ÅRSRAPPORT AVSEENDE EKSG för budgetåret 1997 samt kommissionens svar (98/C 352/01)

(Artikel 88 i budgetförordningen av den 21 december 1977, senast ändrad genom rådets förordning (EG, Euratom, EKSG) nr 2335/95 av den 18 september 1995)

KAPITEL 1 EKSG:s SOLIDITET SAMT UTVECKLINGEN AV DESS HUVUDSAKLIGA VERKSAMHET

Inledning

1.1. Detta kapitel behandlar EKSG:s soliditet per den 31 december 1997 och utvecklingen av dess viktigaste budgetära och finansiella verksamhet under budgetåret. EKSG:s soliditet är av särskild betydelse, bland annat av följande skäl:

- Vid sidan av en marginell verksamhet bestående i utlåning av eget kapital, finansieras EKSG:s långivning genom banklån eller obligationslån. Det är därför viktigt att EKSG har det högsta kreditvärdighetsbetyget på finansmarknaderna, vilket kräver mycket god soliditet.

- I och med att EKSG:s utlåning till största delen bygger på upplåning med liknande villkor (i fråga om räntesatser, valutor och förfallodagar), består den främsta kvarstående risken för den finansiella verksamheten i att de beviljade lånen inte återbetalas. Övriga risker kan uppstå om balansen mellan upplåning och utlåning rubbas till följd av en gäldenärs bristande betalningsförmåga.

- Eftersom Parisfördraget utlöper 2002, bör man vara uppmärksam på utvecklingen av det egna kapital som krävs för att säkerställa EKSG:s soliditet under hela den resterande fördragstiden, och även därefter, för att klara amorteringar och räntor på den resterande upplåningen.

EKSG:s SOLIDITET

Kapitaltäckningsgrad

1.2. Sedan 1994 är det huvudsakliga hjälpmedel som används för att analysera EKSG:s soliditet den kvot som föreskrivs för ändamålet i rådets direktiv 89/647/EEG (1). Kvotens nämnare omfattar tillgångar och posterna utanför balansräkningen viktade enligt direktivets anvisningar. Däremot använder kommissionen i kvotens täljare bara garantifonden och resultatet före avsättning medan man utesluter andra poster som kunde betraktas som ingående i EKSG:s eget kapital (se punkt 1.8). Den definition av eget kapital som används vid beräkningen av kapitaltäckningsgraden motsvarar tolkningen i direktivet, vilket innebär att rimlig försiktighet iakttagits vid värderingen.

1.3. Per den 31 december 1997 är EKSG:s kapitaltäckningsgrad 28,3 % mot 21,1 % per den 31 december 1996. Denna utveckling beror på garantifondens ökning (+6,7 %) och framför allt på den kraftiga minskningen av utestående fordringar på lån som hänför sig till den minskning av EKSG:s verksamhet som har att göra med att fördraget snart löper ut. Den 11 september 1996 (2) bekräftade kommissionen att man avser att reserverna till 100 % skall motsvara de utestående lånen utan statlig säkerhet efter 2002. Därför bör garantifonden öka varje år till fram till 2002. Följaktligen kommer kapitaltäckningsgraden gradvis att närma sig 100 %.

Reserv för stora exponeringar

1.4. Att Parisfördraget löper ut 2002 har redan en betydande inverkan på EKSG:s verksamhetsnivå. Dess låneportfölj minskar successivt och koncentreras på allt färre låntagare. Den risk som beror på att åtagandena gentemot tredje man koncentreras allt mer har behandlats i ett rådsdirektiv om övervakning och kontroll av kreditinstitutens stora exponeringar (3). Revisionsrätten erinrade om de två gränser som föreskrivs i detta direktiv i sina årsrapporter avseende EKSG för budgetåren 1994 (punkt 1.5) och 1995 (punkt 1.6) (4).

1.5. För att kompensera riskerna med denna koncentration inrättade kommissionen 1995 en reserv för stora exponeringar vars belopp är beräknat på grundval av överskridandena av de två ovannämnda gränserna enligt bilaga VI till rådets direktiv 93/6/EEG (5). Trots att direktivet egentligen inte gäller EKSG:s situation, innebär denna taktik en rimlig försiktighet beträffande de överskridanden som härrör från tidigare transaktioner. Reserven sjönk från 36 miljoner ecu per den 31 december 1996 till 27 miljoner ecu per den 31 december 1997. Denna utveckling beror på en minskning av tillgångarna i fråga till följd av återbetalningar under 1997.

Specifika värdekorrigeringar

1.6. I enlighet med rådets direktiv om årsboksluten (6) (7) skall tillgångsposterna i balansräkningen skrivas upp individuellt och om nödvändigt bli föremål för specifika värdekorrigeringar. Det belopp som upptas i balansräkningen som specifika värdekorrigeringar på utlåningen, inklusive räntor, har sjunkit från 193 miljoner ecu per den 31 december 1996 till 170 miljoner ecu per den 31 december 1997 (8). Denna minskning på 12 % beror främst på en omräkning av värdekorrigeringen för en viktig gäldenär till följd av omstruktureringen av dennes skuld.

1.7. Beträffande övriga risklåntagare, det vill säga de vars skulder till EKSG inte täcks av säkerhet med bästa rätt (9) har kommissionen granskat deras ekonomiska situation och utfört nödvändiga värdekorrigeringar. Det har inte förekommit några nya fall av bristande betalningsförmåga bland låntagare under 1997.

Utveckling av resursanvändningen och av EKSG:s resurser

1.8. Åtagandena i EKSG:s driftsbudget har fortsatt att minska under 1997 (med 10 %, se tabell 1) medan de resurser som härrör från budgetåret ligger märkbart högre än prognosen, främst av två skäl. Å ena sidan beroende på ett stort antal inställda åtaganden (195,2 miljoner ecu, varav mer än hälften härrör från subventioner för vilka åtaganden gjorts enligt artikel 56.2 a. Å andra sidan beroende på uppskrivningen av fordringarna på en viktig gäldenär till följd av omstruktureringen av dennes skuld (se punkt 1.6). Det registrerade överskottet har tillåtit en ytterligare tilldelning på 31,3 miljoner ecu till garantifonden liksom en avsevärd ökning på 224,9 miljoner ecu av den disponibla reserven för finansiering av EKSG:s driftsbudget (se tabell 2), vilket i hög grad förstärker EKSG:s eget kapital (se tabell 3). Denna reserv för finansieringen av de framtida driftsbugetarna bör göra det möjligt att kompensera den nollställning av EKSG:s uttaxeringssats som skedde 1998, och bör således användas under budgetåren 1998 till 2000.

Utveckling av EKSG:s balansräkning

1.9. EKSG:s balansomslutning minskade med 1 080 miljoner ecu (dvs. 15,4 %) mellan den 31 december 1996 och den 31 december 1997 (se tabell 4). Denna nedgång beror främst på den minskade utestående fordran på utlåningen av upplånade medel. Under budgetåret 1997 erhöll EKSG 1 661 miljoner ecu i återbetalning på lån, medan endast 541,2 miljoner ecu i nya lån utbetalades.

1.10. Volymen på nya lån som utbetalats fördubblades jämfört med budgetåret 1996 (se tabell 5). Ökningen av lån som utbetalats inom ramen för artikel 56.2 a i EKSG-fördraget är förknippad med utbetalningen av de sista stödberättigade lånen om vilka EKSG mottog en ansökan före den 31 december 1996, det sista datum för beaktande av sådana ansökningar. Vad gäller de lån som utbetalas inom ramen för artikel 54 har EKSG utbetalat sex lån för omstrukturering och modernisering av stålföretag (artikel 54 första stycket) och två lån för främjande av konsumtionen av gemenskapsstål (artikel 54 andra stycket).

1.11. För övrigt konstaterade revisionsrätten i punkt 2.9 i sin årsrapport avseende EKSG för budgetåret 1995 att beloppet för de lån som utbetalats av EKSG för bygget över Stora Bält var ungefär två gånger högre än som berättigades av värdet på det gemenskapsstål som användes vid detta projekt. Kommissionen svarade att man till följd av detta inte skulle förnya den del av lånen som förföll under 1997. Revisionsrätten noterar att de berörda lånen faktiskt återbetalades under 1997 utan att förnyas och att beloppet på det EKSG-lån som alltjämt löper för detta projekt (till år 2001) respekterar de föreskrivna tidsfristerna.

1.12. Den utestående fordran på utlåningen av upplånade medel på 3 600 miljoner ecu per den 31 december kommer att minska till ca 715 miljoner ecu till den 23 juli 2002 (före värdekorrigeringar), varav nära 90 % inte täcks av säkerhet med bästa rätt. Det sista av dessa lån förfaller 2019. Beloppen är beräknade på grundval av lån som utbetalats före den 31 december 1997. Till följd av ett beslut av kommissionen (10) får det inte förekomma några nya lån som medför en upplåsning av reserver och som förfaller efter det att EKSG-fördraget löper ut.

1.13. Per den 31 december 1997 upptog de likvida medlen 34 % av EKSG:s tillgångar och utgjorde därmed den näst största posten efter lånen. De berörda likvida medlen och de huvudsakliga motkontona på skuldsidan presenteras i tabell 6.

Slutsats

1.14. Budgetåret 1997 uppvisade ett kraftigt överskott främst tack vare ett betydande belopp bestående av inställda åtaganden, vilket har gjort det möjligt för EKSG att väsentligt stärka sin soliditet och bygga upp de nödvändiga reserverna och genomföra värdekorrigeringarna. Med hänsyn till att fördraget löper ut är målet med de samlade reserverna dels att säkerställa slutskedet av budgetverksamheten trots den nollställning av EKSG:s uttaxeringssats som skedde 1998, dels att gradvis bringa garantifonden, med avdrag för de specifika värdekorrigeringarna, till en nivå motsvarande 100 % av de utestående fordringarna på de lån som saknar garanti från en medlemsstat och som är utestående per den 23 juli 2002.

KAPITEL 2 REVISIONSFÖRKLARING AVSEENDE EKSG

2.1. I enlighet med artikel 45c i Fördraget om upprättandet av den Europeiska kol- och stålgemenskapen (EKSG) har revisionsrätten granskat EKSG:s räkenskaper i avsikt att till Europaparlamentet och rådet avge en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

2.2. De aktuella räkenskaperna är bokslutet för kol- och stålgemenskapen per den 31 december 1997, vilket har upprättats under kommissionens överinseende och offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning (11).

2.3. I revisionsberättelsen för Europeiska kol- och stålgemenskapens årsredovisning per den 31 december 1997 (12), som motsvarar revisionsförklaringen vad gäller räkenskapernas tillförlitlighet och som publiceras tillsammans med bokslutet, finner revisionsrätten att den ger "en rättvisande bild av Europeiska kol- och stålgemenskapens tillgångar och finansiella ställning per den 31 december 1997 samt av verksamhetens resultat för det budgetår som avslutats samma datum".

2.4. För att förvissa sig om lagligheten och korrektheten hos de underliggande transaktionerna i EKSG:s räkenskaper för budgetåret 1997 har revisionsrätten dessutom utfört sina granskningar i enlighet med internationellt vedertagen god revisionssed. Revisionsrätten har därvid särskilt stött sig på systemanalys samt på resultaten av de gjorda stickproven.

2.5. Revisionsrätten anser att transaktionernas laglighet och korrekthet i sin helhet är tillräckligt säkerställda.

Denna rapport har antagits av revisionsrätten i Luxemburg vid dess sammanträde den 14 och 15 oktober 1998.

För revisionsrätten

Bernhard FRIEDMANN

Ordförande

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

(1) Rådets direktiv 89/647/EEG av den 18 december 1989 om kapitaltäckningsgrad för kreditinstitut (EGT L 386, 30.12.1989, s. 14).

(2) Frågor i samband med att EKSG-fördraget löper ut - finansiell verksamhet (PV (96) 1306). Diskussion på grundval av dokumenten SEK (96) 1492 till /3.

(3) Rådets direktiv 92/121/EEG av den 21 december 1992 om övervakning och kontroll av kreditinstituts stora exponeringar (EGT L 29, 5.2.1993, s. 1).

(4) Årsrapport avseende EKSG för budgetåret 1994 (EGT C 329, 7.12.1995, s. 3). Årsrapport avseende EKSG för budgetåret 1995 (EGT C 377, 13.12.1996, s. 3). Gränserna gäller omfattningen av de åtaganden EKSG får ha gentemot en och samma kontrahent (kund eller grupp av kunder):

- Summan av åtagandena gentemot en enda tredje part får inte överstiga 25 % av EKSG:s eget kapital.

- Den totala volymen "höga risker" får inte överstiga 800 % av eget kapital. En "hög risk" föreligger när summan av åtagandena gentemot en enda tredje part uppgår till eller överstiger 10 % av eget kapital.

(5) Rådets direktiv 93/6/EEG av den 15 mars 1993 om kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut (EGT L 141, 11.6.1993, s. 1).

(6) Rådets fjärde direktiv 78/660/EEG av den 25 juli 1978 grundat på artikel 54.3 g i fördraget om årsbokslut i vissa typer av bolag (EGT L 222, 14.8.1978).

(7) Rådets direktiv 86/635/EEG av den 8 december 1986 om årsbokslut och sammanställd redovisning för banker och andra finansiella institut (EGT L 372, 31.12.1986).

(8) Bokslut för kol- och stålgemenskapen per den 31 december 1997 - specifika värdekorrigeringar på lån (170 miljoner ecu, not 5.1).

(9) Som säkerheter med bästa rätt betraktas säkerheter från EU:s medlemsstater eller liknande organ (offentliga inrättningar eller offentliga industrigrupperingar i medlemsstaterna) och bankgarantier.

(10) Anpassning av policyn för "upp- och utlåning" med hänsyn till att EKSG-fördraget löper ut (EGT C 175, 28.6.1994).

(11) Bokslut för kol- och stålgemenskapen per den 31 december 1997, offentliggjort i EGT C 255, 13.8.1998.

(12) Revisionsberättelse för Europeiska kol- och stålgemenskapens årsredovisning per den 31 december 1997, offentliggjord i EGT C 255, 13.8.1998.

KOMMISSIONENS SVAR

Kommissionen har inga invändningar att anföra. Den uppskattar att revisionsrättens rapport inte innehåller någon kritik och att ett positivt förslag till revisionsförklaring lagts fram.