(5)

Följande slutsatser kan dras på grundval av de uppgifter som kommissionen (Eurostat) lämnade i enlighet med artikel 14 i förordning (EG) nr 479/2009, efter Italiens anmälan före den 1 april 2013, och på grundval av 2013 års stabilitetsprogram, kommissionens vårprognos 2013 och bedömningen av de ytterligare åtgärder som antagits i lagdekret 54 av den 21 maj 2013: — Efter kulmen på 5,5 % av BNP 2009 har Italiens underskott i den offentliga sektorns finanser stadigt minskat och uppgick till 3,0 % av BNP år 2012, som var den tidsfrist som rådet fastställt. Förbättringen berodde på den betydande finanspolitiska konsolideringen, medan däremot ränteutgifterna under 2012 var 0,8 procentenheter av BNP högre än under 2009 och skattintäkterna lägre på grund av den ekonomiska verksamhetens struktur. — Enligt stabilitetsprogrammet för 2013–2017, som antogs av den italienska regeringen den 10 april 2013 och godkändes av parlamentet den 7 maj, väntas underskottet minska något till 2,9 % av BNP 2013 och sedan minska till 1,8 % 2014. Enligt kommissionens vårprognos 2013 väntas underskottet med oförändrad politik uppgå till 2,9 % av BNP 2013 och 2,5 % 2014. Både stabilitetsprogrammet och vårprognosen beaktar effekterna av lagdekret 35 av den 8 april 2013, som innehåller bestämmelser om regleringen av den offentliga sektorns förfallna kommersiella skulder till privata leverantörer på totalt 40 miljarder euro (eller cirka 2,5 % av BNP) under 2013–2014. Detta belopp innebär visserligen en motsvarande ökning av den offentliga skulden, men underskottet påverkas bara för den del som avser kapitalutgifter. Genom lagdekretet fastställs dessa betalningar till 0,5 % av BNP 2013, vilket innebär en motsvarande ökning av underskottet. Det innehåller även en skyddsklausul som tillåter regeringen att skjuta upp regleringen av underskottsökande förfallna kommersiella skulder eller anta andra korrigerande åtgärder, för att se till att det finanspolitiska målet för 2013 uppnås. — Den 7 maj godkände det italienska parlamentet formellt de finanspolitiska mål som ställts upp i 2013 års stabilitetsprogram. Den 17 maj, nämligen efter vårprognosen, bekräftade den nya regeringen i en formell förklaring dessa åtaganden och aviserade antagandet av nya åtgärder som fullt ut respekterar målen för de offentliga finanserna i stabilitetsprogrammet. I lagdekret 54, som antogs samma dag, anges de nya åtgärderna. I dessa ingår följande: — Uppskov med delbetalningen i juni av fastighetsskatten på hus som bebos av ägaren, utom lyxbostäder, samt jordbruksfastigheter samt en förpliktelse för regeringen att helt omarbeta lagstiftningen om fastighetsbeskattning. En skyddsklausul säkerställer att budgetmålen (primärsaldot) måste iakttas fullt ut vid omarbetningen. Dessutom gäller att om den budgetneutrala reformen inte antas före utgången av augusti 2013 måste den uppskjutna delbetalningen av fastighetsskatten erläggas senast den 16 september. — Utvidgningen av lönekompletteringssystemet till arbetstagare som inte redan omfattas av detta för 2013. För detta ska nya medel anslås från tillgängliga budgetmedel, utöver dem som reserverats genom 2012 års arbetsmarknadsreform. — På det hela taget bedöms de nya bestämmelserna inte få några betydande effekter på underskottet, om de genomförs på ett konsekvent sätt. Underskottet torde därför varaktigt ligga kvar under referensvärdet på 3 % av BNP. — Efter att ha förbättrats med nästan 2 ¾ procentenheter av BNP mellan 2009 och 2012 väntas det strukturella saldot, nämligen. konjunkturrensat och utan beaktande av engångsåtgärder och tillfälliga åtgärder, förbättras ytterligare med nästan 1 procentenhet 2013 (till omkring -½ % av BNP) och försämras något under 2014 med oförändrad politik. — Skuldkvoten ökade under perioden 2009–2012 med 10,6 procentenheter till 127,0 %, också på grund av Italiens bidrag till det finansiella stödet till medlemsstaterna i euroområdet. Eftersom konjunkturen är fortsatt ogynnsam väntas den offentliga bruttoskulden öka till 131,4 % av BNP 2013 och till 132,2 % 2014, vilket även beror på den reglering av de förfallna kommersiella skulderna (2,5 procentenheter av BNP) som planeras under 2013–2014 och vidare bidrag till finansiellt stöd till medlemsstaterna i euroområdet..