Kommissionens beslut

av den 13 februari 2001

om det statliga stöd som Tyskland beviljat till förmån för KataLeuna GmbH Catalysts

[delgivet med nr K(2001) 403]

(Endast den tyska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2001/685/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2 första stycket i detta,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a i detta,

efter att i enlighet med ovan nämnda bestämmelser(1) ha gett berörda parter tillfälle att inkomma med synpunkter, med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

I. FÖRFARANDET

(1) Tyskland har genom en skrivelse av den 8 januari 1999 till kommissionen anmält stödåtgärderna till förmån för KataLeuna GmbH Catalysts och underrättat kommissionen om att åtgärderna genomförts. Genom skrivelser av den 19 mars 1999, den 7 maj 1999, den 26 augusti 1999, den 28 september 1999, den 26 oktober 1999, den 8 december 1999 och den 30 december 1999 har Tyskland lämnat kommissionen kompletterande uppgifter.

(2) Genom en skrivelse av den 16 mars 2000 underrättade kommissionen Tyskland om sitt beslut att på grund av detta stöd inleda förfarandet enligt artikel 88.2 i EG-fördraget.

(3) Kommissionens beslut att inleda förfarandet offentliggjordes i Europeiska gemenskapernas officiella tidning(2). Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med synpunkter på det ifrågavarande stödet.

(4) De synpunkter som kommissionen fått från de berörda parterna har meddelats Tyskland, som kommenterade dem genom en skrivelse av den 24 juli 2000. Genom skrivelser av den 11 augusti 2000, den 4 september 2000 och den 30 november 2000 har Tyskland lämnat kommissionen kompletterande uppgifter.

II. DETALJERAD BESKRIVNING AV STÖDET

(5) KataLeuna GmbH Catalysts(3) (nedan kallat KataLeuna) bildades den 1 oktober 1994 genom avknoppning från LEUNA-WERKE GmbH.

(6) Katalysatortillverkaren KataLeuna har sitt säte i Leuna (Sachsen-Anhalt), ett område som omfattas av artikel 87.3 a i EG-fördraget. År 1999 sysselsatte företaget 85 anställda. Enligt anmälan inriktas KataLeunas verksamhet på forskning och utveckling på området för industriella katalysatorsystem.

(7) Katalysatorerna används inom den kemiska (24 %) och petrokemiska (24 %) industrin, inom miljöskydd (36 %) och för polymerisation (16 %).

(8) För KataLeuna är framför allt marknadssegmentet kemiska katalysatorer av betydelse, och inom detta särskilt affärsområdet hydreringskatalysatorer och selektiv hydrering, som 1998 hade en omsättning på 600 miljoner mark på världsmarknaden.

(9) 1998 tillverkade KataLeuna tre produkter: nickelbaserade hydreringskatalysatorer, palladiumbaserade katalysatorer för selektiv hydrering och nickelbaserade absorptionsmassor. [...](4) % av produkterna säljs i Tyskland, [...](5) % i övriga Europa och [...](6) % utanför Europa.

(10) Den andra privatiseringen av KataLeuna, som detta beslut gäller(7), genomfördes då BvS genom ett den 24 juli 1998 slutet avtal sålde hela sin ägarandel (100 %) till CRI Deutschland GmbH (nedan kallat CRI), ett dotterföretag till CRI International (USA). Köpesumman - som har betalats - uppgick till 1,3 miljoner tyska mark.

(11) I sökandet efter en investerare för den andra privatiseringen fördes samtal med 15 intresserade kemiföretag, med tre av dessa ingående samtal och med två företag inleddes förhandlingar. Efter det att det ena företaget dragit tillbaka sitt bud, kvarstod CRI som den enda budgivaren och därmed även den högstbjudande.

(12) CRI International är ett helägt dotterföretag till koncernen Royal Dutch Shell med säte i USA. Företaget bildades den 1 januari 1995 för att i ett enda företag sammanföra Shells katalysatorverksamhet, inbegripet andelarna i samriskföretagen Criterion (49 %), Zeolyst International (50 %) och CRI-MET (50 %). CRI Internationals främsta verksamhetsområden är forskning och utveckling, tillverkning och försäljning, kundtjänst och upparbetning för olje- och kemiindustrin. CRI International är ett företag med global verksamhet för att snabbt kunna reagera på kundernas behov och erbjuda de nyaste katalysatorprodukterna och tillhörande tjänster. År 1998 noterade CRI International en konsoliderad försäljning på [...] miljoner US-dollar och en vinst på [...] miljoner dollar.

(13) CRI har presenterat en omstruktureringsplan för KataLeuna, som omfattar följande åtgärder:

- CRI förpliktar sig att sysselsätta minst 75 arbetstagare till och med den 31 december 2002, varav minst [...](8) inom forskning och utveckling. Minst [...](9) av dessa skall vara diplomerade naturvetare eller ha en jämförbar akademisk examen. Om antalet sysselsatta underskrids skall till och med den 31 december 2002 ett avtalsvite betalas.

- Genom en marknadsförings- och försäljningsstrategi skall kundkretsen och produktsortimentet utvidgas, och med hjälp av Shells och CRI:s kontakter skall nya marknader öppnas. KataLeunas försäljning skall i framtiden fördela sig på [...] % i Europa respektive USA och [...](10) % i Asien.

- Enligt omstruktureringsplanen skall KataLeuna samarbeta med andra företag i Shellkoncernen genom att gemensamt utnyttja befintlig teknik och expertkunnande. Även koncerninterna leveranser kommer att få stor betydelse. [...](11).

- Enligt omstruktureringsplanen skall produktionsanläggningarna genomgå en genomgripande modernisering, i samband med en markant utbyggnad av den totala kapaciteten. Investeringarna skall vara genomförda i slutet av år 2000 och från och med början av år 2001 skall den nya produktionskapaciteten stå till förfogande.

- Enligt finansplanen skall ett positivt kassaflöde genereras från och med år 2001 och företaget gå med vinst från och med år 2003. I anmälan förklaras att förverkligandet av de planerade investeringarna och utvidgningen av försäljningsnätet kan öka försäljningen med det nuvarande produktsortimentet till upp till [...](12) miljoner mark per år. Genom den planerade utvidgningen av sortimentet skall det vara möjligt att inom cirka 10 år uppnå en årlig försäljning på omkring [...](13) miljoner mark.

(14) Beträffande kapacitetsutvecklingen anges i anmälan att den befintliga kapaciteten möjliggör en produktion på 200-300 ton per år.

(15) För tillfället har KataLeuna följande tre produktionsanläggningar:

- En nickelkontaktanläggning med en kapacitet på [...](14) ton per år (produktionsvolym 1997: [...](15) ton).

- En aluminiumoxidkontaktanläggning med en potentiell största kapacitet på [...](16) ton per år beroende på produkt och använt material (kapacitetsutnyttjande 1997: [...](17) %).

- En ädelmetallkontaktanläggning med en kapacitet på [...](18) ton per år (produktionsvolym 1997: [...](19) ton).

Anläggningarnas sammanlagda kapacitet uppgår följaktligen för närvarande till högst [...](20) ton per år.

(16) CRI planerar att bygga en ny anläggning för produktion av tungmetallkatalysatorer med en kapacitet på [...](21) ton per år och en anläggning för tillverkning av ädelmetallkatalysatorer med en kapacitet på [...](22) ton per år. För den senare skall de befintliga byggnaderna och - efter grundlig modernisering - delar av den befintliga tekniska utrustningen användas. En del av anläggningen nybyggs. Enligt omstruktureringsplanen skall det finnas en total produktionskapacitet på [...](23) ton per år. omstruktureringen skulle följaktligen medföra en kapacitetsökning på mer än 100 %.

(17) Beträffande finansieringen av omstruktureringen kan man konstatera att den kontraktsenligt avtalade investeringsvolymen uppgår till 70 miljoner mark. investeringarna skall ske mellan 1998 och den 31 december 2002 (30 miljoner till och med den 31 december 1999 och 40 miljoner till och med den 31 december 2002, med bestämmelser om avtalsvite). Enligt anmälan skall moderniseringsinvesteringarna vara genomförda till utgången av år 2000.

(18) Finansieringen av den andra privatiseringen fördelas, enligt de handlingar som Tyskland lade fram tillsammans med anmälan, mellan den offentliga sektorn och investeraren såsom framgår av tabellen nedan.

Investerarens finansiering:

>Plats för tabell>

Finansierat av Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderaufgaben (BvS):

>Plats för tabell>

Övriga finansiella bidrag ur offentliga medel:

>Plats för tabell>

(19) Enligt anmälan och de handlingar som Tyskland därefter lämnat uppgår följaktligen de totala bidragen ur offentliga medel till 86,284 miljoner mark, varav 81,284 miljoner mark bör anses vara stöd(24), medan investerarens bidrag uppgår till 26,8 miljoner mark. De totala kostnaderna för den andra privatiseringen uppgår följaktligen till 113,084 miljoner mark.

(20) Kommissionen konstaterade i sitt beslut att inleda det formella granskningsförfarandet att KataLeunas totala produktionskapacitet på [...](25) ton kommer att öka till [...](26) ton per år, dvs. med mer än 100 %.

(21) Enligt gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter(27) (nedan kallade riktlinjerna) får stödet dock - även om det inte finns någon strukturell överkapacitet på den ifrågavarande marknaden - endast användas för att återställa lönsamheten och inte göra det möjligt för stödmottagaren att utvidga sin produktionskapacitet under genomförandet av omstruktureringsplanen, förutom i den mån det är nödvändigt för att återställa lönsamheten och utan en otillbörlig snedvridning av konkurrensen.

(22) Kommissionen förklarade i sitt beslut att inleda det formella förfarandet att man utgående från de handlingar som den har till sitt förfogande inte kan fastställa att det i de sektorer av katalysatormarknaden där KataLeuna kommer att vara verksamt efter omstruktureringen inte råder någon överkapacitet. Lika litet är uppgifterna tillräckliga för att fastställa att marknadsstrukturen i dessa sektorer där KataLeuna kommer att verka i framtiden inte är sådan att det inte kommer att uppstå någon otillbörlig snedvridning av konkurrensen.

(23) Vidare har kommissionen konstaterat att investerarens andel av de totala kostnaderna för omstruktureringen uppgår till 24 % och stödnivån till 72 %(28). Kommissionen tvivlade därför på att stödet är begränsat till det strikta minimum som krävs för den planerade omstruktureringen och att investerarens bidrag är betydande i den mening som avses i riktlinjerna. Eftersom investeringen snarare tycks vara en nyinvestering än en omstrukturering, hyste kommissionen tvivel beträffande dess egentliga karaktär.

(24) På grund av dessa omständigheter betvivlade kommissionen stödets proportionalitet och att det inte skulle leda till en otillbörlig snedvridning av konkurrensen.

III. SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

(25) Kommissionen har av Förenade kungariket och CRI Catalysts mottagit synpunkter på inledandet av förfarandet.

(26) Förenade kungariket välkomnar den granskning som kommissionen gjort och betonar att man måste se till att medlemsstaterna korrekt förverkligar riktlinjerna. Förenade kungarikets regering förklarar att den efter samråd med kemisektorn kommit fram till uppfattningen att det stöd som Tyskland beviljat ger KataLeuna en otillåten konkurrensfördel och verkar snedvridande på konkurrensen i den europeiska industrin.

(27) CRI Catalysts åberopar i sina synpunkter uppgifter om marknaden för hydreringskatalysatorer, som företaget fått från tredje man eller som finns offentligt tillgängliga. I dessa uppgifter talas om årliga tillväxttakter på 4-5 %. I dag har KataLeuna en marknadsandel på endast [...](29) %. I KataLeunas långfristiga affärsplan planeras dessutom endast en ökning av försäljningen till högst [...](30) miljoner dollar, vilket motsvarar en marknadsandel på endast [...](31) %. Detta stödjer slutsatsen att KataLeunas planer på att utveckla företaget endast har en mycket liten inverkan på konkurrensen på denna omfångsrika tillväxtmarknad. Enligt CRI Catalysts är företagets kunder bekymrade över konsolideringen av sektorn och de många övertaganden som förekommit under de senaste åren, och anser att bildandet av KataLeuna är positivt för konkurrensen, en vändning av tendensen till en marknad med allt färre konkurrenter och ett medel för att avvärja den därmed sammanhängande risken för högre priser. Dessutom noterade KataLeuna för år 2000 en ökning av försäljningen med 50 % jämfört med 1999, vilket likaså tyder på att det på marknaden finns gott om plats för åtminstone ännu en mindre konkurrent.

(28) CRI Catalysts opponerar sig även mot kommissionens konstaterande att investerarens bidrag uppgår till 24 % och förklarar att den tyska regeringens beräkning av bidraget, som kommer fram till ett värde på 33 %, är mer korrekt. Beträffande åtgärdens karaktär, skulle det otvetydigt röra sig om en enkel omstrukturering, som inte innehåller några nya element. Teknik, kunder, produktionsprocesser, slag av utrustning, underleverantörer och anställda skulle vara desamma efter omstruktureringen som före. Ändringarna av byggnaderna hade varit nödvändiga för att säkra arbetstagarnas hälsa och säkerheten på arbetsplatsen. De nya anläggningarna är till största delen nyare versioner av de anläggningar som fanns på plats redan före privatiseringen. Företaget kan inte drivas med osäkra och miljöskadliga byggnader och maskiner.

IV. TYSKLANDS SYNPUNKTER

(29) Tyskland lägger tyngdpunkten i sina synpunkter på fyra punkter: marknadsläget, projektets omstruktureringskaraktär, stödberäkningen och det större investerarbidraget. För att underbygga sina argument har Tyskland tillställt kommissionen ytterligare handlingar.

(30) Beträffande marknadsläget förklarar Tyskland att det är helt riktigt att - såsom kommissionen konstaterade då förfarandet inleddes - det råder överkapacitet i några segment av marknaden för katalysatorer. Det gäller t.ex. katalysatorer för fordonsindustrin. I dessa marknadssegment har dock KataLeuna i dag ingen verksamhet och inte heller planeras någon sådan efter genomförandet av omstruktureringsplanen. KataLeunas affärsverksamhet inskränker sig till sektorn kemiska katalysatorer och inom denna framför allt affärsområdet hydreringskatalysatorer. I denna sektor finns ingen överkapacitet. KataLeuna koncentrerar sig på nischprodukter och katalysatorer som skräddarsys enligt enskilda kunders krav.

(31) Vidare konstaterar Tyskland att de beräkningar med vilka kommissionen i sitt beslut att inleda förfarandet på grundval av företagets marknadsandelar i delsegment av marknaden för hydreringskatalysatorer fastställt KataLeunas andel av marknaden, är oprecisa och skulle kunna leda till felaktiga slutsatser. En exakt bestämning av marknadsandelarna är mycket svår att göra på detta grundval, eftersom de befintliga produktionskapaciteterna i de olika delsegmenten inte kan fördelas på dessa med tillräcklig exakthet. En realistisk bestämning av marknadsandelarna kan endast göras för de större marknadssegmenten, exempelvis sektorn hydreringskatalysatorer.

(32) Tyskland förklarar att en del katalysatortillverkare under de senaste åren byggt upp extra kapacitet, särskilt på området för kemiska katalysatorer, och kommer att fortsätta att göra så under den närmaste tiden. Detta bevisar att det på den för KataLeuna relevanta marknaden inte finns någon överkapacitet, utan att det snarare krävs ytterligare produktionskapacitet för att täcka den växande efterfrågan på katalysatorer för kemiska processer. Denna får stöd av de ytterst positiva marknadsprognoserna och den förväntade ökningen av efterfrågan på kemiska katalysatorer. Enligt dessa kommer marknaden att fortsätta att växa, och det i en omfattning som vida överträffar KataLeunas planerade försäljning.

(33) Vidare förklarar Tyskland att katalysatormarknaderna är mycket konsoliderade och domineras av ett fåtal stora leverantörer med stora marknadsandelar. Möjligheten att ytterligare en leverantör etablerar sig på marknaden kan endast inverka positivt på konkurrensen och skulle vara till nytta för konsumenterna.

(34) Enligt Tyskland är KataLeunas kapacitetsutvidgning begränsad till det strikta minimum som krävs för att säkerställa företagets lönsamhet. En utvidgning i denna storleksklass fanns med i omstruktureringsplanen från första början. Vidare framför Tyskland att produktionskapaciteten i katalysatorindustrin aldrig kan utnyttjas till 100 %. Detta beror på att produktionen regelbundet måste avbrytas för att ställa om anläggningarna efter att kundspecifika order gjorts klara. Hydreringskatalysatorer tillverkas för det mesta i små satser, och inte som massproduktion av likartade produkter. Det skulle också vara olönsamt att tillverka produkter av detta slag för lager, och dessutom behövs en viss flexibilitet på grund av säsongmässiga variationer i efterfrågan.

(35) Beträffande projektets karaktär förklarar Tyskland att det är fråga om en äkta omstrukturering enligt kraven i riktlinjerna. KataLeunas verksamhet har efter CRI:s övertagande av företaget bedrivits vidare utan avbrott på den befintliga grundvalen, nämligen samma anställda på samma poster, befintlig orderstock, befintliga kontrakt med samma underleverantörer, samma produktion och oförändrat produktsortiment samt de befintliga anläggningarna, som är i drift med samma tekniska rekvisita med utnyttjande av samma metoder och samma material. Jämsides med den fortsatta driften har man stegvis genomfört CRI:s omstruktureringsplan.

(36) Tyskland förklarar att omstruktureringsplanen omfattar följande delar:

1) Företagsinterna åtgärder

- Personalminskning, förstärkning av de vetenskapliga områdena, insats av nya anställda inom marknadsföring med erfarenhet från detta område.

- Marknadsföring/försäljning: utveckling av nya strategier, utnyttjande av CRI/Shells försäljningskanaler och kontakter, penetrering av nya marknader som en del av Shellkoncernen, utvidgning av kundbasen.

- Produktsortiment: anpassning av det befintliga sortimentet genom uppgivande av olönsamma produkter och koncentration på nya produkter och för framtiden lovande marknadssegment.

- Förstärkning av FoU-verksamheten i företaget för ökad koncentration av forskning och utveckling på nya högvärdiga produkter och metoder.

2) Investeringar

- Modernisering av de befintliga anläggningarna för att anpassa dem till säkerhets- och miljöskyddsbestämmelser.

- Demontering av gamla och uppförande av nya anläggningar som uppfyller säkerhets- och miljöskyddsbestämmelserna i de fall där en modernisering vore olönsam.

3) Finansiella åtgärder

- Kapitaltillskott (från CRI och BvS) och förlustutjämning.

(37) Enligt Tyskland utgör investeringarna endast en del av omstruktureringen av företaget som genomförts inom ramen för hela omstruktureringsplanen. De kan inte på egen hand säkerställa företagets långsiktiga lönsamhet. För detta krävs ytterligare åtgärder, såsom förnyelse av produktsortimentet, nya marknadsföringsstrategier och en finansiell omstrukturering. följaktligen uppfyller omstruktureringsplanen kraven i riktlinjerna, och projektet bör anses vara en äkta omstrukturering.

(38) Tyskland framför vidare att investeringarna till största delen tjänar till att ersätta föråldrade anläggningar, som inte längre kunde användas på grund av riskerna för de anställdas hälsa och säkerhet, med nya. Det skulle inte ha gått att modernisera de gamla anläggningarna och skulle varit ännu dyrare än att investera i nya anläggningar.

(39) Vad gäller stödnivån, motsäger Tyskland delvis de beräkningar som kommissionen gjort.

(40) Tyskland hävdar att det i privatiseringsavtalet fastställts att CRI skulle bidra med minst 70 miljoner mark för att finansiera investeringarna. Dessutom planerades ytterligare investeringar, som skulle öka den totala summan till 86,6 miljoner mark. CRI skulle dock investera totalt [...](32) miljoner mark och följaktligen bidra med mer än vad som anges i privatiseringsavtalet. Dessa investeringar skulle ha gjorts före utgången av 2000. Av detta skäl hade den kapitalreserv som investeraren skulle betala enligt privatiseringsavtalet justerats till [...](33) miljoner mark.

(41) Beträffande investeringarna i infrastruktur till ett belopp av 2 miljoner mark, som enligt omstruktureringsplanen skall finansieras av BvS, förklarar Tyskland att BvS inte kommer att uppfylla denna förpliktelse att finansiera infrastrukturen. Eftersom BvS:s finansiering av infrastrukturanläggningarna enligt kommissionens beslut 1999/646/EG av den 25 november 1998 om Tysklands åtgärder till förmån för InfraLeuna Infrastruktur und Service GmbH(34) inte skall anses vara statligt stöd, skulle de ifrågavarande åtgärderna finansieras ur InfraLeunas budget i enlighet med det nämnda beslutet. Därför hade man avstått från den i omstruktureringsplanen angivna finansieringen med offentliga medel av infrastrukturanläggningar till ett belopp av 2 miljoner mark, eftersom det rör sig om allmänna infrastrukturåtgärder som InfraLeuna skall genomföra.

(42) Till kostnaderna för demonteringen på 3 miljoner mark ger Tyskland två olika motiveringar till att dessa kostnader inte bör anses vara omstruktureringskostnader inom ramen för den föreliggande omstruktureringsplanen.

(43) Först förklarar Tyskland genom en skrivelse av den 11 maj 2000 att demonteringen skulle ha varit nödvändig i vilket fall som helst och att den inte hade något direkt samband med omstruktureringsplanen. Den omfattar rivning av de gamla anläggningarna och byggnaderna, som till följd av den kapacitetsminskning som genomfördes före den andra privatiseringen inte längre skulle behövas. Dessa åtgärder skulle genomföras av en offentlig inrättning. Kostnaderna för dem kan inte anses vara omstruktureringskostnader inom ramen för den föreliggande planen, utan bör hänföras till tiden före den andra privatiseringen.

(44) Sedan förklarar Tyskland genom en skrivelse av den 30 november 2000 att demonteringsåtgärderna framför allt gällde byggnaderna 7671 (uppförd år 1940) och 8320 (uppförd år 1944) och omfattade både rivning och sanering av den förorenade marken. Tyskland hävdar att marken väster om byggnad 7671 är svårt förorenad med tungmetaller och på grund av möjligheten att de farliga ämnena sprider sig i marken och luften kan man inte utesluta risker för arbetstagarna. Byggnad 8320 används för produktion av tungmetallkatalysatorer, som likaså innehåller farliga ämnen. Dessutom är byggnaden i mycket dåligt skick och det finns risk för att den rasar samman. Den kan inte längre användas i företagets tillverkning.

(45) Enligt Tyskland beslutade KataLeuna i augusti 1998 att upphöra med all produktionsverksamhet i dessa byggnader på grund av riskerna för arbetstagarnas hälsa och säkerhet. Det var följaktligen med tanke på hälsoskyddet och säkerheten på arbetsplatsen absolut nödvändigt att riva dessa byggnader, och även om dessa åtgärder inte omfattades av bestämmelserna om ärvda åtaganden (Altlasten), bör kostnaderna för dem täckas med offentliga medel oberoende av privatiseringen. De kan därför inte anses vara stöd till den andra omstruktureringen.

(46) Beträffande de extraordinära garantierna till ett belopp av högst 2 miljoner mark, förklarar Tyskland att dessa hänger samman med leveranskontrakt som slöts under den första privatiseringen. BvS:s övertagande av dessa kostnader hör direkt samman med den första privatiseringen och de bör därför inte betraktas som omstruktureringskostnader i samband med den andra privatiseringen. Detsamma gäller ersättningarna till ett belopp av 0,827 miljoner mark i samband med den första privatiseringen. Dessa kostnader hör inte till den andra privatiseringen, utan uppstod vid den första privatiseringen.

(47) Beträffande summan på 17,6 miljoner mark från den första privatiseringen, som var avsedd för investeringar, förklarar Tyskland att det efter det att den första privatiseringen misslyckats fanns kvar 17,6 miljoner mark i likvida medel. Stöden till den första privatiseringen var förenliga med den gemensamma marknaden, eftersom de överensstämde med bestämmelserna i Treuhandprogrammen. Då avtalet med CRI ingicks ville BvS använda dessa likvida medel för att finansiera den nya planen. Detta belopp bör dock inte ses som ett nytt stöd, eftersom det är fråga om överblivna medel från den första privatiseringen och därför inte är något bidrag från BvS till den andra privatiseringen.

(48) Vad gäller storleken på investerarens bidrag, hävdar Tyskland att investeraren CRI bidragit med betydligt mer till omstruktureringen än vad som förutsågs i privatiseringsavtalet.

(49) För det första anför Tyskland att CRI under åren 1999 och 2000 bidragit med ytterligare [...](35) miljoner mark till KataLeunas verksamhet inom forskning och utveckling.

(50) För det andra har CRI ställt två ledande medarbetare inom marknadsföring och försäljning från andra produktionsorter i Europa till KataLeunas förfogande och gett stöd till områdena informationsteknik, hälsoskydd och säkerhet på arbetsplatsen samt till företagsledningen, bland annat genom att överföra anställda från USA med utbildning inom marknadsföring och försäljning. Kostnaderna på [...](36) miljoner mark för dessa åtgärder under 1999 och 2000 har CRI stått för.

(51) För det tredje har CRI investerat [...](37) miljoner mark, dvs. [...](38) miljoner mark mer än det högsta belopp på 86,6 miljoner mark som anges i privatiseringsavtalet.

(52) Som fjärde punkt anför Tyskland att de sammanlagda förlusterna under omstruktureringsperioden kommer att bli större än förväntat. Dessa ytterligare förluster på [...](39) miljoner mark skall CRI ensam täcka. De härrör framför allt från de högre räntekostnaderna, som beror på att GA-bidragen i väntan på ett positivt beslut från kommissionen finansierats genom bankkrediter.

(53) Beträffande den förlustutjämning som anges i privatiseringsavtalet, hävdar Tyskland att även den del av de förluster som uppstår under omstruktureringsperioden och som enligt avtalet skall täckas av investeraren, bör räknas som investerarbidrag. Enligt den ursprungliga planen skulle de sammanlagda förlusterna uppgå till [...](40) miljoner mark. Enligt privatiseringsavtalet skall BvS under omstruktureringsperioden betala en förlustutjämning på [...](41) miljoner mark. Tyskland förklarar att de förluster på [...](42) miljoner mark som enligt det ursprungliga avtalet skall täckas av investeraren, bör anses vara ett bidrag från investeraren till omstruktureringen.

V. BEDÖMNING AV STÖDET

(54) Enligt artikel 87.1 i EG-fördraget är statligt stöd eller med statliga medel beviljat stöd, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. Enligt EG-domstolens rättspraxis anses handeln mellan medlemsstaterna vara påverkad då det gynnade företaget bedriver en ekonomisk verksamhet på ett område där det förekommer handel mellan medlemsstaterna.

(55) Kommissionen konstaterar att det anmälda stödet med offentliga medel beviljas ett enskilt företag och att det gynnar detta företag, eftersom det minskar de kostnader för genomförandet av omstruktureringsplanen som företaget normalt hade varit tvunget att själv täcka. Stödmottagaren CRI är dessutom genom sitt moderföretag CRI International verksamt inom såväl forskning och utveckling som tillverkning och försäljning av katalysatorer för olje- och kemiindustrin, dvs. i branscher där det förekommer handel mellan medlemsstaterna. Det ifrågavarande stödet omfattas därför av artikel 87.1 i EG-fördraget.

(56) Den anmälda planen gäller omstrukturering av företaget enligt den omstruktureringsplan som investeraren lagt fram. Kommissionen konstaterar att omstruktureringsstöd till företag i svårigheter skall granskas på grundval av gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter.

(57) Kommissionen konstaterar att gemenskapens nya riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter trädde i kraft den 9 oktober 1999(43). Enligt punkt 101 i riktlinjerna skall kommissionen granska alla icke anmälda stöds förenlighet på grundval av de nya riktlinjerna om stödet eller en del av det beviljats efter det att riktlinjerna offentliggjordes och i alla andra fall på grundval av de riktlinjer som var i kraft då stödet beviljades. Eftersom alla stöd i det föreliggande fallet beviljades innan de nya riktlinjerna offentliggjordes, skall de granskas på grundval av riktlinjerna i versionen från 1994(44).

(58) Utgående från dessa riktlinjer anser kommissionen att en undsättnings- och omstruktureringsåtgärd enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget kan bidra till utvecklingen av näringsverksamheter utan att negativt påverka handeln i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset om de i riktlinjerna angivna villkoren är uppfyllda.

(59) Enligt avsnitt 2.1 i riktlinjerna är minskande lönsamhet eller allt större förluster, minskande omsättning, minskande kassaflöde och lågt värde på nettotillgångar typiska symptom på ett företag i svårigheter. Kommissionen konstaterar att KataLeuna sedan företaget bildades 1994 gått med förlust. År 1998 uppgick förlusten till omkring [...](45) miljoner mark. Företagets likvidationsvärde uppgick den 31 december 1997 till -4,8 miljoner mark. Därför anses företaget vara i svårigheter, och omstruktureringsåtgärderna skall granskas på grundval av riktlinjerna.

(60) Kommissionen konstaterar att 86,284 miljoner mark av det totala bidraget ur offentliga medel till den andra omstruktureringen på 29,827 miljoner mark beviljats enligt godkända stödprogram och följaktligen skall anses vara befintligt stöd i den mening som avses i artikel 1 b ii i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget(46). Det är därför inte nödvändigt att inom ramen för detta beslut granska om dessa medel är förenliga med den gemensamma marknaden. Det befintliga stödet på 29,827 miljoner mark beaktas dock vid granskningen av stödets proportionalitet enligt avsnitt 3.2.2 iii i riktlinjerna.

(61) Vidare konstaterar kommissionen att en privatisering av ett östtyskt företag enligt kommissionens praxis bör ske genom ett öppet anbudsförfarande, för att undanröja misstanken att privatiseringen innehåller ett statligt stöd till investeraren. Kommissionen betonar att detta beslut endast gäller KataLeuna, oaktat eventuella stöd till förmån för köparen själv.

Ingen otillbörlig snedvridning av konkurrensen

(62) Enligt riktlinjerna får stödet inte leda till en otillbörlig snedvridning av konkurrensen. I avsnitt 3.2.2 ii i riktlinjerna anges att om det finns ett strukturellt överskott i den relevanta sektorn skall omstruktureringen inbegripa en minskning av det berörda företagets produktionskapacitet. När det inte finns något strukturellt överskott av produktionskapacitet på den relevanta marknaden får stödet användas endast i syfte att återupprätta företagets lönsamhet och inte göra det möjligt för mottagaren att under genomförandet av omstruktureringsplanen utöka produktionskapaciteten, förutom i den mån det är nödvändigt för att återupprätta lönsamheten utan att därmed otillbörligt snedvrida konkurrensen.

(63) Det kan konstateras att produktionskapaciteten i det föreliggande fallet ökas med mer än 100 % och att denna nya kapacitet står till förfogande från början av år 2001.

(64) Kommissionen förklarade i sitt beslut att inleda förfarandet att det utgående från de uppgifter som kommissionen hade tillgång till vid denna tid inte kunde fastställas att det i de sektorer av katalysatormarknaden där KataLeuna kommer att vara verksamt efter omstruktureringen inte råder någon överkapacitet och att stödet inte kommer att leda till någon otillbörlig snedvridning av konkurrensen på dessa marknader.

(65) Kommissionen konstaterar att KataLeuna inom sektorn för hydreringskatalysatorer på marknaden för kemiska katalysatorer har en omsättning på cirka 600 miljoner mark. Denna marknad behärskas till 75 % av de tre största producenterna (Engelhard, Süd-Chemie och SYNETIX), till 82 % av de fyra största (inklusive Degussa-Hüls), medan de återstående 18 % fördelar sig på flera företag, bl.a. Procatalyse SA, BASF, W.R. Grace, Activated Metals & Chemicals, Boreskov Institute, Kawaken Fine Chemicals, Nikki Universal och N.E. Chemcat.

(66) De uppgifter som kommissionen har tillgång till bekräftar undersökningens resultat att katalysatorbranschen är mycket konsoliderad. År 1997 var 31 företag verksamma i sektorn för kemiska hydreringskatalysatorer, 1999 hade de minskat till 27. Denna konsolideringstendens torde fortsätta och kanske till och med accelerera, eftersom det blir allt svårare att upprätthålla den nivå på den tekniska servicen som krävs med ett mindre antal större kunder då varken den kritiska massan eller den nödvändiga graden av differentiering kan uppnås. Effekterna är desamma för alla aktörer i katalysatorbranschen - för att överleva måste de agera globalt i flera olika marknadssegment och branscher.

(67) Enligt de uppgifter som kommissionen har tillgång till är hydrering den mest använda industriella katalysprocessen. Den är inte begränsad till snävt definierade slutanvändarsektorer, utan är av stor betydelse inom olje-, kemi-, finkemikalie- och läkemedelsindustrin och används även inom polymerindustrin. Marknaden för kemiska hydreringskatalysatorer är i sin tur uppdelad i två delsegment: petrokemiska och industriella hydreringsprocesser. Tillsammans uppvisar dessa två segment en tillväxttakt på 4,5 %(47). I USA uppskattar man att marknaden för kemiska katalysatorer skall växa i en takt på mer än 8 % per år. Under perioden 1990-1998 var den genomsnittliga tillväxttakten för kemiska katalysatorer 4,5 %.

(68) Uppgifter om den globala utvecklingen av marknaden för katalysatorer för hydrering av kemiska ämnen under perioden 1999-2005 ges i tabellen nedan(48).

>Plats för tabell>

(69) Enligt uppgifter från Tyskland har KataLeuna i hög grad specialiserat sig på att betjäna marknadsnischer. Det gäller framför allt enligt kundernas krav "skräddarsydda" katalysatorer. På grund av de tillverkningstekniker man valt kan KataLeuna inte producera i delsegmentet petrokemisk hydrering. Därför koncentrerar sig företaget på industriell hydrering, det område som uppvisar de bästa tillväxtmöjligheterna.

(70) Kommissionen konstaterar att den försäljningsvolym på [...](49) miljoner mark som KataLeuna uppnådde 1999 motsvarar en marknadsandel på [...](50) % av hela marknaden för hydreringskatalysatorer och en andel på [...](51) % av marknaden för industriell hydrering. Den för år 2005 planerade försäljningen på [...](52) miljoner mark skulle motsvara en andel på [...](53) % av hela marknaden och [...](54) % av marknaden för industriella hydreringskatalysatorsystem.

(71) Kommissionen konstaterar att man kan räkna med en global produktion av kemiska katalysatorer i storleksordningen 90000 ton per år, ± 10 %. Den utnyttjade produktionskapaciteten på global nivå uppskattas till 120000-130000 ton per år. Eftersom producenterna behandlar uppgifter om produktionskapaciteten som strikt konfidentiella, finns inga uppgifter om produktionskapacitet per producent(55). KataLeunas planerade produktionskapacitet på [...](56) ton per år motsvarar en andel på [...](57) % av den existerande globala kapaciteten.

(72) Enligt de uppgifter som kommissionen har tillgång till utnyttjar katalysatorproducenterna sällan specifika produktionslinjer eller -enheter för produktion av katalysatorer i fast bädd. Inom den kemiska katalysatorindustrin är produktionslinjerna i diskontinuerlig drift. Det innebär att producenten på grund av den kostnadskrävande produktionsmiljön i kombination med små produktionsvolymer i en körning framställer endast några få tusen ton och sedan stoppar och rengör anläggningen innan en ny order bearbetas. Av detta skäl uppgår den faktiska driftskapaciteten för en anläggning till endast 50-70 % av den teoretiskt maximala kapaciteten.

(73) Genom en skrivelse av den 21 oktober 1999 förklarade Tyskland att KataLeunas planerade framtida produktionskapacitet skulle utnyttjas enligt följande:

- [...](58) % för nya typer av katalysatorer, som utvecklas av KataLeunas forskningsavdelning och för vars utveckling det inte finns kapacitet att tillgå någon annanstans. På så sätt skall utvecklingen av nya katalysatortyper för nya tillämpningar och nya marknadssegment fortsätta.

- Ytterligare [...](59) % skall användas för att anpassa katalysatorer till de särskilda behoven hos enskilda kunder, som har tillgång till egna forskningsavdelningar men som för att öka den egna kapaciteten söker efter oberoende katalysatorproducenter.

- Ytterligare [...](60) % skall ställas i beredskap för export av katalysatorer till Nord- och Sydamerika och Stillahavsområdet. Sammanförandet av KataLeunas produkter med andra katalysatorer från CRI skall uppvärdera exportmarknaderna och understödja KataLeuna vid öppnandet av nya exportmarknader.

- En stor del (minst [...](61)) av KataLeunas planerade kapacitet skall användas för produktion av katalysatorer i samarbete med systerföretag inom Shell/CRI-koncernen.

(74) Kommissionen konstaterar att den maximala tekniska produktionskapaciteten inte ensam är utslagsgivande, eftersom den faktiska driftskapaciteten på grund av produktionsprocessen endast uppgår till 50-70 % av den teoretiskt maximala produktionen. Likväl konstaterar kommissionen att det enligt de uppgifter som den har tillgång till inte finns någon strukturell överkapacitet på denna marknad. Dessutom är det i betraktande de särskilda omständigheterna i detta fall mycket viktigt att konstatera att det rör sig om en tillväxtmarknad. Därför krävs enligt riktlinjerna visserligen ingen minskning av kapaciteten, men stödet får endast användas i syfte att återupprätta företagets lönsamhet och inte göra det möjligt för mottagaren att under genomförandet av omstruktureringsplanen utöka produktionskapaciteten, förutom i den mån det är nödvändigt för att återupprätta lönsamheten utan att därmed otillbörligt snedvrida konkurrensen.

(75) Kommissionen konstaterar att den befintliga produktionskapaciteten enligt omstruktureringsplanen skall ökas från [...](62) till [...](63) ton per år.

(76) Enligt Tysklands skrivelse av den 26 augusti 1999 skall [...](64) ton per år produceras i de planerade anläggningarna. I denna siffra har man beaktat den flexibilitet i produktionen som krävs (möjlighet till perioder med maximal produktion) och produktmixen, som återspeglar kundernas olikartade behov. Enligt Tysklands uppfattning skulle en produktionsvolym på [...](65) ton per år inte vara tillräcklig för att uppnå ett positivt rörelseresultat. Medan man skulle kunna räkna med en vinst på [...](66) miljoner mark vid en årsproduktion på [...](67) ton, skulle en produktionsvolym på 1000 ton troligen medföra en förlust av samma storlek. Detta beror på att de fasta kostnaderna, kostnaderna för forskning och utveckling och för utbyte av gamla maskiner - oberoende av produktionsvolymen - förblir desamma. För att täcka kostnaderna och uppnå ett positivt resultat krävs en produktion på minst [...](68) ton per år. Av detta skäl är den planerade utvidgningen av produktionskapaciteten obetingat nödvändig för ett framgångsrikt genomförande av omstruktureringsplanen och för företagets långsiktiga lönsamhet.

(77) Enligt de uppgifter som kommissionen har tillgång till uppgår den faktiska driftskapaciteten för en anläggning till endast 50-70 % av den teoretiskt maximala produktionsvolymen. Att man i en anläggning med en total kapacitet på [...](69) ton per år eftersträvar en faktisk produktionsvolym på [...](70) ton per år, överensstämmer med de allmänna uppgifter som kommissionen har tillgång till. Dessutom grundar sig beräkningen av driftsresultatet vid en produktionsvolym på [...](71) ton per år på det högsta värdet på [...](72) miljoner mark för KataLeunas förväntade försäljning från och med år 2007, medan driftsresultatet vid en produktionsvolym på [...](73) ton per år beräknats på grundval av en försäljning på [...] miljoner mark. Kommissionen konstaterar att det negativa resultat som knyts till en försäljning på [...](74) miljoner mark och de fasta kostnadselementen överensstämmer med den i anmälan framlagda resultatprognosen för KataLeuna för perioden 2002-2007.

(78) Beträffande de fasta kostnadselementen i omstruktureringsplanen konstaterar kommissionen att dessa motsvarar de särskilda förhållandena i den ifrågavarande branschen. Relativt höga underhållskostnader och höga kostnader för forskning och utveckling är normala och betydande inslag i katalysatorproduktionen. Underhållet krävs på grund av den ständigt avbrutna produktionsprocessen. Investeringen i forskning och utveckling är en förutsättning för att bevara konkurrenskraften på denna globala marknad och för att kunna erbjuda produkter som motsvarar olika kunders särskilda krav.

(79) Under dessa omständigheter tycks det inte vara möjligt att återställa företagets lönsamhet genom att sänka de fasta kostnaderna. Kommissionen har därför ingen anledning att betvivla att en faktisk produktionsvolym på [...](75) ton per år utgör det minimum som krävs för att återställa företagets lönsamhet. Eftersom en ökning av produktionskapaciteten till den volym som krävs för att återställa företagets lönsamhet planeras enligt omstruktureringsplanen, skall kommissionen följaktligen granska om denna kapacitetsökning leder till en otillbörlig snedvridning av konkurrensen.

(80) Kommissionen konstaterar att marknaden för hydreringskatalysatorer är en höggradigt konsoliderad marknad, som 1999 betjänades av 27 producenter och till 75 % täcks av de tre ledande tillverkarna. Enligt de uppgifter som kommissionen har tillgång till torde konsolideringstendensen fortsätta, eftersom handeln med hydreringskatalysatorer har en global omfattning.

(81) KataLeunas produktionskapacitet motsvarar en andel på [...](76) % av den befintliga globala produktionskapaciteten för hydreringskatalysatorer. KataLeunas försäljning 1999 på [...](77) miljoner mark motsvarar en andel på [...](78) % av hela marknaden för hydreringskatalysatorer och [...](79) % av den industriella hydreringen. För år 2005 planeras en försäljning på [...](80) miljoner mark, motsvarande en andel på [...](81) % av hela marknaden och [...](82) % av den industriella hydreringen. Försäljningen skall i framtiden fördela sig på [...](83) % i Europa respektive USA och [...](84) % i Asien.

(82) Kommissionen konstaterar att den relevanta produktmarknaden är marknaden för kemiska hydreringskatalysatorer. Enligt de uppgifter som kommissionen har tillgång till är en beräkning av marknadsandelarna på grundval av delsegmenten av marknaden mycket svår att göra och kan leda till felaktiga slutsatser, eftersom det är praktiskt taget omöjligt att med tillräcklig exakthet fördela den befintliga produktionskapaciteten mellan de olika delsegmenten. Producenterna behandlar uppgifter om produktionskapaciteten som strikt konfidentiella och ger ingen information om fördelningen av kapaciteten per producent. Marknadsaktörerna har verksamhet i flera olika segment. Kommissionen konstaterar att det på dessa marknader finns en substituerbarhet med avseende på utbudet. Substituerbarhet på utbudssidan föreligger när företag erbjuder alla slags typer och kvaliteter av en produkt. De olika kvaliteterna räknas till en och samma produktmarknad om de flesta leverantörerna har möjlighet att sälja de olika produkterna utan dröjsmål och utan betydande tilläggskostnader.

(83) Kommissionen konstaterar att KataLeuna i nuläget har en anspråkslös andel av den befintliga globala produktionskapaciteten ([...](85) %) liksom av den relevanta produktmarknaden, dvs. marknaden för hydreringskatalysatorer ([...](86) %). Den planerade marknadsandelen år 2005 uppgår till [...](87) %. Dessutom beaktar kommissionen även Tysklands påpekande att KataLeunas närvaro på marknaden som ytterligare en leverantör på grund av att denna marknad är höggradigt globaliserad och konsoliderad snarast torde inverka positivt på konkurrensen och marknadsstrukturen.

(84) Av de ovan nämnda skälen följer att den kapacitetsökning till [...](88) ton per år som KataLeuna planerar inte leder till en otillbörlig snedvridning av konkurrensen på den relevanta marknaden.

(85) Av de skäl som anges i punkterna 63-84 anser kommissionen att det anmälda stödet uppfyller det villkor som anges i avsnitt 3.2.2. ii i riktlinjerna och inte torde medföra någon otillbörlig snedvridning av konkurrensen.

Stödets proportionalitet

(86) Enligt riktlinjerna skall stödet stå i proportion till kostnaderna för och fördelarna av omstruktureringen. I avsnitt 3.2.2. iii i riktlinjerna anges att stödet skall begränsas till det strikta minimum som krävs för omstruktureringen och stå i proportion till de fördelar som kan förväntas för gemenskapen. Av stödmottagarna krävs ett väsentligt bidrag till omstruktureringsplanen av egna medel eller genom extern finansiering.

(87) Kommissionen fastslog i sitt beslut att inleda förfarandet att investerarens bidrag till omstruktureringen uppgår till 24 % och att stödnivån ligger på 72 %(89). Kommissionen tvivlade därför på att stödet är begränsat till det strikta minimum som krävs för den planerade omstruktureringen och att investerarens bidrag är betydande i den mening som avses i riktlinjerna.

(88) Kommissionen konstaterar att Tyskland framfört flera synpunkter på beräkningen av stödbeloppet och storleken av investerarens bidrag.

(89) För det första konstaterar Tyskland beträffande finansieringen av investeringarna att CRI visserligen enligt privatiseringsavtalet är förpliktat till investeringar på endast 70 miljoner mark, men att avtalet även anger ytterligare investeringar till ett totalt belopp på 86,6 miljoner mark. Vid denna investeringsvolym ökas enligt privatiseringsavtalet den kapitalreserv som CRI skall bidra med.

(90) Kommissionen konstaterar att Tyskland genom en skrivelse av den 4 september 2000 lagt fram en detaljerad investeringsplan för KataLeuna, enligt vilken 76 miljoner mark av ett planerat totalt belopp på [...](90) miljoner mark hade investerats vid utgången av augusti 2000. De resterande investeringarna till ett belopp av [...](91) miljoner mark genomfördes före utgången av år 2000.

(91) Mot denna bakgrund konstaterar kommissionen att investeringsvolymen överstiger det minimibelopp som fastställdes i privatiseringsavtalet och uppgår till 86,6 miljoner mark, vilket innebär att den kapitalreserv som investeraren skall ställa upp med enligt avtalet ökar till [...](92) miljoner mark, och att detta skall beaktas då man beräknar investerarens bidrag till kostnaderna för omstruktureringen.

(92) För det andra hävdar Tyskland beträffande investeringarna i infrastruktur till ett belopp av 2 miljoner mark, att BvS:s förpliktelse att finansiera infrastrukturanläggningarna upphävts, eftersom de ifrågavarande åtgärderna finansierats ur InfraLeunas budget i enlighet med beslut 1999/646/EG.

(93) Kommissionen konstaterar att InfraLeuna enligt beslut 1999/646/EG av BvS övertagit ansvaret för att tillhandahålla de infrastrukturanläggningar och -tjänster som behövs på Leunafabrikens område. I artikel 1 i detta beslut konstateras att betalningar från Tyskland till InfraLeuna upp till ett belopp av 1018 miljoner mark inte utgör något stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget. Eftersom InfraLeuna kommer att tillhandahålla infrastrukturanläggningarna och BvS:s finansiering av dem upphävts, skall de planerade infrastrukturinvesteringarna till ett belopp av 2 miljoner mark i enlighet med det nämnda beslutet inte anses vara stöd till den andra omstruktureringen.

(94) Beträffande kostnaderna för rivningsåtgärderna till ett belopp av 3 miljoner mark framför Tyskland två argument för att denna åtgärd inte skall anses vara stöd till den andra omstruktureringen. För det första finns det inget direkt samband mellan åtgärderna och omstruktureringsplanen, och de kostnader som de medför skall hänföras till tiden före den andra privatiseringen. För det andra skulle kostnaderna för dessa åtgärder på grund av de risker för arbetstagarnas hälsa och säkerhet som byggnadernas dåliga skick medför ändå ha finansierats med offentliga medel.

(95) Kommissionen konstaterar att det redan i beslutet att inleda förfarandet förklarades att investeraren normalt skall finansiera rivningsåtgärder i produktionsorten. Då dessa åtgärder finansieras med offentliga medel besparas företaget kostnader som det normalt skulle ha varit tvunget att själv bära. Därför anses offentliga bidrag till dessa åtgärder vara stöd. Att de ifrågavarande byggnaderna måste rivas, eftersom det inte längre var möjligt att använda dem för produktionen på grund av de risker det innebar för arbetstagarnas hälsa och säkerhet, gör ingen skillnad. KataLeuna har tvärtom i egenskap av arbetsgivare skyldighet att se till att de anställda inte utsätts för sådana risker på grund av produktionsanläggningarnas tillstånd. Normalt är det företagets och inte den offentliga sektorns uppgift att finansiera åtgärder för att garantera säkra arbetsvillkor. Därför anses offentliga bidrag till sådana åtgärder vara stöd.

(96) Beträffande de extraordinära garantierna till ett belopp av högst 2 miljoner mark och det i samband med den första privatiseringen utbetalade beloppet på 0,827 miljoner mark förklarar Tyskland, att dessa kostnader inte hör samman med den andra privatiseringen, utan uppstått vid den första privatiseringen och därför inte bör anses vara omstruktureringskostnader inom ramen för den andra privatiseringen.

(97) Kommissionen konstaterar att CRI övertagit KataLeuna inklusive alla tillgångar och skulder. Detta inbegriper även de extraordinära garantier och ersättningar som härrör från den misslyckade första privatiseringen. följaktligen borde investeraren egentligen överta dessa kostnader. Då dessa åtgärder finansieras med offentliga medel besparas företaget kostnader som det normalt skulle ha varit tvunget att själv bära. Därför anses offentliga bidrag till dessa åtgärder vara stöd.

(98) Beträffande det belopp på 17,6 miljoner från den första privatiseringen som använts för investeringar förklarar Tyskland, att det inte bör anses vara stöd, eftersom det härrör från de likvida medel som företaget byggt upp med hjälp av ett avtalat stöd till den första privatiseringen. Det är alltså inte fråga om ett stöd från BvS till den andra privatiseringen.

(99) Kommissionen konstaterar att det vid stöd till finansiering av omstruktureringsåtgärder alltid skall finnas en detaljerad omstruktureringsplan som utarbetats tillsammans med investeraren. En sådan plan utgör en integrerad beståndsdel av det projekt för vilket stödet är avsett, och ett godkännande av planen innebär även samtycke till projektet. Om det projekt, för vilket stödet godkänts, misslyckas, bortfaller även dess rättsgrund, och det kan inte helt enkelt användas som godkänt stöd för ett annat projekt.

(100) Dessutom framhåller kommissionen att det vid den första privatiseringen - såsom förklarades i beslutet att inleda förfarandet - rörde sig om en plan som inbegrep verksamheter i två produktionsorter, KataLeuna i Leuna och Chemie GmbH i Bitterfeld-Wolfen. Då den första privatiseringen misslyckats åtskildes de båda produktionsorterna, och investeraren från den första planen fortsatte verksamheten i Bitterfeld, medan BvS övertog de fortsatta strävandena att privatisera KataLeuna. Följaktligen gäller den första respektive den andra privatiseringen två helt olika planer, som till och med berör två olika företag.

(101) Beträffande Tysklands argument att beloppet på 17,6 miljoner mark utgör KataLeunas fritt förfogbara likvida medel, som härrör från stöd som beviljades i samband med den första privatiseringen, konstaterar kommissionen att detta belopp enligt anmälan från januari 1999 är en del av det belopp på 55,8 miljoner mark, som enligt det första privatiseringsavtalet var avsett för investeringar och förlustutjämning. I anmälan förklarar Tyskland att beloppet inbetalats till ett särskilt konto, varifrån medel för de nämnda ändamålen utbetalats. Men då det knappast gjordes några investeringar förblev större delen av medlen på kontot, vilket innebar en ansenlig besparing för BvS. Då den första privatiseringen misslyckades återstod därför fortfarande en stor del av det belopp som var avsett för investeringar och förlustutjämning.

(102) Följaktligen konstaterar kommissionen att beloppet på 17,6 miljoner mark enligt anmälan inte utgör KataLeunas fritt disponibla likvida medel, utan medel som enligt privatiseringsavtalet skulle användas för bestämda ändamål rörande två olika företag i olika produktionsorter och som aldrig utbetalades, eftersom inga sådana investeringar företogs. Medlen kontrollerades och förvaltades av BvS och ansågs då den första privatiseringen misslyckats vara BvS:s inbesparade medel.

(103) Av dessa skäl anses BvS:s bidrag på 17,6 miljoner mark till de investeringar som genomförts under den andra privatiseringen vara ett nytt stöd till omstruktureringen.

(104) Med hänvisning till det större bidraget från investeraren räknar Tyskland upp fyra kategorier av ytterligare åtgärder, som bör anses vara investerarbidrag till den andra omstruktureringen.

(105) Vad gäller det extra bidraget till forskning och utveckling på [...](93) miljoner mark, det extra beloppet till investeringar på [...](94) miljoner mark och de extra förlusterna på [...](95) miljoner mark, anser kommissionen att dessa belopp bör anses vara bidrag från investeraren till den andra omstruktureringen. Därför räknas de till de totala kostnaderna för omstruktureringen.

(106) Kostnaderna för företagsledningen och personalen till ett belopp av [...](96) miljoner mark och förlusterna på [...](97) miljoner mark, som investeraren enligt privatiseringsavtalet skall täcka, anser kommissionen däremot inte vara extra bidrag från investeraren till den andra privatiseringen. Täckandet av förlusterna på [...](98) miljoner mark och förstärkningen av företagsledningen samt KataLeunas marknadsförings- och försäljningsverksamheter fanns redan med i privatiseringsavtalet och omfattas därför av det ursprungliga, i detta privatiseringsavtal angivna investerarbidraget.

(107) På grundval av skälen 86-103 konstaterar kommissionen att kostnaderna för omstruktureringen fördelar sig enligt tabellen nedan.

Investerarens finansiering:

>Plats för tabell>

Finansierat av BvS:

>Plats för tabell>

Övriga finansiella bidrag ur offentliga medel som anses vara stöd:

>Plats för tabell>

Övriga finansiella bidrag ur offentliga medel som inte anses vara stöd:

>Plats för tabell>

(108) De totala kostnaderna för omstruktureringen uppgår följaktligen till 130,924 miljoner mark. Bidragen ur offentliga medel utgör sammanlagt 86,284 miljoner mark, varav 79,284 miljoner mark anses vara stöd(99). Investerarens bidrag uppgår till 44,64 miljoner mark. Stödnivån uppgår därmed till 60 % och investerarens bidrag till 34 %.

(109) Då förfarandet inleddes hyste kommissionen tvivel beträffande projektets egentliga karaktär, eftersom det tedde sig mer som en nyinvestering än som en omstrukturering. Enligt kommissionens uppfattning bör detta, i de fall där kostnaderna för nyinvesteringar utgör en betydande del av omstruktureringskostnaderna, återspeglas i storleken på investerarens bidrag. Kommissionen stödjer sig för detta på den omständigheten att de högsta tillåtna nivåerna för regionalstöd gäller för rena investeringsprojekt i stödområden, medan mycket större stödbelopp är tillåtna enligt riktlinjerna.

(110) Kommissionen konstaterar att investeraren ökat sitt bidrag till 34 % av omstruktureringskostnaderna. Kommissionen accepterar även Tysklands och CRI:s argument, enligt vilka den största delen av investeringarna genomfördes för att byta ut föråldrade anläggningar i syfte att uppfylla gällande säkerhets- och miljöskyddsbestämmelser och på så sätt samtidigt möjliggöra tillverkning av produkter med en kvalitet och i en omfattning som säkerställer företagets lönsamhet på lång sikt. De befintliga anläggningarna, som delvis härstammar från 1960-talet, lämpade sig inte för detta.

(111) Enligt kommissionens uppfattning bör i det föreliggande fallet investerarens bidrag på 34 % anses vara betydande i den mening som avses i riktlinjerna och även tillräckligt med tanke på att investeringarna står för merparten av omstruktureringskostnaderna.

(112) Av de skäl som anges i skälen 90-111 anser kommissionen att det anmälda stödet uppfyller det villkor som anges i avsnitt 3.2.2 ii i riktlinjerna, enligt vilket stödet skall stå i proportion till kostnaderna för och fördelarna av omstruktureringen.

(113) Tyskland skall under åren 2000-2005 årligen till kommissionen översända en rapport om resultaten av omstruktureringen. Rapporten skall läggas fram senast vid utgången av mars månad under det år som följer på rapportperioden. Rapporten skall innehålla alla uppgifter som kommissionen behöver för att övervaka överförandet av stödet till företaget, genomförandet av den överenskomna omstruktureringsplanen och företagets finansiella läge.

SLUTSATSER

(114) Kommissionen beklagar att Tyskland beviljat stödet i strid med artikel 88.3 i EG-fördraget. Eftersom stödet överensstämmer med gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter, fastslår kommissionen att det är förenligt med artikel 87.3 c i EG-fördraget.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det statliga stöd till ett belopp av totalt 25,287 miljoner euro (49,457 miljoner tyska mark), som Tyskland beviljat eller kommer att bevilja till förmån för KataLeuna GmbH Catalysts, Leuna, Sachsen-Anhalt, är förenligt med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget.

Artikel 2

Det i artikel 1 nämnda statliga stödet får endast användas för omstrukturering av KataLeuna GmbH Catalysts enligt den omstruktureringsplan som lagts fram för kommissionen.

Artikel 3

Tyskland skall under åren 2000-2005 årligen till kommissionen översända en rapport om resultaten av omstruktureringen. Rapporten skall läggas fram senast vid utgången av mars månad under det år som följer på rapportperioden. Rapporten skall innehålla alla uppgifter som kommissionen behöver för att övervaka överförandet av stödet till företaget, genomförandet av den överenskomna omstruktureringsplanen och företagets finansiella läge.

Artikel 4

Detta beslut riktar sig till Förbundsrepubliken Tyskland.

Utfärdat i Bryssel den 13 februari 2001.

På kommissionens vägnar

Mario Monti

Ledamot av kommissionen

(1) EGT C 142, 20.5.2000, s. 26.

(2) Se fotnot 1.

(3) Tidigare Leuna-Katalysatoren GmbH. Företaget var tidigare en juridisk enhet inom LEUNA-WERKE, som tillverkade katalysatorer.

(4) Affärshemlighet.

(5) Affärshemlighet.

(6) Affärshemlighet.

(7) I punkterna 40-46 i kommissionens beslut att inleda det formella granskningsförfarandet konstateras att stödet i samband med den första privatiseringen är förenligt med den gemensamma marknaden, eftersom det överensstämmer med Treuhandprogrammen från 1992 och 1995. I detta beslut granskas därför endast stödet i samband med den andra privatiseringen. Se fotnot 1, s. 31f.

(8) Affärshemlighet.

(9) Affärshemlighet.

(10) Affärshemlighet.

(11) Affärshemlighet.

(12) Affärshemlighet.

(13) Affärshemlighet.

(14) Affärshemlighet.

(15) Affärshemlighet.

(16) Affärshemlighet.

(17) Affärshemlighet.

(18) Affärshemlighet.

(19) Affärshemlighet.

(20) Affärshemlighet.

(21) Affärshemlighet.

(22) Affärshemlighet.

(23) Affärshemlighet.

(24) De offentliga medel som används för att undanröja ärvda åtaganden (Altlasten) anses inte vara stöd. Se punkt 69 i kommissionens beslut att inleda det formella granskningsförfarandet.

(25) Affärshemlighet.

(26) Affärshemlighet.

(27) Version från 1994: EGT C 368, 23.12.1994, s. 12. Version från 1999: EGT C 288, 9.10.1999, s. 2.

(28) Se fotnot 10.

(29) Affärshemlighet.

(30) Affärshemlighet.

(31) Affärshemlighet.

(32) Affärshemlighet.

(33) Affärshemlighet.

(34) EGT L 260, 6.10.1999, s. 1.

(35) Affärshemlighet.

(36) Affärshemlighet.

(37) Affärshemlighet.

(38) Affärshemlighet.

(39) Affärshemlighet.

(40) Affärshemlighet.

(41) Affärshemlighet.

(42) Affärshemlighet.

(43) Se fotnot 11.

(44) Se fotnot 11.

(45) Affärshemlighet.

(46) EGT L 83, 27.3.1999, s. 1.

(47) Se tabellen i skäl 68.

(48) Källa: The Catalyst Group.

(49) Affärshemlighet.

(50) Affärshemlighet.

(51) Affärshemlighet.

(52) Affärshemlighet.

(53) Affärshemlighet.

(54) Affärshemlighet.

(55) Källa: The Catalyst Group.

(56) Affärshemlighet.

(57) Affärshemlighet.

(58) Affärshemlighet.

(59) Affärshemlighet.

(60) Affärshemlighet.

(61) Affärshemlighet.

(62) Affärshemlighet.

(63) Affärshemlighet.

(64) Affärshemlighet.

(65) Affärshemlighet.

(66) Affärshemlighet.

(67) Affärshemlighet.

(68) Affärshemlighet.

(69) Affärshemlighet.

(70) Affärshemlighet.

(71) Affärshemlighet.

(72) Affärshemlighet.

(73) Affärshemlighet.

(74) Affärshemlighet.

(75) Affärshemlighet.

(76) Affärshemlighet.

(77) Affärshemlighet.

(78) Affärshemlighet.

(79) Affärshemlighet.

(80) Affärshemlighet.

(81) Affärshemlighet.

(82) Affärshemlighet.

(83) Affärshemlighet.

(84) Affärshemlighet.

(85) Affärshemlighet.

(86) Affärshemlighet.

(87) Affärshemlighet.

(88) Affärshemlighet.

(89) Det offentliga bidraget för att undanröja ärvda åtaganden (Altlasten) på 5 miljoner mark ansågs inte vara stöd. Se kommissionens beslut att inleda det formella granskningsförfarandet.

(90) Affärshemlighet.

(91) Affärshemlighet.

(92) Affärshemlighet.

(93) Affärshemlighet.

(94) Affärshemlighet.

(95) Affärshemlighet.

(96) Affärshemlighet.

(97) Affärshemlighet.

(98) Affärshemlighet.

(99) 29,827 miljoner mark har beviljats på grundval av godkända stödprogram.