tillämpar ett kvalitetsstyrningssystem som omfattarkonstruktion, tillverkning samt slutbesiktning och prov av den färdiga produkten som följer standarden EN/ISO
9001:2000 och där hänsyn tas till de särskilda egenskaperna hos den driftskompatibla komponent i vilken den införs.
Om en sökande tillämpar ett certifierat kvalitetsstyrningssystem, skall det anmälda organet beakta detta vid
bedömningen.
Revisionen skall vara särskilt avpassad för den produktkategori som driftskompatibilitetskomponenten representerar.
Revisionsgruppen skall innehålla åtminstone en medlem som har erfarenhet av att bedöma den berörda
produkttekniken. I bedömningsförfarandet ingår en besiktning hos tillverkaren.
Tillverkaren skall meddelas beslutet. Meddelandet skall innehålla slutsatserna från revisionen och det motiverade
beslutet.
3.4. Tillverkaren skall åta sig att uppfylla de skyldigheter som är förenade med det godkända kvalitetsstyrningssystemet
och säkerställa att det förblir ändamålsenligt och effektivt.
Tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall meddela det anmälda organ som har godkänt
kvalitetssäkringssystemet alla planerade ändringar av kvalitetsstyrningssystemet.
Det anmälda organet skall bedöma alla förändringar som föreslås och besluta om det ändrade kvalitetsstyrnings-
systemet kommer att fortsätta att uppfylla de krav som anges i avsnitt 3.2 eller om en ny bedömning krävs.
Det anmälda organet skall meddela tillverkaren sitt beslut. Meddelandet skall innehålla slutsatserna från utvärderingen
och det motiverade beslutet.
4. Övervakning av kvalitetsstyrningssystemet faller under det anmälda organets ansvar.4.1. Syftet med övervakningen är att försäkra sig om att tillverkaren på ett riktigt sätt uppfyller de skyldigheter som följer
av det godkända kvalitetsstyrningssystemet.
4.2. Tillverkaren skall ge det anmälda organet tillträde till tillverknings-, besiktnings-, prov- och lagerlokaler för
besiktningar, och tillhandahålla all nödvändig information, särskilt i fråga om
— Dokumentation av kvalitetsstyrningssystemet.
— De kvalitetsdokument som föreskrivs för den del av kvalitetsstyrningssystemet som avser konstruktionen, såsom
analysresultat, beräkningar, provresultat, etc.
— De dokument som förutsätts i kvalitetsstyrningssystemets tillverkningsdel, såsom granskningsrapporter och
provresultat, kalibreringsresultat, redogörelser för personals kvalifikationer, etc.
4.3. Det anmälda organet skall återkommande genomföra kontroller för att säkerställa att tillverkaren upprätthåller och
tillämpar kvalitetsstyrningssystemet, samt lämna en kontrollrapport till tillverkaren. Om tillverkaren tillämpar ettcertifierat kvalitetsstyrningssystem, skall det anmälda organet beakta detta vid övervakningen.
Kontrollerna skall äga rum minst en gång per år.
4.4. Det anmälda organet kan dessutom göra oanmälda revisioner hos tillverkaren. I samband med sådana besök får det
anmälda organet utföra eller låta utföra prov för att kontrollera att kvalitetsstyrningssystemet fungerar på riktigt sätt.Det skall ge tillverkaren en revisionsrapport och, om prov har förekommit, en provrapport.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/325
5. Tillverkaren skall under en tioårsperiod räknat från produktens senaste tillverkningsdatum hålla följande dokument
tillgängliga för de nationella myndigheterna:
— Den dokumentation som anges i avsnitt 3.1 andra stycket andra strecksatsen.
— De ändringar som avses i avsnitt 3.4 andra stycket.
— De beslut och rapporter från det anmälda organet som avses i avsnitten 3.4, 4.3 och 4.4.
6. Konstruktionskontroll
6.1. Tillverkaren skall inge en ansökan om kontroll av driftskompatibilitetskomponentens konstruktion till ett anmält
organ som han väljer.
6.2. Ansökan skall göra det möjligt att förstå driftskompatibilitetskomponentens konstruktion, tillverkning, underhåll och
funktion, samt bedöma överensstämmelsen med kraven i TSD.
Ansökan skall innehålla följande uppgifter:
— En allmän typbeskrivning.
— De tekniska konstruktionsspecifikationerna, inklusive europeiska specifikationer, med tillämpliga bestämmelser,
som har tillämpats fullt ut eller delvis.
— Nödvändiga stödjande bevis för ovannämnda specifikationers lämplighet, särskilt i de fall de europeiska
specifikationerna och relevanta bestämmelser inte har tillämpats. ,
— Testprogrammet.
— Villkoren för införande av driftskompatibilitetskomponenten i dess funktionella sammanhang (delutrustning,
utrustning, delsystem) och de nödvändiga villkoren vad gäller gränssnitt.
— Användnings- och underhållsvillkor för driftskompatibilitetskomponenten (inskränkningar med avseende på
användningstid eller körsträcka, gränsvärden för slitage etc.).
— En skriftlig försäkran om att samma ansökan inte har ingivits till ett annat anmält organ.
6. 3 Den sökande skall redovisa resultaten av prov (1), inklusive typprov om så krävs, som utförts i dess för ändamålet
avsedda laboratorium eller för dess räkning.
6.4. Det anmälda organet skall granska ansökan och bedöma resultaten av proven. När konstruktionen överensstämmer
med de relevanta bestämmelserna i TSD, skall det anmälda organet utfärda ett EG-konstruktionskontrollintyg till den
sökande. Intyget skall innehålla slutsatserna från undersökningen, giltighetsvillkor, de uppgifter som krävs för attidentifiera den godkända konstruktionen och, om så krävs, en beskrivning av produktens funktion.
Giltighetstiden får inte vara längre än 5 år.
6.5. Sökanden skall underrätta det anmälda organ som har utfärdat EG-intyget om konstruktionskontroll om alla
ändringar av den godkända konstruktionen. Nytt godkännande från det anmälda organ som utfärdat EG-konstruktionskontrollintyget krävs om ändringarna kan påverka överensstämmelsen med kraven i TSD eller de förprodukten föreskrivna användningsvillkoren. I detta fall skall det anmälda organet utföra endast de kontroller och
prov som är relevanta och nödvändiga för ändringarna. Detta nya godkännande skall utfärdas i form av ett tillägg till
det ursprungliga EG-konstruktionskontrollintyget.
6.6. Om inga ändringar har gjorts enligt avsnitt 6.4 får ett intygs giltighetstid förlängas med en ny period när intyget löper
ut. Den sökande ansöker om förlängning genom att skriftligen intyga att inga sådana ändringar har gjorts och om inga
motstridiga uppgifter inkommer förlänger det anmälda organet den giltighetstid som avses i avsnitt 6.3. Förfarandet
får upprepas.
7. Varje anmält organ skall till övriga anmälda organ lämna relevant information om de godkännanden av
kvalitetsstyrningssystem och de EG-konstruktionskontrollintyg som organet har utfärdat, återkallat eller avslagit.L 344/326 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
(1) Redovisningen av resultaten kan inges samtidigt med ansökan eller senare.
De andra anmälda organen skall på begäran få kopior av följande:
— Godkännanden av kvalitetsstyrningssystem och kompletterande godkännanden som utfärdats.
— Utfärdade EG-konstruktionskontrollintyg och tillägg till sådana.
8. Tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall utfärda en EG-försäkran om driftskompatibilitets-
komponentens överensstämmelse.
Innehållet i denna försäkran skall minst omfatta de uppgifter som anges i bilaga IV.3 i direktiv 96/48/EG eller 01/16/
EG. EG-försäkran om överensstämmelse och bilagda dokument skall vara daterade och underskrivna.
Denna försäkran skall avfattas på samma språk som den tekniska dokumentationen och innehålla följande uppgifter:
— Hänvisningar till direktivet (direktiv 96/48/EG eller 01/16/EG och andra direktiv som kan omfatta
driftskompatibilitetskomponenten).
— Tillverkarens eller dennes i gemenskapen etablerade ombuds namn och adress. (Firmanamn och fullständig
adress skall uppges. Om det är fråga om ett etablerat ombud skall tillverkarens eller konstruktörens firmanamnockså uppges.)
— Beskrivning av driftskompatibilitetskomponenten (märke, typ etc.).
— Uppgift om vilket förfarande (modul) som tillämpas för försäkran om överensstämmelse.
— Alla relevanta beskrivningar som driftskompatibilitetskomponenten uppfyller, särskilt användningsvillkoren.
— Namn och adress till det eller de anmälda organ som medverkat i förfarandet för kontroll av överensstämmelse,
kontrollintygets datum samt giltighetstid och giltighetsvillkor för intyget.
— Hänvisning till TSD och övriga tillämpliga TSD samt i förekommande fall till de europeiska specifikationerna.
— Uppgifter för identifiering av den person som har fullmakt att ikläda sig förbindelser på tillverkarens, eller
dennes etablerade representants inom gemenskapen, vägnar.
Hänvisning till följande intyg:
— Rapporter om godkännande och övervakning av kvalitetsstyrningssystemet enligt avsnitten 3 och 4.
— EG-konstruktionskontrollintyget och tillägg till detta.
9. Tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall bevara en kopia av EG-försäkran om
överensstämmelse under en tioårsperiod räknat från driftskompatibilitetskomponentens senaste tillverkningsdatum.
Om varken tillverkaren eller dennes ombud är etablerade i gemenskapen, skall skyldigheten att hålla den tekniska
dokumentationen tillgänglig åligga den person som saluför driftskompatibilitetskomponenten på gemenskapsmark-naden.
10. Om det förutom EG-försäkran om överensstämmelse krävs en EG-försäkran om lämplighet för användning för
driftskompatibilitetskomponenten i TSD, skall denna försäkran tillföras sedan den utfärdats av tillverkaren enligtvillkoren i modul V.
MODULER FÖR DRIFTSKOMPATIBILITETSKOMPONENTER
Modul V: Typkontroll genom driftserfarenhet (lämplighet för användning)
1. I denna modul beskrivs den del av förfarandet som det anmälda organet använder för att konstatera och intyga att ett
provexemplar, som är representativt för den berörda produktionen, uppfyller tillämpliga bestämmelser i TSD förlämplighet för användning såsom visats genom driftserfarenhet (
1).8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/327
(1) Under driftserfarenhetsperioden saluförs inte kompatibilitetskomponenten på marknaden och tillverkare kan inte leverera den till sina
kunder.
2. En ansökan om typkontroll genom driftserfarenhet skall av tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud
inges till ett anmält organ som denne väljer.
Ansökan skall innehålla följande uppgifter:— Tillverkarens namn och adress och, om ansökan inges av hans representant, dennes namn och adress.
— En skriftlig försäkran om att samma ansökan inte har ingivits till ett annat anmält organ.
— Teknisk dokumentation enligt beskrivningen i avsnitt 3.
— Programmet för kontroll genom driftserfarenhet, såsom beskrivs i avsnitt 4.
— Namnet på det eller de företag (infrastrukturförvaltare och/eller järnvägsföretag) med vilka den sökande uppnått
en överenskommelse om att bidra till en bedömning av lämplighet för användning genom driftserfarenhet
— genom att använda driftskompatibilitetskomponenten under drift,
— genom att övervaka dess uppträdande under drift och
— genom att utfärda en rapport om driftserfarenhet.
— Namn och adress till det företag som åtagit sig underhållet av driftskompatibilitetskomponenten under den tid
eller körsträcka som krävs för driftserfarenhet.
— En EG-försäkran om överensstämmelse för driftskompatibilitetskomponenten och,
— om modul B krävs i TSD, ett EG-typkontrollintyg,
— om modul H2 krävs i TSD, ett EG-konstruktionskontrollintyg.
Den sökande skall förse det eller de företag, som åtagit sig använda driftskompatibilitetskomponenten ifråga under
drift, ett provexemplar eller tillräckligt antal provexemplar, representativa för den aktuella produktionen, i det följande
kallat ”typ”.
En typ kan omfatta olika versioner av driftskompatibilitetskomponenten förutsatt att skillnaderna mellan versionerna
omfattas helt av EG-försäkran om överensstämmelsen och intygen såsom nämnt ovan. Det anmälda organet kanbegära ytterligare provexemplar tas i drift om kontrollen genom driftserfarenhet så kräver.
3. Den tekniska dokumentationen skall göra det möjligt att bedöma om produkten överensstämmer med kraven i TSD.
Dokumentationen skall omfatta driftskompatibilitetskomponentens drift och, i den mån det krävs för bedömningen,även omfatta konstruktion, tillverkning och underhåll. Den tekniska dokumentationen skall innehålla följandeuppgifter
en allmän typbeskrivning,— den tekniska specifikationen som skall ligga till grund för bedömningen av driftskompatibilitetskomponenten
(tillämpliga TSD och/eller europeiska specifikationer innehållande tillämpliga bestämmelser).
— villkoren för införande av driftskompatibilitetskomponenten i dess funktionella sammanhang (delutrustning,
utrustning, delsystem) och de nödvändiga villkoren vad gäller gränssnitt,
— användnings- och underhållsvillkor för driftskompatibilitetskomponenten (inskränkningar med avseende på
användningstid eller körsträcka, gränsvärden för slitage etc.),
— nödvändiga beskrivningar och förklaringar för att förstå driftskompatibilitetskomponentens konstruktion,
tillverkning och funktion,
— och, i den mån det är tillämpligt för bedömningen,
plan- och konstruktionsritningar,— resultat av konstruktionsberäkningar och utförda undersökningar,L 344/328 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
— provrapporter.
— Om det i TSD krävs att den tekniska dokumentationen skall innehålla andra uppgifter skall dessa tas med.
En förteckning över de europeiska specifikationer som hänvisas till i den tekniska dokumentationen, tillämpade fullt
ut eller delvis, skall bifogas.
4. I programmet för kontroll genom driftserfarenhet skall följande ingå:
— önskad driftsprestanda eller driftsuppträdande för driftskompatibilitetskomponenten under prov,
— installationsanordningar,
— programmets varaktighet –antingen tid eller körsträcka,
— driftsförhållanden och förväntat serviceprogram,
— underhållsprogrammet,
— särskilda driftsprov, om sådana skall utföras,
— partistorleken för provexemplaret –om fler än ett,
— besiktningsprogrammet (besiktningarnas natur, antal och frekvens, dokumentation),
— kriterier för godtagbara fel och deras inverkan på programmet,
— den information som skall ingå i rapporten till det företag som använder kompatibilitetskomponenten i drift (se
avsnitt 2).
5. Det anmälda organet skall utföra följande uppgifter:5.1. Granska den tekniska dokumentationen och programmet för kontroll genom driftserfarenhet.5.2. kontrollera att typen är representativ och har tillverkats i överensstämmelse med den tekniska dokumentationen.5.3. Kontrollera att programmet för kontroll genom driftserfarenhet är väl anpassat för att bedöma driftskompatibili-
tetskomponentens önskade prestanda och uppträdande under drift.
5.4. komma överens med den sökande om programmet och den plats där besiktningarna och nödvändiga prov kommer
att utföras och det organ som skall utföra proven (anmält organ eller annat kompetent laboratorium).
5.5. Övervaka och inspektera fortgången av driften, användningen och underhållet av driftskompatibilitetskomponenten.5.6. Utvärdera rapporten, som skall utfärdas av företaget/företagen (infrastrukturförvaltare och/eller järnvägsföretag) som
använder driftskompatibilitetskomponenten och all annan dokumentation och information, som förvärvats underförfarandet (provrapporter, erfarenhet av underhåll etc.).
5.7. Bedöma om uppträdandet under drift uppfyller kraven i TSD.6. Om typen uppfyller bestämmelserna i TSD skall det anmälda organet utfärda ett intyg om lämplighet för användning
till den sökande. Intyget skall innehålla tillverkarens namn och adress, slutsatser från kontrollen, giltighetsvillkor för
intyget och de uppgifter som krävs för att identifiera den godkända typen.
Giltighetstiden får inte vara längre än 5 år.En förteckning över relevanta delar av den tekniska dokumentationen skall bifogas intyget och en kopia skall bevaras
av det anmälda organet.
Om tillverkaren får avslag på sin ansökan om intyg om lämplighet för användning skall det anmälda organet utförligt
motivera avslaget.
Ett överklagandeförfarande skall inrättas.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/329
7. Sökanden skall underrätta det anmälda organ som hos sig bevarar den tekniska dokumentationen för intyget om
lämplighet för användning om alla ändringar av den godkända produkten som kräver ytterligare godkännande omändringarna kan påverka lämpligheten för användning eller de för produkten föreskrivna användningsvillkoren. I dettafall skall det anmälda organet utföra endast de kontroller och prov som är relevanta och nödvändiga för ändringarna.Det nya godkännandet kan utfärdas antingen i form av ett tillägg till det ursprungliga intyget om lämplighet för
användning eller i form av ett nytt intyg som utfärdas sedan det gamla intyget återkallats.
8. Om inga ändringar har gjorts enligt avsnitt 7 får ett intygs giltighetstid förlängas med en ny period när intyget löper
ut. Den sökande ansöker om förlängning genom att skriftligen intyga att inga sådana ändringar har gjorts och om ingamotstridiga uppgifter inkommer förlänger det anmälda organet den giltighetstid som avses i avsnitt 6. Förfarandet fårupprepas.
9. Varje anmält organ skall meddela övriga anmälda organ relevant information om de intyg om lämplighet för
användning som har utfärdats, återkallats eller avslagits.
10. Övriga anmälda organ skall på begäran få kopior av utfärdade intyg om lämplighet för användning och/eller tillägg till
dessa. Intygens bilagor skall hållas tillgängliga för övriga anmälda organ.
11. Tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall utfärda en EG-försäkran om lämplighet för
användning för driftskompatibilitetskomponenten.
Innehållet i denna försäkran skall minst omfatta de uppgifter som anges i bilaga IV.3 i direktiv 96/48/EG eller 01/16/
EG.
EG-försäkran om lämplighet för användning och medföljande dokument skall vara daterade och underskrivna.
Denna försäkran skall avfattas på samma språk som den tekniska dokumentationen och innehålla följande uppgifter:— hänvisningar till direktiv (direktiv 96/48/EG eller 01/16/EG),
— tillverkarens eller dennes i gemenskapen etablerade ombuds namn och adress. (Firmanamn och fullständig
adress skall uppges. Om det är fråga om ett etablerat ombud skall tillverkarens eller konstruktörens firmanamnockså uppges.),
— beskrivning av driftskompatibilitetskomponenten (märke, typ etc.),
— alla relevanta beskrivningar som driftskompatibilitetskomponenten uppfyller, särskilt användningsvillkoren,
— namn och adress till det eller de anmälda organ som medverkat i förfarandet som följts avseende lämplighet för
användning och datum för intyget om lämplighet för användning tillsammans med giltighetstid ochgiltighetsvillkor för intyget,
— hänvisning till denna TSD och övriga tillämpliga TSD samt i förekommande fall till europeiska specifikationer,
— uppgifter för identifiering av den person som har fullmakt att ikläda sig förbindelser på tillverkarens, eller
dennes etablerade representants inom gemenskapen, vägnar.
12. Tillverkaren eller dennes i gemenskapen etablerade ombud skall bevara en kopia av EG-försäkran om lämplighet för
användning under en tioårsperiod räknat från driftskompatibilitetskomponentens senaste tillverkningsdatum. Omvarken tillverkaren eller dennes ombud är etablerade i gemenskapen, skall skyldigheten att hålla den tekniskadokumentationen tillgänglig åligga den person som saluför driftskompatibilitetskomponenten på gemenskapsmark-naden.L 344/330 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
BILAGA R
SAMVERKAN MELLAN FORDON OCH BANA SAMT FORDONSPROFILER
Longitudinella tryckkrafter
R.1 PROVFÖRHÅLLANDEN
R.1.1 Provspår
Provspåret skall bestå av en S-formad kurva med R=150 m. Kurvorna separeras av en sektion med rakt spår med längden
6 m.
Figur R1
Provspåret skall ha rälsförhöjning - 0-. Medelspårvidden skall vara mellan 1 450 och 1 465 mm.
R.1.2 Provtåg
— Standardkonfiguration
Användning av slavgodsvagnar med följande egenskaper:
Framförvarande godsvagn Efterföljande godsvagn
Typ Fcs eller Tds Rs
Längd över buffertar 9,64 m 19,90 m
Axelavstånd: 6,00 m 13,00 m
I figur R2 ges ett exempel på ett provtåg med ovannämnda standardkonfigurationer.
Slavgodsvagnen måste vara lastad (20 tons axellast) och provgodsvagnen skall vara olastad.
— Komplett konfiguration
För långa tvåaxliga godsvagnar med en längd över buffertarna ≥15,75 m är ett särskilt prov i en tågkonfiguration med
tre godsvagnar nödvändig (provgodsvagn och två slavgodsvagnar med samma geometriska parametrar).8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/331
Figur R2
För att beräkna den longitudinella tryckkraften, skall 2- eller 4-axliga mellanliggande godsvagnar användas, kopplade till
varandra med centralkoppel (med spänningsregistrering) (1).
R.1.3 Typ av buffert
Slavgodsvagnarna måste vara utrustade med ej pivoterande buffertar av kategori A (slutligt slagkraft på 590 kN) som redan
använts i kommersiell trafik. Buffertarna på slavgodsvagnarna skall ha sfäriska lagringsytor med R=1 500 mm.Provgodsvagnen skall vara utrustad med samma bufferttyp som den modell som skall användas vid dess kommande drift.
När proven inleds skall buffertens lagringsytor inte uppvisa några tecken på förslitning.
R.1.4 Provens utförande
Skruvkopplen mellan provgodsvagnen och slavgodsvagnarna skall vara så åtdragna att bufferttallrikarna ligger emot
varandra utan förspänning på rakt spår.
Den vertikala förskjutningen av buffertarnas centrumlinjer mellan slavgodsvagnarna och provgodsvagnen måste vara cirka
80 mm (
2).
Bufferttallrikarna skall ha en yta med låg friktion, som lätt infettat stål. All uppbyggnad av material som en följd av repor
måste tas bort efter varje prov. Bufferttallrikspar skall bytas ut om, som en följd av repor eller deformation, resultaten som
erhålls avviker betydligt från dem som redan registrerats.
Provtåget skall backa längs en S-formad kurva med en hastighet på 4 till 8 km/h med en longitudinell tryckkraft som
bibehålls praktiskt taget konstant. Den longitudinella tryckkraften ska stadigt ökas tills ett av de utvärderingskriterier somnämns i punkt 4 uppnås eller överskrids. Upp till 280 kN kommer inga utvärderingskriterier att uppnås och därför behöverkraften inte ökas.
För att fastställa det linjära förhållandet, skall minst 20 prov utföras för analys, med olika longitudinella tryckkrafter.
Medelvärdet för den longitudinella tryckkraften (2-axlig godsvagn 200 kN och boggigodsvagn 240 kN) bör då överskridasmed cirka 10 % under minst 10 av proven.
Under de 20 provens lopp måste 5 på varandra följande prov av den longitudinella tryckkraften utföras utan att ändra
buffertarnas eller bufferttallrikarnas underhåll. Enligt punkt 4, skall inga utvärderingskriterier överskridas.
R.2 MÄTNINGARNAS OMFATTNING
R.2.1 Mätningar under proven
Följande värden skall åtminstone mätas och registreras under proven:
— Den longitudinella tryckkraften F
Lxi.
— Hjulavlastning d zijför alla hjul.L 344/332 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
(1) Andra mätsystem som ger samma resultat kan även användas.
(2) Villkorade typer av konstruktionstoleranser är tillåtna.
— Krafter i sidled på axelboxar H yjför alla hjul.
— Deformation av axelskydd d Aijyför alla hjul (endast på godsvagnar utrustade med axelskydd).
— Rörelser i sidled dy P1, dy P2för buffertarna mellan slavgodsvagnarna och provgodsvagnen.
— Registrering av spårmarkörer (figur R1).
— Tillryggalagd sträcka (t.ex. 1 m markörer).
Figur R3
R.2.2 Mätningar/beräkningar som skall utföras
— Mätning av torsionsstyvheten (c t*) hos slavgodsvagnarna och provgodsvagnen.
— Mätning av den karakteristiska statiska kurvan på slavgodsvagnarnas och provgodsvagnens buffertar.
— Mätning av spårgeometrin före och efter proven.
— Mätning av spel i sidled och i längdled mellan axelboxen och axelskyddet på provgodsvagnen före och efter proven.
— Mätning av buffertarnas höjd över rälsöverkant på slavgodsvagnarna och provgodsvagnen.
R.3 UTVÄRDERINGSKRITERIER SOM ANVÄNDS FÖR ATT BERÄKNA DEN TILLÅTNA LONGITUDINELLA TRYCK-
KRAFTEN.
— Utvärdering av et ej styrt hjul d zij≥50 mm längs en sträcka ≥2 m.
— Klättringen för styrhjulet d zij≥5 mm för hjullasten Qij< 0. Styrhjulen är hjul 11 och 12 på 2-axliga godsvagnar. Detta
kriterium skall kontrolleras för fallet med komplett provtågskonfiguration (se avsnitt R.1.2).
— Axelskyddsdeformationen d yAij≥22 mm (1), mätt 380 mm från rambalkens undre kant.
— Stabiliserad spårpåkänning H lim(2m)=25+0,6 x 2 x Qo (kN)
Qo = medelhjulkraften på rälsen.
— Bufferttallrikarnas minsta överlappning vågrätt ≥25 mm.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/333
R.4 ANALYS
För varje prov är det nödvändigt att beräkna följande:
— Hy, iDz, i,j-värden över avståndet 2 m
— dzijsåsom ett värde på styrhjulets klättring. Analysen skall endast kontrolleras mot provtåg i komplett konfiguration
(se avsnitt R.1.2).
— FLX
— dyAij(för 2-axliga godsvagnar med skydd)
— dyp
De beräknade värdena skall visas i grafisk form såsom en funktion av den longitudinella tryckkraften F LX.
För att beräkna tillåten longitudinell tryckkraft, skall de raka regressionslinjeekvationerna fastställas för de storheter som
mäts d zij, dyAijoch H yi.
Den tillåtna longitudinella tryckkraften skall fastställas såsom det värde som hittas på abskissan för korspunkten mellan den
raka regressionslinjen och utvärderingskriteriet (se figur R4).
Figur R4
Det utvärderingskriterium som ger det lägsta värdet på F Lertskall bestämma de tillåtna longitudinella tryckkrafterna. En
rapport skall upprättas, där de utförda proven beskrivs och en sammanfattning av de viktigaste uppgifterna presenteras iform av en tabell.L 344/334 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
R.5 VILLKOR FÖR DISPENS FRÅN PROV
2-axliga godsvagnar: beroende på egenvikt, längd över buffertar och torsionsstyvhet enligt följande diagram:
Figur R5
4-axliga godsvagnar:
— egenvikt ≥16 t
— egenvikt/längd över buffertar ≥1,0 t/m
— överhängets längd i enlighet med villkoren i figur R6 för godsvagnar med styrande axelboggier och i figur R7 för
godsvagnar med boggi av typ Y25.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/335
Figur R6
L 344/336 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
Figur R7
8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/337
BILAGA S
BROMSAR
Bromsprestanda
S.1 Fastställande av bromseffekten för fordon utrustade med UIC-tryckluftbroms för persontåg . . . . . . . . . . . . 339
S.1.1 Allmänt . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 339
S.1.2 Fastställande av bromseffekten genom beräkning . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 339
S.1.2.1 Fastställande av bromseffekten med hjälp av faktorn k . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 339S.1.2.2 Godsvagnar för vilka erforderliga villkor för beräkning av bromseffekten enligt avsnitt S.1.2.1 inte är
uppfyllda . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 340
S.1.3 Fastställande av bromsvikten vid prov . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 341
S.1.3.1 Godsvagnar med en största tillåtna hastighet £120 km/h . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 341
S.1.3.1.1 Prov på ett enskilt fordon (bromsviktsprov) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 341
S.1.3.1.2 Fordonssammansättning vid bromsviktsprov . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 341
S.1.3.2 Godsvagnar med en största tillåtna hastighet större än 120 km/h men inte överstigande 160 km/h . . . . 342
S.2 Fastställande av bromseffekten för godsvagnar utrustade med UIC-tryckluftbroms för godståg . . . . . . . . . . 343
S.3 Provens utförande . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 343
S.3.1 Metod för utförandet av proven . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 343
S.3.1.1 Atmosfäriska förhållanden . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 343
S.3.1.2 Antal prov . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 343S.3.1.3 Konditionen hos bromsbelägg/block och skivor/hjul . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 343
S.3.2 Metod för utvärdering av provresultaten . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 344
S.3.2.1 Korrigering av bromssträckorna från varje prov . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 344
S.3.2.2 Korrigering av medelvärdet för bromssträckan . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 344
S.4 Utvärdering av bromsprestanda genom en beräkning . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 345
S.4.1 Beräkning steg för steg . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 345
S.4.2 Beräkning i retardationssteg . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 346L 344/338 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
S.1 FASTSTÄLLANDE AV BROMSEFFEKTEN FÖR FORDON UTRUSTADE MED UIC-TRYCKLUFTBROMS FÖR
PERSONTÅG
S.1.1 Allmänt
Den bromsvikt som är märkt på en godsvagn skall ange denna godsvagns bromseffekt i ett 500 m långt tåg som bromsas i
läge”P”.
Bromsvikten för ett tåg med godsvagnar är i princip summan av de bromsvikter som är märkta på fordonen med en
aktiverad broms.
Bromsvikten gäller för dragna vagnssätt som är ≤500 m långa och bromsade i läge ”P”.
S.1.2 Fastställande av bromseffekten genom beräkning
S.1.2.1 Fastställande av bromseffekten med hjälp av faktorn k
Bromsvikten B för en godsvagn skall fastställas genom beräkning om följande förutsättningar är uppfyllda:
— största tillåtna hastighet ≤120 km/h,
— hjulen bromsas på båda sidor och har en nominell diameter på 920 till 1 000 mm,
— bromsblocksskorna är tillverkade av P 10 gjutjärn,
— bromsblocken är av typen Bg (singel) eller Bgu (dubbla),
— av blocken ansatt kraft är 5 till 40 kN med Bg-block och 5 till 55 kN med Bgu-block.
Bromsvikten skall beräknas med hjälp av följande formel:
Ekvation (S1): B t ½  ¼k–½  ΣFdynkN½ 
9,81 m=s2½ 
därΣFdynär summan av alla krafter som ansätts av bromsblocken när fordonet är i rörelse och k är en dimensionslös faktor
som beror på typen av bromsblock (Bg eller Bgu) och på varje bromsblocks anliggningskraft.
ΣFdynskall beräknas med hjälp av följande formel:
ΣFdyn¼Fti−i*FR ð Þ  ηdyn
Där:
Ft= Effektiv kraft vid bromscylinder [kN], när returkraften för cylindern och rörelsen har dragit bort
i = Total ökning för bromsrörelsen
i* = Ökningen efter den centrala rörelsen (normalt 4 för tvåaxliga godsvagnar och 8 för boggigodsvagnar)
ηdyn = Rörelsens medeleffektivitet när fordonet är i rörelse (medelvärde mellan två underhållsåtgärder). ηdynkan vara upp till
0,91, beroende på typen av rörelse.
FR= Motkraft ansatt av regulatorn (vanligen 2 kN)
Graferna ”k”som används för att beräkna bromsvikten ges av matematiska formler av följande typ:
Ekvation (S2): k ¼a0þa1Fdynþa2F2
dynþa3F3
dyn
där:
a0 a1 a2 a3
kBg 2,145 - 5,38 × 10-27,8 × 10-4- 5,36 × 10-6
kBgu 2,137 - 5,14 × 10-28,32 × 10-4- 6,04 × 10-68.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/339
S.1.2.2 Godsvagnar för vilka erforderliga villkor för beräkning av bromseffekten enligt avsnitt S.1.2.1 inte är uppfyllda
Den beräkningsmetod som beskrivs nedan skall användas för att konstruera bromsutrustning på godsvagnar med en största
tillåtna hastighet ≤120 km/h. Den bromsvikt som skall märkas på godvagnen skall fastställas genom prov.
Bromsvikten skall beräknas vanligen i följande två steg:
1. Beräkning av bromssträckan baserat på ansatt bromseffekt i de olika hastighetsområdena.2. Fastställande av bromstalet från den beräknade bromssträckan med hjälp av bedömningskurvan i figur S1
(godsvagnen tagen för sig).
Figur S1
Bedömningsgraf
Bromssträckan skall beräknas steg-för-steg (avsnitt S.4.1) eller med retardationsetapper (avsnitt S.4.2)
De beräkningsmetoder som anges är i princip tillämpliga på en enskild godsvagn.Bromssträckan skall beräknas för vardera av de initialhastigheter som ges i avsnitt S.1.3.1.2 och för de lastförhållanden som
anges i avsnitt S.1.3.1.2 med beaktande av:
— medelvärdet av den dynamiska effektiviteten mellan två underhållsåtgärder,
— en fyllningstid av en bromscylinder på 4 sekunder,
— det lägsta medelfriktionsegenskaperna för friktionsmaterialet på denna typ av vagn.
När bromssträckan har beräknats skall bromsvikten förutbestämmas med hjälp av förfarandet i avsnitt S.1.3.1.2, men med
de beräknade bromssträckorna istället för den medelbromssträcka som uppmätts vid prov.
För godsvagnar enligt beskrivning i avsnitt S.1.2.1 som har en störst tillåtna hastighet på 140 km/h, kan även den bromsvikt
som beräknats för 120 km/h (jmf. avsnitt S.1.2.1) användas för en största tillåtna hastighet på 140 km/h.L 344/340 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
Bromsvikten kan förutbestämmas med hjälp av detta beräkningsförfarande, med beaktande av följande tilläggspunkter:
— bromssträckan skall beräknas vid bromsning från 100, 120, 140 och 160 km upp till godsvagnens största tillåtna
hastighet.
— När bromssträckan har beräknats skall bromsvikten förutbestämmas med hjälp av förfarandet i avsnitt S.1.3.1.2, men
med de beräknade bromssträckorna istället för den medelbromssträcka som uppmätts vid prov.
Den bromsvikt som skall märkas på godvagnen skall fastställas genom prov (avsnitt S.1.3).
S.1.3 Fastställande av bromsvikten vid prov
Detta förfarande skall vara obligatoriskt när det inte finns någon godkänd beräkningsmetod. Förfarandet kan även utföras
för godsvagnar såsom beskrivs i avsnitt S.1.2.1 (P 10-block). Om proven ger en bromsvikt som är högre än det beräknade
värdet skall inte det beräknade värdet ändras, men om proven ger en bromsvikt som är lägre än det beräknade värdet, skall
orsaken till detta resultat fastställas.
Prov får utföras:— prov med ett enskilt fordon
Under dessa prov skall tågets eller godsvagnens bromssträcka mätas vid nödbromsning från v
0på ett rakt och plant spår.
Bromssträckan skall mätas från den punkt där nödbromsen initierades.
S.1.3.1 Godsvagnar med en största tillåtna hastighet ≤120 km/h
S.1.3.1.1 Prov på ett enskilt fordon (bromsviktsprov)
Fordonet ifråga skall vara kopplat till ett lok och accelereras upp till hastigheten v 0. När denna hastighet uppnåtts skall det
mekaniska kopplet kopplas loss. En nödbromsning skall göras. Bromssträckan skall mätas från den punkt där nödbromsen
initierades.
S.1.3.1.2 Fordonssammansättning vid bromsviktsprov
— En godsvagn när det gäller en normal boggigodsvagn.
— En grupp om tre godsvagnar när det gäller tvåaxliga godsvagnar.
— En grupp om två godsvagnar när det gäller permanentkopplade godsvagnar utan boggi.
— En godsvagnssätt som inte kan delas i trafik.
Bromsviktsproven skall utföras vid 100 km/h och vid 120 km/h.Om det finns en omställningsanordning ”TOM/LAST”, skall bromsviktsproven utföras
— i läge”TOM”, omkring omställningsvikten (under förutsättning att det är möjligt med fordonstypen ifråga); i fallet med
en automatisk omställningsanordning ”TOM/LAST” skall proven även utföras i läge ”TOM” omkring omställnings-
vikten, men vid en belastning som är tillräckligt långt under omställningsvikten för att den automatiska anordningenskall vara stabil i läge ”TOM”,
— med högsta belastning, i läge ”LAST”.
Vad gäller fordon med en automatisk, kontinuerligt verkande omställningsanordning skall bromsviktsproven utföras— i olastat tillstånd (egenvikt), i läge ”TOM”, för att kontrollera att det högsta föreskrivna värdet på λinte överskrids,
— med största belastning (vilket skall ge största bromsvikt).
— Bromsviktsprov skall även utföras för att kontrollera bromsvikten vid största energiavledning.
De allmänna provförhållandena kan hittas i avsnitt S.3.1.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/341
Den uppmätta sträckan skall korrigeras för nominella provförhållanden (v o nom ) med hjälp av den metod som ges i
avsnitt S.3.2.
Från medelvärdet för bromssträckan s (medelvärde för tillåtna korrigerade värden), skall fordonets bromstal fastställas
antingen från graferna för 120 km/h och/eller 100 km/h i figur S1 eller från formeln i tabell S1. Resulterande minstabromstal skall tas.
Tabell S1
Beräkning av λ
S¼C
λþD
S¼C
S−D
V
[km/h]C D
100 52 840 10
120 83 634 19
140 119 179 19160 161 280 19
Dessa formler är giltiga inom de gränser som motsvarar grafernas extremvärden i figur S1.
När den bromsvikt som skall märkas på vagnen fastställs vid prov skall provresultatet justeras för ”medelvärdet” för den
dynamiska effektiviteten mellan två underhållsåtgärder (0,83 för godsvagnar såsom anges i avsnitt S.1.2.1).
Med P 10-block skall bromsvikten korrigeras för den dynamiska effekten i bromsblocksskon med hjälp av följande metod:a) Fastställ effektiviteten för bromsrörelsen så noggrant som möjligt medan fordonet rullar under provet för att fastställa
η
dyn test .
Om denna mätning inte har utförts, får ηdyn test = 0,91 användas för nya godsvagnar med konventionell rörelse.
För andra fordon på vilka ηdyn test inte har mätts får följande formel användas:
ηdyn test ¼1þηstat test
2
Denna formel får inte tillämpas för ηstat test -värden mindre än 0,6. ηdyn test skall aldrig vara större än 0,91.
b) Med B testsåsom bromsvikt per bromsblockssko under provet, får ekvationerna 1 och 2 ovan användas för att fastställa
Fdyn test eller genom att direkt avläsa värdet.
c) Den korrigerade dynamiska effekten är enligt följande:
Fdyn corr ¼Fdyn test 0,83
ηdyn test
d) Med detta värde för F dyn corr kan samma tabeller användas för att fastställa den korrigerade bromsvikten per
bromsblockssko, B corr.
S.1.3.2 Godsvagnar med en största tillåtna hastighet större än 120 km/h men inte överstigande 160 km/h
Metoden skall vara identisk med den som framläggs i avsnitt S.1.3.1 med ytterligare två provserier, en från 140 km/h och
den andra från 160 km/h om vagnen klarar marschhastigheten 160 km/h.L 344/342 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
Den uppmätta bromssträckan skall korrigeras för nominella provförhållanden (V o nom) med hjälp av den metod som ges i
avsnitt S.3.2.
Det korrigerade medelvärdet för bromssträckan skall användas för att fastställa 4 värden på λ(λ100,λ120,λ140,λ160) från
graferna i figur S1 (eller från formlerna för dessa grafer –se tabell S1).
Det minsta värdet skall tas från λ100,λ120,λ140och λ160.
S.2 FASTSTÄLLANDE AV BROMSEFFEKTEN FÖR GODSVAGNAR UTRUSTADE MED UIC-TRYCKLUFTBROMS FÖR
GODSTÅG
Bromsvikten för godsvagnar i läge ”G”skall anses vara densamma som bromsvikten i läge ”P”.
Ingen separat bedömning av bromskraften hos vagnar i läge ”G”skall göras.
S.3 PROVENS UTFÖRANDE
S.3.1 Metod för utförandet av proven
S.3.1.1 Atmosfäriska förhållanden
För att undvika att dåliga atmosfärisk förhållanden påverkar resultatet skall proven utföras med svagast möjliga vind och torr
räls.
S.3.1.2 Antal prov
Minst 4 giltiga prov skall utföras av vilka medelvärdet skall beräknas. Alla bromssträckor som erhålls skall korrigeras i
enlighet med punkt 1 i avsnitt S.3.2.
Medelvärdet skall godtas om det uppfyller följande kriterier, som samtidigt skall kontrolleras:
Kriterium 1:Standardavvikelse för provet ðσnÞ
Medelvärde för provet ðsÞ3,0% och
1. Kriterium 2: Extremvärde ðseÞ–medelvärde ðsÞ j j  1,95 σn
där s eär den bromssträcka som avviker mest från medelvärdet.
Om ett av två kriterier inte är uppfyllt skall ett extra prov utföras (förkasta extremvärde ”se”om kriterium 2 inte är uppfyllt
och n≥5).
Med de nya värden som då erhålls, skall kriterierna 1 och 2 sedan kontrolleras där:
si= bromssträckan mätt vid prov ”i”, efter korrektion,
s¼ medelvärdet för bromssträckan,
n = antal prov,
σn = provets standardavvikelse
och
σn¼ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃΣsi−sj j2
nr
Antalet giltiga prov skall vara minst 70 % av det totala antalet prov som utförts. Proven som tagits bort i enlighet med
punkt 1b i avsnitt S.3.2 skall inte medräknas i totala antalet prov.
Om ett av de två kriterierna inte är uppfyllt efter 10 prov skall provserierna avbrytas och bromssystemet kontrolleras.
Avbrytandet av proven skall registreras i provrapporten.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/343
S.3.1.3 Konditionen hos bromsbelägg/block och skivor/hjul
Innan proven startas skall fordonets bromsbelägg/block köras in till minst 70 % anliggning. Kortare bromssträckor erhålls
med 3 till 5 mm slitage på bromsblock av gjutjärn. Om det i proven ingår bromsning till stillastående under våta
förhållanden, skall framkanten på belägget/blocket köras in i rotationsriktningen.
Proven rekommenderas utföras på blockbromsade fordon med hjul (antingen nya eller omprofilerade) som har körts minst
1 200 km.
Initialtemperaturen på skivor/hjul rekommenderas vara mellan 50oC och 60oC.
S.3.2 Metod för utvärdering av provresultaten
S.3.2.1 Korrigering av bromssträckorna från varje prov
Bromssträckan som erhålls under prov ”j”skall korrigeras för att beakta följande faktorer:
— nominell hastighet i förhållande till uppmätt initialhastighet under provet,
— provspårets lutning.
Korrektionen skall göras genom att tillämpa följande formel:
V2
jnom
23,62sjcorr¼V2
jmeas
23,62sjmeas−g
ρi
1000
Transformation ger följande:
sjcorr¼3,933 ρv2
jnom
3,933 ρv2
jmeas−isjmeassjmeas
där:
sjcorr[m] = korrigerad bromssträcka (vilken motsvarar den nominella hastigheten under prov j),
sjmeas [m] = uppmätt bromssträcka under prov j,
vjnom[km/h] = nominell initialhastighet under prov j,
vjmeas [km/h[ = uppmätt initialhastighet under prov j,
ρ = tröghetskoefficient för ”roterande massor”, vilken definieras enligt följande:
ρ¼1þmr
m
där:
m = provtågets eller provfordonets massa,
mr= ekvivalent massa för de roterande komponenterna.
(Om inget exakt värde är känt skall ρ=1,15för lok och ρ=1,04 för personvagnar användas.),
i [mm/m] = medellutning över s jmeas på provspåret, som är positiv (+) för uppåtlutning och negativ (-) för en
nedåtlutning.
Följande två kriterier skall kontrolleras för att validera provet:
a) |i| < 3 mm/m (5 mm/m i undantagsfall)
och
b) v jmeas–vjnom≤4 km/h
S.3.2.2 Korrigering av medelvärdet för bromssträckan s
Medelvärdet för bromssträckan s, som erhålls i enlighet med avsnitt S.3.1, skall korrigeras för att beakta följande faktorer:
a) Den provade bromsrörelsens dynamiska effektivitet i jämförelse med medelvärdet i drift, för skivbromsar, det provade
medelvärdet för hjuldiametern på fordonen i jämförelse med diametern på ett halvslitet hjul. För godsvagnar med
P 10-blockbromsar och konventionell bromsrörelse skall den dynamiska effektiviteten korrigeras med hjälp av denmetod som framläggs i avsnitt S.1.3.1.L 344/344 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
Medelvärdet för bromssträckan skall korrigeras med hjälp av följande formler:
Fcorr¼Ftestηm
ηtestdtest
dm
och
Scorr¼tevnomþFtestþWm
FcorrþWmS−vnomte 	
där:
Scorr[m] = korrigerat medelvärde för bromssträckan,
S [m] = medelvärdet för bromssträckan under provet,
te[s] = ekvivalent uppbyggnadstid för bromseffekten,
vnom[m/s] = nominell initialhastighet vid provet,
dtest[mm] = medelvärdet på hjuldiametern på de provade fordonen,
dm[mm] = diameter på ett halvslitet hjul,
Fcorr[kN] = korrigerad bromseffekt,
Ftest[kN] = medelvärdet för bromseffekten under provet,
ηm = bromsrörelsens effektivitet under normala driftsförhållanden,
ηtest = bromsrörelsens effektivitet under provet,
Wm[kN] = medelmotstånd mot framåtrörelse.
b) Verklig fyllnadstid i förhållande till den nominella 4 s. Denna korrigering skall endast tillämpas på prov med ett enskilt
fordon.
Följande korrigeringsformel skall tillämpas:
Scorr¼2−ts
2 
VnomþS
där:
Scorr[m] = korrigerat medelvärde för bromssträckan,
S [m] = medelvärde för bromssträckan,
ts[s] = uppmätt medelfyllnadstid för bromscylindrarna,
Vnom[m/s] = nominell initialhastighet vid proven.
S.4 UTVÄRDERING AV BROMSPRESTANDA GENOM EN BERÄKNING
S.4.1 Beräkning steg för steg
Beräkningen av stoppsträckan kan utföras stegvis med början med allmän metod baserad på dynamisk ekvation. Algoritmen
definieras enligt följande:
Steg 1 ΣFiþWi¼meai
med:
SFi summan av retardationskrafter för alla aktiva bromsar
Wi retardationsmotstånd vid tiden i,
me Ekvivalent fordonsmassa (inklusive roterande massor),
ai Retardation vid tiden i.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/345
Steg 2ai¼ΣFiþWi
me
Steg 3 vIþ1¼vi−aiΔt
med:
Δt Tidsberäkningsintervall (Δt≤1 s),
vi initialhastighet för intervallet Δt,
vI+1 sluthastighet för intervallet Δt,
Steg 4Vmi¼ViþViþ1
2
med
vmi medelhastighet under tidsintervallet Δt.
Steg 5 Δsi=vmixΔt
med:
Δsi körsträcka under intervallet Δt.
Sträckan Δsikan även beräknas med en av följande formler:
Steg 5aΔsj¼vjΔt−1
2aiΔt2
Steg 5bΔsj¼v2
i−v2
iþ1
2ai
Med antagande av att bromskraften är konstant i intervallet, ger alla formlerna samma resultat.
Steg 6 s =Σ(vmi×Δt)
Med:
s totala stoppsträckan (ner till v=0)
S.4.2 Beräkning i retardationssteg
I fall där fordonet är utrustad med bromsar som upprättar retardationskrafter som är konstanta i steg för vissa
hastighetsintervall eller om medelvärdet för denna kraft är känd, är följande förenklad metod möjlig att använda:
Steg 1ami¼ΣFmiþWmi
me
med:
Fmi, W mioch: a mi: konstanta värden eller medelvärden i hastighetsintervallet v itill v i+1.
Steg 2Δsj¼v2
i−v2
iþ1
2 a mi
Med:
Δsi körsträcka i detta hastighetsintervall
Steg 3 s = t e× v o+ΣΔs iL 344/346 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
BILAGA T
SPECIALFALL
Kinematisk lastprofil
Storbritannien
T.1. GODSVAGNAR AVSEDDA ATT TRAFIKERA STORBRITANNIENS JÄRNVÄGSNÄT . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 347
T.1.1. Inledning . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 347T.1.2. Del A –Lastprofil tillämplig på godsvagnar i Storbritannien (W6) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 348
T.1.3. Del B –Beräkningsexempel för ett fordon med lastprofilen W6-A . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 351
T.1.4. Del C –Lastprofilerna W7 och W8 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 354
T.1.5. Del D –Särskild lastprofil W9 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 355
T.1. GODSVAGNAR AVSEDDA ATT TRAFIKERA STORBRITANNIENS JÄRNVÄGSNÄT
T.1.1. Inledning
Följande lastprofiler för godsvagnar är tillgängliga på linjer i Storbritannien: W6, W7, W8 och W9. Infrastrukturförvaltaren
skall i Infrastrukturregistret förteckna vilken lastprofil som är tillgänglig på en linje. Lastprofilerna beskrivs nedan i del A –
W6, del B –Beräkningsexempel, del C –W7 och W8, del D –W9. Tillämpningen av dessa lastprofiler är begränsad till
fordon vars rörelse och svaj i fjäderupphängningen är minsta möjliga i sidled. Fordon med mjuk fjäderupphängning i sidledoch/eller stort svaj skall utvärderas dynamiskt enligt gällande nationella standarder.
Under 400 mm över rälsöverkant, skall godsvagnar överensstämma både med referensprofilen och G1 och W6, med
användning av den lastprofil som begränsar storleken mest.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/347
T.1.2. Del A –Lastprofil tillämplig på godsvagnar i Storbritannien (W6)
Figur T1
Anmärkning om minskningsformler och andra faktorer som skall beaktas vid tillämpningen av lastprofilen
W6 på rullande materiel för gods
Området ovanför 1 000 mm över rälsöverkant
Allmänt
Denna del av lastprofilen skall anses vara statisk och profilbredden påverkas inte av rörelser i sidled.
Måttet 1 000 mm över rälsöverkant
Måttet 1 000 mm över rälsöverkant är ett absolut minsta mått. Ingen del av godsvagnen skall inkräkta vertikalt under
detta mått under några belastnings- eller slitageförhållanden, annars är lastprofilen ogiltig. Vertikal fjäderrörelse skallfastställas såsom den extrema rörelsen till fast tillstånd eller mot fjäderstopp.
Fastställande av största fordonsbredd.
Måttet 2 820 mm på rakt spår (motsvarande 3 045 mm i kurvor med radien 200 m) är tillåtet utan tillämpning av
inskränkningsformlerna.
Diagram för inskränkningsformler.L 344/348 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
Figure T2
A = axelavstånd/boggicentrumavstånd i meter.
Nioch N o= meter från sektionen ifråga till närmaste axel eller boggicentrum.
Formler som skall tillämpas för fastställande av minskningen ovanför 1 000 mm över rälsöverkant.
a) Minskning E i(meter) som skall göras på varje sida av lastprofilen på en sektion mellan axlar/boggier:
Ei¼AN i−N2
i
400−0,102
b) Minskning E o(meter) som skall göras på varje sida av lastprofilen på en sektion utanför axlar eller boggicentra:
Eo¼AN oþN2
o
400−0,102
Anmärkning
— Ett framräknat negativt värde från a) eller b) ovan anger att den minskning som skall tillämpas är noll.
— Ingen minskning krävs mitt på fordonet om inte avståndet mellan boggicentrum är större än 12,8 m.
— Inskränkningsformlerna gäller lika för alla breddkoordinater i den övre delen av profilen.
— Ingen ökning av bredden på denna lastprofil är tillåten även om förskjutningarna i kurvor är mindre än vad som
anges ovan.
Område under 1 000 mm över rälsöverkant
AllmäntDenna del av lastprofilen är förenklat kinematisk.
Vederbörlig hänsyn skall tas till alla förskjutningar i sidled, oavsett vad de orsakas av, dvs.:
(a) full rörelse för fjäderupphängningen i sidled,
(b) fullt slitage på fjäderupphängningen i sidled,
(c) utslag i kurvor (E
ieller E o).
Följande skall inte ingå:
(d) fordonets vridning,
(e) nedböjning av axelskydd,
(f) spel mellan hjulfläns och räls,
(g) slitage på hjulfläns och räls.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/349
Alla värden för det undre fria rummet som visas är ett absolut minsta mått. Ingen del av godsvagnen skall inkräkta
vertikalt nedåt så att lastprofilen kränks oavsett belastnings- och slitageförhållanden. Vertikal fjäderrörelse måstefastställas såsom den extrema rörelsen till fast tillstånd eller mot fjäderstopp.
Dessutom får inte under föreliggande förhållanden, med full vertikal nedböjning och slitage, fordonet inkräkta på
lastprofilens undre fria rum, i förhållande till planen 75, 100 och 135 mm över rälsöverkant, placerad på en konkav
eller konvex kurva med radien 500 m.
Fastställande av största fordonsbredd
På en godtycklig punkt på fordonet, skall kombinationen av dess:
(1) största statiska bredd, plus(2) summan av de värden som härleds ur 1.2.1 a), b) och c),
inte överstiga något av de fyra värden som visas nedan:
Kurvradie (R) Största bredd (1) + (2)
Rakt| (*) 2 700 mm
360 m 2 700 mm200 m 2 820 mm
160 m 2 900 mm
(*) Ingår för att omfatta de komponenter som inte är föremål för utslag i kurvor, t.ex. axelboxar.
Figur T3
Diagram för inskränkningsformler.
A = axelavstånd/boggicentrumavstånd i meter.
NIoch
No = avstånd i meter från sektionen ifråga till närmaste axel eller boggicentrum
R = kurvradie
Formler som skall tillämpas för fastställande av minskningen under 1 000 mm över rälsöverkant.
a) Minskning E i(meter) som skall tillämpas på varje sida av lastprofilen på en sektion mellan axlar eller
boggicentra:
Ei¼AN i−N2
i
2RL 344/350 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
b) Minskning E o(meter) som skall göras på varje sida av lastprofilen på en sektion utanför axlar eller boggicentra:
Ei¼AN oþN2
o
R
Anmärkningar:
— Alla inskränkningar som härleds från ovanstående gäller lika för alla breddkoordinater i den undre delen av
profilen.
— Ingen ökning av bredden på denna lastprofil är tillåten.
T.1.3. Del B –Beräkningsexempel för ett fordon med lastprofilen W6-A
1. Exampel
1.1. Tvåaxlig täckt godsvagn med följande mått:
Axelavstånd (A) 9 m
Längd över buffertbalkar 12,82 mFull rörelse för fjäderupphängningen i sidled ±0,02 m
Fullt slitage för fjäderupphängningen i sidled 0,003 m
1.2.3 Område ovanför 1 000 mm över rälsöverkant
1.2.1. Vid mitten av fordonet
E
i¼AN i−N2
i
400
Ei= - 0,051 m
Eiberäknas såsom ett negativt värde och därför krävs ingen minskning.
1.3. Vid fordonets buffertbalk
1.3.1.
Ei¼AN oþN2
o
400−0,102
Eo= - 0,05 m
Eoberäknas såsom ett negativt värde och därför krävs ingen minskning.
1.4. Område under 1 000 mm över rälsöverkant
1.4.1. Fjäderupphängningens totala rörelser i sidled1.4.1.1. (0,020 + 0,003) m = 23 mm (halvbreddsminskning)
1.5. vid axelns centrumlinje
1.5.1. E
o/Ei= noll
Därför är största bredden över axelboxkomponenterna:2 700 - 2(23) = 2 654 mm
1.6 Vid mitten av fordonet
1.6.1.
E
i¼AN i−N2
i
R8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/351
(i) för R = 360 m E i= 28 mm
Därför är största bredden vid R = 360 m:
2 700 - 2(23) = 2 598 mm
(ii) för R = 200 m E i= 51 mm
Därför är största bredden vid R = 200 m:
2 820 - 2(23) = 2 672 mm
(iii) för R = 160 m E i= 63 mm
Därför är största bredden vid R = 160 m:
2 900 - 2(23) = 2 728 mm
Från ovanstående kan man se att fall (i) ger det minsta värdet, och därför är den största tillåtna bredden vid fordonets mitt
2 598 mm.
1.7 Vid fordonets buffertbalk
1.7.1.
Ei¼AN oþN2
o
R
(i) för R = 360 mm E o= 29 mm
Därför är största bredden vid R = 360 mm:
2 700 - 2(23) = 2 596 mm
(ii) för R = 200 m E o= 52 mm
Därför är största bredden vid R = 200 m:
2 820 - 2(23) = 2 670 mm
(iii) för R = 160 m E o= 65 mm
Därför är största bredden vid R = 160 m:
2 900 - 2(23) = 2 724 mm
Från ovanstående kan man se att fall (i) ger det minsta värdet, och därför är den största tillåtna bredden vid fordonets
buffertbalk 2 596 mm.
3. Beräkning av vertikala förskjutningar/undre fritt utrymme
3.1. Förskjutning av fjädrade komponenter3.1.1.
a) Tillåtet hjulslitage 38,0 mm
b) Urgröpt hjulprofil 6,0 mm
c) Fjäder, fordon med egenvikt mot fjäderstopp 98,5 mm
Totalt 142,5 mm (använd 143 mm)
Anmärkning: Denna förskjutning kan minskas med den totala tjockleken på ett mellanlägg till lagerbox monterad för att
kompensera för hjulslitage, på fordon som har möjlighet att acceptera mellanlägg.L 344/352 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
3.2 Förskjutning av ofjädrade komponenter
3.2.1
d) (a) tillåtet hjulslitage 38 mm 38 mm
e) (b) urgröpt hjulprofil 6 mm 6 mm
Totalt 44 mm
3.2.2.
3.3 Undre fria rummet, vid mitten av fordonet
3.3.1.
Den vertikala förskjutningen H iför ett fordon som står på konvex vertikal kurva med radien 500 m, ges av formeln:
Hi¼AN i−N2
i
R
Hi= 20 mm.
3.4 Undre fria rummet, vid fordonets buffertbalk
3.4.1.
Den vertikala förskjutningen H oför ett fordon som står i konkav vertikal kurva med radien 500 m, ges av formeln:
Ho¼AN oþN2
o
R
Ho= 21 mm
3.4.2.
Anmärkning: Värden som erhålls såsom beskrivs i punkterna 3.3 och 3.4 ovan tillkommer till dem som beräknades i
punkterna 3.1 och 3.2 ovan, men endast för planen 75, 100 och 135 mm över rälsöverkant.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/353
T.1.4. Del C –Lastprofilerna W7 och W8
Lastprofil W7
Figur T4
L 344/354 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
Lastprofil W8
Figur T5
T.1.5. Del D –Särskild lastprofil W9
— Godsvagnens korg, underrede och boggier skall vara konstruerade i enlighet med lastprofilen W6.
— När den är lastad på en godsvagn, skall en demonterbar last överensstämma med lastprofilen W9 som beskrivs nedan.
1.1 Lastprofilen W9 har två utmärkande delar som båda måste uppfyllas:
W9 (i) , detta gäller lastenheter placerad mellan boggicentra. [OBS (i) anger ”inner” = inre].
W9 (o), detta gäller lastenheter placerad på godsvagnens överhäng dvs. mellan ändboggi och motsvarande användbara ände
av godsvagnens lastplan. [OBS (o) anger ”outer” = yttre].8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/355
Referensprofil för lastprofil W9 (i) inre
Figur T6
Containergodsvagnar har olika lägen för olika stora intermodala enheter. Dessa intermodala enheter lastade på
containergodsvagnar har inget fast läge vare sig i sidled eller i längdled. Alla lastinriktningar och möjliga rörelser under färdskall beaktas både för W9 (i) och W9 (o).L 344/356 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
2. Anmärkningar om minskningsformler och andra faktorer som skall beaktas vid tillämpningen av lastprofilen W9 (i)
2.1. Lastprofilen W9 (i) specificeras för en godsvagn med ett avstånd mellan boggicentrum på 13,5 m. Ingen ökning av
bredden på lastprofilen skall tillåtas för godsvagnar med ett avstånd mellan boggicentrum på mindre än 13,5 m, menen minskning av bredden på lastprofilen skall göras för godsvagnar med ett avstånd mellan boggicentrum som är
större än 13,5 m.
2.1.1. Område ovanför 1 000 mm över rälsöverkant2.1.1.1. Allmänt2.1.1.2.
Denna del av lastprofilen W9 (i) skall anses vara statisk och profilbredden påverkas inte av fjäderupphängningens rörelser i
sidled upp till ett gränsvärde på 13 mm (inklusive slitage).
Bredden på lastprofil W9 (i) skall minskas på båda sidor om centrumlinjen i en omfattning som motsvarar
fjäderupphängningens rörelser i sidled, som är större än gränsvärdet på 13 mm.
Området 1 000 mm över rälsöverkant, på bredden 2 796 mm, är ett absolut minsta mått. Ingen del av lastenheten skall
inkräkta vertikalt nedåt så att lastprofilen kränks oavsett last- och slitageförhållanden. Vertikal fjäderrörelse skall fastställassåsom den extrema rörelsen till fast tillstånd eller mot fjäderstopp.
Område som omfattas mellan 1 000 mm och 780 mm över rälsöverkant
Figur T7
Anmärkning: I allmänhet erhålls den största minskningen då N i= A/2.
1.1.3. Minskning E i(meter) som skall göras på varje sida av lastprofilen på en sektion mellan axlar/boggier:
Ei¼AN i−N2
i
400−0,1148.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/357
Anmärkning
— Ett framräknat negativt värde från punkt 1.1.3 ovan anger att den minskning som skall tillämpas är noll.
— Ingen minskning krävs mitt på fordonet om inte avståndet mellan boggicentrum är större än 13,5 m.
Inskränkningsformlerna gäller lika för alla breddkoordinater i området över 1 000 mm över rälsöverkant.
Område mellan 1 000 mm och 780 mm över rälsöverkant
2.1. Allmänt
2.1.1. Denna del av lastprofilen W9 (i) är förenklat kinematisk
Vederbörlig hänsyn skall tas till alla förskjutningar i sidled, oavsett vad de orsakas av:a) Full rörelse för fjäderupphängningen i sidledb) Fullt slitage för fjäderupphängningen i sidled
c) Minskning på grund av utslag i kurvor E
i
d) Lastenhetens rörelse som beskrivs i inledningen till del D i bilaga T.
Följande skall inte ingå:e) Fordonsvridningf) Nedböjning av axelskyddg) Spel mellan hjulfläns och rälsh) Slitage på hjulfläns och räls.
2.1.3. Område under 780 mm över rälsöverkant2.1.3.1.
Ingen del av lastenheten som överensstämmer med lastprofilen W9 (i) skall sträcka sig ned i detta område oavsett
lastförhållande utom om denna del av lastenheten överensstämmer med lastprofilen W6.
2.1.4 Fastställande av bredder för lastprofilen W9 (i)
Figur T8
L 344/358 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
2.1.5 På en godtycklig punkt på fordonet, skall kombinationen av dess:
(i) största statiska bredd, plus(ii) summan av de värden som härleds ur 2.1.1 a), b) och c)inte överstiga något av de fyra värden som visas nedan:
Kurvradie (R) Största bredd (i) + (ii)
360 m 2 810 mm
200 m 2 912 mm
160 m 2 970 mm
2.1.5.1. Minskning E i(meter) som skall göras på varje sida av lastprofilen på en sektion mellan boggier:
Ei¼AN i−N2
i
R
2.1.6.2. Anm.: Alla inskränkningar som härleds från ovanstående gäller lika för alla breddkoordinater i området mellan
1 000 mm och 780 mm över rälsöverkant. Ingen ökning av bredden på denna lastprofil är tillåten.
3. Exempel på uträkning3.1. Inskränkningar beräknade i enlighet med uppgifter avseende lastprofilen W9 (i).3.1.1. Boggigodsvagn med följande mått:
Avstånd mellan boggicentrum (A) 13,5 m
Lastytans längd 15,9 m
Full rörelse för fjäderupphängningen i sidled, inklusive slitage i gränsyta 13 mm (dvs. inte över standard värdet på
13 mm)
Full rörelse i sidled för lastenheten i förhållande till säkringsanordning 12,5 mm (dvs. 6,5 mm mer än standard-
värdet på 6 mm)
3.2. Område ovanför 1 000 mm över rälsöverkant
3.2.1. Vid mitten av godsvagnen
E
i¼AN i−N2
i
400−0,114
Ei¼13,5 6,75−6,752
400−0,114
Ei= - 0,00009, dvs. ingen minskning på grund av utslag i kurvor.
3.2.2. Total minskning av lastprofil
= E i+ extra rörelse i sidled för fjäderupphängning + extra rörelse för lastenhet
= 0 + 0 + 6,5 mm.Därför skall alla horisontella koordinater i lastprofilen W9 (i), i området över 1 000 mm över rälsöverkant, minskas med
6,5 mm på lastprofilens båda sidor.
3.3. Område som omfattas mellan 1 000 mm och 780 mm över rälsöverkant3.3.1.
Full rörelse för fjäderupphängningen i sidled = 13 mm.
Extra rörelse i sidled för lastenheten = 6,5 mm.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/359
3.3.2.
Vid godsvagnens mitt:
Ei¼AN i−N2
i
2R
(i) För R = 360 m E i= 63 mm
Därför är största bredden vid R = 360 m:
2 810 - (2x63) - (2x13) - (2 x 6,5) = 2 645 mm
(ii) För R = 200 m E i= 114 mm
Därför är största bredden vid R = 200 m:
2912 - (2 x 114) - (2 x 13) - (2 x 6,5) = 2 645 mm
(iii) För R = 160 m E i= 142 mm
Därför är största bredden vid R = 160 m:
2 970 - (2 x 142) - (2 x 13) - (2 x 6,5) = 2 647 mm
Ovanstående fall (i) och (ii) ger båda ett minsta värde och därför är den största tillåtna bredden för lastenheten mitt på
lastytans längd 2 645 mm.
4. Anmärkningar om minskningsformler och andra faktorer som skall beaktas vid tillämpningen av lastprofilen W9 (o)4.1. Lastprofilen W9 (o) specificeras för en godsvagn med ett avstånd mellan boggicentrum på 13,5 m. Ingen ökning av
bredden på lastprofilen är tillåten för godsvagnar med ett avstånd mellan boggicentrum på mindre än 13,5 m. Enminskning av lastprofilen skall dock tillämpas för godsvagnar med ett avstånd mellan boggicentrum som är större än13,5 m.
4.1.1. Område ovanför 1 000 mm över rälsöverkant4.1.1.1. Allmänt
Denna del av lastprofilen W9 (o) skall anses vara statisk och profilbredden påverkas inte av fjäderupphängningens rörelser i
sidled upp till ett gränsvärde på 13 mm.
Lastprofilen W9 (i) skall dock minskas på bredden på båda sidor om centrumlinjen med en omfattning som motsvarar
fjäderupphängningens totala rörelser i sidled större än gränsvärdet på 13 mm.
All rörelse för lastenheten som tillåts av fastspänningsmekanismer, t.ex. containertappar, större än 6 mm i sidled skall
ytterligare minska bredden på båda sidor av centrumlinjen.
Arean 1 000 mm över rälsöverkant är ett absolut minsta mått med en bredd på 2 796 mm. Ingen del av lastenheten skall
inkräkta vertikalt under detta mått under alla belastnings- och slitageförhållanden, annars är lastprofilen ogiltig. Vertikalfjäderrörelse skall fastställas såsom den extrema rörelsen till fast tillstånd eller mot fjäderstopp.
En bredd på 2 796 mm på rakt spår (motsvarande 3 024 mm i kurvor med radien 200 m) är tillåtet utan tillämpning av
inskränkningsformlerna.L 344/360 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
4.1.2.1. Diagram för inskränkningsformeln
Figur T9
Anmärkning: I allmänhet är minskningen störst när N ohar sitt största värde.
4.1.3 Formel som skall tillämpas för fastställande av minskningen ovanför 1 000 mm över rälsöverkant.4.1.3.1.
Minskning E
o(meter) som skall göras på varje sida av lastprofilen på en sektion mellan boggi och änden på godsvagnens
lastyta:
Eo¼AN oþN2
o
400−0,114
4.1.3.2. Anm.
— Ett beräknat negativt värde anger att ingen minskning krävs.
— Ingen minskning krävs om inte avståndet i slutet av lastytorna är större än 2,798 m för en godsvagn med avstånd
mellan boggicentrum lika med 13,5 m.
Inskränkningsformlerna gäller lika för alla breddkoordinater i området över 1 000 mm över rälsöverkant.
Område ≤1 000 mm över rälsöverkant
4.2.2. Område under 1 000 mm över rälsöverkant4.2.2.1.
Denna del av lastprofilen W9 (o) är kinematisk, och lastprofilen skall fastställas exakt i överensstämmelse med
lastprofilen W6, med undantag för att de tillåtna bredderna ytterligare måste minskas beroende på lastsäkring-smetoden.
Området 1 000 mm över rälsöverkant är ett absolut minsta mått med en bredd på 2 796 mm. Ingen del av lastenheten skall
inkräkta vertikalt under detta mått under alla belastnings- och slitageförhållanden, annars är lastprofilen ogiltig. Vertikalfjäderrörelse skall fastställas såsom den extrema rörelsen till fast tillstånd eller mot fjäderstopp.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/361
4.2.2.2. Fastställande av lastprofilens bredder
På en godtycklig punkt på fordonet, skall kombinationen av dess:
(i) största statiska bredd, plus
(ii) summan av de värden som härleds ur 2.1.1 a), b) och c)
inte överstiga något av de tre värden som visas nedan:
4.2.2.3.
Kurvradie (R) Största bredd (1) + (2)
360 m 2 700 mm
200 m 2 820 mm
160 m 2 900 mm
Figur T10
A = avstånd mellan boggicentrum (i meter)
No= avstånd från sektionen ifråga till närmaste boggicentrum (i meter)
Anmärkning: inskränkningen är som störst då N o= A/2
R = kurvradie (i meter)
Formel som skall tillämpas för fastställande av minskningen under 1 000 mm över rälsöverkant.
Minskning E o(i meter) som skall göras på varje sida av lastprofilen på en sektion mellan boggi och änden på godsvagnens
lastyta:
Ei¼AN oþN2
o
R
Anmärkning
— Alla inskränkningar som härleds från ovanstående gäller lika för alla breddkoordinater i området på mindre än 1 000
mm över rälsöverkant.
— Ingen ökning av bredden på denna lastprofil är tillåten.
Inskränkningar beräknade i enlighet med uppgifter avseende lastprofilen W9 (o).
Exempel på uträkning
Inskränkningar beräknade i enlighet med uppgifter avseende lastprofilen W9 (o)L 344/362 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
Boggigodsvagn med följande mått:
Avstånd mellan boggicentrum (A) 13,5 m
Lastytans längd 15,9 mFull rörelse för fjäderupphängningen i sidled 13 mm (dvs. inte över standard-inklusive slitage värdet på
13 mm)
Full rörelse i sidled för lastenheten 12,5 mm (dvs. 6,5 mm mer än i förhållande till säkringsan-
ordning standardvärdet på 6 mm)
Område ovanför 1 000 mm över rälsöverkant
I lastenhetens ände
E
o¼AN oþN2
o
400−0,114 där No¼15,9−13,5
2¼1,2
Eo= - 0,070 m
Total minskning av lastprofil
= E o+ extra rörelse i sidled för fjäderupphängning + extra rörelse för lastenhet
= - 70 + 0 + 6,5 = - 63,5 mm, dvs. negativt och därför krävs ingen minskning.Område under 1 000 mm över rälsöverkantTotal rörelse för fjäderupphängningen i sidled = 13 mmExtra rörelse i sidled för lastenheten = 6,5mm
I lastenhetens ände:
E
o¼AN oþN2
o
2R
(i) För R = 360 m E o= 24,5 mm
Därför är största bredden vid R = 360 m:
2 700 - (2 x 24,5) - (2 x 13) - (2 x 6,5) = 2 612 mm
(ii) För R = 200 m E o= 44 mm
Därför är största bredden vid R = 200 m:
2 820 - (2 x 44) - (2 x 13) - (2 x 6,5) = 2 693 mm
(iii) För R = 160 m E o= 55 mm
Därför är största bredden vid R = 160 m:
2 900 - (2 x 55) - (2 x 13) - (2 x 6,5) = 2 751 mm
Fall (i) ger ett minsta värde och därför är den största tillåtna bredden för lastenheten i änden på lastytans längd 2 612 mm.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/363
BILAGA U
SPECIALFALL
Kinematisk lastprofil
Spårvidd 1 520 mm
U.1 GODSVAGNAR BÅDE FÖR SPÅRVIDDEN 1 520 MM OCH FÖR SPÅRVIDDEN 1 435 MM . . . . . . . . . . . . . . . 364
U.2 GODSVAGNAR ENDAST FÖR SPÅRVIDDEN 1 520 MM . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 366U.3 PASSAGE AV ÖVERGÅNGSKURVOR . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 367U.4 PASSAGE AV VERTIKALA ÖVERGÅNGSKURVOR (INKLUSIVE RANGERVALLAR) OCH ÖVER BROMS-
NINGS-, VÄXLINGS- OCH STOPPANORDNINGAR. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 368
U.5 KOPPLINGSFÖRMÅGA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 369
Detta specialfall gäller utvalda linjer i Polen och Slovakien vars spårvidd är 1 520 mm, som är anslutna till linjer i Litauen,
Lettland och Estland.
U.1 GODSVAGNAR BÅDE FÖR SPÅRVIDDEN 1 520 MM OCH FÖR SPÅRVIDDEN 1 435 MM
Driftskompatibla godsvagnar för nät med 1 520 mm och 1 435 mm spårvidd som utan begränsning skall kunna trafikera
båda näten, skall uppfylla den kinematiska lastprofil som visas i figur U1.
Figur U1
L 344/364 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
Den övre delen av vissa godsvagnar som används enligt bi- och multilaterala överenskommelser kan överensstämma med
lastprofilen i figur U2.
Figur U2
För de undre delarna av dessa godsvagnar skall den kinematiska lastprofilen överensstämma med figur U3.
Figur U3
8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/365
U.2 GODSVAGNAR ENDAST FÖR SPÅRVIDDEN 1 520 MM
Dessa godsvagnar kan överensstämma med de kinematiska lastprofilerna WM-02, WM-1 och WM-0.
Figur U4
Kinematisk lastprofil WM-2
Figur U5
Kinematisk lastprofil WM-1
L 344/366 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
Figur U6
De undre delarna för kinematisk lastprofil WM-02, 1, 0
U.3 PASSAGE AV ÖVERGÅNGSKURVOR
Enskilda godsvagnar skall både lastade och olastade klara kurvor med en radie på 80 m.
På spår med spårvidden 1 520 mm skall godsvagnar, både lastade och olastade, kopplade för att bilda ett tåg klara följande:— Övergång mellan ett rakspår och en kurva med radien 80 m utan övergångskurvor.
— ”S’-kurvor med radien 120 m utan mellanliggande rakspår.På spår med spårvidden 1 520 mm skall långa godsvagnar, med mer än 16 m mellan boggicentrum och längd med koppel
>21 m), både lastade och olastade, kopplade för att bilda ett tåg klara följande:
— Övergång mellan ett rakspår och en kurva med radien 110 m utan övergångskurvor.
— ’S’-kurvor med radien 160 m utan mellanliggande rakspår.På spår med spårvidden 1 435 mm skall godsvagnar, både lastade och olastade, kopplade för att bilda ett tåg klara följande:— ’S’-kurvor med radien 190 m utan mellanliggande rakspår.— ’S’-kurvor med radien 150 m med ett mellanliggande rakspår med längden 6 m.— ’S’-kurvor med radien 120 m med ett mellanliggande rakspår med längden 20 m.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/367
U.4 PASSAGE AV VERTIKALA ÖVERGÅNGSKURVOR (INKLUSIVE RANGERVALLAR) OCH ÖVER BROMSNINGS-,
VÄXLINGS- OCH STOPPANORDNINGAR.
Passage av vertikala profiler såsom visas i figurerna U7 och U8, skall vara möjligt utan att de automatiska kopplen frigörs.
Figur U7
Första rangerbroms efter första växel
Figur U8
Första rangerbroms före första växel
L 344/368 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
U.5 KOPPLINGSFÖRMÅGA
Godsvagnar med automatkoppel skall både lastade och olastade medge koppling under följande förhållanden:
— Utan manuell (handgriplig) hjälp
— På rakspår.
— Vid övergång från rakspår till en kurva med radien 135 m utan mellanliggande rakspår.
— I kurvor med radien 150 m.
— Manuellt (med handgriplig hjälp)
— I’S’-kurvor med radien 190 m utan mellanliggande rakspår.
— I’S’-kurvor med radien 150 m med ett mellanliggande rakspår med längden 6 m.
Långa godsvagnar (med mer än 16 m mellan boggicentrum och längd med koppel >21 m), både lastade och olastade med
automatkoppel skall medge koppling under följande förhållanden:
— Utan manuell (hand) hjälp
— På rakspår.
— Vid övergång från rakspår till en kurva med radien 150 m utan mellanliggande rakspår.
— I kurvor med radien 150 m.
— Manuellt (med handgriplig hjälp)
— I’S’-kurvor med radien 190 m utan mellanliggande rakspår.
— I’S’-kurvor med radien 150 m med ett mellanliggande rakspår med längden 6 m.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/369
BILAGA V
SPECIALFALL
BROMSPRESTANDA
Storbritannien
V.1. PARKERINGSBROMS FÖR GODSVAGNAR AVSEDDA FÖR ANVÄNDNING PÅ STORBRITANNIENS JÄRNVÄGSNÄT
Specifikation för parkeringsbroms: För nya godsvagnar som används i Storbritannien –varje godsvagn måste vara utrustad
med parkeringsbroms. På godsvagnar som enbart skall användas i Storbritannien, skall parkeringsbromsen vara konstruerad
så att fullastade vagnar hålls stilla i en lutning på 2,5 % med en maximal adhesion på 10 % vid vindstilla.
V.2. EKVIVALENT BROMSKRAFT OCH EKVIVALENTA BROMSKRAFTFAKTORER FÖR GODSVAGNAR AVSEDDA FÖR
ANVÄNDNING PÅ STORBRITANNIENS JÄRNVÄGSNÄT
Godsvagnar som trafikerar Storbritannien skall ha ekvivalent bromskraft och, om tillämpligt, eventuella beräknade
bromskraftfaktorer. Godsvagnar som trafikerar andra medlemsstater än Storbritannien skall ha bromsvikt/bromstal
beräknat. Godsvagnar som måste trafikera Storbritannien och andra medlemsstater skall ha både ekvivalent bromskraft/
ekvivalenta bromskraftfaktorer och bromsvikt/bromstal beräknat. Innehavaren skall vara skyldig att anskaffa dessa uppgifteroch föra in dem i registret över rullande materiel.
Bromskraft
Den kraft som ansätts på gränssnittet bromsblock/belägg och bromsyta.
Ekvivalent bromskraft
Detta är det värde på bromskraften som måste utövas på en ekvivalent blockbromsanordning med standardkoefficient för
friktion, för att ge samma värde på bromskraften som ges av den verkliga kombinationen av bromskraft ochfriktionskoefficient på fordonet.
Bromskraftfaktorer
Dessa är faktorer som möjliggör för Storbritanniens TOPS-datasystem att beräkna bromskraften på ett fordon utrustad med
en anordning som ändrar bromskraften i förhållande till fordonets massa.
Beräkning av bromskraftuppgifter
i) Fordon med antingen ett värde på bromskraften eller fasta värden för olastade och lastade förhållanden
Det tillvägagångssätt som anges i detta avsnitt skall även användas för personvagnar, även om de kan ha en bromskraft
som ändras med fordonets last. Det beräknade värdet för den ekvivalenta bromskraften skall vara för olastat fordon.
Den ekvivalenta bromskraften är den totala för fordonet och är direkt kopplad till fordonsbromsens retardationskraft
som verkar på rälsen.
Det angivna värdet på bromskraften, som direkt används som ett index på fordonets bromsförmåga och för att
överensstämma med befintliga värden, är den kraft som måste utövas på en ekvivalent putsbroms för att ge samma
bromsretardationskraft på rälsen, med hjälp av ett standardiserat medelvärde på friktionskoefficienten i friktions-bromsens gränssnitt. Det standardiserade medelvärdet på friktionskoefficienten som av hävd används, såsom grundvid beräkningar, är 0,13.L 344/370 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
De ekvivalenta bromskrafterna som krävs enligt ovan, måste beräknas från bromsretardationskraften enligt följande:
BT¼FT
0,13 9,81och BL¼FL
0,13 9,81
Där:
BT= den ekvivalenta bromskraften som skall finnas för rälsfordonet i olastat tillstånd (ton).
BL= den ekvivalenta bromskraften som skall anges för rälsfordonet i lastat tillstånd (ton).
FToch F L=fordonets bromsretardationskraft, för olastat respektive lastat förhållande, som påverkar rälsen under den
tid under vilken bromscylindertrycket har uppnått minst 95 % av sitt högsta värde (kN).
0,13 = det standardiserade medelvärdet på friktionskoefficienten (-).9,81 = tyngdkraftsacceleration (m/s
2).
ii) Fordon med ett värde på bromskraften som varierar i förhållande till lasten
För de fordon för vilka det är nödvändigt att beräkna bromskraftfaktorer, i form av en konstant och en variabel
komponent, skall dessa beräknas enligt följande:
(a) Bromskraftfaktor 1 = C Leller C T(ton)
därCL= B L- (m × W L)
ochCT= B T- (m × W T)
Se nedan beträffande härledningen av m.
(b) Bromskraftfaktor 2 ¼BL−BT ð Þ
WL−WT ð Þ¼m(ton/ton)
Där:
BL= Ekvivalent bromskraft vid tillstånd med största last (ton).
BL= Ekvivalent bromskraft vid olastat tillstånd (ton).
WL= Största lastvikt (ton).
WL= Egenvikt (ton).
De värden på bromskraftsfaktorn som beräknats i punkterna aochbovan skall registreras i registret över rullande
materiel.
iii) Faktorer som skall beaktas vid härledningen av bromskraften
Bromsretardationskraften för ett fordon kan beräknas ur konstruktionsuppgifter eller härledas ur resultaten från prov
av bromssträcka. I bägge fallen måste detta ske från fordonets största tillåtna hastighet. Då verkliga prov genomförs,skall det beräknade värdet på den ekvivalenta bromskraften valideras.
För blockbromsade fordon beräknas bromsretardationskraften från produkten av värdet på den totala bromskraften
och friktionskoefficienten mellan bromsblocken och hjulets löpbana. I fallet skivbromsar, är det produkten av
bromskraften, friktionskoefficienten och kvoten mellan den effektiva radien på vilken bromsbelägget verkar och
fordonets nominella hjulradie.
Vid beräkningen av bromsretardationskraften, måste förluster på grund av rörelsens effektivitet beaktas och
bromsregulatorer i bromskraftens ansättningssystem, mellan bromscylindern och bromsblock eller –belägg. Om ett
pålitligt värde på bromskraften inte kan härledas, skall den mätas direkt vid backen eller belägget. I detta fall måstehänsyn tas till påverkan av vibrationer på värdet för statisk friktion i rörelsen.
Den använda friktionskoefficienten måste beakta alla relevanta aspekter, såsom bromskraften, friktionsmaterialets yta
och fordonshastigheten, eftersom alla dessa aspekter påverkar friktionskoefficientens värde. För en givenbromsblocksyta kommer t.ex. ökande kraft på backen och ökande hastighet att minska det effektiva värdet påfriktionskoefficienten för bromsblock av gjutjärn.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/371
Om inga uppgifter finns tillgängliga för friktionskoefficienten för särskilda kombinationer av last, hastighet och yta på
friktionsgränssnittet, måste prov genomföras för att fastställa ett värde, om det används för att beräknabromsretardationskraften.
Om det finns ett fordonsnummer som omfattar fordon som är halvpermanent hopkopplade med typer av
stångkoppel eller är ledade, måste den korrekta bromsretardationskraften beräknas för varje styrventil med hjälp av
den fordonsvikt som kontrolleras av varje styrventil.L 344/372 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
BILAGA W
SPECIALFALL
Kinematisk lastprofil
FINLAND, STATISK LASTPROFIL FIN1
W.1. Allmänna regler . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 374
W.2. Undre delen av fordonet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 374W.3. Fordonsdelar i närheten av hjulflänsarna . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 374W.4. Fordonsbredd . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 374W.5. Lägre fotsteg och dörrar som öppnas utåt för personvagnar och multipla enheter . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 374W.6. Strömavtagare och oisolerade strömförande delar på taket . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 375W.7. Regler och senare anvisningar . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 375
FORDONSPROFILER . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 376FIN1/Tillägg A . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 376
FIN1/Tillägg B1 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 377
ÖKNING AV MINSTA HÖJDEN PÅ DEN UNDRE DELEN AV FORDON SOM FÅR VÄXLAS ÖVER VALL OCH
PASSERA ÖVER RANGERBROMSAR . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 377
FIN1/Tillägg B2 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 378
ÖKNING AV MINSTA HÖJDEN PÅ DEN UNDRE DELEN AV FORDON SOM INTE FÅR VÄXLAS ÖVER VALL
ELLER PASSERA ÖVER RANGERBROMSAR . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 378
FIN1/Tillägg B3 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 379
PLACERING AV RANGERBROMSAR OCH ANDRA SPÅRVÄXLAR VID RANGERVALLAR . . . . . . . . . . . . . . . . 379
FIN1/Tillägg C . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 380MINSKNING AV HALVA BREDDEN ENLIGT FORDONSPROFILEN FIN1 (MINSKNINGSFORMLER) . . . . . . . . 380FIN1/Tillägg D1 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 382PROFIL FÖR FORDONETS UNDRE FOTSTEG . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 382FIN1/Tillägg D2 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 383PROFIL FÖR DÖRRAR SOM ÖPPNAS UTÅT OCH FÖR ÖPPNADE FOTSTEG FÖR PERSONVAGNAR OCH
MULTIPLA ENHETER . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 383
FIN1/Tillägg E . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 385
STRÖMAVTAGARE OCH OISOLERADE STRÖMFÖRANDE DELAR . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 3858.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/373
W.1 ALLMÄNNA REGLER
1.1 Fordonsprofilen fastställer det område inom vilket fordonet skall vara när det är i mittläge på ett rakt spår.
Referensprofilen (FIN1) ges i tillägg A.
1.2 För att fastställa det lägsta läget för fordonets olika delar (undre del, delarna i närheten av flänsarna) i förhållande till
spåret, måste följande förskjutningar beaktas:
— Största slitage
— Fjäderupphängningarnas flexibilitet upp till buffertarna. Av orsaker som kommer att klargöras måste fjädrarnas
flexibilitet beaktas enligt klassningen i UIC-norm 505-1.
— Statisk nedböjning av ramen
— Monterings- och konstruktionstoleranser
1.3 Vid fastställande av högsta placering av fordonets olika delar, antas fordonet vara olastat, ej slitet och med monterings-
och konstruktionstoleranser.
W.2 UNDRE DELEN AV FORDONET
Den minsta tillåtna höjden för de undre delarna skall höjas enligt tillägg B1 för fordon som får växlas över vall och passera
rangerbromsar.
Fordon som inte får vallväxlas eller passera över rangerbromsar kan ha den minsta höjden ökad enligt tillägg B2.
W.3 FORDONSDELAR I NÄRHETEN AV HJULFLÄNSARNA
3.1 Det minsta avståndet i vertikalled som är tillåtet för fordonsdelar placerade i närheten av hjulflänsar, med undantag för
själva hjulen, är 55 mm från löpbanan. I kurvor skall dessa delar vara kvar innanför den zon som upptas av hjulen.
Detta avstånd på 55 mm gäller inte de flexibla delarna som tillhör sandningssystemet eller de flexibla borstarna.
3.2 Med undantag för punkt 3.1, är det minsta vertikala avstånd som tillåts för delar utanför ändaxlar 125 mm, för fordon
som kvarhålls av en flyttbar, på spåret manuellt placerad bromssläde.
3.3 Det minsta avståndet för bromskomponenter som skall komma i kontakt med rälsen kan vara mindre än 55 mm från
rälsen om komponenterna är stationära. De skall vara placerade på insidan av zonen mellan axlarna och även i kurvorvara kvar inom den zon som upptas av hjulen. Komponenterna skall inte påverka spårväxlars funktion.
W.4 FORDONSBREDD
4.1 Tillåtna halva breddmått på rakt spår och i kurvor skall minskas enligt tillägg C.
W.5 LÄGRE FOTSTEG OCH DÖRRAR SOM ÖPPNAS UTÅT FÖR PERSONVAGNAR OCH MULTIPLA ENHETER
5.1 Profilen för lägre fotsteg på personvagnar och multipla enheter ges i tillägg D1.
5.2 Profilen i öppet läge för dörrar som öppnas utåt på personvagnar och multipla enheter ges i tillägg D2.L 344/374 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
W.6 STRÖMAVTAGARE OCH OISOLERADE STRÖMFÖRANDE DELAR PÅ TAKET
6.1 Den sänkta strömavtagaren, skall inte i mittläge på rakt spår, sträcka sig utanför fordonsprofilen.
6.2 Den höjda strömavtagaren, skall inte i mittläge på rakt spår, sträcka sig utanför den fordonsprofil som ges i tillägg E.
Förskjutningen i sidled för en strömavtagare på grund av oscillationer och spårlutning och toleranser skall beaktas
separat när den elektriska linjen installeras.
6.3 Om strömavtagaren inte är ovanför boggins centrum, skall även förskjutningen i sidled på grund av kurvor beaktas.
6.4 Oisolerade delar (25 kV) på taket skall inte sträcka sig in i den zon som anges i tillägg E.
W.7 REGLER OCH SENARE ANVISNINGAR
7.1 Förutom punkterna W.1–W.6, skall fordon som konstruerats för trafik i Västeuropa även uppfylla föreskrifterna i UIC-
norm 505-1 eller 506.
Den undre delen av fordon som är godkända för ombordfärd på färjor skall senare uppfylla UIC-norm 507
(godsvagnar) eller (personvagnar och resgodsvagnar).
7.2 Förutom punkterna W.1–W.6, skall fordon som konstruerats för trafik Ryssland även uppfylla föreskrifterna i standard
GOST 9238-83. Under alla omständigheter skall överensstämmelse finnas med den vanliga lastprofilen.
7.3 En separat föreskrift används för lastprofiler för tågsätt bestående av fordon med korglutningssystem.
7.4 Lastprofilerna behandlas i en separat föreskrift.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/375
FORDONSPROFIL
FIN1/Tillägg A
Figur W.1
1) Undre del av fordon som får vallväxlas och passera rangerbromsar.
2) Undre del av fordonen som inte får växlas över vall eller passera över rangerbromsar med undantag för motordrivna
enheter (se anm. 3).
3) Undre del av boggier på motordrivna enheter som inte får växlas över vall eller passera över rangerbromsar.4) Profil för fordon som kan köra på linjer individualiserade i Jtt (teknisk specifikation kopplad till finska järnvägars
säkerhetsstandarder), där den hindrande profilen har breddats därefter.L 344/376 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
FIN1/Tillägg B1
Ökning av minsta höjden på den undre delen av fordon som får växlas över vall och passera över rangerbromsar
Höjden på den undre delen av fordonet skall höjas med E asoch E auså att
— när fordonet kör över en vall, ingen del mellan boggicentren eller mellan axlarna kan tränga ned till löpbanan på en
vall vars vertikala kurvradie är 250 m,
— när fordonet kör i den konkava delen av vallen, ingen del utanför boggicentren eller utanför axlarna kan tränga ned till
rangerbromsprofilen i en dal vars vertikala kurvradie är 300 m.
Formlerna (1) för att beräkna höjdökningen, är följande (värden i meter):
Eas¼an−n2
500−h
Eau¼anþn2
600
på ett avstånd upp till 1,445 m från spårets centrumlinje
Eau¼anþn2
600−h−0,275ð Þ
på ett avstånd större än 1,445 m från spårets centrumlinje
Beteckningar:
Eas= höjdökning för fordonets undre del i tvärsektionerna mellan boggicenter eller mellan ändaxlar. E asskall inte beaktas
om inte dess värde är positivt.
Eas= höjdökning för fordonets undre del i tvärsektionerna utanför boggicenter eller utanför ändaxlar. E auskall inte beaktas
om inte dess värde är positivt.
a = avstånd mellan boggicenter eller mellan ändaxlar.
n = avstånd från tvärsektionen ifråga och närmaste boggicentrum (eller närmaste axel).
h = höjden på fordonets undre del över löpbanan (se tillägg A).8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/377
(1) Formlerna baseras på de lägen för rangerbromsar och andra spårväxlar vid rangervallar som visas i tillägg B3.
FIN1/Tillägg B2
Ökning Av Minsta Höjden På Den Undre Delen Av Fordon Som Inte Får Växlas Över Vall Eller Passera Över
Rangerbromsar
Höjden på den undre delen av fordonet skall höjas med E' asoch E' auså att:
— om fordonet kör över en konkav övergång, skall ingen del mellan boggicentren eller mellan ändaxlarna kunna tränga
ned till löpbanan på spårövergången vars vertikala kurvradie är 500 m,
— om fordonet kör över en konkav övergång, skall ingen del utanför boggicentren eller utanför ändaxlarna kunna tränga
ned till löpbanan på spårövergången vars vertikala kurvradie är 500 m.
Formlerna (1) för att beräkna höjdökningen, är följande (värden i meter):
E0as¼an−n2
1000−h
E0au¼anþn2
1000−h
Beteckningar:
E'as= höjdökning för fordonets undre del i tvärsektionerna mellan boggicenter eller mellan ändaxlar. E' auskall inte beaktas
om inte dess värde är positivt.
E'au= höjdökning för fordonets undre del i tvärsektionerna mellan boggicenter eller mellan ändaxlar. E' auskall inte beaktas
om inte dess värde är positivt.
a = avstånd mellan boggicenter eller mellan ändaxlar.
n = avstånd från tvärsektionen ifråga och närmaste boggicentrum (eller närmaste axel).
h = höjden på fordonets undre del över löpbanan (se tillägg A).L 344/378 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
(1) Formlerna baseras på fordonsprofilen för spår på rangervallar såsom visas i tillägg B3.
FIN1/Tillägg B3
Placering av rangerbromsar och andra spårväxlar vid rangervallar
Figur W.2
GENOMGÅENDE SPÅR:
På genomgående spår över rangervallar med R min=500 m, och höjd på hinderprofilen över löpbanan h=0 mm över hela
fordonsprofilens bredd (=1 700 mm från spårets centrumlinje). Den längsgående yta där h=0 sträcker sig från en punkt20 m före den konvexa ytan överst på vallen till en punkt 20 m efter den konkava dalen efter vallen. Hinderprofilen förrangerbangården gäller utanför detta område (RAMO punkt 2.9 och RAMO 2 bilaga 2, avseende profilen förrangerbangårdar, och även RAMO 2 bilaga 5 avseende korsningar).8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/379
FIN1/Tillägg C
Minskning Av Halva Bredden Enligt Fordonsprofilen Fin1 (minskningsformler)
1. Allmänna regler
Fordonets tvärsnittsmått som beräknas enligt fordonsprofilen (tillägg A) skall minskas med storheterna E seller E u, så att, när
fordonet är i sitt minst gynnsamma läge (utan att luta i sina fjäderupphängningar) och på ett spår med radien R = 150 m,
med spårvidden 1,544 m, ingen del av fordonet tränger ut från fordonsprofilen FIN1 med mer än (36/R + k) från spåretscentrumlinje.
Fordonsprofilens centrumlinje sammanfaller med spårets centrumlinje, som lutar om spåret är rälsförhöjt.Minskningarna beräknas enligt formlerna som ges i kapitel 2.
2. Minskningsformler (i meter)
2.1 Sektioner mellan boggicenter eller mellan ändaxlar
E
s¼an−n2
2Rþp2
8Rþl−d
2þqþwiR−36
Rþk 
Es∞¼l−d
2þqþw∞−k
2.2 Sektioner utanför boggicenter eller utanför ändaxlar (fordon med ett överhäng)
Eu¼anþn2
2R−p2
8Rþl−d
2þq 2nþa
aþwiRn
aþwaRnþa
a−36
Rþk 
Eu∞¼l−d
2þqþw∞ 2nþa
a−k
Beteckningar:
Es, Es∞= minskning av profilens halva bredd för tvärsektionerna mellan boggicenter eller mellan ändaxlar. E sand
Es∞skall inte beaktas om inte deras värden är positiva.
Eu, E u∞= minskning av profilens halva bredd för tvärsektionerna utanför boggicenter eller utanför ändaxlar. E uand
Eu∞skall inte beaktas om inte deras värden är positiva.
a = avstånd mellan boggicenter eller mellan ändaxlar. (1)
n = avstånd från tvärsektionen ifråga och närmaste boggicentrum eller närmaste ändaxel eller den tänkta
pivoten om fordonet inte har en fast pivot.
p= boggins axelavstånd.q = är summan av spelen mellan axelboxen och själva axeln och det möjliga spelet mellan axelboxen och
boggiramen mätt från mittläget med maximalt slitna komponenter.
w
iR= möjlig förskjutning i sidled för boggicentret, och vaggan i förhållande till boggiramen eller, för fordon
utan boggicentrum, möjlig förskjutning av boggiramen i förhållande till fordonets ram mätt frånmittläget mot inre sidan av kurvan (är beroende av kurvradien).
w
aR= såsom w iR, men mot kurvans utsida.
w∞= såsom w iR, men på rakt spår, från mittläget och mot båda sidor.
l = största spårvidd på rakt spår och i beaktad spårkurva = 1,544 m.
d = avstånd mellan maximalt slitna hjulflänsar, mätta 10 mm ut från löpcirkeln = 1,492 m.R = kurvradie.
Om w är konstant eller varierar linjärt med 1/R, skall den radie som beaktas vara 150 m.
I undantagsfall skall det verkliga värdet på R ≥150 m användas.L 344/380 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
(1) Om fordonet inte har något verkligt boggicentrum, skall a och n fastställas på grundval av en tänkt pivot placerad i snittet mellan boggins
längsgående centrumlinje och ramen, fordonet skall vara i mittläge (0,026 + q + w = 0) i en kurva med radien 150 m. Om avståndet
mellan pivoten beräknad på detta sätt och boggins centrum betecknas y, skall termen p2ersättas med p2- y2i minskningsformlerna.
k = tillåten utträngning ur profilen (skall ökas med breddningen 36/R av hinderprofilen) utan lutning på grund av
fjäderupphängningens flexibilitet.
= 0 för h<330 mm för fordon som kan köra över rangerbromsar (se tillägg B1),
= 0,060 m för h < 600 mm,
= 0,075 m för h ≥600 mm.
h = höjd över löpbanan på beaktad plats, med fordonet i sitt lägsta läge.
3. minskningsvärden
Halva bredden för fordonets tvärsektion skall minskas:
3.1 För sektioner mellan boggicentren,
med det större av värdena E soch E s∞.
3.2 För sektioner utanför boggicentren,
med det större av värdena E uoch E u∞.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/381
FIN1/Tillägg D1
Profil för fordonets undre fotsteg
1. Denna standard berör fotsteg som används antingen för höga (550/1 800) eller för låga (265/1 600) perronger.
För att undvika onödigt breda mellanrum mellan fotsteget och perrongkanten och med beaktande av det undre
fordonssteget och av höga perronger (550/1 800 mm), kan värdet 1,700 –E överskridas i överensstämmelse med
tillägg C, om ett fast fotsteg avses. I så fall skall beräkningarna här nedan tillämpas vilket medger kontroll av att, trotsinträngningen, fotsteget inte når perrongen. Personvagnen skall undersökas i sitt lägsta läge i förhållande till löpbanan.
2. Avståndet mellan spårets centrumlinje och perrongen.
3. Utrymme som krävs för fotsteget: L ¼1,800 þ36
R−t
3.1. Fotsteg placerade mellan boggicenter: A s¼Bþan−n2
2Rþp2
8Rþl−d
2þqþwiR
3.2. Fotsteg placerade utanför boggicenter:
Au−Bþanþn2
2R−p2
8Rþl−d
2þq 2nþa
aþwiRn
aþwaRnþa
a
4. Beteckningar (värden i meter):
As, A u= avstånd mellan spårets centrumlinje och fotstegets yttre kant.
B = avstånd mellan fordonets centrumlinje och fotstegets yttre kant.
a = avstånd mellan boggicenter eller mellan ändaxlar.
n = avstånd för fotstegets tvärsnittsektion längst bort från boggicentret.
p = boggins axelavstånd.
q = möjlig förskjutning på grund av spelet mellan axeln och axelboxen med tillägg för spelet mellan axelboxen
och boggiramen mätt från mittläget med maximalt slitna komponenter.
wiR= möjlig förskjutning i sidled för boggicentrumen och vaggan, mätt från mittläget mot inre sidan av kurvan.
waR= såsom w iR, men mot kurvans utsida.
wiR/aR= största värde för beaktad spårkurva (för fasta fotsteg)
= 0,005 m (för styrda fotsteg som vid v≤ 5 km/h automatiskt fälls ut).
l = största spårvidd på rakt spår och i beaktad spårkurva = 1,544 m.
d = avstånd mellan maximalt slitna hjulflänsar, mätta 10 mm ut från löpcirkeln = 1,492 m.
R = kurvradie = 500 m ….∞;
t = tillåten tolerans (0,020 m) för rälsens förskjutning mot perrongen mellan två underhållsåtgärder.
5. Regler avseende avståndet i sidled mellan fotsteget och perrongen:
5.1. Avståndet AV = L –As/uskall vara minst 0,020 m.
5.2. På rakt spår, med en personvagn i sitt mittläge och en plattform på sin nominella plats, anses ett avstånd på 150 mm
mellan fordonet och perrongen vara tillräckligt litet. Det minsta värdet skall hur som helst sökas för det avståndet. I det
motsatta fallet, görs kontrollen på ett rakt spår och i en spårkurva där A s/uär som störst.
6. Profilkontroll
Profilkontroll skall utföras för det undre fotsteget på ett rakt spår och i en kurva med radien 500 m, om värdet w är
konstant eller varierar linjärt med 1/R. I annat fall skall kontrollen utföras på ett rakt spår och i en kurva där A s/uär
störst.
7. Visning av resultaten
Använda formler, insatta och resulterande värden skall visas på ett sätt som är lätt att förstå.L 344/382 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
FIN1/Tillägg D2
Profil för dörrar som öppnas utåt och för öppnade fotsteg för personvagnar och multipla enheter
1. För att undvika onödigt breda mellanrum mellan fotsteget och perrongkanten, kan värdet 1,700 –E (se UIC-norm
560, punkt 1.1.4.2) överskridas i överensstämmelse med tillägg C, vid konstruktionen av en dörr som öppnas utåt
med ett fotsteg i öppet eller stängt läge, eller när dörren och fotsteget rör sig mellan öppet och stängt läge. I detta fall
skall kontrollerna här nedan utföras, bland andra för att bevisa att, trots den ytterligare förskjutningen, varken dörreneller fotsteget kommer i kontakt med fast utrustning (RAMO punkt 2.9, bilaga 2). Vid beräkningarna skallpersonvagnen undersökas i sitt lägsta läge i förhållande till löpbanan.
Här nedan omfattar ordet dörr även fotsteget.ANMÄRKNING: Tillägg D2 kan även användas för att kontrollera yttre backspeglar på lok och multipla enheter när
spegeln är i öppet läge. Under normal linjetrafik är spegeln stängd i ett läge infällt innanför korgprofilen.
2. Avståndet mellan spårets centrumlinje och den fasta utrustningen är: L ¼ATþ
36
R−t ,
AT= 1,800 m för h<600 mm,
AT= 1,920 m för 600<h≤1 300 mm,
AT= 2,000 m för h>1 300 mm,
3. Utrymme som krävs för dörren:
3.1. Dörr placerad mellan boggicenter: O s¼Bþan−n2
2Rþp2
8Rþl−d
2þqþwiR
3.2. Dörr placerade utanför boggicenter: O u¼Bþanþn2
2R−p2
8Rþl−d
2þq 2nþa
aþwiRn
aþwaRnþa
a
4. Beteckningar (värden i meter):
AT = nominellt avstånd mellan spårets centrumlinje och den fasta utrustningen (på ett rakt spår).
h = höjd över löpbanan på beaktad plats, med fordonet i sitt lägsta läge.
Os,
Ou = tillåtet avstånd mellan spårets centrumlinje och dörrkanten, när dörren är i sitt mest utsträckta läge.
B = avstånd mellan fordonets centrumlinje och dörrkanten, när dörren är i sitt mest utsträckta läge.
a = avstånd mellan boggicenter eller mellan ändaxlar.
n = avstånd för dörren tvärsnittsektion längst bort från boggicentret.
p = boggins axelavstånd.
q = möjlig förskjutning på grund av spelet mellan axeln och axelboxen med tillägg för spelet mellan axelboxen
och boggiramen mätt från mittläget med maximalt slitna komponenter.
wiR= möjlig förskjutning i sidled för boggicentret och vaggan, mätt från mittläget mot inre sidan av kurvan.
waR= såsom w iR, men mot kurvans utsida.
wiR/aR= 0,02n m, största värde för hastigheter mindre än 30 km/h (UIC 560).
l = största spårvidd på rakt spår och i beaktad spårkurva =1,544 m.
d = avstånd mellan maximalt slitna hjulflänsar, mätta 10 mm ut från löpcirkeln =1,492 m.
R = kurvradie:
för h < 600 mm, R = 500 m,för h ≥600 mm, R = 150 m.
t = tillåten tolerans (0,020 m) för rälsens förskjutning mot fast utrustning mellan två underhållsåtgärder.
5. Regler avseende avståndet i sidled mellan dörren och fast utrustning:
Avståndet OV=L - O
s/uskall vara minst 0,020 m.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/383
6. Profilkontroll
Profilkontroll skall utföras för dörren på ett rakt spår och i en kurva med radien 500 m, om värdet w är konstant eller
varierar linjärt med 1/R. I annat fall skall kontrollen utföras på ett rakt spår och i en kurva där O s/uär störst.
7. Visning av resultaten
Använda formler, insatta och resulterande värden skall visas på ett sätt som är lätt att förstå.L 344/384 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
FIN1/Tillägg E
Strömavtagare och oisolerade strömförande delar
Figur W.3
Ingen oisolerad strömförande del får placeras inom det streckade området (25 kV).
1) E seller E umåste tillföras i sidled enligt tillägg C.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/385
BILAGA X
SPECIALFALL
MEDLEMSSTATER: SPANIEN OCH PORTUGAL
L 344/386 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/387
L 344/388 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/389
L 344/390 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/391
L 344/392 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/393
L 344/394 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/395
L 344/396 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/397
L 344/398 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/399
L 344/400 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/401
L 344/402 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/403
L 344/404 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
BILAGA Y
KOMPONENTER
Boggier och löpverk
Boggier med befintliga godkännanden enligt tidigare UIC/RIV-föreskrifter betraktas som driftkompatibilitetskomponenter,
under förutsättning att tillämpliga parametrar i den nya tillämpningen (inklusive de för fordonskorgen/underredet) hör tillde parametrar som redan provats inom ramen för en befintlig tillämpning.
Befintliga godkända boggier enligt tidigare nationella föreskrifter betraktas som driftkompatibilitetskomponenter, om de
nationella föreskrifterna byggde på tidigare UIC-föreskrifter, under förutsättning att tillämpliga parametrar i den nyatillämpningen (inklusive de för fordonskorgen/underredet) hör till de parametrar som redan provats inom ramen för enbefintlig tillämpning.
I tabellerna nedan finns en förteckning med boggier, som kan beaktas enligt ovanstående kriterier.
Särskilda anmärkningar
Godsvagnar är lämpliga för marschhastigheten Vmax=120 km/h med största axellast (även om bromsprestanda vid största
last inte är tillräckliga) om de uppfyller följande tekniska parametrar:
— Tvåaxliga godsvagnar:
Egenvikt: ≥10 ton
Axelavstånd: 2a*≥6,0 m
2a*≥8,0 m för godsvagnar utrustade med dubbellänkad fjäderupphängning
Konstruktionskrav på fjäderupphäng-
ningar:enligt typerna av fjäderupphängningar i följande tabell Y.4
— Boggigodsvagnar
Egenvikt: ≥16 ton
Konstruktionskrav för boggier: enligt typerna av boggier i följande tabeller Y.1 och Y.3
Y.1 TVÅAXLIGA BOGGIER:
Tabell Y.1: Tvåaxliga boggier för godsvagnar med hastighet upp till 100 km/h
Typ av boggi Största axellast [kN]
K17, Y25TTV, Y21 Pse, DRRS25 245 (25 ton)
K16, Y25 Lstm, Y25 Lst, Y25 Lsodm, Y25 Lsif, Y25 Lsi, Y25 Ls(s)i1, Y25 Ls(s)i2,
Y25 Ls(s)i1f, Y25 Ls(s)i2f, Y25 Lsdm, Y25 Lsd2i, Y25 Lsd2, Y25 Lsd1, Y25 Ls(s)m,
Y25 Ls(s), Y21 Lsedm, Y21Lse, K16, FS 46 Lssi, FS 46 Lsi, Y25 L(s)1,DRRS
DB 628, DB 629, DB 641, DB 642, DB 643, DB 645, DB 646, DB 651, DB 652, DB
653, DB 655, DB 656, DB 665, DB 680, DB 681, DB 682, DB 683, DB 685, DB 868,
DB 672 (DRRS), DB 882, DB 885
DB 094, DB 095, DB 097, DB 556, DB 565, DB 573, DB 574, DB 575, DB 578, DB
579, DB 583, DB 584, DB 585, DB 586, DB 587, DB 588, DB 589, DB 592220 (22,5 ton)
Y27 E2, Y27 E1m, Y27 E1, Y27 E, Y27 Cm1, Y27 C1, Y25 Rstm, Y25 Rst, Y25 Rsm,
Y25 Rsimf, Y25 Rsim, Y25 Rsif, Y25 Rsif, Y25 Rsi, Y25 Rs2m, Y25 Rs2, Y25 Rsa, Y25
Rs, Y25 Lsod1, Y25 Cstm, Y25 Cst, Y25 Csm, Y25 Csimf, Y25 Csim, Y25 Csif, Y25Csi, Y25 Cs2m, Y25 Cs2, Y25 Cs1m, Y25 Cs1, Y25 Cst1, Y25 Cs, Y25 Cm1, Y25 Cm,
Y25 C1, Y25 C, Y21 Csei, Y21 Cse, G56, G66, G66M, G66P, G691, G692, G693,
G694, G70, G70M, G70P, G70T, G75, G771, Y25Cssi, Y21 Rse
DB 621, DB 622, DB 625, DB 640, DB 650, DB 684, DB 839, DB 851, DB 852, DB
853, DB 859, DB 864, DB 866, DB 867, DB 871, DB 872, DB 881, DB 887, DB 931,
DB 932
DB 096, DB 550, DB 551, DB 552, DB 553, DB 554, DB 555, DB 560, DB 561, DB
562, DB 563, DB 566, DB 567, DB 572, DB 576, DB 577, DB 581, DB 590, DB 591196 (20 ton)8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/405
Typ av boggi Största axellast [kN]
Y33 Am, Y33 A, Y27 D, Y27 Cm, Y27 C, Y25 D, Y23 Cm, Y23 C, Y21 C,
DB 582,176 (18 ton)
Y31 C1, FS 38i
DB 631, DB 707157 (16 ton)
Y 29 147 (15 ton)
DB 741 93 (9,5 ton)
DB 690 74 (7,5 ton)
Tabell Y.2: Tvåaxliga boggier för godsvagnar med hastighet upp till 120 km/h
Typ av boggi Största axellast [kN]
K17, Y 25 LD, Y 27 LDm, DRRS, 4RS/N, WU83, Y25Lss, Y21Ls(s)e
DB 624, DB 626, DB 627, DB 644, DB 654, DB 666DB 557220 (22,5 ton)
K16, Y21 Csse, Y21 Cs(s)e, Y25 Css, Y25 Cssm, Y25 Cssp, Y25 GVrss, Y25 Ls(s), Y25
Ls(s)i1, Y25 Ls(s)i2, Y25 Ls(s)i1f, Y25 Ls(s)i2f, Y25 Ls(s)m, Y25 Rss, Y25 Rssa,
Y25 Rssm, Y 25 RSSd1, 1XTamp, 6TNa, 6TNa/1, G884
DB 672 (DRRS)DB 564196 (20 ton)
Y37 B, FS 46 Lssi 176 (18 ton)
Y33 A, Y33Am 167 (17 ton)Y25 D, Y27 D, Y31 A, Y31B, Y31C 157 (16 ton)Y31 C1, FS 38i 127 (13 ton)
ANMÄRKNING: För boggier tillhörande familjen Y25 (Y21, Y27, Y31, Y35 och Y37) finns det endast en version med elastiska
rambalkar.
Tabell Y.2.1: Tvåaxliga boggier för godsvagnar med hastighet upp till 140 km/h
Typ av boggi Största axellast [kN]
DB 627.1 196 (20 ton)
Y 25 LD, Y 27 LDm 176 (18 ton)Y27 D1, Y31B1, Y31B2 157 (16 ton)Y33 A, Y33 Am, Y 35 B 137 (14 ton)
ANMÄRKNING: För boggier tillhörande familjen Y25 (Y21, Y27, Y31, Y35 och Y37) finns det endast en version med elastiska
rambalkar.
Tabell Y.2.2: Tvåaxliga boggier för godsvagnar med hastighet upp till 160 km/h
Typ av boggi Största axellast [kN]
Y 37 A
DB 675 (DRRS)176 (18 ton)
Y25GVr, Y37B 157 (16 ton)
Y30 98 (10 ton)
ANMÄRKNING: För boggier tillhörande familjen Y25 (Y21, Y27, Y31, Y35 och Y37) finns det endast en version med elastiska
rambalkar.L 344/406 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
Tabell Y.3: Treaxliga boggier för godsvagnar med hastighet upp till 100 km/h
Typ av boggi Största axellast [kN]
DB 715, DB 716, DB 816, DB 817 245 (25 ton)
DB 713, DB 714 220 (22,5 ton)DB 710, DB 711 196 (20 ton)
Y.2 FJÄDERUPPHÄNGNING
Tabell Y.4: Fjäderupphängningar för tvåaxliga godsvagnar
Typ av fjäderupphängning Största tillåtna hastighet [km/h] Största axellast [kN]
Niesky 2 100 245 (25 ton)
UIC double link suspension (*) 120 220 (22,5 ton)
Niesky 2 120 220 (22,5 ton)
S 2000 (**) 120 220 (22,5 ton)
(*) Denna fjäderupphängning kan endast användas på godsvagnar med ett axelavstånd ≥8 m.
(**) Skall godkännas av UIC innan denna TSD träder i kraft.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/407
BILAGA Z
STRUKTURER OCH MEKANISKA DELAR
Stötprov (buffertprov)
Z.1 BUFFERTPROV
Z.1.1 Krav
En obromsad godsvagn som står på ett plant spår skall klara, både olastad och lastad, att motstå en buffertstöt orsakad av en
stöt från en lastad godsvagn med en totalvikt på 80 ton och utrustad med sidobuffertar med en buffertenergilagrings-kapacitet ≥30 kJ (
1). En höjdskillnad på högst 50 mm för buffertarna (olastat och lastat tillstånd) kan tolereras.
Z.1.2 Buffertprov med olastade godsvagnar
Proven skall utföras med ökande hastighet upp till 12 km/h (2). Mellan hastigheterna 8 och 12 km/h skall
accelerationskurvan x::¼fðvÞ ð Þregistreras. Antalet stötar kan vara begränsat.
Z.1.3 Buffertprov med lastade godsvagnar
Vid detta prov skall godsvagnen vara lastad med sin maximala last. Stötriktningen skall bytas efter varje buffertstöt utom i
fallet med tankvagnar. Buffertstötproven behöver inte utföras på konventionella flakvagnar.
Z.1.4 Godsvagnar med sidobuffertar
Inledande prov skall utföras med ökande stöthastighet. Dessa inledande prov skall fortsätta tills en av två parametrar
(hastighet eller kraft) uppnår de fasta gränsvärdena i tabellen nedan.
49 identiska buffertstötar skall sedan utföras med denna begränsade kraft.
De inledande proven och serierna med buffertprov skall utföras under följande förhållanden:
Tabell Z1
Gränsvärden
Inledande prov Provserier
Kraft per buffert Stöthastighet
1 500 kN (3) (4).
vid en stöthastighet
≤12 km/h12 km/h (5). 10 buffertstötar vid alltmer
ökande hastighet upp till
12 km/h, av vilka tre
stycken vid cirka 9 km/h.
Om emellertid en stötkraft
per buffert på 1 500 kN
uppnås vid en hastighet<12 km/h, skall hastighe-
ten inte ökas över detta
värde.40 buffertstötar vid det
gränsvärde på hastigheten
som fastställs vid de inle-
dande proven, nämligen
—antingen 12 km/h,
—eller den hastighet som
motsvarar en buffert-kraft på 1 500 kN (
5) (6)
kN (5) (6) (7).
Anmärkningar:
(1) Rekommendationer beträffande den typ av buffert som skall väljas för olika typer av godsvagnar ges i tekniskt
dokument DT 85, blad B 30 från ERRI.
(2) Om inte annat anges i standardförhållanden och kontrakt. Stöthastigheten kan minskas till 7 km/h, särskilt för vissa
godsvagnar, som inte godtas för vallväxling eller skjutsväxling (t.ex. typ F-II).
(3) Den tillåtna toleransen för buffertkraften i en ände av vagnen är ±200 kN, men den totala kraften på båda buffertarna
skall inte överstiga 3 000 kN.L 344/408 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
(4) Om godsvagnen som provas är utrustad med buffertar av kategori C, kan gränsvärdet för kraften, enligt
överenskommelse med berörd operatör, minskas till 1 300 kN (med en stöthastighet <12 km/h). Detta gäller intetankvagnar avsedda för transport av farligt gods av kategori 2 enligt RID-föreskrifterna. Dessa skall provas utrustademed buffertar av kategori A.
(
5) Om värdet på buffertkraften redan uppnår 1 000 kN vid en stöthastighet <9 km/h, skall den provade vagnen utrustas
med buffertar med högre kapacitet.
(6) Om operatören så önskar, kan buffertprov med en kraft större än 1 500 kN och en hastighet på upp till 12 km/h
utföras i slutet av proven.
(7) För godsvagnar med långslagig hydraulstötdämpare skall gränsvärdet för buffertkraften minskas till 1 000 kN.
Z.1.5 Godsvagnar utrustade med automatkoppel
Stöthastigheten 12 km/h skall under alla omständigheter uppnås.
Z.1.6 Resultat
De olika buffertproven skall inte ge upphov till synliga bestående deformationer. De spänningar som uppstår i vissa kritiska
punkter på boggi/underrede, underrede/korg och anslutningar till överbyggnad skall registreras.
Erhållna resultat skall uppfylla följande villkor:
— De ackumulerade restspänningarna som uppstår vid de inledande proven och vid serierna med 40 buffertstötar skall
vara mindre än 2 ‰och skall vara stabiliserade före den 30:e stöten i serierna. Detta gäller dock inte de strukturella
komponenter som omfattas av särskilda bestämmelser.
— Skillnaderna i huvudmått skall inte försämra godsvagnen användningskvalitet.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/409
BILAGA AA
BEDÖMNINGSFÖRFARANDEN
Kontroll av delsystem
Moduluppbyggnad för EG-kontrollförfarande för delsystem
Moduler för EG-kontroll av delsystem
— Modul SB: Typkontroll
— Modul SD: System för kvalitetsledning av produktionen
— Modul SF: Produktkontroll
— Modul SH2: Fullständigt kvalitetsledningssystem med kontroll av konstruktionen
MODULER FÖR EG-KONTROLL AV DELSYSTEM
Modul SB: Typkontroll
1. I denna modul beskrivs det EG-kontrollförfarande varigenom ett anmält organ på begäran av en upphandlande enhet
eller dess i gemenskapen etablerade ombud kontrollerar och intygar att en typ av ett delsystem Rullande materiel –
Godsvagnar, som är representativ för berörd produktion, överensstämmer med
— denna TSD och alla andra tillämpliga TSD, vilket visar att de väsentliga kraven (1) i direktiv 2001/16/EG (2) är
uppfyllda,
— alla övriga bestämmelser som följer av Fördraget.
Den typkontroll som definieras genom denna modul kan inbegripa särskilda bedömningsfaser –granskning av
konstruktionen, typprovning, eller granskning av tillverkningsprocessen –vilka beskrivs i respektive TSD.
2. Den upphandlande enheten (3) skall inge en ansökan om EG-kontroll av delsystemet (genom typkontroll) till valfritt
anmält organ. Ansökan skall innehålla följande uppgifter:
— Den upphandlande enhetens eller dess ombuds namn och adress.
— Teknisk dokumentation enligt beskrivningen i avsnitt 3.
3. Den sökande skall förse det anmälda organet med ett provexemplar av delsystemet (4) som är representativt för den
aktuella produktionen, i det följande kallat ”typ”.
En typ kan omfatta olika versioner av delsystemet förutsatt att skillnaderna mellan versionerna inte medför avvikelser
från bestämmelserna i TSD.
Det anmälda organet kan begära ytterligare provexemplar om provprogrammet så kräver.
Om så krävs för specifika prov- och undersökningsmetoder, och detta anges i TSD eller i de europeiska
specifikationer (5) som det hänvisas till i TSD, skall ett eller flera provexemplar av en underenhet eller enhet eller ett
provexemplar av delsystemet i ej hopmonterat skick lämnas in.
Med utgångspunkt från den tekniska dokumentationen och provexemplaret/-exemplaren skall det vara möjligt att
förstå delsystemets konstruktion, tillverkning, installation, underhåll och funktion, samt att bedöma överens-stämmelsen med bestämmelserna i TSD.L 344/410 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
(1) De väsentliga kraven återspeglas i de tekniska parametrar, gränssnitt och prestandakrav som anges i kapitel 4 i TSD.
(2) Denna modul kan användas i framtiden när de olika TSD för höghastighetståg enligt direktiv 96/48/EG har uppdaterats.
(3) I denna modul avses med ”den upphandlande enheten” ”den upphandlande enheten för delsystemet”, enligt definitionen i direktivet, eller
dess ombud i gemenskapen.
(4) I tillämpligt avsnitt av en TSD kan särskilda krav anges i detta avseende.
(5) En definition av en europeisk specifikation anges i direktiven 96/48/EG och 2001/16/EG. I ”Guide for the application of the high-speed
TSIs of Council Directive 96/48/EG” förklaras hur de europeiska specifikationerna skall användas.
Den tekniska dokumentationen skall innehålla följande uppgifter:
— En allmän beskrivning av delsystemet, dess konstruktion och uppbyggnad.
— Registret för rullande materiel, inklusive alla uppgifter som anges i TSD.
— Konstruktions- och tillverkningsinformation, till exempel ritningar, diagram över komponenter, underenheter,
enheter, kretsar, etc.
— Nödvändiga beskrivningar och förklaringar för att förstå konstruktions- och tillverkningsinformationen samt
delsystemets underhåll och drift.
— De tekniska specifikationer, inklusive europeiska specifikationer, som har tillämpats.
— Nödvändiga stödjande bevis för ovannämnda specifikationers lämplighet, särskilt i de fall europeiska
specifikationer och relevanta bestämmelser inte har tillämpats fullt ut.
— En förteckning över de driftskompatibilitetskomponenter som skall ingå i delsystemet.
— Kopior av de EG-försäkringar om överensstämmelse och lämplighet för användning som utfärdats för
driftskompatibilitetskomponenterna och alla nödvändiga uppgifter som anges i bilaga VI till direktiven.
— Bevis på överensstämmelse med bestämmelser som följer av fördraget (inbegripet intyg).
— Teknisk dokumentation avseende tillverkning och montering av delsystemet.
— En förteckning över tillverkare som är delaktiga i delsystemets konstruktion, tillverkning, montering och
installation.
— Användningsvillkor för delsystemet (inskränkningar med avseende på användningstid eller körsträcka,
gränsvärden för slitage etc.).
— Underhållsvillkor och teknisk dokumentation avseende delsystemets underhåll.
— Alla tekniska krav som skall beaktas i samband med tillverkning, underhåll och drift av delsystemet.
— Resultaten av gjorda konstruktionsberäkningar, utförda kontroller, etc.
— Provrapporter.
Om det i TSD krävs att den tekniska dokumentationen skall innehålla andra uppgifter skall dessa tas med.
4. Det anmälda organet skall utföra följande uppgifter:4.1. Granska den tekniska dokumentationen.4.2 Kontrollera att provexemplaret/-exemplaren av delsystemet, eller av enheterna eller underenheterna i delsystemet, har
tillverkats i enlighet med den tekniska dokumentationen och utföra eller låta utföra de typprovningar som krävs enligt
bestämmelserna i TSD och tillämpliga europeiska specifikationer. Kontrollen av tillverkningen skall utföras med
användning av en lämplig bedömningsmodul.
4.3. Om en granskning av konstruktionen föreskrivs i TSD, undersöka konstruktionsmetoder, konstruktionsverktyg och
konstruktionsresultat, i syfte att bedöma huruvida det kan garanteras att kraven på delsystemets överensstämmelse äruppfyllda i konstruktionens slutfas.
4.4. Identifiera de delar som har konstruerats enligt tillämpliga bestämmelser i TSD och de europeiska specifikationerna,
liksom de delar vars konstruktion inte bygger på tillämpliga bestämmelser i nämnda europeiska specifikationer.
4. 5 . Utföra eller låta utföra lämpliga undersökningar och de prov som krävs enligt avsnitten 4.2 och 4.3 för att fastställa
huruvida relevanta europeiska specifikationer verkligen har tillämpats, i de fall då tillverkaren har valt att tillämpadessa.
4.6. Utföra eller låta utföra lämpliga undersökningar och de prov som krävs enligt avsnitten 4.2 och 4.3 för att fastställa
huruvida de lösningar som tillverkaren har valt uppfyller kraven i TSD, i de fall då tillämpliga europeiska
specifikationer inte har tillämpats.
4.7. Tillsammans med den sökande bestämma på vilken plats nödvändiga undersökningar och prov skall utföras.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/411
5. Om typen uppfyller bestämmelserna i TSD skall det anmälda organet utfärda ett typkontrollintyg till den sökande.
Intyget skall innehålla den upphandlande enhetens namn och adress, namn på och adress till den/de tillverkare somanges i den tekniska dokumentationen, slutsatser av undersökningen, giltighetsvillkor för intyget och de uppgifter somkrävs för att identifiera den godkända typen.
En förteckning över relevanta delar av den tekniska dokumentationen skall bifogas intyget och en kopia skall bevaras
av det anmälda organet.
Om den upphandlande enheten får avslag på sin ansökan om typkontrollintyg skall det anmälda organet utförligt
motivera avslaget. Ett överklagandeförfarande skall inrättas.
6. Varje anmält organ skall meddela övriga anmälda organ relevant information om typkontrollintyg som har utfärdats,
återkallats eller avslagits.
7. Övriga anmälda organ skall på begäran få kopior av utfärdade typkontrollintyg och/eller tillägg till dessa. Intygens
bilagor skall hållas tillgängliga för övriga anmälda organ.
8. Kopior av typkontrollintyg och tillägg till dessa skall tillsammans med den tekniska dokumentationen förvaras av den
upphandlande enheten under delsystemets hela livslängd. De skall överlämnas till alla övriga medlemsstater som begärdetta.
9. Sökanden skall underrätta det anmälda organ som innehar den tekniska dokumentationen för typkontrollintyget om
alla ändringar av delsystemet som kan påverka överensstämmelsen med kraven i TSD eller de föreskrivnaanvändningsvillkoren. Ett nytt godkännande av delsystemet krävs i sådana fall. Det nya godkännandet kan utfärdas
antingen i form av ett tillägg till det ursprungliga typkontrollintyget eller i form av ett nytt intyg som utfärdas sedan
det gamla intyget återkallats.
MODULER FÖR EG-KONTROLL AV DELSYSTEM
Modul SD: System för kvalitetsledning av produktionen
1. I denna modul beskrivs det EG-kontrollförfarande varigenom ett anmält organ på begäran av en upphandlande enhet
eller dess i gemenskapen etablerade ombud kontrollerar och intygar att ett delsystem Rullande materiel –Godsvagnar,
för vilket ett typkontrollintyg redan utfärdats av ett anmält organ, överensstämmer med
— denna TSD och alla andra tillämpliga TSD, vilket visar att de väsentliga kraven (
1) i direktiv 2001/16/EG (2) är
uppfyllda,
— alla övriga bestämmelser som följer av Fördraget,
och kan tas i bruk.
2. Det anmälda organet genomför förfarandet, under förutsättning att
— det typkontrollintyg som utfärdats före bedömningen fortfarande är giltigt för det delsystem som ansökan gäller,
— den upphandlande enheten (3) och berörda huvudentreprenörer uppfyller sina skyldigheter enligt avsnitt 3.
Med”huvudentreprenörer” avses företag vars verksamheter bidrar till att de väsentliga kraven i TSD uppfylls.
Begreppet omfattar
— det företag som har det övergripande ansvaret för delsystemsprojektet (och särskilt för delsystemets integrering),
— andra företag som är delaktiga endast i en del av delsystemsprojektet (och som utför till exempel montering eller
installation av delsystemet).
Det omfattar inte tillverkares underleverantörer som tillhandahåller komponenter och driftskompatibilitetskompo-
nenter.L 344/412 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
(1) De väsentliga kraven återspeglas i de tekniska parametrar, gränssnitt och prestandakrav som anges i kapitel 4 i TSD.
(2) Denna modul kan användas i framtiden när de olika TSD för höghastighetståg enligt direktiv 96/48/EG har uppdaterats.
(3) I denna modul avses med ”den upphandlande enheten” den upphandlande enheten för delsystemet, enligt definitionen i direktivet, eller
dess ombud i gemenskapen.
3. För det delsystem som är föremål för EG-kontrollförfarandet skall den upphandlande enheten, eller berörda
huvudentreprenörer, tillämpa ett godkänt kvalitetsledningssystem som omfattar tillverkning samt slutbesiktning ochprov av den färdiga produkten enligt vad som anges i avsnitt 5 och som är underställt den övervakning som föreskrivsi avsnitt 6.
Om den upphandlande enheten själv har det övergripande ansvaret för delsystemsprojektet (och särskilt för
delsystemets integrering), eller om den upphandlande enheten är direkt delaktig i produktionen (inbegripet monteringoch installation), skall den tillämpa ett godkänt kvalitetsledningssystem för dessa verksamheter, som är underställt denövervakning som föreskrivs i avsnitt 6.
Om en huvudentreprenör har det övergripande ansvaret för delsystemsprojektet (särskilt för delsystemets integrering),
skall denne tillämpa ett godkänt kvalitetsledningssystem som omfattar tillverkning samt slutbesiktning och prov avden färdiga produkten och som är underställt den övervakning som föreskrivs i avsnitt 6.
4. EG-kontrollförfarande
4.1 Den upphandlande enheten skall till ett valfritt anmält organ inge en ansökan om EG-kontroll av delsystemet (genom
system för kvalitetsledning av produktionen) inbegripet samordning av övervakningen av kvalitetsledningssystemenenligt punkterna 5.3 och 6.5. Den upphandlande enheten skall underrätta de berörda tillverkarna om valet av anmält
organ och om att ansökan ingetts.
4.2 Med utgångspunkt från uppgifterna i ansökan skall det vara möjligt att förstå delsystemets konstruktion, tillverkning,
montering, installation, underhåll och funktion, samt att bedöma överensstämmelsen med typen enligt beskrivningeni typkontrollintyget och med kraven i TSD.
Ansökan skall innehålla följande uppgifter:
— Den upphandlande enhetens eller dess ombuds namn och adress.
— Den tekniska dokumentationen för den godkända typen, inklusive en kopia av typkontrollintyget, vilket
utfärdats efter fullgörande av det förfarande som anges i modul SB.
Följande uppgifter skall också ingå i ansökan, om de inte redan omfattas av den tekniska dokumentationen:
— En allmän beskrivning av delsystemet, dess konstruktion och uppbyggnad.
— De tekniska specifikationer, inklusive europeiska specifikationer, som har tillämpats.
— Nödvändiga stödjande bevis för ovannämnda specifikationers lämplighet, särskilt i de fall de europeiska
specifikationerna och relevanta bestämmelser inte har tillämpats fullt ut. Dessa bevis skall omfattaresultaten av prov som utförts av ett lämpligt laboratorium i tillverkarens regi eller för tillverkarensräkning.
— Registret för rullande materiel, inklusive alla uppgifter som anges i TSD.
— Teknisk dokumentation avseende tillverkning och montering av delsystemet.
— Bevis på överensstämmelse med övriga bestämmelser som följer av fördraget (inbegripet intyg) för
produktionsfasen.
— En förteckning över de driftskompatibilitetskomponenter som skall ingå i delsystemet.
— Kopior av de EG-försäkringar om överensstämmelse och lämplighet för användning som skall ha utfärdats
för driftskompatibilitetskomponenterna och alla nödvändiga uppgifter som anges i bilaga VI tilldirektiven.
— En förteckning över tillverkare som är delaktiga i delsystemets konstruktion, tillverkning, montering och
installation.
— Bevis på att alla faser som nämns i avsnitt 5,2 omfattas av den upphandlande enhetens, om den är
delaktig, och/eller huvudentreprenörernas kvalitetsledningssystem och bevis på dessa systems effektivitet.
— Uppgift om vilket anmält organ som är ansvarigt för godkännande och övervakning av dessa
kvalitetsledningssystem.
4.3 Det anmälda organet skall först granska ansökan med avseende på typkontrollens och typkontrollintygets giltighet.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/413
Om det anmälda organet anser att typkontrollintyget inte längre är giltigt eller är oriktigt och att en ny typkontroll
krävs, skall det motivera sitt beslut.
5. Kvalitetsledningssystem
5.1 Den upphandlande enheten, om den är delaktig, och berörda huvudentreprenörer skall inge en ansökan om
bedömning av deras kvalitetsledningssystem till ett valfritt anmält organ.
Ansökan skall innehålla följande uppgifter:
— All relevant information om det berörda delsystemet.
— Dokumentation av kvalitetsledningssystemet.
Den tekniska dokumentationen för den godkända typen och en kopia av typkontrollintyget, som utfärdats efter
fullgörande av det förfarande för typkontroll som anges i modul SB.
För dem som medverkar i endast en del av delsystemsprojektet, skall uppgifter lämnas endast för ifrågavarande
del.
5.2 De kvalitetsledningssystem som används av den upphandlande enheten eller den huvudentreprenör som har det
övergripande ansvaret för delsystemsprojektet, skall garantera att delsystemet i sin helhet överensstämmer med dentyp som beskrivs i typkontrollintyget och att delsystemet i sin helhet överensstämmer med kraven i TSD. När det gällerövriga huvudentreprenörer, skall deras kvalitetsledningssystem garantera överensstämmelse med den typ som beskrivsi typkontrollintyget och med kraven i TSD med avseende på deras medverkan i delsystemet.
Alla de villkor, krav och bestämmelser som tillämpas av den/de sökande skall dokumenteras på ett systematiskt och
överskådligt sätt i form av skriftliga riktlinjer, förfaranden och instruktioner. Denna dokumentation av kvalitetsled-ningssystemet skall garantera att riktlinjer och förfaranden för kvalitetsledning, såsom kvalitetsprogram, planer,handledningar och dokumentation, tolkas enhetligt.
I synnerhet skall följande frågor beskrivas utförligt i denna dokumentation:
— Kvalitetsmålen och den organisatoriska uppbyggnaden.
— De metoder, processer och systematiska åtgärder som kommer att användas vid tillverkning, kvalitetskontroll
och kvalitetsledning.
— De undersökningar, kontroller och prov som kommer att utföras före, under och efter tillverkning, montering
och installation med uppgift om genomförandefrekvens.
— kvalitetsdokument såsom besiktningsrapporter och provdata, kalibreringsdata, rapporter om den berörda
personalens kvalifikationer etc.
Dessutom, för den upphandlande enheten eller den huvudentreprenör som har det övergripande ansvaret för
delsystemsprojektet:
— Ledningens ansvar och befogenheter med avseende på delsystemets kvalitet i sin helhet, i synnerhet hanteringen
av delsystemets integrering.
Undersökningarna, proven och kontrollerna skall omfatta samtliga följande etapper:
— Delsystemets uppbyggnad, särskilt ingenjörsarbetet, komponenternas montering samt slutlig justering.
— Prov av det färdiga delsystemet.
— Validitetsprov under verkliga driftsförhållanden, om detta anges i TSD.
5.3 Det anmälda organ som valts av den upphandlande enheten skall kontrollera att alla de etapper av delsystemet som
nämns i avsnitt 5.2 täcks in på ett tillräckligt och lämpligt sätt, genom godkännande och övervakning av den/desökandes kvalitetsledningssystem. (
1)L 344/414 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
(1) För TSD Rullande materiel, kan det anmälda organet närvara vid det slutliga provet under drift av lok eller tågsätt under de förhållanden
som beskrivs i relevant avsnitt av TSD.
Om delsystemets överensstämmelse med den typ som beskrivs i EG-typkontrollintyget och delsystemets
överensstämmelse med kraven i TSD grundar sig på fler än ett kvalitetsledningssystem skall det anmälda organetsärskilt undersöka
— huruvida förhållanden och gränssnitt mellan kvalitetsledningssystemen är tydligt dokumenterade,
— (för huvudentreprenörerna) huruvida ledningens övergripande ansvar och befogenheter för att säkerställa hela
delsystemets överensstämmelse är tillräckligt och adekvat definierade.
5.4 Det anmälda organ som nämns i avsnitt 5.1 skall bedöma kvalitetsledningssystemet för att avgöra om det uppfyller
kraven i avsnitt 5.2. Det förutsätts att dessa krav är uppfyllda om tillverkaren tillämpar ett kvalitetsledningssystem som
omfattar tillverkning samt slutbesiktning och prov av den färdiga produkten som följer standarden EN/ISO
9001:2000 och där hänsyn tas till de särskilda egenskaperna hos den driftskompatibla komponent för vilken detinförs.
Om en sökande tillämpar ett certifierat kvalitetsledningssystem, skall det anmälda organet beakta detta vid
bedömningen.
Kontrollen skall vara särskilt avpassad för det berörda delsystemet, och den sökandes specifika medverkan i
delsystemet skall beaktas. Minst en av kontrollgruppens deltagare skall ha erfarenhet av att bedöma det berördadelsystemets tekniska delar. I bedömningsförfarandet ingår en besiktning på plats hos den sökande.
Beslutet skall meddelas den sökande. Meddelandet skall innehålla slutsatserna från undersökningen och det
motiverade beslutet.
5.5 Den upphandlande enheten, om den är delaktig, och huvudentreprenörerna skall åta sig att uppfylla de skyldigheter
som följer av det godkända kvalitetsledningssystemet och att upprätthålla systemets tillämplighet och effektivitet.
De skall informera det anmälda organ som godkänt kvalitetsledningssystemet om alla betydande ändringar som kan
påverka delsystemets uppfyllande av kraven i TSD.
Det anmälda organet skall bedöma de förändringar som föreslås och besluta om det ändrade kvalitetsledningssystemet
kommer att fortsätta att uppfylla de krav som anges i avsnitt 5.2 eller om en ny bedömning krävs.
Beslutet skall meddelas den sökande. Meddelandet skall innehålla slutsatserna från undersökningen och det
motiverade beslutet.
6. Övervakning av kvalitetsledningssystemet/-systemen under det anmälda organets ansvar
6.1 Övervakningens syfte är att säkerställa att den upphandlande enheten, om den är delaktig, och huvudentreprenörerna
uppfyller de skyldigheter som följer av det godkända kvalitetsledningssystemet.
6.2 Den upphandlande enheten, om den är delaktig, och huvudentreprenörerna skall till det anmälda organ som avses i
avsnitt 5.1 överlämna (eller låta överlämna) all dokumentation som krävs för detta syfte, inbegripet arbetsplaner ochteknisk dokumentation avseende delsystemet (i den mån det är relevant för de sökandes specifika medverkan idelsystemet). Framför allt skall följande tillhandahållas:
— Dokumentation av kvalitetsledningssystemet, inbegripet särskilda åtgärder som vidtagits för att
— när det gäller den upphandlande enheten eller den huvudentreprenör som har det övergripande ansvaret
för delsystemsprojektet, se till att ledningens övergripande ansvar och befogenheter för att säkerställa heladelsystemets överensstämmelse är tillräckligt och adekvat definierade,
— när det gäller alla sökande, se till att kvalitetsledningssystemet sköts på rätt sätt, så att integration på
delsystemsnivå kan uppnås.
— De kvalitetsdokument som föreskrivs för den del av kvalitetsledningssystemet som avser tillverkningen
(inbegripet montering och installation) såsom besiktningsrapporter och provdata, kalibreringsdata, rapporterom den berörda personalens kvalifikationer etc.
6.3 Det anmälda organet skall regelbundet utföra kontroller för att försäkra sig om att den upphandlande enheten, om den
är delaktig, och huvudentreprenörerna upprätthåller och tillämpar kvalitetsledningssystemet, samt lämna enkontrollrapport till dem. Om de tillämpar ett certifierat kvalitetsledningssystem, skall det anmälda organet beaktadetta vid övervakningen.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/415
Kontrollerna skall utföras minst en gång per år och minst en kontroll skall utföras under pågående arbete (tillverkning,
montering eller installation) inom ramen för det delsystem som är föremål för EG-kontrollförfarandet i avsnitt 8.
6.4 Dessutom kan det anmälda organet avlägga oanmälda besök vid den/de sökandes relevanta anläggningar. Vid dessa
besök kan det anmälda organet där så bedöms vara nödvändigt utföra eller låta utföra fullständiga eller partiella
kontroller, och utföra eller låta utföra proven, för att kontrollera att kvalitetsledningssystemet fungerar väl. Det
anmälda organet skall förse den/de sökande med en besiktningsrapport och kontroll- och/eller provrapporter, såsomtillämpligt är.
6.5 Det anmälda organ som valts av den upphandlande enheten och som ansvarar för EG-kontrollen måste, om det inte
självt utför övervakningen av alla berörda kvalitetsledningssystem, samordna övervakningsverksamheten med alla
andra anmälda organ med ansvar för sådana uppgifter, för att
— försäkra sig om en korrekt hantering av gränssnitten mellan de olika kvalitetsledningssystem som berör
integreringen av delsystemet,
— tillsammans med den upphandlande enheten samla in alla uppgifter som krävs för att bedöma huruvida en
enhetlig och övergripande övervakning av de olika kvalitetsledningssystemen kan garanteras.
Denna samordningsuppgift ger det anmälda organet rätt att— få sig tillsänd all dokumentation (godkännande och övervakning) som utfärdas av övriga anmälda organ,
— medverka vid de övervakningskontroller som föreskrivs i avsnitt 6.3,
— på eget ansvar och tillsammans med övriga anmälda organ ta initiativ till kompletterande kontroller enligt
avsnitt 6.4.
7. I syfte att genomföra besiktningar, kontroller och övervakning, skall det anmälda organ som avses i avsnitt 5.1 ges
tillträde till konstruktions- och produktionsverkstäder, platser för montering och installation, lagringsutrymmen och,
om tillämpligt, anläggningar för prefabricering och prov och i allmänhet till samtliga lokaler som de anser sig behöva
ha tillgång till för att utföra sitt uppdrag, i enlighet med den sökandes specifika medverkan i delsystemsprojektet.
8. Den upphandlande enheten, om den är delaktig, och huvudentreprenörerna skall under en tioårsperiod räknat från
delsystemets senaste tillverkningsdatum hålla följande dokument tillgängliga för de nationella myndigheterna:
— Den dokumentation som anges i avsnitt 5,1 andra stycket andra strecksatsen.
— De ändringar som avses i avsnitt 5.5 andra stycket.
— De beslut och rapporter från det anmälda organet som avses i punkterna 5.4, 5.5 och 6.4.
9. Om delsystemet uppfyller kraven i TSD, skall det anmälda organet på grundval av typkontrollen och godkännandet
och övervakningen av kvalitetsledningssystemet/-systemen utfärda ett intyg om överensstämmelse till denupphandlande enheten, som i sin tur utfärdar en EG-kontrollförklaring avsedd för tillsynsmyndigheten i denmedlemsstat där delsystemet är beläget och/eller används.
EG-kontrollförklaringen och medföljande dokument skall vara daterade och underskrivna. Förklaringen skall avfattas
på samma språk som det tekniska underlaget och minst innehålla de uppgifter som anges i bilaga V till direktivet.
10. Det anmälda organ som valts av den upphandlande enheten skall ansvara för sammanställningen av det tekniska
underlag som skall medfölja EG-kontrollförklaringen. Det tekniska underlaget skall åtminstone innehålla de uppgiftersom anges i artikel 18.3 i direktivet, särskilt följande uppgifter:
— Alla nödvändiga dokument avseende delsystemets egenskaper.
— En förteckning över de driftskompatibilitetskomponenter som ingår i delsystemet.
— Kopior av de EG-försäkringar om överensstämmelse och i förekommande fall EG-försäkringar om lämplighet för
användning som dessa komponenter skall vara försedda med enligt artikel 13 i direktivet, tillsammans medeventuella tillhörande dokument (intyg, dokument om godkännande och övervakning av kvalitetslednings-
system) som utfärdats av anmälda organ.
— Alla uppgifter som rör underhåll samt villkor och begränsningar för användningen av delsystemet.L 344/416 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
— Alla uppgifter som avser föreskrifter för service, kontinuerlig eller rutinmässig övervakning, skötsel och
underhåll.
— Typkontrollintyget för delsystemet och den medföljande tekniska dokumentationen, enligt beskrivningen i
modul SB.
— Bevis på överensstämmelse med övriga bestämmelser som följer av fördraget (inbegripet intyg).
— Det intyg om överensstämmelse som nämns i avsnitt 9, utfärdat och attesterat av det anmälda organet,
tillsammans med tillhörande beräkningar. Av intyget skall framgå att projektet är förenligt med direktivet ochmed TSD och i förekommande fall skall eventuella förbehåll som formulerats under åtgärdernas genomförande,och ej återkallats, anges. Till intyget bör även fogas de besiktnings- och kontrollrapporter som upprättats isamband med kontrollen, såsom nämns i punkterna 6.3 och 6.4.
— Registret för rullande materiel, inklusive alla uppgifter som anges i TSD.
11. Varje anmält organ skall till övriga anmälda organ lämna relevant information om de godkännanden av
kvalitetsledningssystem som det har utfärdat, återkallat eller avslagit.
Övriga anmälda organ skall på begäran få kopior av utfärdade godkännanden av kvalitetsledningssystem.
12. Den dokumentation som medföljer intyget om överensstämmelse skall deponeras hos den upphandlande enheten.
Den upphandlande enheten skall förvara en kopia av det tekniska underlaget under delsystemets hela livslängd. En
kopia skall överlämnas till varje annan medlemsstat som begär detta.
MODULER FÖR EG-KONTROLL AV DELSYSTEM
Modul SF: Produktkontroll
1. I denna modul beskrivs det EG-kontrollförfarande varigenom ett anmält organ på begäran av en upphandlande enhet
eller dess i gemenskapen etablerade ombud kontrollerar och intygar att ett delsystem Rullande materiel –Godsvagnar,
för vilket ett typkontrollintyg redan utfärdats av ett anmält organ, överensstämmer med
— denna TSD och alla andra tillämpliga TSD, vilket visar att de väsentliga kraven (
1) i direktiv 2001/16/EG (2) är
uppfyllda,
— alla övriga bestämmelser som följer av Fördraget,
och kan tas i bruk.
2. Den upphandlande enheten (3) skall inge en ansökan om EG-kontroll av delsystemet (genom produktkontroll) till
valfritt anmält organ. Ansökan skall innehålla följande uppgifter:
— Den upphandlande enhetens eller dess ombuds namn och adress.
— Den tekniska dokumentationen.
3. I denna del av förfarandet kontrollerar och intygar den upphandlande enheten att delsystemet i fråga överensstämmer
med den typ som beskrivs i typkontrollintyget och uppfyller kraven i tillämplig TSD.
Det anmälda organet skall genomföra förfarandet under förutsättning att det typkontrollintyg som tidigare utfärdats
för det delsystem som ansökan avser fortfarande är giltigt.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/417
(1) De väsentliga kraven återspeglas i de tekniska parametrar, gränssnitt och prestandakrav som anges i kapitel 4 i TSD.
(2) Denna modul kan användas i framtiden när de olika TSD för höghastighetståg enligt direktiv 96/48/EG har uppdaterats.
(3) I denna modul avses med ”den upphandlande enheten” den upphandlande enheten för delsystemet, enligt definitionen i direktivet, eller
dess ombud i gemenskapen.
4. Den upphandlande enheten skall vidta alla åtgärder som krävs för att vid tillverkningsprocessen (inbegripet montering
och integrering av driftskompatibilitetskomponenter som utförs av berörda huvudentreprenörer (1) säkerställa att
delsystemet överensstämmer med den typ som beskrivs i typkontrollintyget samt med kraven i tillämplig TSD.
5. Med utgångspunkt från uppgifterna i ansökan skall det vara möjligt att förstå delsystemets konstruktion, tillverkning,
installation, underhåll och funktion, samt att bedöma överensstämmelsen med typen enligt beskrivningen i
typkontrollintyget och med kraven i TSD.
Ansökan skall innehålla följande uppgifter:— Den tekniska dokumentationen för den godkända typen, inklusive en kopia av typkontrollintyget, vilket
utfärdats efter fullgörande av det förfarande som anges i modul SB.
Följande uppgifter skall också ingå i ansökan, om de inte redan omfattas av den tekniska dokumentationen:
— En allmän beskrivning av delsystemet, dess konstruktion och uppbyggnad.
— Registret för rullande materiel, inklusive alla uppgifter som anges i TSD.
— Konstruktions- och tillverkningsinformation, till exempel ritningar, diagram över komponenter, underenheter,
enheter, kretsar, etc.
— Teknisk dokumentation avseende tillverkning och montering av delsystemet.
— De tekniska specifikationer, inklusive europeiska specifikationer, som har tillämpats.
— Nödvändiga stödjande bevis för ovannämnda specifikationers lämplighet, särskilt i de fall de europeiska
specifikationerna och relevanta bestämmelser inte har tillämpats fullt ut.
— Bevis på överensstämmelse med övriga bestämmelser som följer av fördraget (inbegripet intyg) för
produktionsfasen.
— En förteckning över de driftskompatibilitetskomponenter som skall ingå i delsystemet.
— Kopior av de EG-försäkringar om överensstämmelse och lämplighet för användning som skall ha utfärdats för
driftskompatibilitetskomponenterna och alla nödvändiga uppgifter som anges i bilaga VI till direktiven.
— En förteckning över tillverkare som är delaktiga i delsystemets konstruktion, tillverkning, montering och
installation.
Om det i TSD krävs att den tekniska dokumentationen skall innehålla andra uppgifter skall dessa tas med.
6. Det anmälda organet skall först granska ansökan med avseende på typkontrollens och typkontrollintygets giltighet.
Om det anmälda organet anser att typkontrollintyget inte längre är giltigt eller är oriktigt och att en ny typkontroll
krävs, skall det motivera sitt beslut.
Det anmälda organet skall utföra lämpliga undersökningar och prov för att kontrollera delsystemets överensstämmelse
med den typ som beskrivs i typkontrollintyget och med kraven i TSD. Det anmälda organet skall undersöka och provavarje delsystem som serietillverkats enligt vad som anges i avsnitt 4.
7. Kontroll genom undersökning och prov av varje delsystem (som serietillverkats)7.1. Det anmälda organet skall utföra prov, undersökningar och kontroller för att säkerställa att delsystemen, såsom
serietillverkade produkter, överensstämmer med föreskrifterna i TSD. Undersökningarna, proven och kontrollerna
skall omfatta de steg som föreskrivs i TSD.
7.2. Varje delsystem (såsom serietillverkad produkt) skall undersökas, provas och kontrolleras individuellt (
2) för att
kontrollera dess överensstämmelse med den typ som beskrivs i typkontrollintyget och med tillämpliga krav i TSD. Omett prov inte beskrivs i TSD (eller i en europeisk standard som citeras i TSD), är relevanta europeiska specifikationereller likvärdiga prov tillämpliga.L 344/418 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
(1) Med ”huvudentreprenörer” avses företag vars verksamheter bidrar till att de väsentliga kraven i TSD uppfylls. Begreppet avser såväl det
företag som eventuellt har det övergripande ansvaret för delsystemsprojektet, som andra företag som endast är delaktiga i en del av
delsystemsprojektet (till exempel montering eller installation av delsystemet).
(2) När det gäller TSD Rullande materiel, närvarar det anmälda organet vid det slutliga provet under drift av rullande materiel eller tågsätt.
Detta anges i relevant avsnitt av TSD.
8. Det anmälda organet och den upphandlande enheten (och huvudentreprenörerna) får komma överens om var provet
skall äga rum, och de kan gemensamt besluta att provet av det färdiga delsystemet och, om detta anges i TSD, proveller validitetsprovning under verkliga driftsförhållanden, skall genomföras av den upphandlande enheten under direktöverinsyn och i närvaro av det anmälda organet.
I syfte att genomföra prov och kontroller skall det anmälda organet ha tillträde till produktionsverkstäder, platser för
montering och installation samt, om tillämpligt, lokaler för prefabricering och provanläggningar, för att kunnafullgöra sitt uppdrag enligt TSD.
9. Om delsystemet uppfyller kraven i TSD, skall det anmälda organet utfärda ett intyg om överensstämmelse till den
upphandlande enheten, som i sin tur utfärdar en EG-kontrollförklaring avsedd för tillsynsmyndigheten i denmedlemsstat där delsystemet är beläget och/eller används.
Denna åtgärd från det anmälda organets sida skall grunda sig på typkontrollen och på de prov och kontroller som
utförts på alla serietillverkade produkter såsom anges i avsnitt 7 och som krävs enligt TSD och/eller relevantaeuropeiska specifikationer.
EG-kontrollförklaringen och medföljande dokument skall vara daterade och underskrivna.Förklaringen skall avfattas på samma språk som det tekniska underlaget och minst innehålla de uppgifter som anges i
bilaga V till direktivet.
10. Det anmälda organet skall ansvara för sammanställningen av det tekniska underlag som skall medfölja EG-
kontrollförklaringen. Det tekniska underlaget skall åtminstone innehålla de uppgifter som anges i artikel 18.3 idirektivet, särskilt följande uppgifter:
— Alla nödvändiga dokument avseende delsystemets egenskaper.
— Registret för rullande materiel, inklusive alla uppgifter som anges i TSD.
— En förteckning över de driftskompatibilitetskomponenter som ingår i delsystemet.
— Kopior av de EG-försäkringar om överensstämmelse och i förekommande fall EG-försäkringar om lämplighet för
användning som komponenterna skall vara försedda med enligt artikel 13 i direktivet, tillsammans medeventuella tillhörande dokument (intyg, dokument om godkännande och övervakning av kvalitetslednings-system) som utfärdats av anmälda organ.
— Alla uppgifter som rör underhåll samt villkor och begränsningar för användningen av delsystemet.
— Alla uppgifter som avser föreskrifter för service, kontinuerlig eller rutinmässig övervakning, skötsel och
underhåll.
— Typkontrollintyget för delsystemet och den medföljande tekniska dokumentationen, enligt beskrivningen i
modul SB.
— Det intyg om överensstämmelse som nämns i avsnitt 9, utfärdat och attesterat av det anmälda organet,
tillsammans med tillhörande beräkningar. Av intyget skall framgå att projektet är förenligt med direktivet ochmed TSD och i förekommande fall skall eventuella förbehåll som formulerats under åtgärdernas genomförande,och ej återkallats, anges. Till intyget bör även om så är motiverat fogas besiktnings- och kontrollrapporter somupprättats i samband med kontrollen.
11. Den dokumentation som medföljer intyget om överensstämmelse skall deponeras hos den upphandlande enheten.
Den upphandlande enheten skall förvara en kopia av det tekniska underlaget under delsystemets hela livslängd. En
kopia skall överlämnas till varje annan medlemsstat som begär detta.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/419
MODULER FÖR EG-KONTROLL AV DELSYSTEM
Modul SH2: Fullständigt kvalitetsledningssystem med kontroll av konstruktionen
1. I denna modul beskrivs det EG-kontrollförfarande varigenom ett anmält organ på begäran av en upphandlande enhet
eller dess i gemenskapen etablerade ombud kontrollerar och intygar att ett delsystem Rullande materiel –Godsvagnar,
överensstämmer med
— denna TSD och alla andra tillämpliga TSD, vilket visar att de väsentliga kraven (1) i direktiv 2001/16/EG (2) är
uppfyllda,
— alla övriga bestämmelser som följer av Fördraget,
och kan tas i bruk.
2. Det anmälda organet skall genomföra förfarandet, inbegripet en kontroll av delsystemets konstruktion, under
förutsättning att den upphandlande enheten (3) och berörda huvudentreprenörer uppfyller sina skyldigheter enligt
avsnitt 3.
Med”huvudentreprenörer” avses företag vars verksamheter bidrar till att de väsentliga kraven i TSD uppfylls.
Begreppet omfattar
— det företag som har det övergripande ansvaret för delsystemsprojektet (och särskilt för delsystemets integrering),
— andra företag som är delaktiga endast i en del av delsystemsprojektet (och som utför till exempel konstruktion,
montering eller installation av delsystemet).
Det omfattar inte tillverkares underleverantörer som tillhandahåller komponenter och driftskompatibilitetskompo-
nenter.
3. För det delsystem som är föremål för EG-kontrollförfarandet skall den upphandlande enheten, eller berörda
huvudentreprenörer, tillämpa ett godkänt kvalitetsledningssystem som omfattar konstruktion, tillverkning samt
slutbesiktning och prov av den färdiga produkten enligt vad som anges i avsnitt 5 och som är underställt denövervakning som föreskrivs i avsnitt 6.
Den huvudentreprenör som har det övergripande ansvaret för delsystemsprojektet (särskilt för delsystemets
integrering), skall tillämpa ett godkänt kvalitetsledningssystem som omfattar konstruktion, tillverkning samtslutbesiktning och prov av den färdiga produkten och som är underställt den övervakning som föreskrivs i avsnitt 6.
Om den upphandlande enheten själv har det övergripande ansvaret för delsystemsprojektet (och särskilt för
delsystemets integrering), eller om den upphandlande enheten är direkt delaktig i konstruktionen och/ellerproduktionen (inbegripet montering och installation), skall den tillämpa ett godkänt kvalitetsledningssystem för dessaverksamheter, som är underställt den övervakning som föreskrivs i avsnitt 6.
Sökande som endast är delaktiga i montering och installation, får tillämpa ett godkänt kvalitetsledningssystem som
endast omfattar tillverkning samt slutbesiktning och prov av den färdiga produkten.
4. EG-kontrollförfarande4.1 Den upphandlande enheten skall till ett valfritt anmält organ inge en ansökan om EG-kontroll av delsystemet (genom
fullständigt kvalitetsledningssystem med kontroll av konstruktionen) inbegripet samordning av övervakningen av
kvalitetsledningssystemen enligt punkterna 5.4 och 6.6. Den upphandlande enheten skall underrätta de berördatillverkarna om valet av anmält organ och om att ansökan ingetts.
4.2 Med utgångspunkt från uppgifterna i ansökan skall det vara möjligt att förstå delsystemets konstruktion, tillverkning,
montering, installation, underhåll och funktion, samt att bedöma överensstämmelsen med kraven i TSD.
Ansökan skall innehålla följande uppgifter:
— Den upphandlande enhetens eller dess ombuds namn och adress.
— Den tekniska dokumentationen, som skall innehålla följande:
— En allmän beskrivning av delsystemet, dess konstruktion och uppbyggnad.L 344/420 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
(1) De väsentliga kraven återspeglas i de tekniska parametrar, gränssnitt och prestandakrav som anges i kapitel 4 i TSD.
(2) Denna modul kan användas i framtiden när de olika TSD för höghastighetståg enligt direktiv 96/48/EG har uppdaterats.
(3) I denna modul avses med ”den upphandlande enheten” den upphandlande enheten för delsystemet, enligt definitionen i direktivet, eller
dess ombud i gemenskapen.
— De tekniska specifikationer för konstruktionen, inklusive europeiska specifikationer, som har tillämpats.
— Nödvändiga stödjande bevis för ovannämnda specifikationers lämplighet, särskilt i de fall de europeiska
specifikationerna och relevanta bestämmelser inte har tillämpats fullt ut.
— Testprogrammet.
— Registret för rullande materiel, inklusive alla uppgifter som anges i TSD.
— Teknisk dokumentation avseende tillverkning och montering av delsystemet.
— En förteckning över de driftskompatibilitetskomponenter som skall ingå i delsystemet.
— Kopior av de EG-försäkringar om överensstämmelse och lämplighet för användning som skall ha utfärdats
för driftskompatibilitetskomponenterna och alla nödvändiga uppgifter som anges i bilaga VI till
direktiven.
— Bevis på överensstämmelse med övriga bestämmelser som följer av fördraget (inbegripet intyg).
— En förteckning över alla tillverkare som är delaktiga i delsystemets konstruktion, tillverkning, montering och
installation.
— Användningsvillkor för delsystemet (inskränkningar med avseende på användningstid eller körsträcka,
gränsvärden för slitage etc.).
— Underhållsvillkor och teknisk dokumentation avseende delsystemets underhåll.
— Alla tekniska krav som skall beaktas i samband med tillverkning, underhåll och drift av delsystemet.
— En förklaring om på vilket sätt alla faser som nämns i avsnitt 5.2 omfattas av de kvalitetsledningssystem som
tillämpas av huvudentreprenören/-entreprenörerna och/eller den upphandlande enheten, om denna är delaktig,
och bevis på dessa systems effektivitet.
— Uppgift om vilket eller vilka anmälda organ som är ansvariga för godkännande och övervakning av dessa
kvalitetsledningssystem.
4. 3 Den upphandlande enheten skall redovisa resultaten av de undersökningar, kontroller och prov (1), inklusive
typkontroller om så krävs, som utförts av enheten i dess för ändamålet avsedda laboratorium eller för dess räkning.
4.4 Det anmälda organet skall granska ansökan med avseende på kontrollen av konstruktionen och bedöma resultaten av
proven. Om konstruktionen uppfyller tillämpliga bestämmelser i direktivet och i TSD, skall det anmälda organet
utfärda en konstruktionskontrollrapport till den sökande. Rapporten skall innehålla slutsatserna från konstruktions-kontrollen, giltighetsvillkor, nödvändiga uppgifter för att identifiera den konstruktion som kontrollerats, och om såkrävs en beskrivning av delsystemets funktion.
Om den upphandlande enheten får avslag på sin ansökan om en konstruktionskontrollrapport skall det anmälda
organet utförligt motivera avslaget. Ett överklagandeförfarande skall inrättas.
5. Kvalitetsledningssystem
5.1 Den upphandlande enheten, om den är delaktig, och berörda huvudentreprenörer skall inge en ansökan om
bedömning av deras kvalitetsledningssystem till ett valfritt anmält organ.
Ansökan skall innehålla följande uppgifter:— All relevant information om det berörda delsystemet.
— Dokumentation av kvalitetsledningssystemet.
För dem som medverkar i endast en del av delsystemsprojektet, skall uppgifter lämnas endast för ifrågavarande del.
5.2 För den upphandlande enheten eller den huvudentreprenör som har det övergripande ansvaret för delsystem-
sprojektet, skall kvalitetsledningssystemet garantera delsystemets övergripande överensstämmelse med kraven i TSD.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/421
(1) Redovisningen av resultaten kan inges samtidigt med ansökan eller senare.
När det gäller övriga huvudentreprenörer, skall deras kvalitetsledningssystem garantera att deras respektive medverkan
i delsystemet uppfyller kraven i TSD. Alla de villkor, krav och bestämmelser som tillämpas av de sökande skalldokumenteras på ett systematiskt och överskådligt sätt i form av skriftliga riktlinjer, förfaranden och instruktioner.Denna dokumentation av kvalitetsledningssystemet skall garantera att riktlinjer och förfaranden för kvalitetsledning,såsom kvalitetsprogram, planer, handledningar och dokumentation, tolkas enhetligt.
Framför allt skall följande frågor beskrivas utförligt i dokumentationen av systemet:— För samtliga sökande:
— Kvalitetsmålen och den organisatoriska uppbyggnaden.
— De metoder, processer och systematiska åtgärder som kommer att användas vid tillverkning,
kvalitetskontroll och kvalitetsledning.
— De undersökningar, kontroller och prov som kommer att utföras före, under och efter konstruktion,
tillverkning, montering och installation med uppgift om genomförandefrekvens.
— kvalitetsdokument såsom besiktningsrapporter och provdata, kalibreringsdata, rapporter om den berörda
personalens kvalifikationer etc.
— För huvudentreprenörerna, i den mån det är relevant för deras medverkan i delsystemets konstruktion:
— De tekniska specifikationer för konstruktionen, inberäknat europeiska specifikationer (
1), som kommer att
tillämpas, och, i de fall de europeiska specifikationerna inte kommer att tillämpas fullt ut, de åtgärder som
kommer att vidtas för att de för delsystemet tillämpliga kraven i TSD skall uppfyllas.
— De metoder, processer och systematiska åtgärder som kommer att användas vid delsystemets konstruktion
för att styra och kontrollera konstruktionen.
— Åtgärder för att övervaka att delsystemets konstruktion och utförande når upp till den eftersträvade
kvalitetsnivån samt att kvalitetsledningssystemen i alla faser inbegripet produktionen fungerar väl.
— Dessutom, för den upphandlande enheten eller den huvudentreprenör som har det övergripande ansvaret för
delsystemsprojektet:
— Ledningens ansvar och befogenheter med avseende på delsystemets kvalitet i sin helhet, i synnerhet
hanteringen av delsystemets integrering.
Undersökningarna, proven och kontrollerna skall omfatta samtliga följande etapper:
— Konstruktion.
— Delsystemets uppbyggnad, särskilt ingenjörsarbetet, komponenternas montering samt slutlig justering.
— Prov av det färdiga delsystemet.
— Validitetsprovning under verkliga driftsförhållanden, om detta anges i TSD.
5.3 Det anmälda organ som valts av den upphandlande enheten skall kontrollera att alla de etapper av delsystemet som
nämns i avsnitt 5.2 täcks in på ett tillräckligt och lämpligt sätt, genom godkännande och övervakning av den/desökandes kvalitetsledningssystem. (
2)L 344/422 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
(1) En definition av en europeisk specifikation anges i direktiven 96/48/EG och 2001/16/EG, liksom i ”Guide for the application of the high-
speed TSIs of Council Directive 96/48/EG”.
(2) För TSD Rullande materiel, kan det anmälda organet närvara vid det slutliga provet under drift av rullande materiel eller tågsätt under de
förhållanden som beskrivs i relevant avsnitt av TSD.
Om delsystemets överensstämmelse med kraven i TSD grundar sig på fler är ett kvalitetsledningssystem skall det
anmälda organet särskilt kontrollera följande:
— Huruvida förhållanden och gränssnitt mellan kvalitetsledningssystemen är tydligt dokumenterade.
(För huvudentreprenören) Huruvida ledningens övergripande ansvar och befogenheter för att säkerställa hela
delsystemets överensstämmelse är tillräckligt och adekvat definierade.
5.4 Det anmälda organ som nämns i avsnitt 5.1 skall bedöma kvalitetsledningssystemet för att avgöra om det uppfyller
kraven i avsnitt 5.2. Det förutsätts att dessa krav är uppfyllda om tillverkaren tillämpar ett kvalitetsledningssystem somomfattar konstruktion, tillverkning samt slutbesiktning och prov av den färdiga produkten som följer standarden EN/ISO 9001:2000 och där hänsyn tas till de särskilda egenskaperna hos den driftskompatibla komponent för vilken detinförs.
Om en sökande tillämpar ett certifierat kvalitetsledningssystem, skall det anmälda organet beakta detta vid
bedömningen.
Kontrollen skall vara särskilt avpassad för det berörda delsystemet, och den sökandes specifika medverkan i
delsystemet skall beaktas. Minst en av kontrollgruppens deltagare skall ha erfarenhet av att bedöma det berördadelsystemets tekniska delar. I bedömningsförfarandet ingår en besiktning på plats hos den sökande.
Beslutet skall meddelas den sökande. Meddelandet skall innehålla slutsatserna från undersökningen och det
motiverade beslutet.
5.5 Den upphandlande enheten, om den är delaktig, och huvudentreprenörerna skall åta sig att uppfylla de skyldigheter
som följer av det godkända kvalitetsledningssystemet och att upprätthålla systemets tillämplighet och effektivitet.
De skall informera det anmälda organ som godkänt deras kvalitetsledningssystem om alla betydande ändringar som
kan påverka delsystemets uppfyllande av kraven.
Det anmälda organet skall bedöma alla förändringar som föreslås och besluta om det ändrade kvalitetslednings-
systemet kommer att fortsätta att uppfylla de krav som anges i avsnitt 5.2 eller om en ny bedömning krävs.
Organet skall meddela den sökande sitt beslut. Meddelandet skall innehålla slutsatserna från undersökningen och det
motiverade beslutet.
6. Övervakning av kvalitetsledningssystemet/-systemen under det anmälda organets ansvar
6.1 Övervakningens syfte är att säkerställa att den upphandlande enheten, om den är delaktig, och huvudentreprenörerna
uppfyller de skyldigheter som följer av det/de godkända kvalitetsledningssystemet/-systemen.
6.2 Den upphandlande enheten, om denne är berörd, och huvudentreprenörer måste till det anmälda organet som nämns
i avsnitt 5.1 skicka (eller ha skickat) alla de dokument som behövs för det syftet och i synnerhet arbetsplaner ochteknisk dokumentation avseende delsystemet (med hänsyn till den sökandes specifika medverkan i delsystemet).Följande dokument skall ingå:
— Dokumentation av kvalitetsledningssystemet, inbegripet särskilda åtgärder som vidtagits för att
— när det gäller den upphandlande enheten eller den huvudentreprenör som har det övergripande ansvaret
för delsystemsprojektet, se till att ledningens övergripande ansvar och befogenheter för att säkerställa hela
delsystemets överensstämmelse är tillräckligt och adekvat definierade,
— när det gäller alla sökande, se till att kvalitetsledningssystemet sköts på rätt sätt, så att integration på
delsystemsnivå kan uppnås.
— De kvalitetsdokument som föreskrivs för den del av kvalitetsledningssystemet som avser konstruktionen, såsom
analysresultat, beräkningar, provresultat, etc.
— De kvalitetsdokument som föreskrivs för den del av kvalitetsledningssystemet som avser tillverkningen
(inbegripet montering, installation och integrering) såsom besiktningsrapporter och provdata, kalibreringsdata,rapporter om den berörda personalens kvalifikationer etc.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/423
6.3. Det anmälda organet skall regelbundet utföra kontroller för att försäkra sig om att den upphandlande enheten, om den
är delaktig, och huvudentreprenörerna upprätthåller och tillämpar kvalitetsledningssystemet, samt lämna enkontrollrapport till dem. Om de tillämpar ett certifierat kvalitetsledningssystem, skall det anmälda organet beaktadetta vid övervakningen.
Kontrollerna skall utföras minst en gång per år och minst en kontroll skall utföras under pågående arbete
(konstruktion, tillverkning, montering eller installation) inom ramen för det delsystem som är föremål för EG-kontrollförfarandet i avsnitt 7.
6.4. Dessutom kan det anmälda organet avlägga oanmälda besök på den/de sökandes anläggningar som nämns i
avsnitt 5.2. Vid dessa besök kan det anmälda organet där så bedöms vara nödvändigt utföra eller låta utförafullständiga eller partiella kontroller, och utföra eller låta utföra prov, för att kontrollera att kvalitetsledningssystemetfungerar väl. Det anmälda organet skall förse den/de sökande med en besiktningsrapport och kontroll- och/ellerprovrapporter, såsom tillämpligt är.
6.5. Det anmälda organ som valts av den upphandlande enheten och som ansvarar för EG-kontrollen måste, om det inte
självt utför övervakningen av alla berörda kvalitetsledningssystem som anges i avsnitt 5, samordna övervaknings-verksamheten med alla andra anmälda organ med ansvar för sådana uppgifter, för att
— försäkra sig om en korrekt hantering av gränssnitten mellan de olika kvalitetsledningssystem som berör
integreringen av delsystemet,
— tillsammans med den upphandlande enheten samla in alla uppgifter som krävs för att bedöma huruvida en
enhetlig och övergripande övervakning av de olika kvalitetsledningssystemen kan garanteras.
Denna samordningsuppgift ger det anmälda organet rätt att
— få sig tillsänd all dokumentation (godkännande och övervakning) som utfärdas av övriga anmälda organ,
— medverka vid de övervakningskontroller som föreskrivs i avsnitt 5.4,
— på eget ansvar och tillsammans med övriga anmälda organ ta initiativ till kompletterande kontroller enligt
avsnitt 5.5.
7. I syfte att genomföra besiktningar, kontroller och övervakning, skall det anmälda organ som avses i avsnitt 5.1 ges
tillträde till konstruktions- och produktionsverkstäder, platser för montering och installation, lagringsutrymmen och,
om tillämpligt, anläggningar för prefabricering och prov och i allmänhet till samtliga lokaler som de anser sig behövaha tillgång till för att utföra sitt uppdrag, i enlighet med den sökandes specifika medverkan i delsystemsprojektet.
8. Den upphandlande enheten, om den är delaktig, och huvudentreprenörerna skall under en tioårsperiod räknat från
delsystemets senaste tillverkningsdatum hålla följande dokument tillgängliga för de nationella myndigheterna:
— Den dokumentation som anges i avsnitt 5.1 andra stycket andra strecksatsen.
— De ändringar som avses i avsnitt 5.5 andra stycket.
— De beslut och rapporter från det anmälda organet som avses i punkterna 5.4, 5.5 och 6.4.
9. Om delsystemet uppfyller kraven i TSD, skall det anmälda organet på grundval av konstruktionskontrollen och
godkännandet och övervakningen av kvalitetsledningssystemet/-systemen utfärda ett intyg om överensstämmelse till
den upphandlande enheten, som i sin tur utfärdar en EG-kontrollförklaring avsedd för tillsynsmyndigheten i den
medlemsstat där delsystemet är beläget och/eller används.
EG-kontrollförklaringen och medföljande dokument skall vara daterade och underskrivna. Förklaringen skall avfattas
på samma språk som det tekniska underlaget och minst innehålla de uppgifter som anges i bilaga V till direktivet.
10. Det anmälda organ som valts av den upphandlande enheten skall ansvara för sammanställningen av det tekniska
underlag som skall medfölja EG-kontrollförklaringen. Det tekniska underlaget skall åtminstone innehålla de uppgiftersom anges i artikel 18.3 i direktivet, särskilt följande uppgifter:
— Alla nödvändiga dokument avseende delsystemets egenskaper.
— En förteckning över de driftskompatibilitetskomponenter som ingår i delsystemet.L 344/424 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
— Kopior av de EG-försäkringar om överensstämmelse och i förekommande fall EG-försäkringar om lämplighet för
användning som komponenterna skall vara försedda med enligt artikel 13 i direktivet, tillsammans medeventuella tillhörande dokument (intyg, dokument om godkännande och övervakning av kvalitetslednings-system) som utfärdats av anmälda organ.
— Bevis på överensstämmelse med övriga bestämmelser som följer av fördraget (inbegripet intyg).
— Alla uppgifter som rör underhåll samt villkor och begränsningar för användningen av delsystemet.
— Alla uppgifter som avser föreskrifter för service, kontinuerlig eller rutinmässig övervakning, skötsel och
underhåll.
— Det intyg om överensstämmelse som nämns i avsnitt 9, utfärdat och attesterat av det anmälda organet,
tillsammans med tillhörande beräkningar. Av intyget skall framgå att projektet är förenligt med direktivet ochmed TSD och i förekommande fall skall eventuella förbehåll som formulerats under åtgärdernas genomförande,och ej återkallats, anges. Till intyget bör även fogas de eventuella besiktnings- och kontrollrapporter somupprättats i samband med kontrollen, såsom nämns i punkterna 6.4 och 6.5.
— Registret för rullande materiel, inklusive alla uppgifter som anges i TSD.
11. Varje anmält organ skall till övriga anmälda organ lämna relevant information om de godkännanden av
kvalitetsledningssystem och de EG-konstruktionskontrollrapporter som organet har utfärdat, återkallat eller avslagit.
De andra anmälda organen skall på begäran få kopior av följande:— Godkännanden av kvalitetsledningssystem och kompletterande godkännanden som utfärdats.
— Utfärdade EG-konstruktionskontrollrapporter och tillägg till sådana.
12. Den dokumentation som medföljer intyget om överensstämmelse skall deponeras hos den upphandlande enheten.
Den upphandlande enheten skall förvara en kopia av det tekniska underlaget under delsystemets hela livslängd. En
kopia skall överlämnas till varje annan medlemsstat som begär detta.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/425
BILAGA BB
STRUKTURER OCH MEKANISKA DELAR
Fastsättning av slutsignaler
BB.1. HÅLLARE FÖR SLUTSIGNAL
Figur BB1
Hållare för slutsignal
L 344/426 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
BB.2. SLUTSIGNAL: UTRYMME SOM KRÄVS –KONTUR
Figur BB2
Kontur för utrymme som krävs
8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/427
BILAGA CC
STRUKTURER OCH MEKANISKA DELAR
Källor för utmattningsbelastningar
CC.1 NYTTOLASTSPEKTRUM
CC.1.1. Allmänt
Förändringar av nyttolasten leder sannolikt till betydande utmattningsbelastningscykler. Om nyttolasten förändras betydligt,
skall tiden för varje belastningsnivå bestämmas. Belastnings-/avlastningscykler skall även bestämmas utgående frånoperatörens specificerade uppgifter och representeras på lämpligt sätt för analysändamål. Där så är tillämpligt skall manbeakta ändringar av nyttolastens fördelning och de lokala belastningstrycken då hjulförsedda fordon rör sig på godsvagnenslastyta.
CC.1.2. Spårkrafter
Belastningscykler som orsakas av vertikala och sidogående oregelbundenheter samt oregelbundenheter på grund av rälsens
skevhet skall beaktas. Dessa belastningscykler kan bestämmas genom
a) dynamisk modellering,
b) uppmätta data, ellerc) empiriska data.Det är tillåtet att basera utmattningsmodellen på belastningsdata och bedömningsmetoder som utprovats under tillämpning
om sådana finns. I tabellerna 15 och 16 i EN12663 ges empiriska data i form av godsvagnsaccelerationer iöverensstämmelse med normal europeisk drift som lämpar sig för en metod som baseras på utmattningshållfasthet förutmattningsmodeller då normala verifierade data finns tillgängliga.
CC.1.3. Traktion och bromsning
Belastningscykler på grund av traktion och bromsning skall motsvara antalet starter och stopp (inklusive oplanerade) i
samband med den avsedda driften.
CC.1.4. Aerodynamisk belastning
Betydande aerodynamiska belastningar kan uppstå vid
a) förbipasserande tåg i hög hastighet,
b) trafik i tunnel, eller
c) sidovindar.Om sådan belastning leder till betydande cykliska påfrestningar på strukturen skall den inkluderas i utmattningsbedöm-
ningen.
CC.1.5. Utmattningsbelastning vid gränssnitt
Den dynamiska belastningen som används för konstruktionen skall ligga inom intervallet ±30 % av den vertikala statiska
belastningen.
Om detta antagande inte väljs, skall följande metod användas:
De viktigaste utmattningsbelastningarna vid förbindelsen mellan vagn och boggi beror påa) lastnings- och lossningscykler,b) inverkan från rälsen, ochc) traktion och bromsning.L 344/428 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
Gränssnittet skall vara konstruerat för att tåla de cykliska belastningarna av dessa faktorer.
Fastsättningar av utrustning skall tåla de cykliska belastningarna av godsvagnens rörelse och eventuella belastningar av
användning av utrustningen. Accelerationerna kan bestämmas enligt beskrivningen ovan. I tabellerna 17, 18 och 19 iEN12663 ges empiriskt härledda accelerationsdata för utrustningsdetaljer som följer godsvagnsstrukturens rörelse undernormal europeisk drift. Dessa kan användas om lämpligare uppgifter inte finns tillgängliga.
Cykliska belastningar i koppelkomponenter skall beaktas om de enligt operatörens eller konstruktörens erfarenhet är av
betydelse.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/429
BILAGA DD
BEDÖMNING AV UNDERHÅLLSÅTGÄRDER
Öppen punkt, se 6.2.2.3L 344/430 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
BILAGA EE
STRUKTURER OCH MEKANISKA DELAR
Fotsteg och handtag
EE.1 ALLMÄNT
Fotsteg med motsvarande handtag skall tillhandahållas på varje plats där personal befinner sig vid drift och där de krävs för
att ge tillträde till delar av godsvagnen under drift.
EE.2 MINIMIKRAV
EE.2.1 Handtag
Handtag skall vara av 20 mm rundstål med undantag för handtag som specificeras i avsnitt EE.2 med en diameter på minst
30 mm. Kopplarhandtag specificeras i avsnitt EE.3
Det fria rummet mellan handtaget och närmaste hinder skall vara minst 120 mm.
EE.2.2 Fotstegets mått
Fotstegen i godsvagnens ändar, på vilka personalen skall stå, skall vara 350 mm breda och 350 mm långa och vara placerade
såsom anges i figur EE1. Fotsteget skall vara utformat med en halkfri yta. Dessa fotsteg skall vara monterade så att de är
möjliga att ta bort (till exempel med nitar eller skruvar med svetslåsta muttrar).
Figur EE1
Disposition des Marchepieds et des mains courantes aux extrémités des wagons avec haussettes de bout
Step/handrail arrangement at ends of wagons with end wall boards Tritt-Griff-Anordnung an Wagenenden mit
Stirnwandborden Fotsteg och åkhandtag på godsvagnar med gavellämmar
8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/431
Figur EE2
Espace libre, Clearance, Freiraum, Fritt utrymme för växlingspersonal
L 344/432 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
Figur EE3
Kopplarhandtag
8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/433
BILAGA FF
BROMSAR
Förteckning över godkända bromskomponenter
FF1 FASTBROMSNINGSSKYDD
FF1.1 Fastbromsningsskydd för nya, befintliga, uppgraderade och ombyggda fordon
Tillverkare Typ Iakttagelser
FAIVELEY AEF 82 C Provad på skivbromsar
OERLIKON GSE 201 Provad på skivbromsar
OERLIKON GSE 202 Provad på skivbromsar
FAIVELEY AEF 83 P.1 Provad på skivbromsarFAIVELEY AEF 83 P.2 Provad på blockbromsar
OERLIKON OMG 202 Provad på skivbromsar
PARIZZI WUPAR 83 Provad på skivbromsarWABCO-WESTINGHOUSE WGMC 19/1 Provad på skivbromsarFAIVELEY AEF 91 P1
AEF 91 P2 (
1)Provad på skivbromsar
MANNESMANN
REXROTH PNEUMATIK GmbHMRP-GMC 29 Provad på skivbromsar
SAB WABCO
KP GmbHSWKP AS 20R Provad på skivbromsar
SAB WABCO KP GmbH SWKP AS 20C Bekräftelse under januari 1998: Typegenskaper
identiska med AS 20R
Knorr-Bremse MGS 2DAKO PE 94 MSV
(1) Personvagnar med kombinerade skiv- och blockbromsar
FF1.2 Fastbromsningsskydd (WSP) för användning på befintliga fordon
Följande lista med utrustning för fastbromsningsskydd är godkänd för användning på befintliga godsvagnar, om inte
bromssystemet är uppgraderat eller ombyggt. Andra uppgraderingar av eller ombyggnader på godsvagnen kräver inte byte
av system för fastbromsningsskydd.
Tillverkare Typ Iakttagelser
Mekaniska typer
för hastigheter på upp till 160 km/h
OERLIKON Tröghet 4 GS1 &
GSAProvad på blockbromsar Företrädesvis endast för dragen
materiel utan egen elförsörjning
KNORR MW (1)
KNORR MWX (1)L 344/434 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
Tillverkare Typ Iakttagelser
Elektroniska typer
WESTINGHOUSE D1 (1)
WESTINGHOUSE WG Provad på skivbromsarWESTINGHOUSE WGK Provad på blockbromsarGIRLING SP Provad på skivbromsarOERLIKON GSE 100 (
1)
PARIZZI 289 Provad på blockbromsarPARIZZI 447 Provad på skivbromsarKNORR GR (
1)
KOVOLIS DAKO (1)
KRAUSS-MAFFEI K Micro (1)
OERLIKON GSE 200 (1)
KNORR MGS 1 Provad på skivbromsarWABCO-WESTING-
HOUSEWGMC 19 Provad på skivbromsar
(1) Personvagnar med kombinerade skiv- och blockbromsar
FF 2 TRYCKLUFTSBROMSAR FÖR ”GODSTÅG” OCH ”PERSONTÅG”
FF 2.1 Styrventiler för nya, uppgraderade eller ombyggda fordon
Bromstyp Förkortad beskrivning Förkortat namnTryckluftsbroms
Godståg (G)
Persontåg (P)
Knorr broms KE 1d (a) (b)
KE 2d (b),
KERd (c) (b)KE G/P broms
Oerlikon broms ESG 121 (d) (e) 0 G/P broms
Oerlikon broms ESG 121-1 (d) (e) 0 G/P broms
Knorr broms KE 1 a/3,8 (a) (b) (f) KE G/P broms
Oerlikon broms ESH 100 (g) 0 G/P broms
Oerlikon broms ESH 200 (h) 0 G/P broms
Knorr broms KE 1ad (a) (b)
KE 2ad (b)KE G/P broms
SAB-WABCO SW 4 (i) SW G/P broms
SAB-WABCO SW 4C (j) SW G/P broms
SAB-WABCO SW 4/3 (k) SW G/P broms
DAKO broms CV1 nD (l) OK G/P broms
SAB-WABCO broms C3WR (d) (e) Ch G/P broms
SAB-WABCO broms C3W med AC3D (b) Ch G/P broms
SAB-WABCO broms WU-C (d) (e) WU G/P broms8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/435
Bromstyp Förkortad beskrivning Förkortat namnTryckluftsbroms
Godståg (G)
Persontåg (P)
Oerlikon broms Est3f 1HBG 300 (d) (m) (n) 0 G/P broms
MZT HEPOS –broms MH3f/HBG310/100 (d)
MH3f/HBG310/200 (d)
MH3f/HBG310/3xx (c) (d)MH G/P broms
Knorr broms KE1dv
KE2dv
KERdv (c)KE G/P broms
(a) . Ytterligare montering av andra lastventiler är ej tillåtet.
(b) . För användning i nya fordon fram till 1 januari 2007.
(c) . Bromsenheten ansluten till ett lastproportionerligt bromssystem som är godkänt enligt avsnitt FF3.
(d) . Separat tryckreduceringsventil krävs om eftermatning sker via högtrycksledningen/matarledningen.
(e) . Bromsenheten består av styrventil, lastventil och hjälputrustning
(f) . Extra underhållsåtgärder krävs på MAV för att säkerställa att högsta bromscylindertryck på 3,8 bar alltid uppnås.
(g) . Ingen standardfunktion upp till 14 liter tillkopplad bromscylinder eller kontrollvolymer.
(h) . Standardfunktion.
(i) . SW 4 –kontrollerad fyllning av förrådsluftbehållare.
(j) . SW 4C –kontrollerad fyllning av styrventilens A-kammare med skydd mot överladdning när bromsen lossas.
(k) . SW 4/3 –med C3W avstängningsventil (fyllning av styrventilens A-kammare och förrådsluftbehållare tar nästan lika lång tid)
(l).Styrventilens strypning skall anpassas stegvis till förrådsluftsbehållarvolymerna på fordonet.
(m) . Får endast användas med extra lastventil.
(n) . Identitetstest fungerade inte i vissa avseenden, på grund av den begränsade perioden för återanvändning av dessa styrventiler på PKP och
ŐBB, endast fram till 1 januari 2010.
FF 2.2 Ventiler för fordon som fanns före 2005, som är uppgraderade eller ombyggda
Bromstyp Förkortad beskrivning Förkortat namnTryckluftsbroms
Godståg (G)
Persontåg (P)
Knorr KEs
KE 2c ALKE G/P broms
Dako CV
CV1DK G/P broms
Westinghouse U WU G/P broms
Charmilles broms C 3 A Ch G/P broms
Oerlikon broms Est 3f med HBG 300 0 G/P broms
Charmilles broms C 3 W Ch G/P bromsKnorr broms KE Od
KE 1dKE 2dKE G/P broms
Westinghouse broms C3 W2 WE G/P broms
Oerlikon broms ESG 101 0 P bromsOerlikon broms ESG 121 0 G/P broms
Oerlikon broms ESG 131 0 P broms
Oerlikon broms ESG 141 0 G/P bromsOerlikon broms ESG 101-1 0 P broms
Oerlikon broms ESG 121-1 0 G/P broms
Oerlikon broms ESG 131-1 0 P bromsOerlikon broms ESG 141-1 0 G/P broms
Knorr broms KE 1 a/3,8 KE G/P bromsL 344/436 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
Bromstyp Förkortad beskrivning Förkortat namnTryckluftsbroms
Godståg (G)
Persontåg (P)
Knorr broms KE Oa/3,8 KE G/P broms
Oerlikon ESH 100 O G/P broms
med oenhetlig funktion om
ansluten bromscylinder eller
förinställda volymer är upp
till 14 liter
Oerlikon ESH 200 O G/P broms med enhetlig
funktion
Knorr broms KE 1 ad KE G/P broms
Knorr broms KE 0 ad KE G/P broms
Knorr broms KE 2 ad KE G/P bromsSAB-WABCO SW 4 (
a) SW G/P broms
SAB-WABCO SW 4C (b) SW G/P broms
SAB-WABCO SW 4/3 (c) SW G/P broms
DAKO broms CV1 nD (d) DK G/P broms
(a) . SW 4 –kontrollerad fyllning av förrådsluftbehållare.
(b) . SW 4C –kontrollerad fyllning av förrådsluftbehållare med skydd mot överliggande styrkammares överlast när bromsen lossas.
(c) . SW 4/3 –med C3W avstängningsventil (fyllning av A och R sker nästan samtidigt)
(d) . Styrventilens spjäll skall anpassas stegvis till förrådsluftbehållarnas volymer på fordonet.
FF 3 SJÄLVJUSTERANDE LASTPROPORTIONELL BROMSANORDNING GODKÄND FÖR INTERNATIONELL TRAFIK
Tillverkare Typ Förkortad beskrivning
SAB I –Mekaniska egenskaper
AC 3 D Lastbromsautomat och automatisk lastpropor-
tionell styrventil.
II–Pneumatiska egenskaper
WESTINGHOUSE Lastventil och differentiell bromscylinder. WDC 14 and WDC 16KNORR Lastbromsautomat och två bromscylindrar. RLV 12/10 DGB 10”/12”OERLIKON Lastbromsautomat och två bromscylindrar. ALM-ALTOERLIKON Mekaniskt drivsystem och två bromscylindrar. ALS-ALT
WESTINGHOUSE 16" bromscylinder. WDR
OERLIKON Lastventil för självjusterande lastproportionella
bromsar med en bromscylinder.ALM/ALR 150
KNORR Lastventil för självjusterande lastproportionella
bromsar med en bromscylinder.RLV 11d
METALSKI ZAVOD-TITO Lastventil för självjusterande lastproportionella
bromsar med en bromscylinder intercitytrafik
med hög hastighet.AKR SS/10
METALSKI ZAVOD-TITO Lastventil för självjusterande lastproportionella
bromsar med en bromscylinder intercitytrafik
med hög hastighet.AKR S/01
KNORR Lastventil för självjusterande lastproportionella
bromsar med en bromscylinder.RLV 11d8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/437
Tillverkare Typ Förkortad beskrivning
DAKO Lastventil för självjusterande lastproportionella
bromsar DSS med lastbromsautomat SL1 för
intercitytrafik med hög hastighet.DAKO-DSS
DAKO Lastventil för självjusterande lastproportionella
bromsar DS med lastbromsautomat SL1 för
intercitytrafik med hög hastighet.DAKO-DS
DAKO Lastbromsautomat. DAKO-DSS SL1 or SL2
DAKO Lastbromsautomat. DAKO-DS SL1 or SL2
SAB-WABCO Lastbromsautomat och två bromscylindrar. SWDR-2SAB-WABCO Lastventil för självjusterande VCAV med styr-
ventil SW4, SW4-C eller SW4/3 och lastbrom-
sautomat DP1 eller F87.GF4 SS1
GF4 SS2GF6 SS1GF6 SS2
SAB WABCO Lastventil för självjusterande integrerad VCAV
med styrventil SW4, SW4-C eller SW4/3 och
lastbromsautomat DP1 eller F87.GFSW4-D-AV
GFSW4-S-AV
FF 4 SNABBTÖMNINGSVENTILER FÖR HUVUDLEDNINGAR GODKÄNDA FÖR INTERNATIONELL TRAFIK
Tillverkare Typ Anmärkningar
Dako-Kovalis Dako-Z Godkänd för användning tillsam-
mans med broms av typ CV1-R
Knorr-Bremse EB3 Godkänd för användning tillsam-
mans med broms av typ KE
EB3-S Lämplig för användning med NBŰ
(~ SAFI)
EB3-S/L Lämplig för användning med NBŰ
(~ SAFI)
Oerlikon-Buhrle SB 3 Godkänd för användning tillsam-
mans med broms av typ Est 3e
SBS 100
Davies and Metcalfe BPA 1 Lämplig för användning med NBŰ
(~ SAFI)
MZT HEPOS VBK 100 Lämplig för användning med NBŰ
(~ SAFI)
FF 5 SNABBTÖMNINGSVENTILER GODKÄNDA FÖR INTERNATIONELL TRAFIK
Tabell 1
Snabbtömningsventiler för moderna (a) bromsar
Tillverkare Typ
Installerad i styrventilen
OERLIKON LV3:LV3FOERLIKON LV7CHARM ILLES C3P1CHARM ILLES C3P2L 344/438 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
Tillverkare Typ
KNORR ALV3a, ALV7,ALV9,ALV9a
WESTINGHOUSE (Italien) SA1
WESTINGHOUSE (Italien) SA1V
KNORR AL V11
WESTINGHOUSE (Storbritannien) A1 och A2
Tillämpliga för befintliga styrventiler, när deras kretsar endast tillhandahåller tömning av styrkammarenOERLIKON LV3
OERLIKON LV4F
WESTINGHOUSE (Frankrike) W 104, W 204
WESTINGHOUSE (Italien) SA1
WESTINGHOUSE (Italien) SA1V
(a) Med moderna bromsar underförstås att dessa är godkända för internationell trafik efter 1 januari 1948
Tabell 2
Snabbtömningsventiler för bromsar av gammal typ
Tillverkare Typ
KNORR AL V 4 (a)
OERLIKON LV3
OERLIKON LV4F
WESTINGHOUSE (Frankrike) W 104, W 204WESTINGHOUSE (Italien) SA/CG, SA/RA
WESTINGHOUSE (Italien) SA1
KNORR L2 (
b)
WESTINGHOUSE (Italien) SARAV
HARDY L3 (b)
(a) Snabbtömningsventilen KNORR ALV4 är tillämplig för den moderna styrventilen KNORR KE eftersom den senares lossningsventil
endast tömmer styrventilens A-kammare (förrådsluftbehållaren töms på annat sätt: avstängningsventil).
(b) Tillämplig endast för styrventilen HIK.
Tabell 3
Snabbtömningsventiler för bromsar (a) av modern eller gammal typ
Tillverkare Typ
WESTINGHOUSE (France) W3,W4
DAKO 0S1
KNORR ALV4b
BDZ BRV (b)
(a) . Med moderna bromsar underförstås att dessa är godkända för internationell trafik efter 1 januari 1948.
(b) . Tillämplig endast för styrventilen HIK.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/439
FF 6 BROMSBELÄGG FÖR FORDON UTRUSTADE MED SKIVBROMSAR, GODKÄNDA FÖR INTERNATIONELL TRAFIK
Tillverkare/produkt-namn Typ Anmärkningar Ansökande järnväg
1 2 4 5
Jurid Jurid 869 upp till 200 km/h SNCF
Becorit Becorit 918 (1) upp till 200 km/h DB
Ferodo ID 425 L (2) upp till 200 km/h FS
Bremskerl 5818 (2) upp till 200 km/h FS
Bremskerl 6792 (1) upp till 200 km/h DB
Jurid 877 (1) upp till 200 km/h DB
Bremskerl 7240 (1) upp till 200 km/h DB
Frendo 2126 (2) upp till 200 km/h FS
Faist Licence Textar T 543 (2) upp till 200 km/h FS
ICER ICER 918 (2) upp till 200 km/h RENFE
Flertex Flertex 664 HD (3) upp till 200 km/h SNCF
Rona (Ungern) Licence
BecoritRona 918 (2) upp till 200 km/h MAV
Textar T 550 (2) upp till 200 km/h DB
Frenoplast x. FR20H.2 (2) upp till 200 km/h PKP
Textar T550 (2) upp till 200 km/h DB
Becorit V30 (2) upp till 200 km/h DB
Bremskerl Bremskerl 2000 (2) upp till 200 km/h DB
Bremskerl 7 699 upp till 200 km/h FSItalian Brakes FS 5M1 (
1) upp till 200 km/h FS
(1) provad på skivbromsar av gjutjärn och gjutstål
(2) provad på skivbromsar av gjutjärn
(3) provad på skivbromsar av gjutstål
FF 7 AUTOMATISK OMSTÄLLNINGSVENTIL ”TOM/LAST” GODKÄND FÖR INTERNATIONELL TRAFIK
Tillverkare Typ
a) allmän användning
Westinghouse WADSAB VA 2SAB DP 2KNORR Du-111 WMOERLIKON ALM/ALR 140b) användes endast på lastade eller olastade godsvagnarWestinghouse WANSAB VTAL 344/440 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
FF8 PROVBÄNKAR SOM FRAM TILL JUNI 2004 BEDÖMTS KUNNA UTFÖRA GODKÄNNANDEPROV PÅ
BROMSBELÄGG
Företag Ort
DB Minden
FS Florence
SNCF Vitry MF1
Vitry MF3
CFR BukarestCD Prag
PKP Poznan
ZSR Zilina8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/441
BILAGA GG
SPECIALFALL
Irländsk lastprofil
L 344/442 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/443
BILAGA HH
SPECIALFALL
Irland och Nordirland
Gränssnitt mellan fordon
L 344/444 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
BILAGA II
SAMVERKAN MELLAN FORDON OCH BANA SAMT FORDONSPROFILER
Bedömningsförfaranden: Gränsvärden för godsvagnars ändringar som ej kräver nytt godkännande
För godsvagnar som genomgått förändringar som innebär att de tekniska parametrarna ligger inom gränsvärdena i denna
bilaga i jämförelse med den ursprungliga utformningen av den godkända godsvagnen, skall det inte krävas någon ny
bedömning av överensstämmelsen.
Avstånd mellan boggicentrum
(godsvagnar med boggier)2a*≥9 m -15 % till +∞
2a*<9 m -5 % till +∞
Fordonets axelavstånd
(2-axliga godsvagnar)2a*≥8 m -15 % till +∞
2a*<8 m -5 % till +∞
Tyngdkraftcentrums höjd Olastat fordon -100 % till + 20 %
Lastat fordon -100 % till + 50 %
Torsionsstyvhet
Ct * (1010kN/mm2/rad)Ct*≤3 -66 % till + 200 %
Ct*>3 -50 % till +∞
Fordonets egenvikt ≥16 t
(godsvagnar med boggier)
-15 % till +∞
≥12 t
(2-axliga godsvagnar)
Ändring av största axellast + 1,5 t
Tröghetsmoment för fordonskorg och
underrede (runt z-axeln –endast för 2-
axliga godsvagnar)-100 % till + 10 %
Vertikal fjäderupphängning
primär eller sekundärStyvhet 0 till + 25 %
Övergående belastningar -5 % till 0
Boggins vridmoment -20 % till + 20 %
Tröghetsmoment för hela boggin (runt
z-axeln)-100 % till + 10 %
Nominell hjuldiameter -10 % till + 15 %
Bevis för ovannämnda liksom medföljande kriterier såsom hållfasthet, bromsprestanda, kinematisk lastprofil, etc. faller på
tillverkarens eller den upphandlande enhetens ansvar.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/445
BILAGA JJ
ÖPPNA PUNKTER
1 TSD KONVENTIONELL JÄRNVÄG –RULLANDE MATERIEL VERSION 13.9.2004
1.1 4.2.3.3.2 Varmgångsdetektering
1.2 4.2.6.2 Aerodynamiska effekter
1.3 4.2.6.3 Sidovindar
1.4 4.3.3 Delsystemet Drift och trafikledning
Gränssnitten till delsystemet Drift och trafikledning är under övervägande (referenser till denna TSD är öppna punkter).
1.5 6.1.2.2
Bedömning av svetsfogar skall utföras enligt nationella regler.1.6 6.2.2.1
Bedömning av svetsfogar skall utföras enligt nationella regler.1.7 6.2.2.3 Bedömning av underhåll
Bilaga DD kvarstår som en öppen punkt. I denna bilaga beskrivs det förfarande genom vilket varje medlemsstat förvissar sig
om att underhållsåtgärderna uppfyller kraven i denna TSD och de väsentliga kraven under delsystemets livslängd.
1.8 6.2.3.4.2 Aerodynamiska effekter
1.9 6.2.3.4.3 Sidovindar
2 BILAGOR2.1 Bilaga B
B.3 Lastmärkning
4) Godsvagnar som kan befordras med samma belastningar som i S-trafik i 120 km/h, skall ha tecknet ”* *” placerat till
höger om märkningen för största last. Detta gäller endast befintliga godsvagnar. Tillämpningsområdet för ”
**”-märkningen
(endast ”uppgraderade/ombyggda” godsvagnar eller ”nya och uppgraderade/ombyggda godsvagnar”) är fortfarande en öppen
punkt.
2.2 Bilaga B.32 Märkning av godsvagnar och personvagnar byggda för profilerna GA, GB eller GC
Kvarstår som en öppen punkt
2.3 Bilaga C.4 Fordonsprofilerna GA, GB och GC
Kvarstår som en öppen punkt eftersom denna del hänvisar till bilaga B.322.4 Bilaga E
Hjuls ytdefekter kvarstår som en öppen punkt tills en EN-standard har publicerats
2.5 Bilaga L
Specifikationer för gjutstålshjul är en öppen punkt. Initiativ till en ny EN-standard har tagits.2.6 Bilaga P
P.1.1 Styrventil
P.1.2 Reläventil för variabel last/automatisk omställning för tom/last
P.1.3 Fastbromsningsskydd
P.1.7 KopplingsventilL 344/446 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
P.1.10 Bromsblock
Provförfarandet för konstruktionsbedömning som skall användas för driftskompatibilitetskomponenten bromsblock skall
göras i enlighet med specifikationerna i avsnitt I.10.2 i bilaga I. Dessa specifikationer är fortfarande en öppen punkt för
kompositblock.
Bromsblock av komposit som redan används har framgångsrikt klarat bedömningen enligt avsnitt P.2.10.UIC innehåller en förteckning över godkända bromsblock av komposit (inklusive geografiska begränsningar för användning
och användningsvillkor, enligt avsnitten P.1.10 och P.2.10).
P.1.11 SnabblossningsventilP.1.12 Automatisk lastavkännings- och omställningsanordning för tom/last
P.2.10 Bromsblock
— Geometrisk bedömning
Provexemplar från varje parti bromsblock skall kontrolleras med avseende på mått.
— Bedömningsförfarande för bromsblock av komposit. Provförfarandet är en
öppen punkt.
Under övergångstiden skall det bedömningsprov som utförs av UIC åtminstone omfatta följande:
Riggprov och analys.
Bromsblock av komposit skall bedömas med ett standardiserat provförfarande och standardiserad provrigg (ERRI B126/RP
18, 2. version, mars 2001). Följande kriterier skall undersökas:
— Bromsblockets prestanda vid torr-, våt- och kontinuerlig bromsning.
— Sannolikheten för metallupptagning från hjulet.
— Prestanda under ogynnsamma vinterförhållanden (t.ex. snö, is, låg temperatur).
— Prestanda i händelse av bromsfel (fastlåsta bromsar).
— Bedömning av effekterna på hjulparets elektriska motstånd (inklusive specifik provning av kompatibiliteten med
spårkretsar i de olika länder som fordonet avses trafikera).
Bedömning av prov i klimatkammare
Innan man fortsätter med bromsprestandaprov på fordon skall bromsblocken av komposit framgångsrikt slutföra ett
program med riggprov såsom beskrivs ovan.
Bromsprestandaprov på delsystemet:
Bromsblocken av komposit skall vara
— bedömda enligt bilaga S i denna TSD,
— provade i trafik under driftsförhållande i norra Europa under en hel vintersäsong,
— bedömda med avseende på effekterna på hjulparets elektriska motstånd.
Utvärdering under drift skall för innovativa produkter utföras enligt kapitel 6.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/447
BILAGA KK
REGISTREN ÖVER INFRASTRUKTUR OCH RULLANDE MATERIEL
Infrastrukturregistret
Krav enligt infrastrukturregistret
UppgiftDriftskompati-
belt kritiskSäkerhetskritisk
Grunduppgifter
Typ av trafik (blandad, persontåg, gods, …) √
Typ av linje (höghastighet, konventionell) √
Teknisk information
Prestandanivåer: högsta linjehastighet som funktion av högsta axellast och andra
uppgifter√ √
Infrastrukturens lastprofil √ √
Spårvidd √ √
Högsta last per sträckmeter √ √
Största spårpåkänning
— Dynamisk belastning (högsta belastning i vertikalled som får utövas av hjulen
på rälsen)
— Spårkrafter i sidled
— Longitudinella spårkrafter√ √
Förhållande mellan hjuldiameter och axellast √ √
Minsta kurvradie: horisontellt √ √
Minsta kurvradie: vertikalt √ √
Största rälsförhöjning √ √
Största rälsförhöjningsbrist √ √
Rälsförhöjningsbrist i växlar och korsningar √ √
Överensstämmelse med bilaga A1 i TSD Trafikstyrning och signaleringLuftdrag från tåg: RESERVERAD √ √
Sidovindar: RESERVERAD √ √
Minsta avstånd mellan rälernas centrum √ √
Spårets geometriska egenskaper:
— kvalitet för spårgeometri (EN 13848-1)
— spårskevhet
— största värde för utrymme mellan tunga och stödräl i växlar
— minsta värde på skydd av verklig växelkorsningsspets
— största värde för fri hjulpassage i flänsränna i korsningsspets
— största värde för fri hjulpassage i växlar vid ingång mot moträl/vingräl
— minsta öppning mellan tunga och stödräl
— längsta tillåtna ostyrda längd
— minsta djup i öppning mellan tunga och stödräl
— största moträlshöjd√ √L 344/448 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
UppgiftDriftskompati-
belt kritiskSäkerhetskritisk
Begränsningar
Klimatmässiga gränser:
Temperaturområde
— T(n) (-40oC–+ 35oC),
— T(s) (-25oC–+ 45oC),√ √
Tidtabellsbegränsningar
För T N-linjer
Tid på året då temperaturen förväntas gå under - 25oC
dag.månad√ √
För T S-linjer
Tid på året då temperaturens förväntas gå över + 35oC
dag.månad√ √8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/449
BILAGA YY
Strukturer och mekaniska delar Hållfasthetskrav för vissa typer av godsvagnskomponenter
YY.1 INLEDNING 2 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 451
YY.2 HÅLLFASTHET FÖR GODSVAGNENS UNDERREDE OCH KORG 2 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 451YY.2.1 Spänningar orsakade av vertikala belastningar 2 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 451YY.2.2 Kombinerade spänningar 2 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 451YY.2.3 Hållfasthet hos godsvagnens lastyta för att stödja industritruckar och vägfordon. 2 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 451
YY.3 TÄCKTA GODSVAGNAR MED FASTA TAK OCH FASTA ELLER FLYTTBARA SIDOVÄGGAR OCH
TÄCKTA GODSVAGNAR MED SKJUTBARA TAK 3 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 452
YY.3.1 Hållfasthet hos fast sida och gavelväggar 3 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 452
YY.3.2 Sidodörrars hållfasthet 4 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 452YY.3.3 Skjutväggars hållfasthet 4 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 452YY.3.4 Krafter orsakade av passerande tåg 5 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 454YY.3.5 Hållfasthet hos låsbara skiljeväggar i godsvagnar med skjutväggar 6 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 454YY.3.6 Takets hållfasthet 6 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 454
YY.4 GODSVAGNAR MED HELT ÖPPNINGSBARA TAK (RULLTAK ELLER SVÄNGTAK) 6 . . . . . . . . . . . . . . . . . . 454
YY.4.1 Godsvagnar för transport av tungt styckegods 6 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 454YY.4.2 Godsvagnar för transport av tungt massgods 7 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 455YY.5 ÖPPNA GODSVAGNAR MED HÖGA SIDOR 7 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 455YY.5.1 Sidoväggars motståndkraft mot krafter i sidled och sid- och ändskenors kanters motståndkraft mot stötar
7 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 455
YY.5.2 Sidodörrars hållfasthet 9 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 456
YY.6 FLAKVAGNAR OCH FLAKVAGNAR MED HÖGA SIDOR AV KOMPOSIT 9 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 456
YY.6.1 Hållfasthet hos sid- och gavelklaffar 9 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 456YY.6.2 Hållfasthet hos de fasta sidoväggklaffarna 11 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 458YY.6.3 Sidvagnstolparnas hållfasthet 11 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 458YY.6.4 Gavelvagnstolpar hållfasthet 11 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 458YY.7 GRAVITATIONSTIPPANDE GODSVAGNAR 11 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 458
YY.7.1 Väggars hållfasthet 11 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 458
YY.8 GODSVAGNAR FÖR TRANSPORT AV ISO-CONTAINRAR OCH/ELLER VÄXELFLAK 11 . . . . . . . . . . . . . . . 458YY.8.1 Fastsättning av containrar och växelflak 11 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 458YY.8.2 Hållfasthetskrav för fasthållningsanordningar för containrar/växelflak 11 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 458YY.8.3 Placering av fasthållningsanordningar för containrar/växelflak 12 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 459YY.9 KRAV PÅ ANNAN LASTSÄKRINGSUTRUSTNING 15 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 461
YY.10 DEPÅDRAGKROKAR 24 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 465L 344/450 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
YY.1 INLEDNING
I denna bilaga tillhandahålls kraven på konstruktionen av godsvagnskomponenter och lasthållningssystem, som är
tillämpliga på typer av godsvagnar som används allmänt. Kraven gäller endast när de är ändamålsenliga för avsedd
användning.
YY.2 HÅLLFASTHET FÖR GODSVAGNENS UNDERREDE OCH KORG
YY.2.1 Spänningar orsakade av vertikala belastningar
fallet med vertikal belastning, måste belastningarna på fordonet vara fördelade
— över en bredd på 2 m,
— fallet öppna boggigodsvagnar och öppna boggiflakvagnar, över en bredd på 1,2 m
— över vagnsytans hela bredd,
på vilken fördelning som ger mest ogynnsamma spänningar i underredet.Den största nedböjningen av underredet under anbringad belastning skall inte överstiga 3 ‰av axelavståndet eller av
avståndet mellan pivoterna från det ursprungliga läget (inklusive effekterna av eventuell motböjning).
YY.2.2 Kombinerade spänningar
För vissa typer av godsvagnar, såsom de med förskjutna/nedsänkta lastytor, är det särskilt viktigt att beakta kombinationen
av spänningar på grund av horisontella och vertikala belastningar.
Tankvagnar avsedda för transport av produkter under tryck måste vara konstruerade för att, utan kvarstående restskador,
kunna motstå både den belastning som motsvarar största tillåtna lastkapacitet och den som härrör från största arbetstryck(såsom anges i RID), för vilket tanken har konstruerats.
YY.2.3 Hållfasthet hos godsvagnens lastyta för att stödja industritruckar och vägfordon. (
1)1)
Godsvagnens lastyta skall kunna motstå följande belastningar utan kvarstående deformation.
— Av industritruckar:
— Samtidig belastning av vardera av de två framhjulen med 30 kN.
— Bärytan för ett hjul är 220 cm2för en bredd på cirka 150 mm.
— Medelavståndet mellan framhjulen på en industritruck är 650 mm.
— Av vägfordon (endast för flakvagnar och kombinerade öppna/flakvagnar):
— Belastning med 65 kN per bärhjulpar.
— Bärytan för ett hjulpar är 700 cm2för en hjulbredd på cirka 200 mm.
Anmärkning: Upprepade belastningar av detta slag kan behöva betraktas såsom utmattningsbelastningsfall.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/451
(1) Fastställande av hållfastheten hos lastytor av trä på godsvagnar är syftet i kapitel 3A i rapport B 12/DT 135 från ERRI ”Allgemein
anwendbare Berechnungsmethoden für die Entwicklung neuer Güterwagenbauarten oder Güterwagendrehgestelle” (Allmänt tillämpliga
beräkningsmetoder för utveckling av nya typer av godsvagnar eller godsboggivagnar). Detta tekniska dokument innehåller uppgifter om
konstruktion av lastytor på nya godsvagnar. Prov behöver inte utföras om lastytan överensstämmer med föreskrifterna i ERRI B 12/
DT 135.
YY.3 TÄCKTA GODSVAGNAR MED FASTA TAK OCH FASTA ELLER FLYTTBARA SIDOVÄGGAR OCH TÄCKTA
GODSVAGNAR MED SKJUTBARA TAK
YY.3.1 Hållfasthet hos fast sida och gavelväggar
På en höjd av 1 m över lastytan skall väggarna kunna motstå de krafter som anges nedan (verkande inifrån och ut). I fallet
kyl- och frysvagnar, skall egenskaperna för det material som den inre ytan och isoleringen är tillverkad av beaktas. Det finns
fyra belastningsfall:
a) Kraft i sidled på alla upprätta sidor.b) Kraft i längdled anbringad på alla gavelstolpar.c) I fallet metallväggar, kraft i sidled verkande på en punkt på sidoväggen vid ventilationsöppningen och längs dess
centrumlinje.
d) I fallet metallväggar, kraft i längdled verkande längs gavelväggens centrumlinje.
Belastningsfall Minsta konstruktionsbelastning kN Tillåten permanent deformation –mm
a 8 2
b 40 1
c 10 3
d 18 2
För belastningsfallen c) och d) ovan skall den belastade ytan vara 100 x 100 mm
Anmärkning: Väggar tillverkade av träpanel skall motstå samma belastningar som metallväggar och panelerna skall vara
tillverkade på ett sådant sätt att jämn kvalitet och prestanda säkerställs.
YY.3.2 Sidodörrars hållfasthet
Skjutdörrar (enkla och tvåskikts)
Belastning i sidledDörrarna skall i stängt och låst läge motstå en horisontell vinkelrät kraft från godsvagnens insida och utåt, motsvarande de
krafter som uppkommer vid en förskjutning av lasten såväl som vid tryckskillnader orsakade av passage av höghastighetståg
för passagerare i tunnlar. Denna kraft anbringas under följande förhållanden:
a) Mitt på dörren anbringas en kraft på 8 kN över en yta med storleken 1x1 m.b) Vid varje anslutnings-/fästpunkt anbringas en kraft på 5 kN över en yta med storleken 300x300 mm.Ingen kvarstående deformation eller funktionsförlust skall uppkomma, varken på själva dörren (vägg och ramverk) eller på
lås-, glid- eller styrkomponenter som en följd av belastningarna.
YY.3.3 Skjutväggars hållfasthet
Skjutväggarna skall, stängda och låsta, kunna motstå en horisontell lateral kraft anbringad från godsvagnens insida och utåt.
Denna kraft motsvarar de krafter som orsakas av en förskjutning av lasten såväl som av tryckskillnader orsakade av passageav höghastighetståg för passagerare i tunnlar. Belastningsfallen är följande:
a) Skjutväggar som är mindre än 2,5 m långa skall klara samma belastningar som skjutdörrar.L 344/452 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
b) Skjutväggar med längd från 2,5 m till 5 m skall ha 20 kN anbringade mitt på väggen på ett område med storleken
1x1 m.
c) Skjutväggar längre än 5 m<7 m skall ha en belastning på 15 kN anbringad i varje fall på ett avstånd av 1/4 av
skjutväggens längd från skjutväggens ände och på höjden 1 m över en yta med storleken 1x1 m.
c) Skjutväggar längre än 7 m skall ha en belastning på 20 kN anbringad i varje fall på ett avstånd av 1/4 av skjutväggens
längd från skjutväggens ände och på höjden 1 m över en yta med storleken 1x1 m.
Plus anbringande av en belastning på 10 kN på skjutväggens undre fläns mellan två anslutnings-/fästpunkter alldeles ovanför
lastytan, över ett område: 200 mm högt och 300 mm brett.
8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/453
YY.3.4 Krafter orsakade av passerande tåg
Enskilda hållfasthetsbestämmelser för skjutväggens yttre anslutnings-/fästpunkter (främre ytan över ett område 200 mm
högt och 300 mm brett):
a) För tvåaxliga godsvagnar och boggigodsvagnar med mer än 2 skjutväggar per sida, kraft = 11,5 kN.b) För boggigodsvagnar med 2 skjutdörrar per sida, kraft = 14 kN.
Anbringningspunkten skall vara alldeles ovanför lastytan och, i takområdet, så nära den över anslutnings-/fästpunkten som
möjligt. Det är tillåtet att anbringa den övre belastningen på skjutväggens vertikala sektion.
Anbringandet av ovanstående belastningar skall inte orsaka någon synlig deformation eller försämring av delarna för
stängning, rullning och styrning av väggen. Det skall vara möjligt att utan svårighet flytta panelerna. En kvarståendedeformation, motsvarande högst halva avståndet mellan innerytan på en öppnad vägg och största utskjutande del av enstängd vägg, är tillåten.
YY.3.5 Hållfasthet hos låsbara skiljeväggar i godsvagnar med skjutväggar
När skiljeväggen är låst skall en kraft som motsvarar en buffertstöt på 5 ton med hastigheten 13 km/h, och som simulerar de
spänningar som åstadkoms av en belastning på pall, anbringas på en fyrkantig yta med storleken 1x1 m, 600 mm och1 100 mm över lastytan. Krafterna på och deformationen av skiljeväggen skall mätas. Deformationen får inte leda till att
skiljeväggen lossnar eller att låsmekanismen skadas.
En kraft på 50 kN skall anbringas på det undre låsets säte över en yta med storleken 100x100 mm. Det får inte uppkomma
några skador eller kvarstående deformationer som en följd av belastningen.
YY.3.6 Takets hållfasthet
Taket måste kunna motstå en kraft på 1 kN anbringad från utsidan och inåt på en yta med storleken 200 cm
2utan märkbar
deformation.
Dessutom måste skjutbara tak motstå en vertikal kraft från insidan och utåt på 4,5 kN per anslutnings-/fästpunkt anbringad
på en fyrkantig yta med storleken 300x300 mm. Ingen försämring eller kvarstående deformation av delarna för stängning,rullning och styrning av skjuttaken skall orsakas av denna belastning.
YY.4 GODSVAGNAR MED HELT ÖPPNINGSBARA TAK (RULLTAK ELLER SVÄNGTAK)
YY.4.1 Godsvagnar för transport av tungt styckegods
Sidoväggars hållfasthet
Sidoväggarna skall motstå en total kraft på 30 kN anbringad på de 4 dörrstolparna, 1,5 m över lastytan. När så är tillämpligt
skall den elastiska deformationen av den övre delen av väggen vara mindre än takets urspårningsgräns. Efter belastningensborttagning skall taket vara i perfekt funktionsskick.L 344/454 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
Sidoväggdörrarnas hållfasthet
Kraven på standarddörrar, avsnitt YY.3.2, skall vara uppfyllda.
Takets hållfasthet
Om man räknar med att en person kan komma att gå på taket, skall taket motstå vikten av en person som går över det. Det
skall klara en kraft på 1 kN på det mest ogynnsamma stället på en yta med storleken 300x600 mm.
YY.4.2 Godsvagnar för transport av tungt massgods
Sidoväggars hållfasthet
Enligt avsnitt YY.4.1.
Sidoväggdörrarnas hållfasthet
Enligt avsnitt YY.3.2.Takets hållfasthet
Enligt avsnitt YY.3.6.
YY.5 ÖPPNA GODSVAGNAR MED HÖGA SIDOR
YY.5.1 Sidoväggars motståndkraft mot krafter i sidled och sid- och ändskenors kanters motståndkraft mot stötar
Följande belastningsfall gäller, varvid belastningen verkar utåt i vågrät riktning på höjden 2,5 m över lastytan:
a) En kraft på 100 kN anbringad vid fyra mittstolpar på varje sidovägg, såsom anges nedan.b) En kraft på 40 kN anbringad vid hörnstolparna på godsvagnar utrustade med fällbara gavelväggar.c) 25 kN mitt på den övre sidoväggens skenor.
d) 60 kN mitt på den övre skenan för gavelsvängdörrar, för godsvagnar som är utrustade med sådana.
Anmärkning: Vid prov enligt a) och b), skall de föreskrivna belastningarna anbringas två gånger efter varandra och endast
deformationer som uppmäts under det andra anbringandet av belastningen skall beaktas.
Kvarstående deformation i den punkt där kraften anbringas skall inte överskrida 1 mm. Dessutom skall inte den elastiska
deformationen ge upphov till någon kränkning av lastprofilen.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/455
Lokala deformationsprov
Bucklingsprov skall utföras på sidoväggarnas övre skenor genom anbringande av en vertikal kraft på 40 kN, såsom anges
nedan. Kvarstående deformation i den punkt där kraften anbringas skall inte överskrida 2 mm.
YY.5.2 Sidodörrars hållfasthet
En horisontell kraft på 20 kN skall anbringas i höjd med dörrens låsregel eller 1 m ovanför lastytan och på öppningens
centrumlinje. Den kvarstående deformationen får inte vara större än 1 mm på själva dörren och ingen försämring ellerkvarstående deformation av bryggor eller delar för stängning skall uppstå.
YY.6 FLAKVAGNAR OCH FLAKVAGNAR MED HÖGA SIDOR AV KOMPOSIT
YY.6.1 Hållfasthet hos sid- och gavelklaffar
Kraven består i att kunna bära belastningar orsakade av en lastbil lastad till 65 kN per dubbelhjul på en total yta av 700 cm
2
(hjulbredd cirka 200 mm) på gavelklaffarna som är nedfällda på buffertarna eller på stöd som är ordentligt fastsatta i
buffertbalken (vad gäller gavelklaffarna) och på en hög plattform (vad gäller sidklaffarna).
Ingen synlig deformation skall orsakas av anbringandet av detta belastningsfall.L 344/456 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
För gavelklaffar tillverkade av aluminiumlegering, kanske ytterligare dynamiska prov krävs.
Förutom ovanstående, skall även belastningsfall och statiska prov som visas nedan tillämpas.
Gavelklaff
Sidoväggsklaff
8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/457
YY.6.2 Hållfasthet hos de fasta sidoväggklaffarna
De fasta sidoväggsklaffarna skall utsättas för en kraft på 30 kN, anbringad över en yta med storleken 350x200 mm vid
kanten, riktad vågrätt från insidan av godsvagnen mot utsidan och anbringad mitt på sidan.
YY.6.3 Sidvagnstolparnas hållfasthet
Pivoterande eller löstagbara sidvagnstolpar skall ta upp följande belastningar:
— En utåtriktad horisontell belastning på 35 kN verkande 500 mm från mitten av borrhålet (vridbar vagnstolpe)
— En utåtriktad horisontell belastning på 35 kN verkande 500 mm från den övre fästflänsen (löstagbar vagnstolpe).
YY.6.4 Gavelvagnstolpar hållfasthet
Varje gavelvagnstolpe skall ta upp en utåtriktad horisontell kraft på 80 kN verkande 350 mm ovanför lastytan.
YY.7 GRAVITATIONSTIPPANDE GODSVAGNAR
YY.7.1 Väggars hållfasthet
Väggarna skall motstå största tillåtna belastningar som orsakas av det gods som de är avsedda att transportera.
YY.8 GODSVAGNAR FÖR TRANSPORT AV ISO-CONTAINRAR OCH/ELLER VÄXELFLAK
YY.8.1 Fastsättning av containrar och växelflak
ISO-containrar och växelflak skall fästas i järnvägsfordon med anordningar som griper tag i lastenheternas ISO-hörn eller
hörnplåtar. Anordningar som för närvarande används för detta syfte omfattar containertappar och vridlås.
YY.8.2 Hållfasthetskrav för fasthållningsanordningar för containrar/växelflak
Fasthållningsanordningar för containrar/växelflak, med tillhörande beslag och deras infästning i fordonet, skall klara att
motstå följande accelerationer, anbringade på container/växelflak med största tillåtna vikt. Den resulterande kraften skall
anbringas på containerns/växelflakets basplan när det hålls på plats av det antal anordningar som anges i tabellen, varviddessa antas fördela belastningen jämnt. Utmattningsbelastningen skall anses verka i fas för 10
7cykler, eller det antal cykler
som motsvarar livslängden för utmattningskonstruktionskoden (om denna är mindre).
Riktning Acceleration Antal fasthållnings punkter
ProvbelastningarI längdled 2 g Fasthållen i 2 godtyckliga punkter
I sidled 1 g Fasthållen i 2 godtyckliga punkter
Vertikalt nedåt 2 g Fasthållen i 4 punkter
Vertikal uppåt 1 g Fasthållen i 2 godtyckliga punkter
UtmattningsbelastningarI längdled ±0,2 g Fasthållen i 4 punkter
I sidled ±0,25 g Fasthållen i 4 punkter
I vertikalled ±0,6 g Fasthållen i 4 punkter
Containertappens infästning skall motstå, utan att deformeras så att den inte kan användas, en uppåtriktad vertikal kraft på
150 kN anbringad längs containertappens centrumlinje.L 344/458 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
YY.8.3 Placering av fasthållningsanordningar för containrar/växelflak
Placering i längdled
Fasthållningsanordningarna skall placeras så att de är kompatibla med de längder på containrar/växelflak som godsvagnen
är avsedd att transportera. I följande tabell förtecknas avstånden i längdled mellan fasthållningsanordningar för olika längderpå containrar och växelflak.
Måttkod container/växelflakLängd på container/växelflakAvstånd i längdled mellan fas-
thållningsanordningar (mm)mm ft in
1 2 991 10' 2 787 ±2
2 6 058 20' 5 853 ±33 9 125 30' 8 918 ±44 12 192 40' 11 985 ±5
A 7 150 5 853 ±
B 7 315 24' 5 853 ±3
C 7 420 5 853 ±3
D 7 430 24'6” 5 853 ±3
E 7 800 5 853 ±3
F 8 100 5 853 ±3
G 12 500 41” 11 985 ±5
H 13 106 43” 11 985 ±5
K 13 600 11 985 ±5
L 13 716 45” 11 985 ±5
M 14 630 48” 11 985 ±5
N 14 935 49” 11 985 ±5
P 16 154 11 985 ±58.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/459
Placering i sidled
Fasta fasthållningsanordningarFasta fasthållningsanordningar skall vara placerade på avstånd i sidled på 2 259 ±2 mm på godsvagnen.Nedfällbara containertapparFunktionsmåtten (a1, a2 och C) för containertappspar efter borttagning av spel i den riktning som anges av pilarna. Dessa
funktionsmått skall iakttas vid körning, oavsett containertappens konstruktion (fast eller nedfällbar):
Mått på containertapp
Containertapparna har följande tillåtna driftsmått:
Mått vid tillverkning Gränsmått vid körning
R3 Högst R15
45oHögst 65o
4±0.5/0Minst 3,5 mm.
90o 0/±1.5Högst 90o 0/±2.0(se anm.)
Anmärkning: Vid utövande av en kraft i sidled på containertappens huvud i riktning mot godsvagnens mitt (dvs.
borttagning av allt spel), skall vinkeln mätas mellan containertappens kropp och en stållinjal placerad i rät vinkel mot
rambalkarna för motstående containertappar.L 344/460 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
Containertapparna skall vid tillverkning ha följande mått:
YY.9 KRAV PÅ ANNAN LASTSÄKRINGSUTRUSTNING
Minsta provspänningskrav för spännare, spännband och lastsäkringsringar är enligt följande:
Spännare för användning tillsammans med spännband skall klara en belastning på 76 kN.Lastsäkringsband skall ha en hållfasthetsklassning på minst 45 kN.Andra krav som ges i tabellen nedan är exempel på flera befintliga europeiska godsvagnar.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/461
Typ av godsvagn och längd över
buffertarBokstavskodTyp, antal och placering för erforder-
liga lastsäkringsanordningarBelastningsfall (eller mått) för varje
lastsäkringsanordning
Typ 1 och 3. Tvåaxliga täckta
godsvagnar
14,02 mGbs18 ledade ringar eller fasta fästa-
nordningar på varje sidovägg
med 8 i den övre raden (1,1 m
över lastytan) och 10 i den undre
raden (0,35 m över lastytan).Säkringsringarna skall vara tillver-
kade av rundstångsstål med minst
diametern 14 mm.
Om godsvagnarna är utrustade
med säkringsanordningar place-
rade i godsvagnens lastyta skalldet finnas 6 monterade, jämnt
fördelade efter varje sidovägg
(totalt 12).Skall kunna motstå en dragkraft på
85 kN anbringad i vinkel 45
omot
lastytan och 30omot godsvagnens
längsgående centrumlinje.
Typ 2. Tvåaxliga täckta
godsvagnar
10,58 mGs14 ledade ringar eller fasta fästa-
nordningar på varje sidovägg
med 8 i den övre raden (1,1 m
över lastytan) och 10 i den undre
raden (0,35 m över lastytan).Säkringsringarna skall vara tillver-
kade av rundstångsstål med minst
diametern 14 mm.
Om godsvagnarna är utrustade
med säkringsanordningar place-
rade i godsvagnens lastyta skall
det finnas 4 monterade, jämnt
fördelade efter varje sidovägg
(totalt 8).Skall kunna motstå en dragkraft på
85 kN anbringad i vinkel 45omot
lastytan och 30omot godsvagnens
längsgående centrumlinje.
Typ 3. Tvåaxliga täckta
godsvagnar
14,02 mHbfs18 ledade ringar eller fasta fästa-
nordningar på varje sidovägg
med 8 i den övre raden (1,1 möver lastytan) och 10 i den undre
raden (0,35 m över lastytan).Säkringsringarna skall vara tillver-
kade av rundstångsstål med minst
diametern 14 mm.
Om godsvagnarna är utrustade
med säkringsanordningar place-
rade i godsvagnens lastyta skall
det finnas 4 monterade, jämnt
fördelade efter varje sidovägg
(totalt 8).Skall kunna motstå en dragkraft på
85 kN anbringad i vinkel 45
omot
lastytan och 30omot godsvagnens
längsgående centrumlinje.
Tvåaxliga öppna godsvagnar
med höga sidor 10,0 mEsFör att möjliggöra täckning med
presenning och säkring av lasten,
skall säkringsanordningar vara
fastsatta på utsidan av fordons-
korgen, 8 på varje sidovägg.Skall vara tillverkade av rundstång-
sstål med minst diametern 16 mm.
Tvåaxliga flakvagnar
13,86 mKsFäststänger eller ringar för täck-
ning med presenning. 24 på
utsidan av de fällbara sidorna
och 8 på utsidan av de fällbara
gavlarna.Skall vara tillverkade av rundstång-
sstål med minst diametern 16 mm.
8 ringar eller fäststänger (4 per
sidovägg) jäms med insidan av de
fällbara sidorna.Skall vara tillverkade av rundstång-
sstål med minst diametern 16 mm.
12 fästanordningar infällda i
lastytan, jämnt fördelade efter
varje sidovägg.Skall kunna motstå en dragkraft på
170 kN anbringad i vinkel 45omot
lastytan och 30omot godsvagnens
längsgående centrumlinje.
Tvåaxliga öppna godsvagnar
med höga sidor av komposit
10,0 m
13,86 mOs12 presenningsringar fasta på
yttre kanten av lastytan längs
varje sidovägg och 4 längs varje
gavelvägg.Skall vara tillverkade av rundstång-
sstål med minst diametern 16 mm.
4 säkringsringar skall vara fästade
vid samma kant längs varje
sidovägg.Skall vara tillverkade av rundstång-
sstål med minst diametern 16 mm.L 344/462 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
Typ av godsvagn och längd över
buffertarBokstavskodTyp, antal och placering för erforder-
liga lastsäkringsanordningarBelastningsfall (eller mått) för varje
lastsäkringsanordning
Typ 1. Täckta boggigodsvag-
nar
16,52 mGas/Gass8 ledade ringar eller fasta fäst-
stänger dvs. 8 på varje sidovägg.
Anordningarna skall vara fästade
0,35 m över lastytan och får inte
sticka ut.Inga hållfasthetskrav angivna.
Typ 2. Täckta boggigods-
vagnar
21,7 mGabs/Gabss14 säkringsanordningar place-
rade på sidoväggarna dvs. en i
änden på varje sidovägg, en på
varje lodrät vägg och en mitt på
varje sidovägg. Anordningarna
skall vara placerade cirka 1,5 m
över lastytan. De måste sitta jämsmed sidoväggen.Skall kunna motstå en dragkraft på
40 kN utövad i en riktning parallell
med godsvagnens längsgående cen-
trumlinje.
Typ 1. Öppna boggigods-
vagnar med höga sidor
14,04 mEas/Eaos13 säkringsringar på varje sido-
vägg, fastsatta på utsidan av
fordonskorgen.
2 säkringsringar på varje gavel-
vägg, fastsatta på utsidan av
fordonskorgen.Skall vara tillverkade av rundstång-
sstål med minst diametern 16 mm.
Typ 2. Öppna boggigods-
vagnar med höga sidor
15,74 mEanos6 säkringsringar på varje sido-
vägg, fastsatta på insidan avfordonskorgen.
2 säkringsringar på varje gavel-
vägg, fastsatta på insidan av
fordonskorgen. Anordningarna
skall vara fördelade så jämnt
som möjligt på en ungefärlig
höjd av 0,2 m över lastytan och
måste sitta jäms med väggen när
de inte används.Skall kunna motstå en dragkraft på
40 kN anbringad i vinkel 45
omot
lastytan och 30omot godsvagnens
längsgående centrumlinje.
14 säkringsringar på varje sido-
vägg, fastsatta på utsidan av
fordonskorgen.
2 säkringsringar på varje gavel-
vägg, fastsatta på utsidan av
fordonskorgen.Skall vara tillverkade av rundstång-
sstål med minst diametern 16 mm.
Typ 1. Plana boggigodsvag-
nar (utan fällbara sidor)
19,9 mRs/Res36 ringar på varje sidorambalk Skall vara tillverkade av rundstång-
sstål med minst diametern 16 mm.
8 ringar på utsidan av de fällbara
gavlarnaSkall vara tillverkade av rundstång-
sstål med minst diametern 16 mm.
18 krokar på varje sidorambalk Varje krok skall ha en tvärsnittsarea
som är minst 40 mm2
Typ 1. Plana boggigodsvag-
nar (med fällbara sidor)
19,9 mRns/Rens36 ringar på varje sidorambalk Skall vara tillverkade av rundstång-
sstål med minst diametern 16 mm.
8 ringar på utsidan av de fällbara
gavlarnaSkall vara tillverkade av rundstång-
sstål med minst diametern 16 mm.
18 fäststänger jäms med insidan
av de fällbara sidorna/gavlarna.Skall vara tillverkade av rundstång-
sstål med minst diametern 16 mm.
18 säkringsanordningar i lasty-
tan, jämnt fördelade längs läng-
den och får inte sticka upp
ovanför lastytan när de inte
används.Skall kunna motstå en dragkraft på
170 kN anbringad i vinkel 45omot
lastytan och 30omot godsvagnens
längsgående centrumlinje.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/463
Typ av godsvagn och längd över
buffertarBokstavskodTyp, antal och placering för erforder-
liga lastsäkringsanordningarBelastningsfall (eller mått) för varje
lastsäkringsanordning
Typ 2. Plana boggigodsvag-
nar (utan fällbara sidor)
14,04 mRmms/
Rmmns24 ringar på varje sidorambalk Skall vara tillverkade av rundstång-
sstål med minst diametern 16 mm.
8 ringar på utsidan av de fällbara
gavlarnaSkall vara tillverkade av rundstång-
sstål med minst diametern 16 mm.
14 krokar på varje sidorambalk Varje krok skall ha en tvärsnittsarea
som är minst 40 mm2
Typ 2. Plana boggigodsvag-
nar (utan fällbara sidor)
19,9 mRemms/
Remmns24 ringar på varje sidorambalk Skall vara tillverkade av rundstång-
sstål med minst diametern 16 mm.
8 ringar på utsidan av de fällbara
gavlarnaSkall vara tillverkade av rundstång-
sstål med minst diametern 16 mm.
12 fäststänger jäms med insidan
av de fällbara sidorna/gavlarna.Skall vara tillverkade av rundstång-
sstål med minst diametern 16 mm.
12 säkringsanordningar i lasty-
tan, jämnt fördelade längs läng-
den och dessa får inte sticka upp
ovanför lastytan när de inte
används.Skall kunna motstå en dragkraft på
170 kN anbringad i vinkel 45omot
lastytan och 30omot godsvagnens
längsgående centrumlinje.
Boggigodsvagnar med öpp-
ningsbart tak
14,04 m –14,29 mTaemsGodsvagnens lastyta kan vara
utrustad med 6 säkringsanord-
ningar, jämnt fördelade på varjesida av godsvagnen (totalt 12).
Om sådan anordningar är mon-
terade, skall de sitt jäms med
lastytan när de inte används och
måste uppfylla de krav på håll-
fasthet som anges i intilliggande
kolumn.Skall kunna motstå en dragkraft på
170 kN anbringad i vinkel 45
omot
lastytan och 30omot godsvagnens
längsgående centrumlinje.
Typ 1. Täckta boggigodsvag-
nar med skjutväggar
21,7 mHabissGodsvagnens lastyta rekommen-
deras vara utrustad med 16säkringsanordningar. Om sådan
anordningar finns monterade ska
de sitta på avståndet 4 370 mm/
600 mm/4 200 mm/1 000 mm/
4 200 mm/600 mm/4 370 mm i
längsgående riktning I sidled skall
anordningarna vara placerade
970 mm från godsvagnens läng-
sgående centrumlinje. De får inte
sticka upp över lastytan när de
inte används.Skall kunna motstå en dragkraft på
85 kN anbringad i vinkel 45
omot
lastytan och 30omot godsvagnens
längsgående centrumlinje.
Typ 2A. Täckta boggigods-
vagnar med skjutväggar
24,13 mHabbinsGodsvagnen skall vara utrustad
med 16 säkringsanordningar i
lastytan. De skall vara monterade
med jämna mellanrum längs
varje sidovägg. De får inte sticka
upp över lastytan när de inte
används.Skall kunna motstå en dragkraft på
85 kN anbringad i vinkel 45omot
lastytan och 30omot godsvagnens
längsgående centrumlinje.
Varje gavelvägg på godsvagnen
skall vara försedd med 4 säkri-
ngsanordningar, placerade 2 och
2 nära varje upprätt hörn på
höjderna 0,75 och 1,5 m över
lastytan.Skall kunna motstå en dragkraft på
30 kN i alla riktningar när kraften
utövas samtidigt på två anord-
ningar på samma höjd.L 344/464 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
Typ av godsvagn och längd över
buffertarBokstavskodTyp, antal och placering för erforder-
liga lastsäkringsanordningarBelastningsfall (eller mått) för varje
lastsäkringsanordning
Tvåaxliga täckta godsvagnar
med skjutväggar. Typerna
1A och 2A.
14,2 m respektive 15,5 mHbins/HbbinsGodsvagnen skall vara utrustad
med 12 lastsäkringsanordningar i
lastytan. De skall vara monterade
med jämna mellanrum längs
varje sida. De får inte sticka upp
över lastytan när de inte används.Skall kunna motstå en dragkraft på
85 kN anbringad i vinkel 45omot
lastytan och 30omot godsvagnens
längsgående centrumlinje.
Varje gavelvägg på godsvagnen
skall vara försedd med 4 säkri-
ngsanordningar, placerade 2 och
2 nära varje upprätt hörn på
höjderna 0,75 och 1,5 m över
lastytan. Dessa anordningar får
inte sticka upp över lastytan när
de inte används.Skall kunna motstå en dragkraft på
30 kN i alla riktningar när kraften
utövas samtidigt på två anord-
ningar på samma höjd.
Plana boggigodsvagnar med
ett mekaniskt täckningssys-
tem 19,9 m respektive
20,09 mRils/Rilns10 indragbara säkringsringar
rekommenderas finnas monte-
rade. Säkringsringarna skall vara
jämnt fördelade i längdled och
skall sitta jäms med lastytan när
de inte används.Skall kunna motstå en dragkraft på
170 kN anbringad i vinkel 45omot
lastytan och en vinkel på 30omot
godsvagnens längsgående axel.
4 säkringsringar rekommenderas
finnas monterade på gavelväggar-
nas innerytor.Inga hållfasthetskrav angivna.
Flakvagnar med 2 treaxliga
boggier
16,4 mSammns26 runda stålringar skall vara
fästade vid rambalkarna,Skall vara tillverkade av rundstång-
sstål med minst diametern 16 mm.
12 säkringsringar skall vara mon-
terade i lastytan och de skall vara
jämnt fördelade längs varje sida
på godsvagnen och skall sitta
jäms med lastytan när de inte
används.Skall kunna motstå en dragkraft på
170 kN anbringad i vinkel 45omot
lastytan och en vinkel på 30omot
godsvagnens längsgående axel.
YY.10 DEPÅDRAGKROKAR
När de är monterade skall dragkrokar överensstämma med följande krav:
Godsvagnsegenskaper Antal krokar Krokarnas placering
En eller två övergångsbryggor eller ändplattfor-
mar och underredets bredd ≤2 500 mmEn på varje sida Fri
Allmänna fallet En på varje sida Mitt på godsvagnen
Konstruktionen gör det omöjligt att montera en
krok mitt på vagnenTvå på varje sida Nära hörnen
Kroken och dess fastsättning i underredet skall vara tillräckligt stark för att medge att ett vagnssätt med en total massa på
240 ton, skall kunna dras i en enda krok, med dragningen utövad utåt med en vinkel på 30 graders i förhållande till spårets
centrumlinje. För att uppnå detta skall kroken vara konstruerad för att bära en dragkraft på 50 kN.
Anmärkningar1. Dragkroken skall vara så placerad att det inte finns någon risk för skador på fotsteg, kopplingsmanöverhandtag och
bromsmanöverhandtag orsakade av draglinan.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/465
2. Dragkroken skall vara så placerad att det inte finns någon risk för att växlarens kläder (särskilt byxben) fastnar när han
stiger på eller av ett fotsteg.
3. För att minska den potentiella risken för personal längs tågets sida får inga delar av dragkroken sticka ut mer än
250 mm utanför godsvagnens underrede eller korg. Om delar av kroken sticker ut mellan 150 mm och 250 mmutanför godsvagnens underrede eller korg, skall kroken och dess fäste vara gulmålade.L 344/466 SV Europeiska unionens officiella tidning 8.12.2006
BILAGA ZZ
STRUKTURER OCH MEKANISKA DELAR
Tillåten spänning baserad på töjningskriterier
ZZ.1. KONSTRUKTIONSSTÅL
För konstruktionsstål kan den faktor S 2som representerar säkerhetsmarginalen i punkt 3.4.3 i EN12663:2000 fastställas ur
materialets dragbrottgräns. I tabellen nedan ges ett minskat värde på S 2och kriterier för godkännande med detta synsätt
som har prövats i drift.
Materialegenskap
Tillåten spänning
Faktor S 2
GrundmaterialR<0,8 R m S2≥1,25 σc≤R
R>0,8 R m; A>10 % S 2≥1,25 σc≤R
R>0,8 R m; A<10 % S 2≥1,25 σcRm
1,25
SvetsmaterialR<0,8 R m S2≥1,25 σcR
1,1
R > 0,8 R m; A > 10 % S 2< 1,25 σcR
1,1
R > 0,8 R m; A > 10 % S 2≥1,25 σcRm
1,375
Anmärkning: Beteckningen är såsom i EN12663:2000; A = materialets töjning vid brott.
ZZ.2 ANDRA KONSTRUKTIONSMATERIAL
För andra konstruktionsmaterial skall den tillåtna spänningen vara det lägre värdet för materialets sträckgräns (eller
töjningsgräns) och materialets brottspänning dividerad med faktorn S 2såsom den anges i punkt 3.4.3 i EN12663. S 2skall
sättas till 1,5 om inte de kriterier som ges i Euronorm medger ett lägre värde.8.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 344/467