ÄNDRING I PROTOKOLLET OM EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS FÖRSTAINSTANSRÄTTS STADGA av den 6 juli 1995

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS FÖRSTAINSTANSRÄTT HAR BESLUTAT OM FÖLJANDE ÄNDRINGAR I SINA RÄTTEGÅNGSREGLER

med beaktande av artikel 168a i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av artikel 32d i Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen,

med beaktande av artikel 140a i Fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

med beaktande av protokollet om Europeiska gemenskapernas domstols stadga, undertecknat i Bryssel den 17 april 1957, särskilt artikel 46 i dennas lydelse efter rådets beslut om ändring av den 6 juni 1995 (EGT nr L 131, 15.6.1995, s. 33),

med beaktande av rådets beslut 88/591/EKSG, EEG, Euratom, av den 24 oktober 1988, om upprättandet av Europeiska gemenskapernas förstainstansrätt (EGT nr L 319, 25.11.1988, s. 1), i dess lydelse efter ändring genom rådets beslut 93/350/Euratom, EKSG, EEG, av den 8 juni 1993 (EGT nr L 144, 16.6.1993. s. 21) och 94/149/EKSG, EG av den 7 mars 1994 (EGT nr L 66, 10.3.1994, s. 29) och Anslutningsakten för Österrike, Finland och Sverige,

med beaktande av domstolens samtycke,

med beaktande av rådets enhälliga godkännande av den 6 juni 1995, och

med beaktande av följande:

Det är nödvändigt att genom särskilda rättegångsbestämmelser ta hänsyn till de specifika dragen i de tvister rörande intellektuell äganderätt som domstolens är behörig att pröva och avgöra särskilt enligt artikel 63 i rådets förordning (EG) nr 40/94, av den 20 december 1993, om gemenskapsvarumärke (EGT L 11 14.1.1994, s. 1), och artikel 73 i rådets förordning (EG) nr 2100/94 av den 27 juli 1994, om gemenskapens växtförädlarrätt (EGT nr L 227, 1.9.1994, s. 1).

Området för intellektuell äganderätt har den egenheten att röra tvister mellan enskilda parter, varför det finns särskild anledning att anta särskilda regler för intervenienternas processuella rättigheter samt för vilka språk de enskilda parterna använder under förfarandet vid förstainstansrätten under hänsynstagande till gemenskapens allmänna språkregler.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Europeiska gemenskapernas förstainstansrätts rättegångsregler, beslutade den 2 maj 1991 (EGT nr L 136, 30.5.1991, s. 1) och ändrade den 15 september 1994 (EGT nr L 249, 24.9.1994, s. 17) och den 17 februari 1995 (EGT nr L 44, 28.2.1995, s. 64), ändras enligt följande:

1. Efter artikel 129 införs följande avdelning:

"AVDELNING IV

OM TVISTER SOM RÖRANDE INTELLEKTUELL ÄGANDERÄTT

Artikel 130

§ 1

Med förbehåll för de särskilda bestämmelserna i detta avsnitt, skall bestämmelserna i denna förordning tillämpas då talan väcks mot byrån för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken, mönster och modeller) och mot Gemenskapens växtsortmyndighet (nedan kallad `myndigheten`) och som gäller tillämpningen av reglerna om intellektuell äganderätt.

§ 2

Bestämmelserna i denna avdelning skall inte tillämpas då talan väcks mot byrån utan att detta har föregåtts av ett förfarande i överinstans.

Artikel 131

§ 1

Ansökan skall skrivas på ett av de språk som anges i artikel 35.1 och som sökanden valt.

§ 2

Det språk på vilket ansökan är utformad blir rättegångsspråk om sökanden var enda part vid förhandlingarna i överinstansen eller om ingen annan part i dessa förhandlingar motsätter sig det inom en tidsfrist som bestäms av justitiesekreteraren (kanslichefen) sedan ansökan ingivits.

Om parterna i förhandlingarna i överinstansen inom denna tidsfrist informerar justitiesekreteraren (kanslichefen) om sitt samtycke till valet av något av de språk som avses i artikel 35.1 som rättegångsspråk, så blir detta språk rättegångsspråk vid förstainstansrätten.

Om någon, inom den tidsfrist som anges ovan, motsätter sig klagandens val av rättegångsspråk och i avsaknad av överenskommelse om detta mellan parterna i förhandlingarna i överinstansen, väljs det språk på vilket, den aktuella ansökan om registrering har ingivits till myndigheten till rättegångsspråk. Om rättens ordförande efter en motiverad begäran från en part och efter att ha hört övriga parter, konstaterar att användningen av detta språk inte skulle göra det möjligt för samtliga parter i förhandlingarna i överinstansen att följa förhandlingarna och att garantera deras möjligheter att utföra sin talan och att endast användandet av ett annat av de språk som nämns i artikel 35.1 gör det möjligt att åstadkomma en lösning på detta, kan han utse detta senare språk till rättegångsspråk. Rättens ordförande kan hänskjuta denna fråga till förstainstansrätten.

§ 3

Sökanden kan i inlagor och andra till förstainstansrätten ställda skrifter samt under det muntliga förfarandet använda sig av det språk han har valt i enlighet med paragraf 1 och övriga parter kan använda det språk de valt bland dem som nämns i artikel 35.1.

§ 4

Om rättegångsspråket med stöd av paragraf 2 ovan blir ett annat språk än det som ansökan är avfattad på, skall justitiesekreteraren (kanslichefen) se till att ansökan översätts till rättegångsspråket.

Varje part skall, inom en rimlig tidsfrist som justitiesekreteraren (kanslichefen) för detta ändamål fastställer, framlägga en översättning till rättegångsspråket av inlagor och andra skrifter än ansökan som han inlämnat på ett annat språk än rättegångsspråket genom tillämpning av bestämmelserna i paragraf 3 ovan. Översättningen, som har giltighet i enlighet med artikel 37, skall, av den part som inger den, intygas vara en riktig återgivning. Om översättningen inte inges innan tidsfristen löpt ut, utgår inlagan eller rättegångshandlingen i fråga ur akten.

Justitiesekreteraren (kanslichefen) skall se till att allt som sägs under det muntliga förfarandet översätts till rättegångsspråket, och om någon av parterna så kräver, till ett annat språk som han använder i enlighet med paragraf 3.

Artikel 132

§ 1

Utan att det påverkar artikel 44 skall ansökan innehålla namnen på samtliga parter i förhandlingarna i överinstansen och de adresser dessa angivit för meddelanden som skall tillsändas dem under den tid som förhandlingarna pågår.

Det avgörande från överinstansen som överklagas skall bifogas ansökan. Datum för när detta beslut meddelades klaganden skall anges.

§ 2

Om ansökan inte uppfyller kraven i paragraf 1, skall artikel 44.6 tillämpas.

Artikel 133

§ 1

Justitiesekreteraren (kanslichefen) skall informera myndigheten och alla parter i förhandlingarna i överinstansen om ansökans ingivande. Han verkställer delgivning av ansökan sedan rättegångsspråk valts i enlighet med bestämmelserna i artikel 131.2.

§ 2

Ansökan skall delges myndigheten i dess egenskap av svarande liksom andra rättegångsparter i överinstansen än sökanden. Denna delgivning skall göras på rättegångsspråket.

Delgivningen av ansökan med en part i förhandlingarna i överinstansen skall göras med rekommenderat brev med mottagningsbevis till den adress den berörda parten angivit för försändelse av meddelanden under den tid som förhandlingarna i överinstansen pågår.

§ 3

Så snart som delgivning av ansökan gjorts skall myndigheten till förstainstansrätten sända handlingarna för den i överinstansen pågående förhandlingen.

Artikel 134

§ 1

Alla parter i överinstansen utom sökanden kan delta i förhandlingarna vid förstainstansrätten i egenskap av intervenienter.

§ 2

De intervenienter som avses i paragraf 1 skall ha samma rättigheter vid förhandlingarna som parterna.

De kan stödja en parts yttrandet, avge yttranden och ange skäl som är självständiga i förhållande till parterna.

§ 3

En intervenient enligt paragraf 1 kan i sin svarsinlaga, som inlämnats i enlighet med artikel 135.1, avge yttranden om upphävande eller ändring av överinstansens beslut med avseende på en punkt som inte är omnämd i ansökan och anföra skäl som inte är nämnda i ansökan.

Om sökanden återkallar sin ansökan skall sådana yttranden eller skäl i intervenientens svarsinlaga lämnas utan avseende.

§ 4

Trots vad som sägs i artikel 122 kan tredskoförfarande inte tillämpas då en intervenient enligt paragraf 1 i denna artikel har svarat på ansökan på föreskrivet sätt och inom föreskriven tid.

Artikel 135

§ 1

Myndigheten och de intervenienter som avses i artikel 134 paragraf 1 kan inge svarsinlagor på ansökan inom två månader räknat från delgivningen av detta.

Artikel 46 skall tillämpas på dessa svarsinlagor.

§ 2

Förutom ansökan och svarsinlagorna kan såväl parterna som de intervenienter som avses i artikel 134.1 inlämna genmälen (repliker och dupliker) när rättens ordförande, efter en motiverad begäran som ingetts inom två veckor räknat från delgivningen av svarsinlagor eller genmälen (repliker och dupliker) inkommit, bedömer det vara nödvändigt och tillåter detta för att den berörda parten skall kunna försvara sin ståndpunkt.

Rättens ordförande fastställer tidsfristen för ingivandet av dessa inlagor.

§ 3

Utan att de påverkar vad som sägs ovan kan, i de fall som anges i artikel 134.3, de andra parterna inom två månader räknat från den tidpunkt då de delges svarsinlagan inge en inlaga som endast får utgöra svar på yttranden och skäl som för första gången lagts fram i en intervenients svarsinlaga. Denna tidsfrist kan förlängas av rättens ordförande efter motiverad begäran av den berörda parten.

§ 4

Parternas inlagor kan inte ändra föremålet för tvisten i överinstansen.

Artikel 136

§ 1

När talan mot ett avgörande från en överinstans bifalls, kan förstainstansrätten förordna att myndigheten endast skall stå för sina egna kostnader.

§ 2

Nödvändiga kostnader som parterna ådragit sig för förhandlingarna i överinstansen, samt kostnader som de ådragit sig för de i artikel 131 paragraf 4 andra stycket angivna översättningarna av inlagor och andra skrivelser till rättegångsspråket skall betraktas som ersättningsgilla kostnader.

Om översättningarna inte överensstämmer med originalen skall artikel 87.3 andra stycket tillämpas."

2. Artikel 130 blir till artikel 137.

Artikel 2

Dessa ändringar som är giltiga på de språk som anges i artikel 35.1 skall offentliggöras i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. De skall träda i kraft den första dagen i den andra månaden efter det att de har offentliggjorts.

Utfärdat i Luxemburg den 6 juli 1995.

Justitiesekreterare

H. JUNG

Ordförande

J. L. DA CRUZ VILAÇA