KOMMISSIONENS BESLUT

av den 28 juli 1999

om statligt stöd som Förbundsrepubliken Tyskland beviljat Everts Erfurt GmbH

[delgivet med nr K(1999) 3024]

(Endast den tyska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(1999/787/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2 första stycket i detta,

med beaktande av Avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a i detta,

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig och med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

I.

1. Genom en skrivelse daterad den 23 juli 1996 och registrerad den 25 juli 1996 anmälde Förbundsrepubliken Tyskland till kommissionen i enlighet med artikel 88.3 i EG-fördraget att delstaten Thüringen beviljat två garantier för Everts Erfurt GmbH (nedan kallat Everts). Åtgärden registrerades som stöd N 593/96. Kommissionen ställde ytterligare frågor, som besvarades i en skrivelse daterad och registrerad den 19 september 1996. I en skrivelse av den 15 oktober 1996 ställde kommissionen ytterligare frågor, som besvarades i en skrivelse daterad den 26 november 1996 och registrerad den 27 november 1996 samt i en skrivelse daterad den 3 december 1996 och registrerad den 9 december 1996. I en skrivelse daterad och registrerad den 12 december 1996 informerade de tyska myndigheterna om att delstaten förvärvat ett passivt kapitalintresse i företaget. Kommissionens begäran av den 10 januari 1997 om ytterligare uppgifter besvarades i en skrivelse daterad och registrerad den 7 februari 1997. Samtidigt drogs förlustgarantianmälan tillbaka och moderbolaget försattes i konkurs. I en skrivelse av den 14 maj 1997, registrerad den 16 maj 1997, anmäldes fortsatt ekonomiskt stöd för att förhindra konkurs för stödmottagarna.

2. Utifrån de föreliggande upplysningarna beslutade kommissionen den 2 juli 1997 att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget, eftersom det rådde tvivel om huruvida dessa stödåtgärder var förenliga med den gemensamma marknaden. I en bilaga till skrivelsen om meddelandet att förfarandet inletts ställde kommissionen tolv frågor till Förbundsrepubliken Tyskland.

3. Genom skrivelse D/6183 av den 24 juli 1997 underrättade kommissionen Förbundsrepubliken Tyskland om sitt beslut om att inleda förfarandet och motiveringen till detta. Kommissionens beslut om att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning(1). Ärendet registrerades därefter under nummer C 42/97. Kommissionen uppmanade berörda parter att inom en månad efter offentliggörandet inkomma med sina synpunkter på stödet i fråga.

4. I två skrivelser (nummer A/39220 respektive A/39221) daterade den 17 november 1997 och registrerade den 18 november 1997 svarade Tyskland på skrivelsen av den 24 juli 1997 om att förfarandet hade inletts. Ytterligare upplysningar lämnades i en skrivelse daterad och registrerad den 20 maj 1998, och i en skrivelse daterad den 26 juni 1998 och registrerad den 1 juli 1998.

5. Utifrån de föreliggande upplysningarna beslutade kommissionen den 14 juli 1998 att utvidga det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget, eftersom det rådde tvivel om huruvida ytterligare två stödåtgärder var förenliga med den gemensamma marknaden.

6. Genom skrivelse D/7102 av den 17 augusti 1998 underrättade kommissionen Förbundsrepubliken Tyskland om sitt beslut om att utvidga förfarandet och motiveringen till detta. Kommissionens beslut har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning(2). Vidare uppmanade kommissionen berörda parter att inom en månad efter offentliggörandet inkomma med sina synpunkter på stödet i fråga.

7. I en skrivelse daterad och registrerad den 9 september 1998 kommenterade Förbundsrepubliken Tyskland det utvidgade förfarandet. Ytterligare kommentarer inkom den 11 augusti 1998 (registrerades den 12 augusti 1998), den 29 januari 1999 (registrerades den 1 februari 1999), den 22 april 1999 (registrerades den 23 april 1999) och den 10 maj 1999 (registrerades samma dag). Den 17 maj 1999 ställde kommissionen ytterligare frågor. Dessa frågor besvarades av de tyska myndigheterna i tre skrivelser daterade den 31 maj 1999 (registrerad den 1 juni 1999), den 10 juni 1999 (registrerad den 11 juni 1999) samt den 23 juni 1999 (registrerad den 8 juli 1999).

8. Kommissionen har inte mottagit några synpunkter från berörda parter, varken i samband med att förfarandet inleddes eller att det utvidgades.

II. BESKRIVNING AV STÖDET

A. Everts Erfurt GmbH

9. Everts tillverkar och distribuerar produkter av naturgummi och latex. 95 % av omsättningen utgörs av försäljning av kondomer och 5 % av babynappar, medicinska skyddshöljen m.m. Företaget tillhörde tidigare Treuhandanstalt och övertogs den 1 januari 1991 av Wilhelm Everts KG i Datteln. Privatiseringen skedde i form av en öppen anbudsinfordran, där det högsta anbudet tilldelades kontraktet. Något stöd utlovades inte i samband med privatiseringen. Everts har för närvarande 117 anställda.

10. Tiden efter privatiseringen var svår för Everts. Efter 1994, då den första stödåtgärden i form av en förlustgaranti på 90 % beviljades, kunde företaget förbättra sin lönsamhet och det kunde t.o.m. uppvisa en liten vinst 1995. Detta år inträffade dock de första problemen i tillverkningen, vilket ledde till att London Int. slutade beställa kondomer av Everts. Detta ledde till en avsevärd förlust på 1,5 miljoner tyska mark och ett skadeståndsanspråk på 500000 mark. Vidare motsvarade inte företagets distributionsnät de krav som marknadsekonomin ställde.

11. 1996 gick moderbolaget Wilhelm Everts KG i Datteln i konkurs(3). I enlighet med privatiseringsavtalet var företaget tvunget att överta investeringskostnaderna och övriga kostnader för Everts från föregående år. Mot bakgrund av moderbolagets konkurs kunde inte dessa fordringar på 8,132 miljoner mark betalas, vilket ledde till att även Everts råkade i allvarliga svårigheter. Sparkasse Erfurt, som vid denna tidpunkt var den största fordringsägaren och Wilhelm Everts KG, Datteln kom då överens om att söka efter en ny investerare för Everts. Aktierna i Everts, med ett nominellt värde på 3,3 miljoner mark, såldes av moderbolaget till det privata Treuhandföretaget Dr. Zimmermann & Partner Unternehmensberatung GmbH (nedan benämnt Zimmermann) för 80000 mark. Zimmermann fick i uppdrag att finna en ny investerare. Enligt uppgift från de tyska myndigheterna var det nödvändigt att lösa ut Everts ur moderbolaget, eftersom Wilhelm Everts KG:s konkurs i annat fall skulle ha medfört att även Everts försattes i konkurs. Zimmermann var villig att överta aktierna, eftersom försäljningspriset på 80000 mark låg avsevärt under aktiernas nominella värde på 3,3 miljoner mark. Zimmermann erhöll varken statliga garantier eller något annat stöd för övertagandet. Tills en ny investerare kunde överta skulderna, fick de ligga kvar hos Sparkasse Erfurt.

12. Eftersom det tog lång tid innan man hittade en ny investerare, och eftersom man inte tagit itu med företagets svårigheter under denna tid, uppvisade företaget ett avsevärt försämrat resultat 1996 och första halvåret 1997. 1997 förklarade sig till slut företaget Condomi berett att överta Everts under förutsättning att företagets gamla skulder ströks. I samråd mellan Sparkasse Erfurt och delstaten Thüringen ströks en del av företagsskulden på ca 7,35 miljoner mark(4), så att Condomi kunde överta företaget i juli 1997. Everts döptes om till Condomi Erfurt Produktionsgesellschaft mbH. Omedelbart efter övertagandet erhöll företaget ett lån på 2,5 miljoner mark från Kreditanstalt für Wiederaufbau. Condomi genomförde omstruktureringsplanen från 1995. Företagets resultat förbättrades redan under andra halvåret 1997 och 1998 uppvisade företaget en betydande omsättningsökning samt en liten vinst.

B. Omstruktureringen

13. Tyskland hade lagt fram en lista över de omstruktureringsåtgärder som planerades och genomfördes i samband med att de första stöden beviljades 1993-1994. I december 1995 sammanfattades de olika åtgärderna i en sammanhängande omstruktureringsplan. 1995 års plan byggde på att kvalitetsproblemen löstes och att distributionsverksamheten på nytt byggdes upp från grunden. Den nya investeraren Condomi övertog planen i juli 1997 och slutförde den under 1997. Företaget erhöll flera stöd under omstruktureringens lopp.

14. Förfarandet inleddes med anledning av följande stödåtgärder(5):

1. Förlustgarantier på 90 % från 1994 uppgående till motsvarande 3,7 miljoner mark.

2. 1996 års kapitaltillskott från Thüringer Fonds zur Konsolidierung von Unternehmen in Schwierigkeiten på 2 miljoner mark.

3. Likviditetslån från Thüringer Konsolidierungsfonds für Unternehmen in Schwierigkeiten på 700000 mark(6).

15. Det utvidgade förfarandet berör följande åtgärder(7):

1. Likviditetslån ur 1996 års låneprogram för små och medelstora företag uppgående till 900000 mark.

2. Lån på 2,5 miljoner mark beviljat av Kreditanstalt für Wiederaufbau i juli 1997.

C. Marknadsanalys

16. Medan kondommarknaden i början av 90-talet hade en liten överskottskapacitet, kan man ur föreliggande uppgifter dra slutsatsen att läget har förbättrats sedan mitten av 90-talet och att marknaden uppvisat tillväxt under de senaste åren. Enligt Global Strategics affärsrapport från juni 1998 växer kondommarknaden på senare tid med ca 4 % per år. Everts hade en årlig produktionskapacitet på 66 miljoner kondomer. Denna siffra steg under åren 1995-1997 - tiden då omstruktureringen huvudsakligen genomfördes - till 88 miljoner(8). Den europeiska kondommarknaden uppgick 1995 till ca 900 miljoner mark. Med en omsättning på ca 10 miljoner mark innehade Everts 1995 följaktligen en marknadsandel på 1,1 % (det föreligger inga senare uppgifter för den europeiska marknaden).

17. Kondommarknaden i gemenskapen har en tydlig oligopolistisk struktur: Enligt de uppgifter de tyska myndigheterna lagt fram har koncernen London International i Tyskland en marknadsandel på 30 %, 80 % i Förenade kungariket, 61 % i Italien, 31 % i Frankrike och 38 % i Spanien. Företaget Mapa har i Tyskland en marknadsandel på 30 % och Artsana har i Spanien en marknadsandel på 44 %. I Italien har ytterligare två stora företag marknadsandelar på 20 % respektive 16 %. Enligt OTC News marknadsrapport från augusti 1997 innehar de tre största varumärkena 56 % av den tyska marknaden.

18. Stödmottagaren är verksam i Thüringen, en delstat med en arbetslöshet på 18 %. Regionen är berättigad till regionalstöd enligt artikel 87.3 a i EG-fördraget.

III. BEDÖMNING AV STÖDET

A. Stödets storlek

19. Everts erhöll flera bidrag inom ramen för omstruktureringen (se II.B). Efter det att förfarandet inleddes och utvidgades visade det sig att dessa åtgärder inte ingick i något godkänt stödprogram, utan skall ses som tillfälliga stöd. Med undantag för lånet på 2,5 miljoner mark från Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW) motsätter sig inte de tyska myndigheterna kommissionens uppfattning. Under punkt 22, 23 och 24 undersöks därför ingående om detta lån omfattas av ett godkänt stödprogram.

20. Vad gäller det likviditetslån på 900000 mark ur låneprogrammet för små och medelstora företag som beviljades 1996 har kommissionen inlett ett förfarande mot hela programmet(9). Föreliggande beslut klarlägger därför inte huruvida det lånet omfattas av det nämnda programmet eller inte. Eftersom kommissionen vid en senare tidpunkt kan komma att finna att låneprogrammet för små och medelstora företag inte är förenligt med den gemensamma marknaden(10), behandlas lånet i bedömningen som möjligt undantag för stödåtgärder.

21. Dessutom skall klarläggas om Sparkasse Erfurts efterskänkta lån från 1997 utgör stöd så som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget.

a) Lån från Kreditanstalt für Wiederaufbau

22. Vid utvidgandet av förfarandet visade det sig att lånet från KfW på 2,5 miljoner mark inte var förenligt med likviditetsstödprogrammet (NN 37/95), eftersom Everts med största sannolikhet var ett företag i svårigheter vid tidpunkten för beviljandet av lånet. Program NN 37/95 syftar till att ge företag, som inte har tillräckliga likvida medel, nödvändiga medel för att utvidga sin verksamhet. Tyskland tillstod dock uttryckligen i en skrivelse daterad den 4 december 1995 att företag i svårigheter, enligt definitionen i riktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter(11) (nedan kallat riktlinjerna), inte är berättigade till stöd enligt detta program.

23. I sitt svar på det utvidgade förfarandet anförde Tyskland att Everts vid tidpunkten då lånet från KfW beviljades inte var ett företag i svårigheter, eftersom det kort dessförinnan övertagits av den nya investeraren Condomi. Enligt de tyska myndigheternas uppfattning hade företagets status ändrats genom att det övertagits av den nya investeraren.

24. Kommissionen delar dock inte denna uppfattning av följande skäl: Den 30 juni 1997 uppvisade det gamla Everts en förlust på 3 miljoner mark för första halvåret. En månad senare övertogs företaget av den nya investeraren, varpå KfW omedelbart beviljade lånet. Everts hade råkat i svårigheter inte enbart till följd av den starka skuldsättningen, utan även på grund av en olönsam verksamhet. Verksamheten uppvisade bara för första halvåret 1997 en förlust på ca 2 miljoner mark med en omsättning på endast 3 miljoner mark. Man kunde visserligen förutsätta att övertagandet skulle medföra bättre framtidsutsikter för Everts, men påståendet att företagets svårigheter helt lösts av att en ny investerare övertagit det övertygar ändå inte. Mot bakgrund av detta kan man snarare anta att KfW-lånet använts till att hjälpa ett företag i svårigheter och inte till att utvidga dess affärsverksamhet genom ett kapitaltillskott. KfW-lånet beviljades följaktligen inte på grundval av ett godkänt stödprogram, varför det, i likhet med alla andra stöd till Everts, skall ses som ett tillfälligt stöd.

b) Sparkasse Erfurts efterskänkta lån

25. Frågan inställer sig om Sparkasse Erfurts efterskänkta lån i samband med Condomis övertagande av företaget utgör ett statligt stöd så som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget.

26. Vid halvårsskiftet 1997 hade Sparkasse Erfurt fordringar på Everts uppgående till 15135325 mark. Efter det att man funnit en ny investerare kom man överens om att efterskänka en del av fordringarna på företaget. Medan Sparkasse Erfurt efterskänkte sina fordringar med 7,351 miljoner mark, löstes delstatens borgen på 3,116 miljoner mark in samtidigt som man avstod från att återkräva kapitaltillskott på 2 miljoner mark. Eftersom Sparkasse Erfurt är en bank med statligt ägarintresse, kan detta efterskänkta lån utgöra ett statligt stöd. Tyskland har uttryckligen förklarat för kommissionen att det innebar en mindre förlust för Sparkasse att avstå från att återkräva en del av lånet än att låta Everts gå i konkurs. Genom att delvis efterskänka lånet kunde Sparkasse Erfurt nämligen säkra ett belopp på 7,784 miljoner mark. Vid en konkurs hade endast en fastighetsinteckning på mellan 2 och 2,5 miljoner mark(12) och delstaten Thüringens borgen på 3,116 miljoner mark kunnat realiseras. Kapitaltillskottet från Thüringer Konsolidierungsfonds på 2 miljoner mark berörde inte Sparkasse Erfurts fordringar: konsolideringsfonden var införstådd med att i samråd avstå från avtalet enbart om alla övriga fordringsägare avstod från en del av sina fordringar, för att säkra företagets överlevnad. Under tiden från det att man började söka efter en ny investerare 1996 till det att Condomi övertog företaget i mitten av 1997, beviljade Sparkasse inga nya lån till Everts. Av det kan man sluta sig till att Sparkasse agerat på samma sätt som ett privat kapitalinstitut, och att den efterskänkta fordringen inte utgjorde något stöd.

c) Tillfälliga stöd som skall behandlas inom ramen för detta beslut

27. Följande stödåtgärder uppgående till sammanlagt 9,1 miljoner mark skall i egenskap av tillfälliga stöd behandlas inom ramen för detta beslut:

a) förlustgaranti på 90 % från 1994 uppgående till 3,7 miljoner mark,

b) 1996 års kapitaltillskott från Thüringer Konsolidierungsfonds på 2 miljoner mark,

c) lån på 2,5 miljoner mark beviljat av Kreditanstalt für Wiederaufbau i juli 1997,

d) likviditetslån ur låneprogrammet för små och medelstora företag uppgående till 900000 mark.

28. Likviditetslån från Thüringer Konsolidierungsfonds für Unternehmen in Schwierigkeiten på 700000 mark beviljades till sist inte och skall följaktligen inte ses som stöd och inte heller omfattas av beslutet.

B. Undantagsbestämmelser

29. De nya stöden från BvS och delstaten Thüringen anmäldes som omstruktureringsstöd, varför artikel 87.3 c i EG-fördraget skulle kunna tillämpas, enligt vilken "stöd för utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset" kan anses vara förenliga med den gemensamma marknaden, då stödets huvudsakliga syfte är att omstrukturera ett företag i svårigheter. Sådana stöd kan anses vara förenliga med den gemensamma marknaden, om kriterierna i riktlinjerna är uppfyllda.

30. För att kommissionen skall kunna bedöma ett stöd utifrån riktlinjerna måste omstruktureringsplanen uppfylla följande förutsättningar:

Återställande av lönsamheten

31. Det grundläggande kravet på en omstruktureringsplan måste vara återställandet av företagets långsiktiga lönsamhet och överlevnadsförmåga inom en skälig tid, baserat på realistiska antaganden om framtida affärsvillkor. I princip får omstruktureringsstöd endast beviljas en gång.

32. Företagets tidigare negativa utveckling berodde främst på moderbolagets oförutsedda konkurs. För närvarande måste Everts ekonomiska situation ses som mycket god, i det att företaget ständigt ökar sin omsättning och har förbättrat sin lönsamhet (se tabellen nedan). Denna positiva utveckling av företaget kan delvis härledas till den nya investerarens distributionskunnande och den förbättrade produktkvaliteten. För 1999 räknar företaget återigen med att betydligt öka omsättningen. Mot bakgrund av detta kan kravet i riktlinjerna anses vara uppfyllt.

>Plats för tabell>

Snedvridning av konkurrensen

33. Ett annat villkor för att bevilja omstruktureringsstöd är att det vidtas åtgärder för att i möjligaste mån balansera stödets negativa inverkningar för konkurrenterna. I annat fall måste stödet anses strida mot det gemensamma intresset och kan följaktligen inte beviljas undantag enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget.

34. Då det i Everts fall rör sig om ett litet eller medelstort företag med en liten marknadsandel och eftersom det inte finns någon överkapacitet på marknaden i fråga, kan man utgå ifrån att stödet inte använts för aggressiva aktiviteter som snedvrider marknaden. Mot bakgrund av den problematiska marknadsstrukturen kan en ytterligare marknadsaktör ha positiva inverkningar på konkurrensen. Följaktligen är även detta krav i riktlinjerna uppfyllt.

Nödvändigt minimum

35. Stödets storlek och nivå måste begränsa sig till det nödvändiga minimibelopp som krävs för omstruktureringen och stå i proportion till den ur gemenskapens synvinkel förväntade nyttan. Därför måste också stödmottagaren på ett märkbart sätt bidra till omstruktureringsplanen med egna medel eller genom extern finansiering.

36. Sedan 1993 har de två nya investerarna skjutit till totalt 5,2 miljoner mark (varav den nya investeraren Condomi står för 1,5 miljoner mark)(13). Sparkasse Erfurt har beviljat lån uppgående till 15135325 miljoner mark. Så som tidigare konstaterats skall inte det delvis efterskänkta lånet på 7,35 miljoner mark ses som ett stöd. Följaktligen har investerarna bidragit med 69 %, vilket inte är obetydligt. Även om man skulle se totalsumman av Sparkasse Erfurts lån eller deras efterskänkta krav på 7,351 miljoner mark som stöd, skulle investerarens bidrag trots det uppgå till 17,6 % respektive 42,6 %. Beaktar man att det i Everts fall rör sig om ett litet/medelstort företag kan bägge dessa bidrag ses som betydande.

37. Av detta drar kommissionen slutsatsen att även detta krav i omstruktureringsriktlinjerna har uppfyllts.

Upprepat beviljande av stöd

38. Eftersom stöd beviljats vid tre olika tidpunkter under åren 1994, 1996 och 1997 rör det sig entydigt om ett upprepat beviljande av stöd. Därvidlag skall dock hänsyn tas till att omstruktureringen av Everts skett fortlöpande och att 1994 års omstruktureringsåtgärder införlivats i 1995 års omstruktureringsplan. Denna plan hade tillräcklig potential för att Everts återigen skulle kunna bli lönsamt, vilket också bekräftas av det faktum att den nya investeraren Condomi väsentligen genomförde planen under 1997. Händelser som Everts inte kan ställas till svars för, nämligen att moderbolaget Wilhelm Everts KG, Datteln gick i konkurs, förhindrade dock att planen kunde genomföras omedelbart. Eftersom moderbolaget inte kunde fullgöra sina skyldigheter gentemot Everts, riskerade hela omstruktureringsplanen att gå om intet. Efter kapitaltillskottet 1996 och KfW-lånet 1997 var den nya investeraren Condomi beredd att överta Everts och att genomföra omstruktureringsplanen. Det upprepade beviljandet av stöd kan alltså rättfärdigas av inverkan från yttre faktorer.

39. Följaktligen är även detta krav i riktlinjerna uppfyllt.

IV. SLUTSATSER

40. Kommissionen konstaterar att Förbundsrepubliken Tyskland olagligen har genomfört ett statligt stöd, till ett belopp på 9,1 miljoner mark i strid med artikel 88.3 i fördraget. Mot bakgrund av det faktum att omstruktureringsplanen lett till att stödmottagarens långsiktiga lönsamhet återställts och att det i Everts fall rör sig om ett litet/medelstort företag, och med beaktande av konkurrensförhållandena på denna marknad, kan emellertid detta stöd ändå anses vara förenligt med den gemensamma marknaden.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det statliga stöd som Förbundsrepubliken Tyskland har genomfört till förmån för Everts Erfurt GmbH, till ett belopp av 4652756,12 euro (9,1 miljoner mark) är förenligt med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.1 i fördraget.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Förbundsrepubliken Tyskland.

Utfärdat i Bryssel den 28 juli 1999.

På kommissionens vägnar

Mario MONTI

Ledamot av kommissionen

(1) EGT C 37, 4.2.1998, s. 8.

(2) EGT C 377, 5.12.1998, s. 2.

(3) 1994 förstördes Everts produktionsanläggning i Datteln i en brand som orsakade skador uppgående till 30 miljoner tyska mark. Eftersom bolaget inte var försäkrat, var man tvungen att 1996 försätta sig i konkurs.

(4) Denna efterskänkta fordran från Sparkasses sida låg inte till grund för att förfarandet inleddes eller utvidgades. I del III av denna bedömning undersöks dock om denna delvis efterskänkta fordran kan utgöra stöd så som det förstås i artikel 87.1 i EG-fördraget.

(5) Det rör sig om följande stödprogram:

1. Riktlinjer för delstaten Thüringens övertagande av borgensförbindelser och garantier (N 117/96).

2. Thüringer Fonds zur Konsolidierung von Unternehmen in Schwierigkeiten (NN 74/95).

3. Riktlinjer för Thüringer Fonds zur Konsolidierung von Unternehmen in Schwierigkeiten (N 102/96).

(6) Detta lån beviljades inte och omfattas därför inte av bedömningen.

(7) 1. Delstaten Thüringens låneprogram för små och medelstora företag: Den tyska regeringen anförde att det rörde sig om stöd av mindre betydelse, som inte behövde anmälas.

2. "Likviditetsstödprogram" (NN 37/95) i samband med Kreditinstituts für Wiederaufbau "Mittelstandsprogramm-Ost".

(8) Tillverkningen hos Everts skedde en period också med en femte maskin med en kapacitet på 25 miljoner kondomer. Eftersom denna maskin inte kunde drivas lönsamt, lades produktionen på den ned 1997.

(9) C 87/98, skrivelse SG(99) D/760 av den 1 februari 1999.

(10) Likviditetslånet och räntan på det har under mellantiden betalats tillbaka av Everts. Men eftersom Everts tack vare detta lån under en viss tid fick en finansiell fördel, skall lånet ses som ett stöd och följaktligen omfattas av detta beslut.

(11) EGT C 368, 23.12.1994, s. 12.

(12) Inteckningarna i fastigheterna Everts Erfurt och Everts Datteln, som utgjorde säkerhet för Sparkasse Erfurt, uppgick ursprungligen till 11,1605 miljoner tyska mark. Efter moderbolagets konkurs visade det sig dock, att fastigheternas värde var lägre och detta värde inte räckte för att täcka alla fordringsägares fordringar. Följaktligen var Sparkasses säkerheter mindre värda än vad man ursprungligen trott och Sparkasse Erfurt skulle (så som nämns ovan) endast ha erhållit ett belopp på 2,0-2,5 miljoner tyska mark.

(13) Eftersom det inte finns någon sammanhängande omstruktureringsplan för bägge investerarna, är det svårt att exakt lägga fast deras ekonomiska bidrag. Detta ekonomiska bidrag utgörs av investeringar från å ena sidan Everts Datteln och å andra sidan Condomi.