KOMMISSIONENS BESLUT

av den 28 september 2007

om ekonomiskt bidrag från gemenskapen för en studie om förekomsten av Salmonella spp. hos populationer av avelssvin vilken ska genomföras i medlemsstaterna

[delgivet med nr K(2007) 4434]

(2007/636/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets beslut 90/424/EEG av den 26 juni 1990 om utgifter inom veterinärområdet (1), särskilt artikel 20, och

av följande skäl:

Det ekonomiska bidraget från gemenskapen bör beviljas under förutsättning att de planerade åtgärderna genomförs effektivt och att de behöriga myndigheterna ger all nödvändig information inom de angivna tidsfristerna.

Av administrativa effektivitetsskäl bör alla utbetalningsansökningar som framläggs för att erhålla ett ekonomiskt bidrag från gemenskapen uttryckas i euro. I enlighet med rådets förordning (EG) nr 1290/2005 av den 21 juni 2005 om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken (4) bör omräkningskursen för en utbetalning i en annan valuta än euro vara den senaste växelkurs som fastställts av Europeiska centralbanken före den första dagen i den månad under vilken den berörda medlemsstaten lämnar in sin ansökan.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte och tillämpningsområde

I detta beslut fastställs bestämmelser om ett ekonomiskt bidrag från gemenskapen för en studie som ska genomföras i medlemsstaterna rörande förekomsten av Salmonella spp. över hela gemenskapen hos avelssvin genom provtagning på jordbruksanläggningen (nedan kallad ”studien”).

Resultaten från denna studie ska ligga till grund för ett gemenskapsmål som ska fastställas i enlighet med artikel 4 i förordning (EG) nr 2160/2003 och för överväganden av bästa sätt för framtida utvärdering av hur målet har uppnåtts.

Artikel 2

Definition

I detta beslut avses med behörig myndighet en medlemsstats myndighet eller myndigheter som utsetts enligt artikel 3 i förordning (EG) nr 2160/2003.

Artikel 3

Studiens ramar

1. Medlemsstaterna ska genomföra en studie för att bedöma förekomsten av Salmonella spp. hos avelssvin genom provtagning på jordbruksanläggningen i enlighet med bilaga I.

2. Studien ska omfatta en ettårsperiod med början den 1 januari 2008.

Artikel 4

Utförande av provtagning och analyser

Provtagningen och analysen ska utföras av den behöriga myndigheten eller under dess överinseende i enlighet med de tekniska anvisningar som ges i bilaga I.

Artikel 5

Villkor för beviljande av gemenskapens ekonomiska bidrag

1. Det ekonomiska bidraget från gemenskapen för kostnader för analyser ska beviljas medlemsstaterna upp till det högsta totala belopp för samfinansiering som fastställs i bilaga II för den tid som studien pågår.

2. Det ekonomiska bidrag från gemenskapen som avses i punkt 1 ska beviljas medlemsstaterna, förutsatt att studien genomförs i enlighet med de tillämpliga bestämmelserna i gemenskapsrätten, inbegripet reglerna om konkurrens och offentlig upphandling och under förutsättning att följande villkor uppfylls:

Verifikationerna för de kostnader som uppstått enligt andra stycket punkt c ska innehålla minst den information som anges i bilaga III.

3. Om den slutrapport som avses i punkt 2 c inte lämnas senast den 28 februari 2009 ska detta medföra en successiv minskning av det ekonomiska bidrag som gemenskapen ska betala ut, med 25 % av det totala beloppet per den 31 mars 2009, med 50 % per den 30 april 2009 och med 100 % per den 31 maj 2009.

Artikel 6

De största belopp som ska ersättas

De största belopp av det ekonomiska bidraget från gemenskapen för kostnader som ska utbetalas till medlemsstaterna för de analyser som ingår i studien får inte överstiga följande:

Artikel 7

Insamling av uppgifter, bedömning och rapportering

1. Den nationella myndigheten med ansvar för utarbetandet av den årliga nationella rapporten enligt artikel 9.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/99/EG (5) ska samla in och utvärdera resultaten av studien.

2. Kommissionen ska sända uppgifterna från medlemsstaterna och den utvärdering som avses i punkt 1 till Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet, som ska granska dem.

3. Nationella uppgifter och resultat ska göras tillgängliga för allmänheten i en form som säkerställer insynsskydd.

Artikel 8

Omräkningskurs för utbetalning

Om en medlemsstats utgifter är i en annan valuta än euro ska den berörda medlemsstaten räkna om utgifterna till euro på grundval av den senaste växelkurs som fastställts av Europeiska centralbanken före första dagen i den månad då medlemsstaten lämnade in ansökan om ekonomiskt stöd från gemenskapen.

Artikel 9

Tillämpning

Detta beslut ska tillämpas från och med den 1 januari 2008.

Artikel 10

Adressater

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

(1) EUT L 224, 18.8.1990, s. 19. Beslutet senast ändrat genom förordning (EG) nr 1791/2006 (EUT L 363, 20.12.2006, s. 1).

(2) EUT L 325, 12.12.2003, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1791/2006.

(3) The EFSA Journal (2007) 99, 1–28.

(4) EUT L 209, 11.8.2005, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 378/2007 (EUT L 95, 5.4.2007, s. 1).

(5) EUT L 325, 12.12.2003, s. 31.

BILAGA I

Tekniska specifikationer som avses i artikel 3.1, artikel 4 och artikel 5.2 b

1. ÖVERSIKT ÖVER STUDIEN

Studien ska utföras i enlighet med översikten i figur 1.

Figur 1: Översikt över studien

2. URVALSPRINCIPER

2.1 Avgränsning av populationen

Studien ska genomföras på jordbruksanläggningar som tillsammans hyser minst 80 % av avelssvinpopulationen i en medlemsstat. Företrädesvis bör prover tas på jordbruksanläggningar med 50 avelssvin eller fler. Om jordbruksanläggningarna med 50 avelssvin eller mer inte utgör 80 % av medlemsstatens avelssvinpopulation ska dock prover tas också på mindre anläggningar med färre än 50 avelssvin.

Jordbruksanläggningar med avelssvin ska klassificeras antingen som ”avelsanläggningar” eller som ”produktionsanläggningar”. Avelsanläggningar säljer gyltor och/eller galtar för avelsändamål. I ett typiskt fall säljer de 40 % eller mer av gyltorna de föder upp för avel, medan resten säljs till slakt. Produktionsanläggningar säljer däremot huvudsakligen gödsvin eller slaktsvin.

Salmonellaförekomsten ska mätas separat i avelsanläggningar (del 1 i studien) respektive i produktionsanläggningar (del 2 i studien), och besättningarna ska illustreras enligt figur 2, men exklusive besättningar med avvanda smågrisar och gödgrisar under slutgödning.

Figur 2: Översikt över jordbruksanläggningar:

2.2 Urvalet och urvalsstrategin

Båda delarna av studien ska utformas med ett likartat urval i två etapper. I första etappen ska ett slumpmässigt urval göras bland avelsanläggningarna i varje medlemsstat och ett andra slumpmässigt urval ska göras bland produktionsanläggningarna. I avsnitt 2.3 tas det upp hur många jordbruksanläggningar som måste ingå i urvalet. I andra etappen ska ett antal svinboxar väljas ut för provtagning inom varje utvald jordbruksanläggning (se avsnitt 2.2.2).

2.2.1 Första etappen: anläggningsurval

Alla medlemsstater ska skapa två urvalsunderlag. Det första ska omfatta en förteckning över alla berörda avelsanläggningar (normalt de anläggningar som har minst 50 avelssvin, se avsnitt 2.1) och det andra ska omfatta en förteckning över alla berörda produktionsanläggningar. Det föreskrivna antalet anläggningar för varje del av studien väljs därefter ut slumpmässigt från varje förteckning. Avsikten med det slumpmässiga urvalet är att säkerställa att studien omfattar anläggningar med ett brett urval av olika besättningsstorlekar och från alla de regioner i en medlemsstat där man håller svin. Det ska påpekas att det i vissa medlemsstater kan finnas några få anläggningar (t.ex. mindre än 10 % av alla berörda anläggningar) med mycket stora besättningar. Det kan därför hända att det slumpmässiga urvalet resulterar i att ingen av dessa mycket stora besättningar finns med bland de utvalda. En medlemsstat kan använda ett stratifieringskriterium före urvalet av anläggningar, t.ex. för att definiera ett stratum som omfattar de 10 % största besättningarna, och bestämma att 10 % av den föreskrivna stickprovsstorleken ska tas från detta stratum. En medlemsstat kan också stratifiera provtagningen tvärs över de administrativa regionerna i förhållande till andelen berörda besättningar i de enskilda regionerna. Alla former av stratifiering som övervägs bör beskrivas i den rapport medlemsstaterna ska lämna till kommissionen enligt punkt 5.1.

Om prover inte kan tas från en utvald anläggning (t.ex. om den inte längre existerar vid provtagningstidpunkten) väljer man genom slumpmässigt urval en ny anläggning från samma urvalsunderlag. Om stratifiering används (t.ex. med hänsyn till besättningsstorlek eller region) bör den nya anläggningen väljas från samma stratum.

Den primära stickprovsstorleken (antalet anläggningar som prover tas från) ska så långt som möjligt fördelas någorlunda jämnt över hela året, så att de olika årstiderna täcks in. Varje månad ska prover tas från cirka 1/12 av antalet jordbruksanläggningar.

Studien ska omfatta anläggningar med rastgård, men för denna produktionstyp är stratifiering inte obligatorisk.

2.2.2 Andra etappen: provtagning på jordbruksanläggningen

I varje utvald avelsbesättning och produktionsbesättning ska man slumpmässigt välja ut vilka svinboxar, rastgårdar eller grupper av avelssvin på över 6 månader som prover ska tas från.

Antalet svinboxar, rastgårdar eller grupper som prover ska tas från ska fördelas i proportion till antalet avelssvin i de olika produktionsstegen (dräktiga, odräktiga och andra kategorier av avelssvin). Det föreskrivs inte exakt i vilka ålderskategorier som prover ska tas, men dessa uppgifter ska inhämtas i samband med provtagningen.

Studien omfattar inte avelssvin som nyligen satts in i besättningar, och som hålls i karantän.

2.3 Beräkning av stickprovsstorlek

2.3.1 Primär stickprovsstorlek (stickprovsstorlek i andra etappen)

En regelmässig beräkning av den primära stickprovsstorleken ska göras för avelsanläggningarna och en beräkning av den sekundära stickprovsstorleken ska göras för produktionsanläggningarna. Med primär stickprovsstorlek avses det antal avelsanläggningar som prover ska tas från och det antal produktionsanläggningar som prover ska tas från i varje medlemsstat, och detta antal fastställs med hänsyn till följande kriterier, om man antar att ett enkelt slumpmässigt urval används:

a) Det totala antalet avelsanläggningar (avelsanläggningar, del 1 i studien).

b) Det totala antalet produktionsanläggningar (produktionsanläggningar, del 2 i studien).

c) Förväntad årlig förekomst (p): 50 %.

d) Önskad konfidensgrad (Z): 95 %, motsvarande ett Zα-värde på 1,96.

e) Noggrannhet (L): 7,5 %.

f) Formel som ska användas tillsammans med de angivna värdena:

Beräkningen görs först för avelsanläggningarna och därefter för produktionsanläggningarna. I båda fallen är antagandena i ovanstående punkt c–e de samma.

Om det finns 100 000 jordbruksanläggningar eller fler i antingen urvalsunderlaget för avelsbesättningarna eller urvalsunderlaget för produktionsbesättningarna, kan den berörda populationen av praktiska skäl betraktas som oändlig, och det antal anläggningar som ska väljas ut slumpmässigt från urvalsunderlaget är 171 (se tabell 1). Om det finns färre avelsbesättningar eller produktionsbesättningar än 100 000, används en finit korrektionsfaktor för populationen, och prover ska tas från ett mindre antal anläggningar, se tabell 1.

Om det i en medlemsstat t.ex. finns 1 000 anläggningar i gruppen produktionsanläggningar och 250 anläggningar i gruppen avelsanläggningar, ska man ta prover från 147 anläggningar i gruppen produktionsanläggningar och 102 anläggningar i gruppen avelsanläggningar.

Tabell I

Antal jordbruksanläggningar med avelssvin där prover ska tas i respektive delarna av studien som en funktion av den finita populationsstorleken (totalt antal anläggningar med avelssvin i medlemsstaterna)

Antal jordbruksanläggningar med avelssvin (N) Stickprovsstorlek (n) för finit populationsstorlek, 7,5 % noggrannhet 100 000 171 10 000 169 5 000 166 2 000 158 1 000 147 500 128 250 102 150 80 125 73 100 64 90 59 80 55 70 50 60 45 50 39 40 33 30 26 20 18 10 10

Svarsbortfall ska kompenseras i förväg, exempelvis genom en 10-procentig ökning av stickprovsstorleken i varje grupp. Alla olämpliga anläggningar ska ersättas under studiens gång (se avsnitt 2.2.1).

Om en uppskattning av antalet ”avelsanläggningar” inte är möjlig innan studien inleds ska ett antal anläggningar väljas ut för provtagning enligt tabell 1, på grundval av det totala antalet jordbruksanläggningar med suggor (X anläggningar). Antalet jordbruksanläggningar där provtagning ska ske ska ökas med minst 30 % ([X + 30 %] anläggningar). Innan studien inleds ska den behöriga myndigheten fastställa ett antal avelsanläggningar som motsvarar minst dessa ytterligare 30 %. När besöken på anläggningarna genomförs kommer dessa att klassificeras som avels- eller produktionsanläggningar enligt definitionerna ovan.

2.3.2 Sekundär stickprovsstorlek (stickprovsstorlek i andra etappen)

I varje utvald jordbruksanläggning ska avföringsprover (se avsnitt 3.1) rutinmässigt samlas in från tio slumpmässigt utvalda svinboxar, rastgårdar eller grupper av avelssvin. Om så krävs (t.ex. i modersuggstall eller där suggor hålls i små grupper med mindre än tio individer) kan en grupp bestå av mer än en svinbox. Minst tio olika avelssvin bör få lämna bidrag vid varje rutinprovtagning.

På mindre jordbruksanläggningar eller anläggningar där ett stort antal avelssvin hålls utomhus i inhägnader och där antalet svinboxar, rastgårdar eller grupper är mindre än tio, ska det krävas provtagning av samma svinbox, rastgård eller grupp, så att totalt tio rutinprover lämnas in.

3. PROVTAGNING I BESÄTTNINGARNA

3.1 Närmare uppgifter om rutinprovet och dess typ

Det material som samlas in för bakteriologisk analys ska bestå av färsk avföring som representerar hela jordbruksanläggningen, vilken är den enhet som är av intresse. Eftersom varje anläggning är unik ska man innan provtagningen inleds besluta i vilka av anläggningens svinboxar, rastgårdar eller grupper som prover ska tas. För att undvika korskontaminering ska man placera det insamlade provet i en separat behållare innan det sänds till laboratoriet.

Varje samlingsprov ska totalt väga minst 25 g, och dessa avföringsprover får samlas in på följande två olika sätt:

1. I sådana fall då blandad avföring ansamlats inom ett område i en svinbox eller en rastgård kan en stor svabb (t.ex. 20 cm × 20 cm) användas och föras genom avföringsmassan, så att det säkerställs att minst 25 g blandat material samlas in. Detta kan exempelvis åstadkommas genom att svabben förs längs en 2-meters zick-zackväg så att den täcks väl av avföring. Om så krävs, t.ex. på grund av varmt väder eller på spaltgolv, får svabben fuktas med lämplig vätska, såsom dricksvatten.

2. I sådana fall då ingen sådan ansamling förekommer, t.ex. på ett fält, en stor rastgård, i ett suggstall eller svinboxar eller andra typer av inhysning med ett litet antal svin i varje grupp, kan enskilda prover väljas ut från individuella färska avföringsmassor eller platser, så att minst tio individer bidrar till en total provvolym på minst 25 g. De platser där dessa prover samlas in bör vara fördelade på ett representativt sätt över hela det berörda området.

När så är praktiskt möjligt ska tillvägagångssätt 1 väljas. Vid detta tillvägagångssätt ska minst tio olika svin lämna bidrag till varje prov som tas; om detta inte är möjligt ska tillvägagångssätt 2 tillämpas.

3.2 Ytterligare provtagning för studien om förekomsten internt på jordbruksanläggningarna

Tillsammans ska tio jordbruksanläggningar, som valts ut slumpmässigt bland alla avelsanläggningar och produktionsanläggningar som ingår i stickprovet, bli föremål för intensivare provtagning. På dessa anläggningar ska tio rutinprover samlas in enligt beskrivningen ovan (avsnitt 3.1). Dessutom ska tio olika prover på minst 30 g samlas in i varje utvald svinbox och märkas så att dessa tio prover kan härledas till rutinprovet från den boxen. Detta betyder att totalt tio rutinprover och 100 (10 × 10) enskilda prover ska samlas in från var och en av dessa tio jordbruksanläggningar. Behandlingen av dessa prover beskrivs i avsnitt 4.3.1.

Denna provtagning bör tillämpas i Tjeckien, Danmark, Rumänien, Slovenien, Sverige och Förenade kungariket.

3.3 Uppgifter om proverna

Alla relevanta uppgifter som erhålls från provet ska registreras i ett provtagningsformulär som framställs av den behöriga myndigheten för att göra det möjligt att uppfylla uppgiftskraven i del 5.

Varje prov och dess provtagningsformulär ska märkas med ett unikt nummer som ska användas från provtagning till provning, och tillsammans med svinboxens kod. Den behöriga myndigheten ska se till att ett system för unik numrering utformas och används.

3.4 Transport av prover

Proven ska under transporten helst hållas vid + 2–8 °C och fria från extern kontaminering. Proverna ska sändas till laboratoriet så snart som möjligt inom 36 timmar med expressförsändelse eller kurir och ska nå laboratoriet senast 72 timmar efter provtagningen.

4. LABORATORIERNAS ANALYSMETODER

4.1 Laboratorier

Analys och serotypning ska ske på det nationella referenslaboratoriet. Om det nationella referenslaboratoriet inte har tillräcklig kapacitet att utföra samtliga analyser, eller om det inte är det laboratorium som rutinmässigt utför detektion, får de behöriga myndigheterna besluta att utse ett begränsat antal andra laboratorier som deltar i officiell kontroll av salmonella att utföra analyserna. Dessa laboratorier ska ha dokumenterad erfarenhet av den detektionsmetod som erfordras, ha ett kvalitetssäkringssystem som uppfyller ISO-standard 17025 och stå under det nationella referenslaboratoriets överinseende.

4.2 Mottagande av prov

Vid laboratoriet ska proverna förvaras kylda fram till den bakteriologiska undersökningen, ska genomföras inom 24 timmar efter mottagandet och under alla omständigheter senast 96 timmar efter det att proverna samlats in.

4.3. Analys av provet

Medlemsstaterna ska garantera att alla berörda parter har fått tillräcklig utbildning för att kunna utföra analyserna.

4.3.1 Bearbetning

På laboratoriet ska rutinproverna blandas noggrant och grundligt, innan 25 g tas för analys.

När det gäller utvärderingen av förekomsten internt på de enskilda anläggningarna, se avsnitt 3.2, ska var och en av de separat insamlade individuella proverna (30 g) delas i två delar. En del, som ska väga minst 25 g, ska blandas noggrant och grundligt, varefter proverna ska odlas enskilt. Den andra delen ska användas till att förbättra ett artificiellt samlingsprov från de tio individuella proverna från den utvalda svinboxen, gruppen eller rastgården. Den delen förbereds genom att 10 × 2,5 g av de individuella proverna samlas till ett artificiellt samlingsprov på 25 g. De artificiella samlingsproverna ska blandas noggrant och grundligt före analysen. Totalt sett ska analys genomföras av tio rutinprover, tio artificiella samlingsprover och 100 individuella prover från var och en av de tio anläggningar som valts ut för en uppskattning av förekomsten internt på de enskilda anläggningarna.

4.3.2 Påvisnings- och identifieringsmetoder

4.3.2.1. Påvisning av salmonella

Den metod som gemenskapens referenslaboratorium i Bilthoven i Nederländerna rekommenderar för salmonella ska användas. Metoden finns beskriven i bilaga D till ISO 6579: ”Detection of Salmonella spp. in animal faeces and in samples of the primary production stage”. Den senaste utgåvan av bilaga D ska användas.

4.3.2.2. Serotypning av isolat av salmonella:

Samtliga stammar som isolerats och bekräftats vara Salmonella spp. ska serotypas enligt Kauffmann White-schemat.

För kvalitetssäkringen ska 16 typbara stammar och 16 icke-typbara isolat sändas till gemenskapens referenslaboratorium för salmonella. En del av dessa isolat ska en gång i kvartalet sändas till gemenskapens referenslaboratorium. Om färre stammar har isolerats ska samtliga sändas in.

4.3.2.3. Fagtypning av Salmonella spp.

Vid fagtypning av isolat av Salmonella Enteritidis och Salmonella Typhimurium (fakultativt) ska man använda de metoder som beskrivs av WHO:s referenscentrum för fagtypning av salmonella vid Health Protection Agency (HPAA) i Colindale, Förenade kungariket.

5. RAPPORTERING FRÅN MEDLEMSSTATERNA

5.1 Sammanfattande beskrivning av studiens genomförande

En rapport i textformat ska minst omfatta följande:

a) Medlemsstat

b) Beskrivning av populationen av anläggningar med avelssvin 1. Avelsanläggningar i) Totalt antal avelsanläggningar. ii) Totalt antal anläggningar med kärnbesättningar. iii) Totalt antal smågrisproducerande anläggningar. iv) Antal avelsanläggningar det planerats att ta prover från och antal avelsanläggningar som det faktiskt tagits prover från; antal anläggningar det planerats att ta prover från, men där det inte tagits några, samt förklaring till varför så inte skett. v) Anmärkningar om hur allmänt representativa avelsanläggningarna i provtagningsprogrammet är. 2. Produktionsanläggningar i) Totalt antal produktionsanläggningar. ii) Totalt antal anläggningar med produktion från spädgrisar till avvanda smågrisar/gödgrisar. iii) Totalt antal anläggningar med produktion från avvanda smågrisar till gödgrisar under slutgödning. iv) Antal produktionsanläggningar det planerats att ta prover från och antal produktionsanläggningar som det faktiskt tagits prover från; antal anläggningar det planerats att ta prover från, men där det inte tagits några, samt förklaring till varför så inte skett. v) Eventuella anmärkningar om hur allmänt representativa produktionsanläggningarna i provtagningsprogrammet är.

c) Antal tagna och analyserade prover i) Från avelsanläggningar. ii) Från produktionsanläggningar. iii) Från anläggningar där provtagning utförts för studien av förekomsten internt på den enskilda anläggningen.

d) Övergripande resultat i) Förekomst av avelsanläggningar och produktionsanläggningar som är infekterade med salmonella och salmonellaserovarer. ii) Resultat av studien av förekomsten internt på den enskilda anläggningen.

e) Förteckning över ansvariga laboratorier i referensstudien för salmonella i) Påvisning. ii) Serotypning. iii) Fagtypning (om sådan utförs).

5.2 Fullständiga uppgifter om varje jordbruksanläggning där provtagning utförts och tillhörande testresultat:

Medlemsstaterna ska överlämna resultaten av undersökningen elektroniskt i form av rådata med användning av en dataordlista och datainsamlingsblanketter som kommissionen tillhandahåller. Ordlistan och blanketterna ska fastställas av kommissionen.

5.2.1 Följande uppgifter ska inhämtas i medlemsstaterna för varje anläggning som väljs ut för provtagning:

a) Jordbruksanläggningens kod.

b) Typ av produktion på anläggningen. i) Inomhus eller anläggning där djuren i någon eller några av produktionsfaserna hålls utomhus. ii) Kärnbesättning, smågrisproducerande besättning, besättning med produktion från spädgris till avvand smågris, besättning med produktion från spädgris till gödgris under slutgödning eller besättning med produktion från spädgris till gödgris.

c) Anläggningsstorlek: antal avelssvin som finns på anläggningen vid provtagningstidpunkten (räkning av vuxna djur).

d) Ersättningsstrategi: alla avelssvin för ersättning köps in; vissa ersättningssvin köps in; några avelssvin för ersättning kommer från egen uppfödning eller alla avelssvin för ersättning kommer från egen uppfödning.

e) (Fakultativt:) Kliniska symptom på diarré: har det förekommit symptom på diarré under de sista tre månaderna före provtagningen?

5.2.2 Följande uppgifter ska inhämtas i medlemsstaterna för varje prov som sänds till laboratoriet:

a) Provets kod

b) Kod för det laboratorium som företar den första analysen.

c) Provtagningsdatum.

d) Datum då laboratorieanalysen inleddes.

e) Påvisning av salmonella: kvalitativt resultat (positivt/negativt).

f) Serotypning av salmonella: påvisad(e) serovar(er) (kan vara fler än en).

g) Svinens ålder: alla gyltor och avelssvin i olika åldrar.

h) Kön: endast suggor; suggor och galtar eller endast galtar.

i) Produktionsfas: suggor med smågrisar, löpande suggor, dräktiga suggor (annan?).

j) Inhysning: spaltgolv (golv som helt består av spaltgolv/golv som delvis består av spaltgolv), fast golv, djupströbäddar av halm eller annat.

k) Kosthållning: fodras svinen i den berörda svinboxen, rastgården eller gruppen endast med foderblandningar?

l) Fodertillskott: är fodret tillsatt salmonellareducerande ämnen (t.ex. organisk syre eller ett probiotikum)?

m) Systematisk användning av antibiotika: används antibiotika hos alla djur i denna grupp (oavsett administreringsväg)?

n) När har djuren senast fått antimikrobiella medel (under de senaste fyra veckorna)?

5.2.3 Följande kompletterande uppgifter ska samlas in i medlemsstaterna för varje enskilt prov som sänds till laboratoriet, i samband med provtagningen när det gäller studien av förekomsten internt på den enskilda anläggningen:

a) Samlingsprovets kod.

b) Påvisning av salmonella i varje enskilt prov: kvalitativt resultat (positivt/negativt).