KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2018/1960

av den 10 december 2018

om en skyddsåtgärd som Sverige vidtagit i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/42/EG om förbud mot utsläppande på marknaden av en typ av kägelresningsmaskin och ett kit för påbyggnad till denna typ av maskin, som tillverkats av Brunswick Bowling & Billiards och om återkallande av maskiner som redan har släppts ut på marknaden

[delgivet med nr C(2018) 8253]

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/42/EG av den 17 maj 2006 om maskiner och om ändring av direktiv 95/16/EG (1), särskilt artikel 11.3 andra stycket, och

av följande skäl:

(1) Den 18 december 2013 underrättade Sverige kommissionen om sitt beslut av den 30 augusti 2013 att vidta en skyddsåtgärd för att förbjuda utsläppande på marknaden av kägelresningsmaskinen Brunswick GSX (nedan kallad kägelresningsmaskinen) och påbyggnadskittet ”Advanced Guards” (nedan kallat påbyggnadskittet) och för att återkalla produkterna från marknaden. Bägge produkterna har tillverkats av Brunswick Bowling & Billiards (nedan kallad tillverkaren).

(2) När det gäller återkallelse erbjöd Sverige tillverkaren möjlighet att antingen avhjälpa brister i operatörens arbetsmiljö, ta tillbaka kägelresningsmaskinen och påbyggnadskittet och ersätta dem med en annan felfri produkt av samma eller motsvarande slag eller ta tillbaka kägelresningsmaskinen och påbyggnadskittet och lämna ersättning för dem till innehavarna.

(3) De skäl som Sverige anför för skyddsåtgärden var att kägelresningsmaskinen och påbyggnadskittet inte uppfyllde vissa grundläggande hälso- och säkerhetskrav i bilaga I till direktiv 2006/42/EG och att vissa harmoniserade standarder hade tillämpats felaktigt.

(4) Efter att ha tagit emot Sveriges anmälan av skyddsåtgärden samrådde kommissionen med de berörda parterna för att höra deras åsikter. Kommissionen sände den 11 april 2014 en skrivelse till tillverkaren, som lämnade sina synpunkter den 24 juni 2014. Kommissionen sammanträffade med tillverkaren den 24 september 2014 och den 24 maj 2016. Tillverkaren lämnade ytterligare förklaringar till kommissionen den 6 december 2016. Kommissionen hade också flera informationsutbyten med den ansvariga svenska myndigheten, Arbetsmiljöverket (utbyte av e-brev och diskussioner i arbetsgruppen för maskiner och arbetsgruppen för marknadskontroll av maskiner).

(5) Sverige uppgav att de svenska myndigheterna innan skyddsåtgärden vidtogs hade kontaktat tillverkaren flera gånger för att förklara bristerna i kägelresningsmaskinen och påbyggnadskittet som behövde åtgärdas för att uppfylla kraven i direktiv 2006/42/EG. Eftersom endast hälften av bristerna hade åtgärdats efter flera års diskussioner, ansåg Sverige det dock nödvändigt att åberopa skyddsklausulen. De svenska myndigheterna gjorde gällande att åtgärden överensstämde med proportionalitetsprincipen i artikel 18 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 765/2008 (2). På grundval av den principen och med tanke på riskernas allvar och kostnaderna för återkallande, var vissa av de åtgärder som krävdes för att åtgärda brister i nya kägelresningsmaskiner och påbyggnadskit inte nödvändiga vid återkallande av befintliga kägelresningsmaskiner och påbyggnadskit. Detta gäller närmare bestämt montering i kontrollpanelen av tre separata lampor som anger olika driftslägen, breddning av tillträdesleder mellan maskiner som även används som arbetsplattformar samt överblick över riskområdet.

(6) Sverige underrättade 2015 kommissionen om att tillverkaren åtgärdat de brister som anges i skyddsåtgärden i fråga om kägelresningsmaskinen och påbyggnadskittet endast i bowlinghallen i Gustavsberg.

(7) Förutom dessa samråd beställde kommissionen en oberoende studie (3) (nedan kallad studien) för att bedöma huruvida kägelresningsmaskinen och påbyggnadskittet uppfyllde de grundläggande hälso- och säkerhetskraven i bilaga I till direktiv 2006/42/EG vid den tidpunkt då Sverige vidtog skyddsåtgärden. För studien har oberoende experter inspekterat kägelresningsmaskinen med påbyggnadskittet monterat i Gustavsberg, träffat de svenska myndigheterna och träffat tillverkarens vice vd med ansvar för marknadsföring och teknik.

(8) De berörda parterna har fått lämna synpunkter på kommissionens studie. Tillverkarens synpunkter påverkar inte slutsatserna i studien, eftersom de avser överensstämmelse av kägelresningsmaskinen och påbyggnadskittet som installerats i Gustavsberg efter det att Sverige anmälde skyddsåtgärden till kommissionen.

(9) Vad gäller de grundläggande hälso- och säkerhetskraven som Sverige åberopar ska manöverdonen enligt krav 1.2.2 om manöverdon vara klart synliga och placerade så att maskinen kan handhas säkert, medan information och varningar enligt krav 1.7.1 om information och varningar på maskinen ska vara avfattade på det unionsspråk som fastställs av den medlemsstat där maskinen släpps ut på marknaden. Härvidlag uppgav Sverige att en av knapparna på maskinens manöverpanel saknade märkning och att texten på manöverpanelen var på engelska, fastän det officiella språket i den medlemsstat där maskinen släpps ut på marknaden är svenska. Vidare visade tre separata lampor olika drifttillstånd. Färgerna i dessa lampor var placerade i olika ordning på olika maskiner, och kunde därför missförstås. Nödstoppsskylten satt upp och ned. Tillverkaren anförde beträffande lamporna på manöverpanelen att det kunde uppstå mindre förvirring. Vad gäller klar synlighet och märkning av manöverdon medgav tillverkaren att det förelåg en del skillnader mellan själva maskinerna, märkningarna och bruksanvisningarna. Dessutom gjorde tillverkaren gällande att eftersom märkningen inte påverkar säkerheten måste den inte översättas. Dessutom ska enligt krav 1.2.2 manöverdonen vara konstruerade så att maskinen inte kan startas så länge som någon befinner sig i riskområdet. Enligt Sverige kunde maskinen startas om även om operatören inte har någon överblick över riskområdet, vilket medför en risk för att någon befinner sig i riskområdet. Tillverkaren instämde inte i Sveriges åsikt om operatörens dåliga överblick från manöverplatsen, anförde att inga säkerhetsincidenter rapporterats och hänvisade till andra medlemsstaters slutsatser att ”sikten, om än inte perfekt, var tillräcklig förutsatt att operatören iakttar rimlig och förväntad försiktighet vid start av maskinerna”. Kommissionen anser dock att risken inte åtgärdas genom att man förlitar sig på operatörens förväntade försiktighet när maskinen startas, eftersom den kvarstående avsaknaden av överblick över riskområdet hindrar operatören från att kontrollera om det finns någon i riskområdet. Mot bakgrund av ovanstående argument och med beaktande av den studie som bekräftar dessa argument, kan det således konstateras att de grundläggande hälso- och säkerhetskraven i avsnitten 1.2.2 och 1.7.1 i bilaga I till direktiv 2006/42/EG inte är uppfyllda i fråga om kägelresningsmaskinen och påbyggnadskittet.

(10) Kraven 1.1.6 om ergonomi, 1.6.1 om underhåll av maskiner och 1.6.2 om tillträde till manöverplats och serviceställen, innebär att maskinen ska vara utformad och konstruerad så att operatörens arbete underlättas och så att han eller hon kan arbeta på ett tryggt och säkert sätt, utanför riskområdena. I detta avseende anförde Sverige att tillträdesleder och arbetsplattformar på den aktuella kägelresningsmaskinen inte uppfyllde dessa grundläggande hälso- och säkerhetskrav, eftersom den tillträdesled mellan maskinerna som även skulle användas som arbetsplattform uppmättes till endast 190 mm. I vissa fall uppmanades personalen att balansera på smala plåtkanter. Denna arbetsmiljö medför att risken för fall ned i maskinen blir onödigt stor. Dessutom slutade tillträdesleden mellan dessa maskiner abrupt vid maskinens framkant med en fallrisk på cirka 1 000 mm. I EG-försäkran om överensstämmelse hänvisade tillverkaren till den harmoniserade standarden EN ISO 14122-2: 2001, men lämnade inte i tillverkningsdokumentationen någon koppling mellan hänvisningarna till harmoniserade standarder och de respektive säkerhetskraven enligt bilaga VII till direktiv 2006/42/EG. Trots denna underlåtenhet av tillverkaren såg Sverige vilka säkerhetskrav som hänvisningen till den harmoniserade standarden kunde ha avsett. Närmare bestämt fann Sverige att hänvisningen till den harmoniserade standarden avsåg kraven i avsnitten 1.1.6, 1.6.1 och 1.6.2 i bilaga I till direktiv 2006/42/EG. I den harmoniserade standarden EN ISO 14122-2001:2 fastställs tekniska säkerhetskrav för permanenta konstruktioner för tillträde till maskiner, särskilt för arbetsplattformar och tillträdesleder på maskiner. Sverige uppgav att även om standarden i fråga kräver en bredd på 500 mm, var tillträdesleden på den aktuella kägelresningsmaskinen 190 mm bred. Som svar på detta uppgav tillverkaren att den smala tillträdesleden på 190 mm ansågs vara en säker och lämplig bredd med tanke på den avsedda och förväntade användningen, hur ofta leden skulle användas och teknikens ståndpunkt för klotreturområdet, även om standarden EN ISO 14122-2: 2001 inte tillämpades fullständigt. Det innebär att även om tillverkaren hänvisade till denna standard i försäkran om överensstämmelse, tillämpades standarden inte. När det gäller risken för fall från kägelresningsmaskinens framkant ansåg tillverkaren att den alternativa plattform för en enklare tillträde till frontplattformen, som Sverige begärt, inte behövdes eftersom man mycket sällan behöver tillträde till kägelresningsmaskinens framkant med tanke på konstruktionen av befintliga maskiner, där tillträdet företrädesvis sker från baksidan. Kommissionen anser att risken för skada vid tillträde till kägelresningsmaskinen (genom fall eller dålig balans) på grund av den smala tillträdesleden mellan maskinerna eller det abrupta slutet på maskinens framkant på 1 000 mm inte kan bortförklaras med att tillträdet sker sällan eller att det är omöjligt att införa en bättre lösning. Mot bakgrund av ovanstående argument och med beaktande av den studie som bekräftar dessa argument, kan det således konstateras att de grundläggande hälso- och säkerhetskraven i avsnitten 1.1.6, 1.6.1 och 1.6.2 i bilaga I till direktiv 2006/42/EG inte är uppfyllda i fråga om kägelresningsmaskinen.

(11) När det gäller säkerhetskraven i avsnitten 1.3.8 och 1.4 i bilaga I till direktiv 2006/42/EG anförde Sverige att skärmarna mellan kägelresningsmaskinerna måste vara tillräckligt höga för att hindra att arbetstagarna kommer i kontakt med farliga rörliga delar av maskinen bredvid som är i gång. Avskärmningen måste täcka hela sidan av maskinen, dvs. ända fram till maskinburens framsida. Det gallerskydd som monterats mellan kägelresningsmaskinerna var vid vissa arbetsplatser bara 500 mm högt och saknades helt vid vissa områden där arbetstagare utför arbete. Detta medförde en risk för fall ned i den angränsande maskinen. Gallerskyddet uppfyller därför inte krav 1.3.8 om val av skydd mot risker som orsakas av rörliga delar. I EG-försäkran om överensstämmelse hänvisade tillverkaren till den harmoniserade standarden EN ISO 13857:2008, men lämnade inte i tillverkningsdokumentationen någon koppling mellan hänvisningarna till harmoniserade standarder och de respektive säkerhetskraven enligt bilaga VII till direktiv 2006/42/EG. Trots denna underlåtenhet av tillverkaren såg Sverige vilka säkerhetskrav som hänvisningen till den harmoniserade standarden kunde ha avsett. Närmare bestämt fann Sverige att hänvisningen till den harmoniserade standarden avsåg kraven i avsnitt 1.3.8 i bilaga I till direktiv 2006/42/EG. I den harmoniserade standarden EN ISO 13857:2008 anges tekniska krav på säkerhetsavstånd i maskiner för att hindra att armar och ben når in i riskområden. Sverige anför denna standard som ett ytterligare belägg för att tillverkaren inte uppfyller krav 1.3.8. Trots att standarden omnämns i försäkran om överensstämmelse, åberopade inte tillverkaren standarden för att visa produktens överensstämmelse med direktivet när man förklarade sig inför de svenska myndigheterna. I stället uppgav tillverkaren att det gallerskydd på 500 mm som monterats mellan maskinerna var utformat för att tillhandahålla maximalt skydd och samtidigt fungera med vanliga krav på takhöjder i hela Europa. Ett högre gallerskydd skulle ge något extra säkerhet, men denna extra säkerhet skulle försvagas om taket hindrar montering av skyddet eller om skyddet felaktigt ändras för att passa under taket. Enligt kommissionens åsikt är en höjd på 500 mm på skyddsgallret på kägelresningsmaskinen på grund av begränsad takhöjd inte en förklaring till varför skydd saknades helt på vissa arbetsplatser, och åtgärdar heller inte risken för fall ned i den angränsande maskinen. Mot bakgrund av ovanstående argument och med beaktande av den studie som bekräftar dessa argument, kan det således konstateras att de grundläggande hälso- och säkerhetskraven i avsnitt 1.3.8 i bilaga I till direktiv 2006/42/EG inte är uppfyllda i fråga om kägelresningsmaskinen och påbyggnadskittet. När det gäller kägelresningsmaskinen förklarade Sverige dessutom att de mindre dörrarna på maskinburen är öppningsbara men saknar en förregling som stoppar maskinen om dörrarna öppnas. I EG-försäkran om överensstämmelse hänvisade tillverkaren till den harmoniserade standarden EN 953:1998, men lämnade inte i tillverkningsdokumentationen någon koppling mellan hänvisningarna till harmoniserade standarder och de respektive säkerhetskraven enligt bilaga VII till direktiv 2006/42/EG. Trots denna underlåtenhet av tillverkaren såg Sverige vilka säkerhetskrav som hänvisningen till den harmoniserade standarden kunde ha avsett. Närmare bestämt fann Sverige att hänvisningen till den harmoniserade standarden avsåg kraven i avsnitten 1.3.8 och 1.4 i bilaga I till direktiv 2006/42/EG. I den harmoniserade standarden EN 953:1997+A1:2009 fastställs tekniska säkerhetskrav på maskinskydd och allmänna krav för konstruktion och tillverkning av fasta och öppningsbara skydd. Sverige anför denna standard som ett ytterligare belägg för att tillverkaren inte uppfyller kraven 1.3.8 och 1.4. I detta avseende förklarade tillverkaren att den omständigheten att maskinburen innehöll en andra, mindre dörr till varje cell utan förregling som stoppar maskinen inte strider mot direktiv 2006/42/EG, eftersom tillträde till de bakre sektionsskydden behövdes mycket sällan och de fasta skydden gav tillräcklig säkerhet i detta fall. Tillverkaren angav att av denna anledning och enligt EN 953 valdes ett fast skydd. Avsaknaden av förregling nämndes inte. Kommissionen anser att den risk som orsakas av rörliga delar inte åtgärdats, eftersom förreglingen inte stoppar maskinen när arbetstagaren närmar sig den. Mot bakgrund av ovanstående argument och med beaktande av den studie som bekräftar dessa argument, kan det således konstateras att de grundläggande hälso- och säkerhetskraven i avsnitten 1.3.8 och 1.4 i bilaga I till direktiv 2006/42/EG inte är uppfyllda i fråga om kägelresningsmaskinen. Sverige uppgav också att skyddshuven över klotreturmekanismen inte uppfyllde de grundläggande hälso- och säkerhetskraven på fasta skydd i avsnitt 1.4.2.1 i bilaga I till direktiv 2006/42/EG, eftersom den inte var fastsatt alls och inte uppfyllde kraven på förreglande skydd i avsnitt 1.4.2.2 i bilaga I till direktiv 2006/42/EG eftersom det inte fanns någon förregling. Sverige hänvisade också i detta fall till EN 953:1997+A1:2009 för att förstärka sitt argument att tillverkaren inte följde säkerhetskraven 1.4.2.1 och 1.4.2.2. Tillverkaren uppgav dock att tillträde till områden innanför skyddshuven för klotreturen behövdes betydligt mer sällan än en gång per skift, och begränsade sin förklaring till att säga att ett fast skydd rekommenderades i standarderna. Enligt tillverkarens uppfattning var det inte nödvändigt att vidta de åtgärder som Sverige krävde. Kommissionen anser att de risker som orsakas av rörliga delar inte åtgärdats i fråga om skyddshuven för klotreturen, eftersom de fasta skydden inte var fästade och det dessutom saknades förregling. Mot bakgrund av ovanstående argument och med beaktande av den studie som bekräftar dessa argument, kan det således konstateras att de grundläggande hälso- och säkerhetskraven i avsnitten 1.4.2.1 och 1.4.2.2 i bilaga I till direktiv 2006/42/EG inte är uppfyllda i fråga om kägelresningsmaskinen.

(12) När det gäller hälso- och säkerhetskraven i avsnitten 1.7.4, 1.7.4.1 och 1.7.4.2 om bruksanvisning meddelade Sverige att en bild klistrad på kägelresningsmaskinen och påbyggnadskittet skulle visa var skydden fanns, men inte överensstämde verkligheten. När det gäller bruksanvisningen uppgav Sverige att det inte fanns någon bruksanvisning som överensstämde med den levererade maskinen och som täckte de arbetsmoment som ska göras. När det gäller avsaknaden av bruksanvisning anförde tillverkaren att översatta bruksanvisningar levererades med maskinerna, så det kunde tänkas att bruksanvisningarna hade tappats bort i den inspekterade bowlinghallen. Märkningar som inte påverkade säkerheten hade inte översatts. De märkningar och bruksanvisningar för maskinen som inspektörerna iakttagit överensstämde kanske inte med maskinen eftersom tillverkaren rättat sig efter särskilda krav från regionala inspektörer och på grund av tidsfristen för att anpassa sig till sådana krav. Mot bakgrund av ovanstående argument och med beaktande av den studie som bekräftar dessa argument anser kommissionen därför att de grundläggande hälso- och säkerhetskraven i avsnitten 1.7.4, 1.7.4.1 och 1.7.4.2 i bilaga I till direktiv 2006/42/EG inte är uppfyllda i fråga om kägelresningsmaskinen och påbyggnadskittet.

(13) Enligt kravet i avsnitt 1.1.2 i bilaga I till direktiv 2006/42/EG om principer för integration av säkerheten ska en maskin vara konstruerad och tillverkad så att den inte medför någon risk för personer när maskinen används under omständigheter som förutsetts och även med beaktande av rimligen förutsebar felaktig användning. Sverige angav att montagefästena för säkerhetsförreglingarna var fästa med vanliga skruvar, som är lätta att avlägsna med standardverktyg, vilket strider mot principen om integration av säkerheten. Detta innebär en förutsebar risk för felanvändning för att kringgå fästena i stället för att använda de förreglade dörrarna. Tillverkaren uppgav att syftet var att de förreglade dörrarna gav rimligt tillträde som minskar operatörens motivation att kringgå förreglingarna vid omfattande underhåll. Vanliga skruvar skulle minska risken för permanenta skador på skydden eller permanent avlägsnande av skydden. Sverige förklarade vidare att fasta skydd var monterade med snabbkopplingar, vilket innebär en risk för att någon öppnar det fasta skyddet och använder det för tillträde i stället för att använda den förreglade dörren. Sverige tillade att om riskbedömningen visar att det bör finnas ett fast skydd, får det inte vara konstruerat så att det är ett attraktivt alternativ för tillträde till maskinen att öppna det fasta skyddet i stället för att gå in genom den förreglade dörren. Tillverkaren motiverade användningen av snabbkopplingar med behovet av att minska arbetstagarnas motivation att kringgå de fasta skydden. I EG-försäkran om överensstämmelse hänvisade tillverkaren till den harmoniserade standarden EN 1088:1995+A1:2007, men lämnade inte i tillverkningsdokumentationen någon koppling mellan hänvisningen till den harmoniserade standarden och de respektive säkerhetskraven enligt bilaga VII till direktiv 2006/42/EG. Trots det fann Sverige att hänvisningen till den harmoniserade standarden avsåg kraven i avsnitt 1.1.2 i bilaga I till direktiv 2006/42/EG. I den harmoniserade standarden EN 1088+A2: 2008 fastställs tekniska säkerhetskrav på maskiner med förregling och principer för utformning och urval. Sverige anför denna standard som ett ytterligare belägg för att tillverkaren inte uppfyller krav 1.1.2. Tillverkaren angav att det i avsnitt 5.7.1 anmärkning 4 i standarden står att man för att undvika kringgående på ett rimligen förutsebart sätt måste ta hänsyn till den särskilda tillämpningens egenskaper och därför utgå från riskbedömningen. Enligt tillverkaren ger de förreglade dörrarna rimligt tillträde som minskar operatörens motivation att kringgå förreglingarna. Kommissionen anser att montagefästena och de fasta skydden lätt kan avlägsnas med standardverktyg, vilket innebar en rimligen förutsebar felaktig användning av maskinen, genom att de förreglade dörrarna kringgås. Mot bakgrund av ovanstående argument och med beaktande av den studie som bekräftar dessa argument, kan det således konstateras att det grundläggande hälso- och säkerhetskravet om principer för integration av säkerheten i avsnitt 1.1.2 i bilaga I till direktiv 2006/42/EG inte är uppfyllt i fråga om kägelresningsmaskinen och påbyggnadskittet.

(14) Sveriges motivering av skyddsåtgärden, den oberoende studie som bekräftar Sveriges slutsatser samt tillverkarens synpunkter bekräftar att kägelresningsmaskinen inte uppfyllde de grundläggande hälso- och säkerhetskraven i avsnitten 1.1.2, 1.1.6, 1.2.2, 1.3.8, 1.4, 1.6.1, 1.6.2, 1.7.1, 1.7.4, 1.7.4.1 och 1.7.4.2 i bilaga I till direktiv 2006/42/EG och att påbyggnadskittet inte uppfyllde de grundläggande hälso- och säkerhetskraven i avsnitten 1.1.2, 1.2.2, 1.3.8, 1.4, 1.7.1, 1.7.4, 1.7.4.1 och 1.7.4.2 vid den tidpunkt då Sverige anmälde åtgärderna till kommissionen i december 2013. Dessa brister kan sannolikt sätta människors hälsa och säkerhet i fara. Därför bör de skyddsåtgärder som vidtagits av Sverige betraktas som motiverade.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1 De åtgärder som Sverige vidtagit, för att förbjuda utsläppande på marknaden av kägelresningsmaskinen Brunswick GSX och påbyggnadskittet till den, ”Advanced Guards”, och ålägga tillverkaren att dra tillbaka de maskiner som redan har släppts ut på marknaden, är motiverade.

Artikel 2 Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 10 december 2018. På kommissionens vägnar Elżbieta BIEŃKOWSKA Ledamot av kommissionen

(1) EUT L 157, 9.6.2006, s. 24.

(2) Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 765/2008 av den 9 juli 2008 om krav för ackreditering och marknadskontroll i samband med saluföring av produkter och upphävande av förordning (EEG) nr 339/93 (EUT L 218, 13.8.2008, s. 30).

(3) Överensstämmelserapporten Compliance of pinsetters with the Machinery Directive, 8 maj 2017.