RÅDETS BESLUT av den 30 mars 1998 om principerna, prioriteringarna, de mellanliggande målen och villkoren i anslutningspartnerskapet med Republiken Estland (98/264/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättande av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 622/98 av den 16 mars 1998 om stöd till ansökarstaterna inom ramen för föranslutningsstrategin och särskilt om upprättande av anslutningspartnerskap (1), särskilt artikel 2 i denna,

med beaktande av kommissionens förslag, och

med beaktande av följande:

Europeiska rådet uttalade vid sitt möte i Luxemburg att anslutningspartnerskap är ett nytt instrument som utgör kärnan i den förstärkta strategin inför anslutningen.

Enligt förordning (EG) nr 622/98 skall rådet med kvalificerad majoritet och på förslag av kommissionen besluta om de principer, prioriteringar, mellanliggande mål och villkor som ingår i de enskilda anslutningspartnerskapen, så som de kommer att föreläggas varje kandidatland, samt om efterföljande betydande anpassningar som är tillämpliga på dem.

Gemenskapens stöd är villkorat av att väsentliga faktorer uppfylls, och särskilt av att åtagandena i Europaavtalen respekteras och av att det sker framsteg i uppfyllandet av Köpenhamnskriterierna. Om en väsentlig faktor saknas får rådet, genom beslut med kvalificerad majoritet på förslag från kommissionen, vidta lämpliga åtgärder avseende allt stöd inför anslutningen.

Europeiska rådet i Luxemburg beslutade att genomförandet av anslutningspartnerskapet och framstegen med att anta gemenskapens regelverk kommer att granskas inom Europaavtalsorganen.

I kommissionens yttrande gavs en objektiv analys av Republiken Estlands förberedelser för medlemsskap och det fastställdes ett antal prioriterade områden där ytterligare insatser bör göras.

För att förbereda medlemsskap bör Republiken Estland inrätta ett nationellt program för antagande av gemenskapens regelverk. I detta program bör en tidsplan anges för att uppnå de prioriteringar och mellanliggande mål som fastställs i anslutningspartnerskapet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I enlighet med artikel 2 i förordning (EG) nr 622/98 skall de principer, prioriteringar, mellanliggande mål och villkor som ingår i Republiken Estlands anslutningspartnerskap anges i bilagan till denna förordning, vilken utgör en integrerande del av detta beslut.

Artikel 2

Genomförandet av anslutningspartnerskapet skall granskas inom Europaavtalsorganen och rådets lämpliga organ till vilka kommissionen regelbundet skall rapportera.

Artikel 3

Detta beslut skall träda i kraft den tredje dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 30 mars 1998.

På rådets vägnar

M. BECKETT

Ordförande

(1) EGT L 85, 20.3.1998, s. 1.

BILAGA

ESTLAND

1. Mål

Syftet med anslutningspartnerskapet är att inom en och samma ram fastställa de prioriterade verksamhetsområden som anges i kommissionens yttrande om Estlands ansökan om medlemskap i Europeiska unionen, de finansiella medlen för att hjälpa Estland att förverkliga dessa prioriteringar samt villkoren för detta stöd. Anslutningspartnerskapet kommer att utgöra en ram för ett antal politiska instrument som kommer att användas för att hjälpa kandidatländerna att förbereda sig för medlemskap. Hit hör bland annat det nationella program för antagandet av gemenskapens regelverk som skall antas av Estland, den gemensamma utvärderingen av prioriteringarna i den ekonomiska politiken, pakten mot organiserad brottslighet och vägledningen till den inre marknaden. Dessa instrument är alla olika och kommer att utarbetas och genomföras på olika sätt. De kommer inte att utgöra en integrerande del av detta partnerskap men de prioriteringar de innehåller kommer att vara förenliga med partnerskapet.

2. Principer

De viktigaste prioriterade områden som fastställts för varje kandidatland rör landets förmåga att uppfylla Köpenhamnskriterierna, enligt vilka det för medlemskap krävs följande:

- Kandidatlandet skall ha stabila institutioner som garanterar demokrati, rättssäkerhet, mänskliga rättigheter samt respekt för och skydd av minoriteter.

- En fungerande marknadsekonomi liksom kapacitet att hantera det konkurrenstryck och de marknadskrafter som råder inom unionen.

- Kandidatlandet skall ha förmåga att uppfylla de skyldigheter som följer av medlemskapet, inbegripet att ansluta sig till den politiska, ekonomiska och monetära unionens mål.

Vid sitt möte i Madrid underströk Europeiska rådet att kandidatländerna måste anpassa sina administrativa strukturer för att kunna tillämpa gemenskapspolitiken på ett friktionsfritt sätt efter anslutningen. Vid sitt möte i Luxemburg framhöll Europeiska rådet att införlivandet av gemenskapens regelverk med lagstiftningen är nödvändig, men inte i sig tillräcklig. Det är nödvändigt att tillse att regelverket verkligen tillämpas.

3. Prioriteringar och mellanliggande mål

Av kommissionens yttranden och rådets behandling av dessa har framgått hur stora ansträngningar kandidatländerna måste göra på vissa områden för att förbereda sig för anslutningen. Det har också bedömts att inget kandidatland för närvarande helt uppfyller Köpenhamnskriterierna. Denna situation kommer att göra det nödvändigt att fastställa olika etapper med prioriteringar med angivande, för varje prioritering, av bestämda mål vilka skall fastställas i samarbete med de berörda länderna. Uppnåendet av dessa mål kommer att påverka vilken grad av bistånd som beviljas, hur förhandlingarna med vissa länder utvecklas och inledandet av förhandlingar med andra länder. Prioriteringarna och mellanliggande mål har delats upp i två grupper, de på kort sikt och de på lång sikt. Som kortsiktiga betecknas de prioriteringar och mellanliggande mål som Estland realistiskt sett kan förväntas uppnå dem under 1998 eller beträffande vilka Estland i vart fall kan förväntas göra betydande framsteg inom samma frist. Med hänsyn till den korta tidsfristen och den administrativa kapacitet som fordras för att genomföra dem har endast ett mindre antal prioriteringar fastställts på kort sikt. Prioriteringarna under medellång sikt förväntas ta över ett år att uppnå, även om arbetet med dem kan och bör inledas under 1998.

Estland kommer att uppmanas att till slutet av mars utarbeta ett nationellt program för antagandet av gemenskapens regelverk som bör innehålla en tidsplan för genomförandet av dessa prioriteringar och mellanliggande mål och, i de fall det är möjligt och relevant, uppgift om behovet av personella och finansiella resurser.

Av anslutningspartnerskapet kommer att framgå att Estland måste ta itu med alla de frågeställningar som tas upp i yttrandet. Det kommer också att framhållas att det inte är tillräckligt att genomföra gemenskapens regelverk; det är dessutom nödvändigt att se till att regelverket faktiskt tillämpas i enlighet med de standarder som gäller inom unionen. På alla de områden som är förtecknade nedan krävs trovärdigt och effektivt genomförande av gemenskapens regelverk.

Med ledning av kommissionens yttrande och rådets behandling av detta har följande prioriteringar och mellanliggande mål, på kort respektive medellång sikt, fastställts för Estland.

3.1 Prioriteringar på kort sikt (1998)

Politiska kriterier: Åtgärder för att underlätta naturalisationsförfarandet och integrera icke-medborgare bättre, inbegripet statslösa barn. Bättre utbildning i estniska språket för icke-estnisktalande.

Ekonomiska reformer: Fastställande av prioriteringar på medellång sikt inom den ekonomiska politiken och gemensam bedömning inom ramen för Europaavtalet, särskilt i syfte att upprätthålla de senaste årens höga tillväxttakt parallellt med att inflationen minskas och det inhemska sparandet ökas, påskyndande av markreformen med sikte på ökat privat ägande och införande av central lagstiftning med anknytning till en pensionsreform.

Förstärkning av den institutionella och administrativa kapaciteten: Särskilt vad gäller reglerande och övervakande organ och utveckling av en heltäckande nationell utbildningsstrategi för statstjänstemän, utveckling av en strategi och en tidsplan för att konsolidera de olika tillsynsorganen inom finanssektorn, förstärkning av den interna finansiella kontrollen, förstärkning av de fytosanitära och veterinärmedicinska förvaltningarna, särskilt vad gäller resurserna vid de yttre gränserna; institutionell förstärkning på miljöområdet och påbörjande av arbetet med att upprätta de strukturer som krävs för regional- och strukturpolitiken.

Den inre marknaden: Detta omfattar ytterligare anpassning på områdena offentlig upphandling, intellektuell och industriell äganderätt, finansiella tjänster, beskattning, teknisk lagstiftning och konkurrens (särskilt öppenheten med avseende på statligt stöd). Antagande av en ny konkurrenslag som omfattar såväl konkurrensbegränsande samverkan som statligt stöd, förstärkning av myndigheten som utövar tillsyn över statligt stöd och upprättande av en första förteckning över statligt stöd.

Rättsliga och inrikes frågor: Detta omfattar särskilt ytterligare ansträngningar för att vidta åtgärder för att bekämpa korruption och organiserad brottslighet och fortsatt reformeringen av rättsväsendet.

Miljö: Fortsatt införlivande av ramlagstiftning, upprättande av detaljerade tillnärmningsprogram och genomförandestrategier rörande enskilda rättsakter. Planering och inledande av genomförandet av dessa program och strategier.

3.2 Prioriteringar på medellång sikt

Politiska kriterier: Fortsatt integrering av icke-medborgare genom förstärkning av undervisningen i estniska för rysktalande i primär- och sekundärundervisningen och genom vuxenutbildning samt genom ytterligare åtgärder för att påskynda naturalisationsförfarandet.

Ekonomisk politik: Regelbunden översyn av den gemensamma bedömningen inom ramen för Europaavtalen av prioriteringarna i den ekonomiska politiken, med fokus på uppfyllande av Köpenhamnskriterierna för medlemskap i unionen och gemenskapens regelverk rörande ekonomisk och monetär politik (samordning av den ekonomiska politiken, framläggande av konvergensprogram, undvikande av alltför stora underskott). Estland förväntas inte införa euron omedelbart vid anslutningen, men förväntas dock föra en politik som syftar till faktisk konvergens i överensstämmelse med unionens mål beträffande ekonomisk och social sammanhållning och till nominell konvergens som är förenlig med slutmålet, införandet av euron.

Förstärkning av den institutionella och administrativa kapaciteten: Förstärkningen skall ske på central och lokal nivå för att garantera en effektiv förvaltning av den offentliga sektorn. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt budgetprocessen, intern finansiell kontroll, statistik, miljö och jordbruk. Förbättring av rättsväsendets sätt att fungera, utbildning i gemenskapsrätt och dess tillämpning för tjänstemän inom rättsväsendet, förstärkning av institutioner med ansvar för rättsliga och inrikes frågor (för att se till att de får tillräcklig och välutbildad personal, särskilt poliser, gränsvakter samt personal i ministerier och domstolar), reformer av tull- och skatteförvaltningarna för att se till att de är redo att tillämpa gemenskapens regelverk. Förstärkning av förvaltningarna med ansvar för livsmedelskontroll.

Den inre marknaden: Detta omfattar anpassning, särskilt vad gäller offentlig upphandling, finansiella tjänster (regler för banksektorn och försäkringssektorn), intellektuell och industriell äganderätt, statligt stöd, dataskydd samt förstärkning av de organ som fastställer bestämmelser för handeln med värdepapper, den audiovisuella sektorn och indirekt beskattning. Förbättring av strukturer för standardisering och bedömning av överensstämmelse, anpassning av den tekniska lagstiftningen om industriprodukter samt upprättande av ett system för marknadsövervakning. Slutförande av anpassningen och effektiv tillämpning av konkurrenslagstiftningen och förstärkning av konkurrensmyndigheterna, främjande av företagsutveckling, inbegripet små och medelstora företag, anpassning till gemenskapens regelverk rörande telekommunikation, konsumentskydd och den inre marknaden för energi.

Rättsliga och inrikes frågor: Ratificering och tillämpning av de internationella instrument som är relevanta för gemenskapens regelverk, förbättring av gränsförvaltningen, särskilt vid östgränsen, genomförande av invandringspolitiken och av reformer av asylförfarandet, anpassning till unionens viseringspolitik och slutförande av anpassningen till internationella konventioner och förstärkt kamp mot den organiserade brottsligheten, särskilt med sikte på Schengen-regelverket.

Jordbruk: Detta omfattar bland annat anpassning till gemenskapens regelverk på jordbruksområdet (inbegripet veterinärmedicinska och fytosanitära frågor, särskilt vad gäller kontrollen vid yttre gränser), beaktande av jordbrukets miljöaspekter och den biologiska mångfalden, slutförande av processen för återbördande och registrering av land. Utveckling av kapaciteten att genomföra och säkerställa efterlevnaden av den gemensamma jordbrukspolitiken, särskilt de grundläggande förvaltningsmekanismerna och administrativa strukturerna för övervakning av jordbruksmarknaderna och genomförande av strukturåtgärder och åtgärder för utveckling av landsbygden, antagande och genomförande av veterinärmedicinska och fytosanitära krav, förbättring av vissa inrättningar för beredning av livsmedel och av anläggningar för provtagning och diagnosticering samt omstrukturering av jordbrukets livsmedelsindustri.

Fiske: utveckling av förmågan att genomföra och säkerställa efterlevnaden av den gemensamma fiskeripolitiken.

Transport: Ytterligare insatser för anpassning till gemenskapens regelverk, särskilt beträffande vägtransport (tillträde till marknaden, säkerhetsregler), sjötransport (säkerhet) och järnvägstransport samt för att tillhandahålla nödvändiga investeringar i transportinfrastruktur, särskilt för en utbyggnad av de transeuropeiska näten.

Sysselsättning och sociala frågor: Utveckling av lämpliga arbetsmarknadsstrukturer och gemensam översyn av sysselsättningspolitiken som förberedelse för deltagande i samordningen inom unionen, anpassning av arbetslagstiftningen och av lagstiftningen rörande hälsa och säkerhet i arbetet och utveckling av strukturerna för säkerställande av efterlevnaden, särskilt ett tidigt antagande av ramdirektivet om hälsa och säkerhet i arbetet, säkerställande av efterlevnaden av lika möjligheter för kvinnor och män, ytterligare utveckling av en aktiv och oberoende dialog mellan arbetsmarknadens parter, ytterligare utveckling av det sociala skyddet och vidtagande av åtgärder för att få folkhälsostandarderna i linje med unionens normer.

Miljö: Detta omfattar utveckling av strukturer och kapacitet för övervakning och genomförandekontroll, fortgående planering och genomförande av tillnärmningsprogram rörande enskilda rättsakter. Särskild vikt bör läggas vid luftföroreningar och områdena vatten och avfall, inbegripet radioaktivt avfall. Miljöskyddskraven och behovet av en hållbar utveckling måste integreras i fastställandet och genomförandet av nationell politik.

Regionalpolitik och sammanhållning: Vidare utveckling av en rättslig och administrativ ram samt en budgetram för en nationell politik som syftar till att på ett integrerat sätt utjämna de regionala skillnaderna, med sikte på deltagande i unionens strukturprogram efter anslutningen.

4. Programplanering

Anslagen från Phare för perioden 1995 1997 uppgick till sammanlagt 90 miljoner ecu. Förutsatt att Phare-budgeten för den kvarvarande perioden godkänns kommer kommissionen att bekräfta anslagen för 1998 och 1999. Finansieringsförslag kommer att läggas fram för Phares förvaltningskommitté i enlighet med förordning (EEG) nr 3906/89. Samfinansiering med kandidatländerna kommer systematiskt att krävas för alla investeringsprojekt. Det finansiella stödet från år 2000 och framåt kommer att omfatta jordbruksstöd och ett strukturpolitiskt instrument vars åtgärdsprioriteringar kommer att vara av liknande slag som sammanhållningsfondens.

5. Villkorlighet

Gemenskapens stöd kommer att villkoras av att Estland fullgör sina åtaganden enligt Europaavtalet liksom av fortsatta framsteg när det gäller att uppfylla Köpenhamnskriterierna och av framsteg i tillämpningen av detta anslutningspartnerskapet. Om dessa allmänna villkor inte uppfylls kan rådet komma att besluta att tills vidare inställa det finansiella stödet på grundval av artikel 4 i förordning (EG) nr 622/98.

6. Övervakning

Genomförandet av anslutningspartnerskapet kommer att övervakas inom Europaavtalets ram. Detta kommer att börja 1998, innan kommissionen för rådet lägger fram sin första ordinarie rapport om Estlands framsteg som också omfattar genomförandet av anslutningspartnerskapet.

Relevanta delar av anslutningspartnerskapet kommer att diskuteras i den behöriga underkommittén. Associeringskommittén kommer att behandla den allmänna utvecklingen, framsteg och problem vad gäller att uppfylla prioriteringarna och mellanliggande mål liksom mer specifika frågor som hänskjuts till kommittén från underkommittéerna. Associeringskommittén kommer att rapportera till associeringsrådet om genomförandet av anslutningspartnerskapet.

Phares förvaltningskommitté kommer att se till att finansieringsbesluten är förenliga med anslutningspartnerskapen.

Anslutningspartnerskapet kommer att ändras då så behövs i enlighet med artikel 2 i förordning (EG) nr 622/98. Kommissionen kommer, före slutet av 1999 och därefter med regelbundna mellanrum, att föreslå att detta partnerskap ses över, med avseende på vilket rådet kommer att fatta ett formellt beslut. I denna översyn kommer att tas upp frågan om det, mot bakgrund av de framsteg som Estland har gjort när det gäller att nå de mål som fastställs i detta partnerskap, finns ett behov av att ange ytterligare mellanliggande mål.