Sektorsövergripande rambestämmelser för regionalstöd till stora investeringsprojekt (98/C 107/05)

(Text av betydelse för EES)

1. Behovet av åtgärden och dess räckvidd

1.1 Under senare år har det rått stor enlighet om att det behövs en mer systematisk kontroll av regionalstöd till stora rörliga investeringsprojekt. Efter fullbordandet av den inre marknaden har det blivit ännu viktigare att utöva sträng kontroll över statligt stöd till sådana projekt, eftersom stödets snedvridande effekt ökar när de snedvridningar som orsakats av andra former av statliga ingripanden avskaffas och när marknaderna blir öppnare och mer integrerade. Samtidigt är det viktigt att uppnå en lämplig balans mellan tre av de centrala målen för EU:s politik, nämligen att se till att konkurrensen på den inre marknaden inte snedvrids, att stärka den ekonomiska och sociala sammanhållningen och att stärka den industriella konkurrenskraften.

1.2 Företag som investerar i stora projekt väljer ofta mellan flera lokaliseringsalternativ i olika medlemsstater, vilket kan leda till en ond cirkel med allt generösare löften om stöd. Att stöd bjuds ut på ett sådant sätt innebär en stor risk för snedvridning av konkurrensen på den inre marknaden. Dessutom gynnar det utan tvekan de rikare medlemsstaterna och/eller regioner med större regionala stödbudgetar. Kommissionen inför detta instrument, till en början endast under en försöksperiod, för att stödet till stora investeringsprojekt skall kunna hållas på en nivå som i största möjliga utsträckning begränsar de negativa följderna för konkurrensen men samtidigt innebär att stödområdets attraktionskraft bevaras. Kommissionen tillkännagav först sin avsikt att anta sektorsövergripande rambestämmelser för statligt stöd till stora investeringsprojekt inom alla ekonomiska sektorer i sitt meddelande till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionalkommittén om industripolitiska åtgärder för att förbättra den industriella konkurrenskraften i Europeiska unionen (1).

1.3 Flera känsliga sektorer omfattas redan av särskilda stödregler, framför allt jordbruket, fisket, stålindustrin, varvsindustrin, syntetfiberindustrin, bilindustrin, transportområdet och kolindustrin. Under försöksperioden kommer dessa sektorer endast att omfattas av de regler och rambestämmelser som gäller för respektive sektor (med undantag för textil- och konfektionsindustrin, som endast kommer att omfattas av föreliggande rambestämmelser (2). En ny bedömning av situationen skall göras efter det att rambestämmelsernas ändamålsenlighet har utvärderats. Den enda nuvarande begränsningen för reginalt investeringsstöd till andra sektorer är att stödbeloppet inte får överstiga det stödtak som kommissionen har godkänt för det regionala programmet i fråga. I allmänhet är emellertid taket för regionalstöd satt så att det skall stimulera till den typ av investeringar som annars ställs inför de största problemen och taket är ofta högre än vad de genomsnittliga nackdelarna med att investera i den aktuella regionen skulle förutsätta. Syftet med åtgärderna är att hålla detta nettoincitament för stora investeringsprojekt på en nivå som i största möjliga utsträckning begränsar projektets negativa följder för sektorn.

1.4 Enligt rambestämmelserna kommer kommissionen att besluta från fall till fall om högsta tillåtna stödnivå för projekt som omfattas av kravet på anmälan. Detta skulle kunna leda till stödnivåer som ligger under det tillämpliga taket för regionalstöd. Dessa rambestämmelser gäller inte för omstruktureringsstöd, som också i fortsättningen kommer att omfattas av gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (3). Rambestämmelserna kommer inte heller att påverka de gällande sektorsövergripande rambestämmelserna såsom gemenskapsramarna för statligt stöd till forskning och utveckling (4) eller gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till miljöskyddsåtgärder (5).

1.5 Kommissionen vill betona att den inte har för avsikt att i onödan inkräkta på medlemsstaternas rätt att bestämma över regionalpolitiken. Inte heller försöker kommissionen försvaga tillämpningen av artiklarna 92.3 a och 92.3 c i EG-fördraget, som syftar till att uppmuntra företagen att investera i mindre gynnade områden trots dessa områdens strukturella nackdelar. Avsikten är i stället att begränsa de nya reglernas räckvidd till sådana stora, ofta kapitalintensiva investeringsprojekt som skulle kunna få allvarliga följder för konkurrenter på andra håll inom EES som inte får stöd. Avsikten är också att på ett mer kritiskt sätt granska de planerade stödnivåerna för projekt som vare sig direkt eller indirekt på något nämnvärt sätt ökar sysselsättningen i den berörda regionen, vilket är ett viktigt mål för regionalpolitiken. Medlemsstaterna kommer också i fortsättningen att i de allra flesta fallen fritt kunna bestämma stödets storlek enligt villkoren i de godkända regionala stödprogrammen.

1.6 Vid utarbetandet av dessa rambestämmelser har kommissionen försökt se till att de blir så klara och entydiga, förutsägbara, säkra och ändamålsenliga som möjligt och att de inte skall öka administrationen mer än absolut nödvändigt.

2. Kravet på anmälan

2.1 Bland de åtgärder som medlemsstaterna skall anmäla enligt artikel 93.3 i fördraget ingår alla förslag om att bevilja regionalt investeringsstöd (6) inom ramen för ett godkänt stödprogram (7), där något av följande två kriterier uppfylls:

i) En sammanlagd projektkostnad på minst 50 miljoner ecu (8), plus kumulerat stöd (9) uttryckt i procent av de stödberättigande investeringskostnaderna på åtminstone 50 % av taket för regionalstöd till stora företag i det berörda området plus stöd per skapat eller bevarat arbetstillfälle på minst 40 000 ecu (10).

ii) Sammanlagt stöd på minst 50 miljoner ecu.

Formulär för anmälan

2.2 Standardformuläret för anmälan finns i bilagan. Anmälan bör sändas direkt till generaldirektoratet för konkurrens.

3. Regler för bedömningen

3.1 Kommissionen kommer med hjälp av den formel som anges i 3.10 att beräkna och fastställa ett högsta tillåtet stöd för varje förslag om att bevilja stöd. Beräkningen inleds med att man fastställer det högsta tillåtna (taket för regionalstöd) som ett stort företag skulle kunna få inom det berörda stödområdet inom ramen för ett godkänt regionalt stödprogram som är i kraft när anmälan görs (om det inte är fråga om stöd för särskilda ändamål, då det stödtak som fastställts för den berörda regionen tillämpas). Ett antal jämkningsfaktorer kommer sedan att tillämpas på detta procenttal i enlighet med tre särskilda bedömningsfaktorer (se nedan) för att man skall få fram högsta tillåtna stöd för projektet i fråga. Vad gäller det tredje kriteriet, som mäter hur regionen påverkas, kommer det att vara möjligt att tillämpa en positiv faktor eller bonus beroende på hur stora fördelar den berörda regionen förväntas få av projektet. Frågan om ett enskilt projekts lönsamhet får medlemsstaterna själva avgöra. Kommissionen kommer emellertid att ha rätt att begära upplysningar om ett projekts lönsamhet, om den anser att detta är nödvändigt. Slutligen kommer kommissionen att i förekommande fall utnyttja oberoende externa uppgifter för att bedöma de sannolika följderna för konkurrensen på den relevanta marknaden. Om det inte är lätt att få tillgång till sådana uppgifter, kommer kommissionen att helt och hållet utgå från medlemsstaternas framställningar.

De tre bedömningskriterierna

i) Konkurrensfaktorn

3.2 Godkännande av stöd till företag som är verksamma inom sektorer med strukturell överkapacitet medför särskilda risker för snedvridning av konkurrensen. All utökning av kapaciteten som inte uppvägs av minskad kapacitet någon annanstans kommer att förvärra problemet med strukturell överkapacitet. Om stöd ges till en sådan utökning kommer detta antingen att leda till att stödmottagaren får en överkapacitet som denne inte kan utnyttja i framtiden eller till att stödmottagaren inleder ett priskrig för att driva bort andra tillverkare från den relevanta marknaden. Det skulle sannolikt också hota arbetstillfällen på annat håll. Konkurrensfaktorn kommer därför att inbegripa en analys av om det föreslagna projektet berör en sektor eller undersektor med strukturell överkapacitet.

3.3 Vid bedömningen av om det finns strukturell överkapacitet inom den berörda sektorn eller undersektorn kommer kommissionen att på gemenskapsnivå beakta skillnaden mellan den genomsnittliga kapacitetsutnyttjandegraden för tillverkningsindustrin som helhet och kapacitetsutnyttjandegraden inom den relevanta sektorn eller undersektorn. För att man vid fastställandet av den relativa kapacitetsutnyttjandegraden skall kunna ta hänsyn till konjunktursvängningar, kommer referensperioden att vara de senaste fem åren för vilka uppgifter finns tillgängliga.

3.4 Om uppgifterna om kapacitetsutnyttjande är otillräckliga, kommer kommissionen att beakta om investeringen görs på en vikande marknad. Kommissionen kommer då att undersöka hur den synliga konsumtionen av de berörda produkterna (dvs. produktionen plus importen minus exporten) utvecklas, jämfört med tillväxttakten för tillverkningsindustrin som helhet inom EES.

3.5 Den relevanta kapaciteten för bedömningen av om investeringen kommer att leda till utökad kapacitet är den tilltänkta stödmottagarens totala lönsamma kapacitet (och/eller, i förekommande fall, den koncern till vilken stödmottagaren hör) i fråga om den berörda produkten. Den lönsamma kapaciteten inbegriper under alla omständigheter tillfälligt outnyttjad kapacitet (dvs. kapacitet som skulle användas vid en försäljningsökning), men inte föråldrad och vilande kapacitet (dvs. kapacitet som inte kan utnyttjas på nytt utan ytterligare omfattande investeringar).

3.6 När ett företag redan innan det ansöker om stöd har en stor marknadsandel i fråga om en eller flera berörda produkter, med vilket i dessa rambestämmelser avses en andel om minst 40 %, innebär det en risk för otillbörlig snedvridning av konkurrensen om man beviljar den högsta stödnivå som normalt är tillåten i den berörda regionen. Under sådana omständigheter bör företaget i princip få ett lägre stöd än annars, även om dess investering bidrar till den regionala utvecklingen. Det skulle emellertid kunna göras undantag från denna allmänna regel, till exempel om företaget genom verklig innovation skapar en ny produktmarknad.

ii) Förhållandet mellan kapital och arbetstillfällen

3.7 Eftersom regionalstöd vanligen har formen av kapitalstöd, är det naturligt att kapitalintensiva projekt ofta lokaliseras till stödområden. Denna utveckling är positiv, men en politik av detta slag bidrar ändå inte nödvändigtvis till att det skapas många nya arbetstillfällen och till att arbetslösheten minskar. Endast mycket kapitalintensiva projekt kommer att omfattas av denna faktor. Bevarade arbetstillfällen kan beaktas endast om man kan visa att det finns ett direkt samband mellan dessa och investeringsprojektet ifråga, så att de kan bedömas som ett resultat av investeringsstöd och inte av sysselsättningsstöd.

3.8 Genom detta kriterium skulle man också kunna ta hänsyn till stödets eventuella snedvridande effekt på priset för slutprodukten. Ett företag, vars sammanlagda kostnader till stor del består av kapitalkostnader, kan med hjälp av stödet väsentligt minska sina styckkostnader och skulle därmed kunna få en avsevärd konkurrensfördel jämfört med de konkurrenter som inte får stöd. Ju mer kapitalintensivt det understödda investeringsprojektet är, desto större kommer dess snedvridande effekter sannolikt att bli.

iii) Regionalfaktorn

3.9 Genom konkurrensfaktorn och den faktor som uttrycker förhållandet mellan kapital och arbetstillfällen granskas projektets potentiellt snedvridande effekter, men genom regionalfaktorn beaktas de positiva följderna för stödområdenas ekonomi. Kommissionen anser att antalet skapade arbetstillfällen kan användas som ett mått på i vilken omfattning ett projekt bidrar till utvecklingen av en region. Även om endast ett begränsat antal direkta arbetstillfällen skapas genom en kapitalintensiv investering, kan den leda till att det skapas ett betydande antal indirekta arbetstillfällen i den berörda stödregionen och angränsande stödregioner. Med skapade arbetstillfällen avses när arbetstillfällen som skapats direkt genom projektet och arbetstillfällen som skapats hos primära underleverantörer och kunder till följd av den understödda investeringen. När denna faktor används i beräkningsformeln för att räkna ut en godtagbar stödnivå, kommer kommissionen att lägga vikt vid indirekta arbetstillfällen som skapas av stödmottagare i artikel 92.3 a-regioner än i artikel 92.3 c-regioner på grund av att de förra har allvarligare ekonomiska problem.

Beräkningsformel

3.10 Den fullständiga beräkningsformeln erhålls genom att taket för regionalstödet multipliceras med de koefficienter som erhålls genom granskningen av de tre faktorer som nämns ovan och som betecknas på följande sätt:

R = högsta tillåtna stödnivå för stora företag i det berörda stödområdet (taket för regionalstöd)

T = konkurrensfaktorn

I = förhållandet mellan kapital och arbetstillfällen

M = regionalfaktorn

Formeln för beräkning av det högsta tillåtna stödet är alltså: R × T × I × M.

Följande jämkningsfaktorer kommer att gälla för de tre bedömningskriterierna:

1. >Plats för tabell>

2. >Plats för tabell>

3. >Plats för tabell>

4. Dag för införande och giltighetstid

4.1 Rambestämmelserna skall börja tillämpas den 1 september 1998 för en inledande försöksperiod om tre år. Före utgången av försöksperioden kommer kommissionen att göra en grundlig utvärdering av rambestämmelsernas ändamålsenlighet och räckvidd och kommer då bland annat att överväga frågan om huruvida rambestämmelsernas giltighetstid skall förlängas eller om de skall revideras eller avskaffas.

5. Förfarande för kommissionens bedömning av ärenden

5.1 Kommissionen avser i princip att fatta beslut antingen om att godkänna stödet eller om att inleda ett förfarande enligt artikel 93.2 inom två månader efter mottagandet av en fullständig anmälan, som bör vara utformad i enlighet med formuläret i bilagan. (Om anmälan är ofullständig, kommer kommissionen att skicka en begäran om kompletterande uppgifter till medlemsstaten inom tio arbetsdagar). Tidsfristen på två månader kan endast förlängas om den berörda medlemsstaten medger detta.

5.2 Om kommissionen inleder ett förfarande enligt artikel 93.2, kommer kommissionen att fatta ett slutligt beslut inom fyra månader efter beslutet om att inleda förfarandet. Kommissionen kommer att beakta allt bevismaterial som kan samlas in under denna tidsperiod, även uppgifter från berörd tredje part och alla andra uppgifter som inte beaktas vid den inledande undersökningen. Därmed skulle undersökningen av ett enskilt ärende normalt ta högst sex månader.

6. Kontroll i efterhand

6.1 Eftersom det är fråga om stora rörliga investeringar av känslig karaktär, är det viktigt att det finns ett sätt att säkerställa att det stödbelopp som faktiskt betalats ut till stödmottagaren överensstämmer med kommissionens beslut.

6.2 För varje understött projekt som kommissionen godkänt enligt dessa rambestämmelser kommer kommissionen att begära antingen att varje avtal om stöd som ingås mellan den berörda myndigheten i medlemsstaten och stödmottagaren innehåller en bestämmelse om återbetalning om avtalet inte följs eller att den sista stora utbetalningen av stöd (t.ex. 25 %) görs först sedan stödmottagaren har försäkrat medlemsstaten att projektet genomförs på ett sätt som överensstämmelser med kommissionens beslut och under förutsättning att kommissionen, på grundval av medlemsstatens uppgifter om genomförandet av projektet, inom 60 arbetsdagar har meddelat sitt godkännande eller inte har gjort några invändningar mot den sista utbetalningen av stödet.

6.3 En kopia av varje avtal om stöd som ingås mellan medlemsstaten och stödmottagaren måste sändas till kommissionen så snart parterna har undertecknat avtalet.

6.4 För att säkerställa att kommissionens beslut följs, skall medlemsstaterna i samarbete med stödmottagarna årligen överlämna en rapport om projektet till kommissionen. Rapporten skall innehålla uppgifter om redan utbetalat stöd, eventuella preliminära rapporter om genomförandet av stödet och en slutlig rapport, där målen anges i form av tidsplan, investeringar och uppfyllande av alla särskilda villkor som fastställs av den myndighet som beviljat stödet.

7. Definition av begrepp

7.1 Följande definitioner gäller för de begrepp som används i rambestämmelserna.

Investeringsprojekt

7.2 Med ett investeringsprojekt avses en investering i anläggningstillgångar vid uppförande av en ny anläggning eller i en verksamhet som medför en avgörande förändring av en produkt som tillverkas vid en befintlig anläggning eller av tillverkningsprocessen vid en sådan anläggning (genom rationalisering, diversifiering eller modernisering). Ett investeringsprojekt kan också bestå i övertagande av en befintlig anläggning som lagts ned eller som skulle ha lagts ned om ett sådant övertagande inte hade ägt rum, men inbegriper inte förvärv av tillgångar från ett företag som har ekonomiska svårigheter (i detta fall gäller riktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter).

Ett investeringsprojekt får inte på ett konstlat sätt delas upp i delprojekt för att undkomma kravet på anmälan.

Sammanlagda projektkostnader

7.3 Med sammanlagda projektkostnader avses de sammanlagda kostnaderna för nya materiella och immateriella tillgångar som ett företag köper för att genomföra ett investeringsprojekt och som kommer att skrivas av (eller hyras ut) under de berörda tillgångarnas livstid.

Stödberättigande kostnader

7.4 Med stödberättigande kostnader avses kostnaderna för de materiella och immateriella tillgångar som är tillåtna enligt gemenskapens riktlinjer för regionalstöd (11).

Arbetstillfälle

7.5 Med arbetstillfälle avses ett fast heltidsarbete eller motsvarande deltidsarbete. Det kan vara ett nytt arbetstillfälle eller ett bevarat befintligt arbetstillfälle, som har ett direkt samband med investeringsprojektet, kräver omfattande omskolning och som utan investeringsprojektet inte skulle ha funnits kvar när den nya produktionen inleddes.

Relevant marknad

7.6 Vid fastställande av marknadsandelar anses den relevanta produktmarknaden eller de relevanta produktmarknaderna bestå av de produkter som omfattas av investeringsprojektet och, i förekommande fall, av de produkter som konsumenter eller tillverkare betraktar som substitut för dessa (konsumenterna på grund av produkternas egenskaper, pris och användningsområde, tillverkaren på grund av produktionsanläggningarnas flexibilitet (12). Den relevanta geografiska marknaden omfattar marknaden omfattar vanligen EES eller en betydande del av EES, om konkurrensförhållandena inom det område på ett tillfredsställande sätt kan särskiljas från övriga delar av EES. Om det finns anledning kan den relevanta marknaden eller de relevanta marknaderna anses vara världsomfattande.

Strukturell överkapacitet

7.7 Strukturell överkapacitet anses föreligga om kapacitetsutnyttjandegraden inom den relevanta sektorn eller undersektorn (13) under de senaste fem åren i genomsnitt varit mer än 2 procentenheter lägre än för tillverkningsindustrin som helhet. Betydande strukturell överkapacitet anses föreligga om kapacitetsutnyttjandegraden är mer än 5 procentenheter lägre än genomsnittet för tillverkningsindustrin.

Vikande marknad

7.8 Marknaden för produkten eller produkterna i fråga anses vara vikande om den genomsnittliga årliga tillväxttakten för den synliga konsumtionen av dessa produkter under de senaste fem åren legat avsevärt under (mer än 10 %) genomsnittet för tillverkningsindustrin som helhet inom EES, såvida det inte finns en stark uppåtgående trend i den relativa tillväxttakten för efterfrågan på produkten eller produkterna. En absolut vikande marknad är en marknad där den årliga tillväxttakten för den synliga konsumtionen under de senaste fem åren varit negativ.

(1) KOM(94) 319 slutlig.

(2) Dessa rambestämmelser ersätter alltså gemenskapens rambestämmelser för stöd till textilindustrin, SEC(71) 363 slutligt, juli 1971.

(3) EGT C 283, 19.9.1997, s. 2.

(4) EGT C 45, 17.2.1996, s. 5.

(5) EGT C 72, 10.3.1994, s. 3.

(6) Regionalt investeringsstöd som beviljas endast för att skapa nya arbetstillfällen enligt beskrivningen i gemenskapens riktlinjer för regionalstöd omfattas inte av dessa rambestämmelser.

(7) Kravet på anmälan gäller självfallet även förslag om att bevilja stöd för särskilda ändamål.

(8) 15 miljoner ecu för projekt inom textil- och konfektionssektorn.

(9) Inbegripet eventuell medfinansiering från strukturfonderna.

(10) 30 000 ecu för projekt inom textil- och konfektionssektorn.

(11) Antagna den 16.12.1997, EGT C 74, 10.3.1998.

(12) Om investeringen gäller tillverkning i mellanliggande led, kan den relevanta marknaden bestå av marknaden för slutprodukten, om större delen av produktionen inte säljs på den öppna marknaden.

(13) Sektorn eller undersektorn kommer att definieras på lägsta möjliga nivå enligt NACE-systemet.

BILAGA

Standardformulär för anmälan enligt de sektorsövergripande rambestämmelserna för regionalstöd till stora investeringsprojekt

Inledning

Av detta formulär framgår vilka uppgifter som skall lämnas av en medlemsstat när den till Europeiska kommissionen anmäler ett investeringsprojekt som skall lokaliseras till ett stödområde och som omfattas av reglerna för anmälan i de sektorsövergripande rambestämmelserna för regionalstöd till stora investeringsprojekt.

Medlemsstaterna skall särskilt uppmärksamma följande:

a) Alla uppgifter som begärs i detta formulär skall lämnas. Om ni emellertid i god tro inte kan besvara en fråga eller endast kan svara i begränsad omfattning med hänsyn till den information som finns tillgänglig, skall detta anges och motiveras.

b) Om inte samtliga avsnitt har fyllts i fullständigt eller tillfredsställande förklaringar lämnats till varför det inte har varit möjligt att besvara vissa frågor, blir anmälan ofullständig och gäller först från den dag när alla uppgifter har kommit in.

c) För att underlätta den preliminära bedömningen kan kommissionen begära att medlemsstaten och den berörda stödmottagaren lämnar kompletterande uppgifter och/eller förtydliganden i fråga om de uppgifter som lämnats i detta formulär. Den preliminära bedömningen bör lämnas inom 10 arbetsdagar och kan föranleda ett tekniskt möte mellan generaldirektoratet för konkurrens och den ansvariga offentliga myndigheten.

Bifogade handlingar

a) En kopia av utkastet till avtal om stöd eller, om det inte finns något sådant utkast, en kopia av erbjudandet om det planerade stödet. Om det inte finns något utkast till avtal om stöd när anmälan görs, bör en kopia av utkastet sändas in så snart som möjligt, dock senast när utkastet sänds till stödmottagarna.

b) Kopior av stödmottagarnas senaste årsrapporter och årsredovisningar och, om de ingår i en större koncern, de senaste årsrapporten och årsredovisningarna för koncernen.

c) En förteckning över och en kort beskrivning av innehållet i samtliga andra analyser, rapporter, studier och undersökningar som genomförts av stödmottagarna eller på deras uppdrag för att bedöma eller analysera den föreslagna subventionerade investeringen med hänsyn till konkurrensvillkor, konkurrenter (befintliga och potentiella) och marknadsvillkor. Författarens namn och befattning skall anges i varje punkt på förteckningen.

Anmälningsförfarande

Anmälan skall göras på ett av Europeiska unionens officiella språk som är lämpligt för medlemsstaten ifråga. Detta språk skall sedan användas av alla anmälande parter vid handläggningen av ärendet.

De bifogade handlingarna skall sändas in på originalspråket. Om originalspråket inte är något av gemenskapens officiella språk, skall handlingarna översättas till det språk som används vid handläggningen av ärendet.

Ekonomiska uppgifter skall anges i lokal valuta eller i ecu/euro med uppgift om den omräkningskurs som använts.

>Plats för tabell>

Sekretess

Medlemsstaterna och/eller den berörda stödmottagaren bör observera att alla de uppgifter som lämnas i anmälan kan komma att ligga till grund för ett beslut i ärendet. De uppgifter i denna anmälan som inte bör offentliggöras eller på annat sätt röjas för andra parter skall markeras med beteckningen "Affärshemligheter". Skälen till varför dessa uppgifter inte bör röjas eller offentliggöras bör också anges. Om känsliga uppgifter behövs för att kommissionen skall kunna fatta beslut, kommer den att samråda med medlemsstaten och/eller stödmottagaren innan de delar av beslutet som innehåller sådana uppgifter offentliggörs.

Kontroll i efterhand

Kommissionen är medveten om att det kan vara svårt att på förhand lämna exakta uppgifter i alla delar av detta formulär. Medlemsstaterna och/eller den berörda stödmottagaren skall göra en så bra förhandsbedömning som möjligt och motivera sina uppgifter. Det investeringsprojekt som erhåller stöd kommer att bli föremål för en kontroll i efterhand genom vilken kommissionen kan kontrollera om projektet har genomförts i enlighet med uppgifterna i anmälan.

AVSNITT 1 MEDLEMSSTAT

1.1 Uppgifter om anmälande offentlig myndighet

1.1.2 Den anmälande myndighetens namn och adress.

1.1.3 Namnet/namnen på den eller de personer som kan kontaktas om det behövs kompletterande uppgifter samt dennas/dessas telefonnummer, faxnummer, e-postadress och befattning.

1.2 Uppgifter om en kontaktperson vid medlemsstatens ständiga representation

1.2.1 Namnet på den person som kan kontaktas om det behövs kompletterande uppgifter samt dennas telefonnummer, faxnummer, e-postadress och befattning.

AVSNITT 2 STÖDMOTTAGARE

2.1 Det investerande företagets struktur

2.1.1 Namnet på stödmottagaren.

2.1.2 Om stödmottagaren inte har samma juridiska identitet som det eller de företag som finansierar projektet eller tar emot stödet, beskriv även dessa skillnader.

2.1.3 Ange namnet på stödmottagarens moderkoncern, beskriv varje moderbolags koncernstruktur och ägandeförhållanden.

2.2 Lämna följande uppgifter för de tre senaste räkenskapsåren för det eller de företag som investerar i projektet

2.2.1 Världsomspännande: omsättning, omsättning inom EES, omsättning i den berörda medlemsstaten.

2.2.2 Vinst efter skatt samt kassaflöde (för koncernen som helhet).

2.2.3 Antal anställda i hela världen, inom EES och i den berörda medlemsstaten.

2.2.4 Försäljningens fördelning på olika marknader i den berörda medlemsstaten, i resten av EES och utanför EES.

2.3 Om investeringen görs i en befintlig industrianläggning, lämna följande uppgifter för denna enhets tre senaste räkenskapsår.

2.3.1 Sammanlagd omsättning.

2.3.2 Vinst efter skatt samt kassaflöde.

2.3.3 Antal anställda.

2.3.4 Försäljningens fördelning på olika marknader i den berörda medlemsstaten, i resten av EES och utanför EES.

AVSNITT 3 OFFENTLIGT STÖD

Lämna följande uppgifter för varje åtgärd i form av föreslaget offentligt stöd.

3.1 Detaljuppgifter

3.1.1 Programmets benämning (om det är fråga om stöd för särskilda ändamål, ange detta).

3.1.2 Rättslig grund (lag, förordning osv).

3.1.3 Det offentliga organ som beviljar stödet.

3.1.4 Om den rättsliga grunden är ett stödprogram som kommissionen godkänt, ange datum för godkännandet och det statliga stödärendets referensnummer.

3.2 Det föreslagna stödets form

3.2.1 Om det föreslagna stödet lämnas i form av bidrag, räntestöd, sänkta sociala avgifter, skattekredit (skattelättnad), tillskott av eget kapital, konvertering eller avskrivning av skulder, mjukt lån, anstånd med skatteinbetalning, belopp som täcks av en statligt garanti osv.

3.2.2 Ange villkoren för utbetalning av det föreslagna stödet.

3.3 Föreslaget stödbelopp

3.3.1 Nominellt stödbelopp och netto- och bruttobidragsekvivalenten för stödet.

3.3.2 Omfattas stödet av företagsbeskattning (eller annan direkt beskattning)? Om endast delvis, i vilken utsträckning?

3.3.3 Lämna en fullständig tidsplan för utbetalningen av det föreslagna stödet.

Ange följande för hela det föreslagna offentliga stödpaketet:

3.4 Stödåtgärdernas karaktär

3.4.1 Innehåller det kompletta stödpaketet några åtgärder som ännu inte preciserats närmare? Om ja, beskriv närmare.

3.4.2 Ange vilka av de ovannämnda åtgärderna som inte utgör statligt stöd och skälen härtill.

3.5 Finansiering (1) via gemenskapsmedel (EIB, EKSG-finansiering, socialfonden, regionalfonden, övriga)

3.5.1 Medfinansieras några av de ovannämnda åtgärderna med gemenskapsmedel? Beskriv närmare.

3.5.2 Kommer ytterligare stöd till samma projekt att sökas från något annat europeiskt eller internationellt finansieringsinstitut? Om ja, ange hur stora belopp det gäller.

3.6 Kumulering av offentliga stödåtgärder

3.6.1 Beräknad bruttobidragsekvivalent (före skatt) för de sammanlagda stödåtgärderna.

3.6.2 Beräknad nettobidragsekvivalent (efter skatt) för de sammanlagda stödåtgärderna.

AVSNITT 4 DET UNDERSTÖDDA PROJEKTET

(De uppgifter som lämnas i detta avsnitt används bland annat för att fastställa resultatet av tillämpningen av den faktor som uttrycker förhållandet mellan kapital och arbetstillfällen)

4.1 Projektets lokalisering

4.1.1 Ange region och kommun samt adress.

4.2 Projektets varaktighet

4.2.1 Ange inlednings- och avslutningsdatum för projektet.

4.2.2 Ange planerat startdatum för den nya produktionen och det år då full produktion kan uppnås.

4.3 Projektbeskrivning

4.3.1 Ange vilken typ av projekt det är fråga om. Ange också om det gäller en nyetablering, utökning av kapaciteten eller något annat.

4.3.2 Ge en kortfattad, allmän beskrivning av projektet.

4.4 Uppdelning av projektkostnaderna

4.4.1 Precisera de sammanlagda kostnaderna för de investeringar i anläggningstillgångar som skall göras och skrivas av under projekttiden.

4.4.2 Ge en detaljerad beskrivning av de investeringar i anläggningstillgångar och övriga (2) kostnader som har samband med investeringsprojektet genom att fylla i följande tabell.

>Start Grafik>

>Slut Grafik>

4.5 Finansiering av de sammanlagda kostnaderna för projektet

4.5.1 Ange hur de sammanlagda kostnaderna för projektet finansieras genom att fylla i följande tabell.

>Start Grafik>

>Slut Grafik>

4.6 Skapande av arbetstillfällen

4.6.1 Skapas nya permanenta arbetstillfällen (som motsvarar heltid) genom projektet? Om ja, ange hur många arbetstillfällen som skapas och för hur lång tid. Beskriv också de arbetstillfällen som skapas.

4.7 Bevarande av befintliga arbetstillfällen

4.7.1 Bevaras befintliga arbetstillfällen genom projektet? Om ja, ange hur många arbetstillfällen som bevaras och för hur lång tid. Beskriv också de arbetstillfällen som bevaras.

4.7.2 Beskriv i detalj den omskolning som krävs för att bevara dessa permanenta arbetstillfällen genom att ange det genomsnittliga antalet timmar och de genomsnittliga kostnaderna (förutom lönen till de personer som omskolas).

4.7.3 Beskriv varför dessa arbetstillfällen skulle hotas om projektet inte genomfördes.

AVSNITT 5 UPPGIFTER OM KAPACITET OCH BERÖRDA MARKNADER

(De uppgifter som lämnas i detta avsnitt används för att fastställa resultatet av tillämpningen av konkurrensfaktorn. En definition av relevanta marknader, strukturell överkapacitet och vikande marknader ges i bilagan.)

5.1 Beskrivning av produkter som planeras inom projektet

5.1.1 Ange vilka produkter som kommer att tillverkas vid den understödda anläggningen när investeringen avslutats (ange KN-numret) och de sektorer eller undersektorer som produkterna hör till (ange NACE-koden).

5.1.2 Vilka produkter kommer att ersättas? Om dessa ersatta produkter inte tillverkas vid samma anläggning, ange var de tillverkas idag.

5.1.3 Vilka andra produkter kan tillverkas vid samma nya anläggning med låga merkostnader eller helt utan merkostnader?

5.2 Beskrivning av de relevanta geografiska marknaderna

5.2.1 Beskriv de relevanta geografiska marknaderna om dessa inte motsvaras av EES.

5.2.2 Varför motsvaras inte den geografiska marknaden av EES?

5.3 Uppgifter om kapacitet

5.3.1 Beräkna projektets inverkan på stödmottagarens totala lönsamma kapacitet inom EES (också för koncernen som helhet) för varje berörd produkt (i enheter per år året närmast före projektets inledningsår och efter avslutat projekt).

5.3.2 Gör en uppskattning av den totala kapacitetsutnyttjandegraden inom EES (eller på den relevanta geografiska marknaden) i de berörda sektorerna eller undersektorerna under de senaste fem åren. Hur stor har stödmottagarens andel av denna kapacitet varit under denna period? Vilken kapacitetsutnyttjanderad har stödmottagaren haft i den berörda sektorn eller undersektorn?

5.4 Marknadsdata

5.4.1 Ange den synliga konsumtionen (3) av de berörda produkterna under vart och ett av de senaste fem räkenskapsåren. Om det finns statistiska uppgifter från andra källor, bifoga även dessa för att belysa svaret.

5.4.2 Gör en prognos för utvecklingen av den synliga konsumtionen av de berörda produkterna under de kommande tre räkenskapsåren. Om det finns statistiska uppgifter från andra källor, bifoga även dessa för att belysa svaret.

5.4.3 Är den relevanta marknaden vikande? Varför? Om inte, varför?

5.4.4 Gör en uppskattning av stödmottagarens eller dess moderkoncerns marknadsandel (i värde) under året närmast före projektets inledningsår och efter avslutat projekt.

AVSNITT 6 REGIONAL PÅVERKAN

(De uppgifter som lämnas i detta avsnitt används för att fastställa resultatet av tillämpningen av regionalfaktorn.)

6.1 Uppgifter om arbetstillfällen som skapats hos stödmottagarens primära underleverantörer och kunder

6.1.1 Vilket av de tre nedanstående alternativen beskriver enligt medlemsstaten och/eller stödmottagaren bäst den omfattning i vilken arbetstillfällen har skapats hos primära underleverantörer och kunder till följd av projektet?

i) Varje arbetstillfälle som skapats av stödmottagaren har i sin tur lett till att många andra arbetstillfälllen har skapats (över 100 %).

ii) Varje arbetstillfälle som skapats av stödmottagaren har i sin tur lett till att ganska många andra arbetstillfällen har skapats (mellan 50 % och 100 %)

iii) Varje arbetstillfälle som skapats av stödmottagaren har i sin tur endast lett till att ett litet antal andra arbetstillfällen har skapats (under 50 %).

6.1.2 Motivera och förklara svaret på föregående fråga.

6.1.3 Gör en så komplett förteckning som möjligt över potentiella primära underleverantörer till den nya produktionen inom stödområdet eller stödområdena.

6.1.4 Gör en så komplett förteckning som möjligt över potentiella kunder till den nya produktionen inom stödområdet eller stödområdena.

(1) Begreppet statligt stöd kan även omfatta gemenskapsfinansiering.

(2) Investeringskostnader som inte kan skrivas av under projekttiden.

(3) Produktionen plus importen minus exporten.