SV Europeiska unionens officiella tidning L 181/48

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) nr 640/2014

av den 11 mars 2014

om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 vad gäller det integrerade administrations- och kontrollsystemet och villkor för avslag på eller indragning av betalningar samt administrativa sanktioner som gäller för direktstöd, landsbygdsutvecklingsstöd och tvärvillkor

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 av den 17 december 2013 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 352/78, (EG) nr 165/94, (EG) nr 2799/98, (EG) nr 814/2000, (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 485/2008 (1), särskilt artiklarna 63.4, 64.6, 72.5, 76, 77.7, 93.4, 101.1 och 120, och

av följande skäl:

(1) Förordning (EU) nr 1306/2013 upphäver och ersätter, bland andra, rådets förordning (EG) nr 1290/2005 (2). Förordning (EU) nr 1306/2013 ger kommissionen befogenhet att anta delegerade akter och genomförandeakter. För att säkerställa att systemet fungerar i den nya rättsliga ramen behöver vissa regler antas genom sådana akter. Dessa akter bör särskilt ersätta reglerna i kommissionens förordning (EG) nr 1122/2009 (3).

(2) Framför allt bör regler fastställas för att komplettera vissa icke väsentliga delar av förordning (EU) nr 1306/2013 vad gäller det integrerade administrations- och kontrollsystemets funktion (nedan kallat det integrerade systemet), tidsfristerna för inlämning av stödansökningar och stödanspråk, villkoren för helt eller delvist avslag på stöd eller hel eller delvis indragning av felaktigt stöd samt fastställandet av administrativa sanktioner för felaktigheter som rör villkor för att få stöd inom ordningar som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 (4) och villkor för att få stöd inom åtgärder för landsbygdsutveckling som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 (5) samt regler om bevarandet av permanent betesmark och beräkningen av administrativa sanktioner som rör tvärvillkoren.

(3) Utöver de definitioner som ges i förordningarna (EU) nr 1305/2013 och (EU) nr 1307/2013 behövs kompletterande definitioner för att säkerställa ett harmoniserat genomförande av det integrerade systemet. Vidare är det nödvändigt att definiera vissa termer som gäller tvärvillkorsregler.

(4) Tillämpningen av administrativa sanktioner och avslag eller indragningar av stöd i enlighet med denna förordning bör inte hindra medlemsstaterna från att tillämpa nationella straffrättsliga påföljder, om sådana förskrivs i den nationella lagstiftningen.

(5) I artikel 2.2 i förordning (EU) nr 1306/2013 definieras vissa fall av force majeure och exceptionella omständigheter som får godkännas av medlemsstaterna. Kompletterande regler bör fastställas som gör det möjligt för medlemsstaterna att godkänna fall av force majeure och exceptionella omständigheter i samband med direktstöd, landsbygdsutvecklingsstöd och tvärvillkor. Det bör fastställas en tidsfrist inom vilken stödmottagaren ska anmäla sådana fall.

(6) Det behövs också kompletterande regler om det identifieringssystem för jordbruksskiften som medlemsstaterna ska tillämpa enligt artikel 70 i förordning (EU) nr 1306/2013. Enligt samma bestämmelse ska datoriserade geografiska informationssystem (GIS) användas. Det är nödvändigt att klargöra vilka grundläggande krav och kvalitetsmål systemet bör uppfylla och vilka särskilda uppgifter som bör finnas tillgängliga i GIS för att säkerställa effektiva administrativa korskontroller. Därför bör identifieringssystemet för jordbruksskiften uppdateras regelbundet för att utesluta element och arealer som uppenbart är ej stödberättigande. För att undvika instabilitet i systemet bör medlemsstater dock ges flexibilitet vad gäller små ändringar av den maximala stödberättigande arealen som har sin grund i osäkerhet i fototolkningen, bland annat orsakad av referensskiftenas form och förhållanden.

(7) För att medlemsstaterna proaktivt ska kunna identifiera eventuella svagheter i systemet och vidta avhjälpande åtgärder när så krävs bör kvaliteten på identifieringssystemet för jordbruksskiften bedömas varje år.

(8) För att se till att ordningen för grundstöd och relaterade stöd enligt avdelning III i förordning (EU) nr 1307/2013 tillämpas på rätt sätt bör medlemsstaterna upprätta ett system för identifiering och registrering av stödrätter som garanterar att stödrätterna är spårbara och som gör det möjligt att, bland annat, göra korskontroller mellan de arealer som deklarerats för grundstöd och de stödrätter som varje jordbrukare har tillgång till samt mellan själva stödrätterna.

(9) För att säkerställa effektiv kontroll och för att undvika att samma stödansökan lämnas in till olika utbetalande organ inom en och samma medlemsstat, bör medlemsstaterna se till att de har ett enhetligt system för registrering av identiteten på de jordbrukare som lämnar in stödansökningar inom ramen för det integrerade systemet.

(10) Erfarenheten har visat att vissa landskapselement på åkrarna, särskilt häckar, diken och stenmurar, bör betraktas som en del av den stödberättigande arealen för arealrelaterade direktstöd. Det är nödvändigt att definiera vilken bredd som är godtagbar för landskapselementen på åkern. När det gäller särskilda miljöbehov bör medlemsstaterna ges en viss flexibilitet vad beträffar de gränser som ska beaktas när de regionala avkastningarna fastställts med avseende på tidigare arealersättningar för jordbruksgrödor. Medlemsstaterna bör emellertid få använda en annan metod för permanent gräsmark med spridda landskapselement och träd när denna möjlighet inte är tillämplig.

(11) Med hänsyn till deras betydelse för hållbart jordbruk bör alla landskapselement som omfattas av kraven och normerna i bilaga II till förordning (EU) nr 1306/2013 och som ingår i ett jordbruksskiftes totala areal betraktas som stödberättigande.

(12) För jordbruksskiften som upptas av åkermark eller av permanent gräsmark där det förekommer träd bör det fastställas villkor för förekomsten av träd på dessa arealer och deras inverkan på arealernas stödberättigande. Av rättssäkerhetsskäl bör det fastställas en maximal trädtäthet som ska definieras av medlemsstaterna på grundval av traditionella odlingsmetoder, naturförhållanden och miljöskäl.

(13) I förenklingssyfte och för att underlätta observation och kontroll av direktstöd bör medlemsstaterna ha möjlighet att tillämpa ett pro rata-system för att fastställa den stödberättigande arealen av permanent gräsmark med spridda icke stödberättigande element, t.ex. landskapselement och träd, andra än landskapselement som omfattas av kraven och normerna i bilaga II till förordning (EU) nr 1306/2013. Den stödberättigande arealen fastställs för varje referensskifte enligt förbestämda tröskelvärden för homogena landtäcketyper. Spridda element upp till en viss procentandel av referensskiftet kan anses ingå i den stödberättigande arealen. Därför bör det anges att inga avdrag behöver göras för spridda element i den första kategorin motsvarande den lägsta procentandelen icke stödberättigande areal.

(14) Det bör fastställas regler för vad som gäller i de fall då den sista dagen för inlämning av ansökningar, anspråk, handlingar eller ändringar är en helgdag, lördag eller söndag.

(15) Det är av yttersta vikt att tidsfristerna för inlämning av stödansökningar, stödanspråk och andra deklarationer, för ändring av arealrelaterade stödansökningar eller stödanspråk och för inlämning av eventuella styrkande handlingar eller avtal hålls, så att de nationella myndigheterna kan planera och därefter utföra effektiva kontroller av att stödansökningarna, stödanspråken och övriga handlingar är korrekta. Det bör därför införas regler om tidsfrister inom vilka sena ansökningar kan godtas. För att förmå stödmottagarna att hålla tidsfristerna, bör en avskräckande minskning göras vid sen inlämning, såvida inte förseningen beror på force majeure eller exceptionella omständigheter.

(16) Det är av avgörande betydelse att stödmottagarna i tid lämnar in sina ansökningar om tilldelning av stödrätter eller, i tillämpliga fall, om ökning av stödrätternas värde, så att medlemsstaterna i sin tur kan fastställa stödrätterna i tid. Sena ansökningar bör därför endast godtas inom samma utökade tidsfrister som gäller för andra sena stödansökningar. En avskräckande minskning bör också göras, såvida inte förseningen beror på force majeure eller exceptionella omständigheter.

(17) Stödmottagare som underrättar de behöriga nationella myndigheterna om felaktiga stödansökningar eller stödanspråk bör, oavsett när detta sker och oavsett anledningen till felaktigheten, inte drabbas av bli föremål för administrativa sanktioner, såvida inte stödmottagaren har informerats om den behöriga myndighetens avsikt att utföra en kontroll på plats eller myndigheten redan har underrättat stödmottagaren om felaktigheter i stödansökan eller stödanspråket.

(18) Det bör antas kompletterande regler om beräkningsgrunden för arealrelaterade stödordningar och arealrelaterade stödåtgärder, och om beräkningsgrunden för frivilligt kopplat stöd, på grundval av ansökningar om djurstöd enligt stödordningarna för djurstöd, eller stöd till landsbygdsutveckling, på grundval av stödanspråk enligt djurrelaterade stödåtgärder.

(19) Administrativa sanktioner bör fastställas med beaktande av principerna om avskräckning och proportionalitet och de särskilda problem som är kopplade till fall av force majeure och exceptionella omständigheter. Administrativa sanktioner bör anpassas efter hur allvarlig felaktigheten är och bör gå så långt som till fullständig uteslutning från en eller flera arealrelaterade stödordningar eller arealrelaterade stödåtgärder under en viss tid. De bör ta hänsyn till de olika stödordningarnas eller stödåtgärdernas särdrag vad gäller kriterier för stödberättigande, åtaganden och andra skyldigheter eller möjligheten att en stödmottagare inte deklarerar alla sina arealer i avsikt att på ett konstlat sätt uppfylla villkoret för att undantas från skyldigheterna om förgröning. De administrativa sanktionerna enligt denna förordning bör anses vara tillräckligt avskräckande för att motverka avsiktliga felaktigheter.

(20) För att göra det möjligt för medlemsstaterna att utföra kontroller effektivt, särskilt när det gäller kontroller av tvärvillkoren, är det nödvändigt att införa en skyldighet för stödmottagarna att deklarera alla arealer de förfogar över, även sådana för vilka de inte söker stöd i enlighet med artikel 72.1 a i förordning (EU) nr 1306/2013.

(21) För att fastställa stödberättigande arealer och beräkna de tillämpliga minskningarna är det nödvändigt att definiera vilka arealer som ingår i samma odlingsgrupp. En areal bör räknas flera gånger om den är föremål för stödansökningar enligt mer än en stödordning eller stödåtgärd. När det gäller förgröning är det dock nödvändigt att skilja mellan odlingsgrupper.

(22) För att stöd ska kunna betalas ut inom ordningen för grundstöd krävs att antalet stödrätter är lika stort som antalet stödberättigande hektar. För denna ordning är det således lämpligt att föreskriva att beräkningen av stödet, i de fall då antalet deklarerade stödrätter och den deklarerade arealen inte stämmer överens, bör baseras på den lägre siffran. För att motverka att stöd beräknas på grundval av icke-existerande stödrätter bör det föreskrivas att det antal stödrätter som används för beräkningen inte får överstiga det antal stödrätter som stödmottagaren förfogar över.

(23) Felaktigheter i arealstödsansökningar och/eller stödanspråk avser vanligtvis delar av arealer. För högt deklarerade skiften kan därför räknas av mot för lågt deklarerade skiften inom samma odlingsgrupp. Det bör föreskrivas att administrativa sanktioner blir tillämpliga först när en viss toleransmarginal överskridits.

(24) När det gäller stödansökningar och/eller stödanspråk för arealrelaterade stöd är dessutom skillnaderna mellan den totala areal som deklareras i stödansökan och/eller stödanspråket och den totala areal som fastställs som stödberättigande ofta obetydliga. För att undvika ett stort antal mindre justeringar av ansökningarna bör det föreskrivas att en stödansökan och/eller ett stödanspråk inte behöver justeras till den fastställda arealen såvida inte skillnaden överstiger en viss nivå.

(25) Med tanke på särdragen i stödordningen för bomull bör det fastställas särskilda bestämmelser för administrativa sanktioner för den ordningen.

(26) Administrativa sanktioner vid avsiktliga eller genom försummelse uppkomna felaktigheter avseende kraven för stödberättigande bör fastställas med beaktande av principerna om avskräckning och proportionalitet för fall då en stödmottagare som ansöker inom ordningen för unga jordbrukare inte uppfyller sina skyldigheter.

(27) Det bör fastställas administrativa sanktioner för stödordningarna för djurstöd och de djurrelaterade stödåtgärderna, med beaktande av principerna om avskräckning och proportionalitet och särskilda problem kopplade till naturliga omständigheter. De administrativa sanktionerna bör anpassas efter hur allvarlig felaktigheten är och bör gå så långt som till fullständig uteslutning från en eller flera stödordningar eller stödåtgärder under en viss tid. De bör ta hänsyn till de olika stödordningarnas och stödåtgärdernas särdrag vad gäller kriterierna för stödberättigande. De administrativa sanktionerna enligt denna förordning bör fastställas på en tillräckligt avskräckande nivå för att motverka avsiktligt höga deklarationer.

(28) När det gäller stödansökningar enligt stödordningarna för djurstöd och stödanspråk enligt djurrelaterade stödåtgärder, leder felaktigheter till att djuret i fråga inte blir stödberättigande. Stödet bör minskas från och med det första djuret för vilket felaktigheter konstateras, men den administrativa sanktionen bör, oberoende av minskningens storlek, bli lindrigare när felaktigheter konstateras för högst tre djur. I alla andra fall bör den administrativa sanktionens stränghet bero på andelen djur för vilka felaktigheter konstateras.

(29) Som en allmän regel bör medlemsstaterna vidta de ytterligare åtgärder som behövs för att säkerställa att det integrerade systemet fungerar väl. Medlemsstaterna bör ha rätt att införa ytterligare nationella sanktioner om så krävs.

(30) Den möjlighet att göra korrigeringar utan att det leder till administrativa sanktioner som föreskrivs för stödansökan och stödanspråk bör också gälla för felaktiga uppgifter som förekommer i databasen avseende deklarerade nötkreatur för vilka sådana felaktigheter innebär att ett kriterium för stödberättigande inte uppfylls, såvida inte stödmottagaren har informerats om den behöriga myndighetens avsikt att genomföra en kontroll på plats eller myndigheten redan har informerat stödmottagaren om felaktigheter i stödansökan eller stödanspråket.

(31) Avslag och indragningar av stöd och administrativa sanktioner bör fastställas för landsbygdsutvecklingsstöd med beaktande av principerna om avskräckning och proportionalitet. Avslag och indragningar av stöd bör anpassas efter felaktighetens allvar, omfattning, varaktighet och upprepning. Avslag och indragningar av stöd samt administrativa sanktioner bör, när det gäller kriterier för stödberättigande, åtaganden och andra skyldigheter, ta hänsyn till särdragen i de olika stödåtgärderna. Vid allvarliga felaktigheter eller om stödmottagaren lämnat oriktiga uppgifter för att få stöd, bör stödet avslås och en administrativ sanktion bör tillämpas. Administrativa sanktioner bör gå så långt som till fullständig uteslutning från en eller flera stödåtgärder eller typer av insatser under en viss tid.

(32) Vad gäller stödåtgärder för landsbygdsutveckling bör de administrativa sanktionerna inte påverka möjligheten att tillfälligt upphäva det stöd som berörs av felaktigheten. Regler bör fastställas för att definiera fall där stödmottagaren kan förväntas åtgärda felaktigheten inom rimlig tid.

(33) I artikel 93.3 i förordning (EU) nr 1306/2013 föreskrivs, för åren 2015 och 2016, att reglerna om tvärvillkor även omfattar bibehållande av permanent betesmark. Det bör i detta sammanhang specificeras att medlemsstaterna bör fortsätta att fullgöra sina skyldigheter under 2015 och 2016 i enlighet med den andel permanent betesmark som fastställdes 2014.

(34) Av tydlighetsskäl och för att fastställa en harmoniserad bas för bedömningen av felaktigheter och för beräkningen och tillämpningen av administrativa sanktioner utifrån tvärvillkoren är det nödvändigt att förtydliga begreppen upprepning, omfattning, allvar och varaktighet. Det är också nödvändigt att förtydliga i vilka fall en felaktighet kan betraktas som fastställd.

(35) Administrativa sanktioner vid felaktigheter som avser tvärvillkoren bör fastställas med beaktande av proportionalitetsprincipen. De bör endast tillämpas i de fall då en jordbrukare har agerat försumligt eller avsiktligt och bör anpassas efter hur allvarlig felaktigheten är.

(36) Utöver att de administrativa sanktionerna graderas i enlighet med proportionalitetsprincipen, bör det när det gäller tvärvillkoren föreskrivas att upprepade överträdelser av ett och samma tvärvillkor från och med en viss tidpunkt, och efter det att jordbrukaren har varnats, bör betraktas som en avsiktlig felaktighet.

(37) För de särskilda fall då en medlemsstat använder sig av möjligheten att inte tillämpa administrativa sanktioner vid felaktigheter enligt artiklarna 97.3 och 99.2 i förordning (EU) nr 1306/2013 bör det fastställas krav på hur felaktigheten i fråga bör åtgärdas.

(38) Vad gäller systemet för tidig varning som avses i artikel 99.2 i förordning (EU) nr 1306/2013 bör, i de fall då stödmottagaren inte fullgör sin skyldighet att vidta korrigerande åtgärder, minskningen tillämpas retroaktivt för det år då systemet för tidig varning tillämpades. Vid beräkningen av de administrativa sanktionerna bör i tillämpliga fall hänsyn också tas till huruvida felaktigheten upprepas under det efterföljande kontrollåret. För att säkerställa stödmottagarnas rättssäkerhet bör det fastställas en tidsfrist för retroaktiv tillämpning av administrativa sanktioner.

(39) I fråga om stödmottagare som omfattas av fleråriga insatser som inletts inom landsbygdsprogram godkända i enlighet med rådets förordning (EG) nr 1698/2005 (6) och som omfattas av tvärvillkor bör det fastställas att det nya kontrollsystemet och de nya administrativa sanktionerna gäller, för att minska den administrativa bördan för de nationella myndigheter som ansvarar för kontroll av efterlevnaden och för att förenkla förfarandena.

(40) Vad gäller felaktigheter som avser tvärvillkoren, för vilka administrativa sanktioner inte tillämpades eftersom de som omfattades av regeln om stöd av mindre betydelse enligt rådets förordning (EG) nr 73/2009 (7) eller förordning (EG) nr 1698/2005, men som medlemsstaterna måste se till att stödmottagarna åtgärdar, bör övergångsbestämmelser fastställas för att säkerställa överensstämmelse mellan det krav på uppföljning som fanns innan förordning (EU) nr 1306/2013 trädde i kraft och de nya reglerna om detta i den förordningen.

(41) Av tydlighetsskäl och av rättssäkerhetsskäl bör förordning (EG) nr 1122/2009 upphöra att gälla. Även kommissionens förordning (EU) nr 65/2011 (8) bör upphöra att gälla.

(42) Med beaktande av artikel 119.1 andra stycket i förordning (EU) nr 1306/2013 bör den här förordningen tillämpas på stödansökningar och stödanspråk som avser regleringsår eller bidragsperioder som inleds från och med den 1 januari 2015.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

AVDELNING I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Tillämpningsområde

I denna förordning fastställs bestämmelser som kompletterar vissa icke väsentliga delar av förordning (EU) nr 1306/2013 i fråga om följande:

a) Villkor för helt eller delvist avslag på stöd eller hel eller delvis indragning av stöd.

b) Identifiering av den administrativa sanktionen och fastställande av den särskilda sats som ska tillämpas.

c) Identifiering av de fall där administrativa sanktioner inte tillämpas.

d) Regler om perioder, datum och tidsfrister när den sista dagen för inlämning av ansökningar eller ändringar är en helgdag, lördag eller söndag.

e) Särskilda definitioner som krävs för att säkerställa ett harmoniserat genomförande av det integrerade systemet.

f) Grundläggande inslag och tekniska regler för identifieringssystemet för jordbruksskiften och identifiering av stödmottagarna.

g) Grundläggande inslag, tekniska regler och kvalitetskrav för systemet för identifiering och registrering av stödrätter.

h) Grunden för beräkning av stöd, inbegripet regler om hur vissa fall där stödberättigande arealer innefattar landskapselement eller träd ska hanteras.

i) Ytterligare regler för mellanhänder, såsom instanser, organ och organisationer, som deltar i förfarandet för beviljande av stöd.

j) Bibehållandet av permanent betesmark i samband med tvärvillkor.

k) En enhetlig grund för beräkningen av administrativa sanktioner inom ramen för tvärvillkoren.

l) Villkor för tillämpning och beräkning av de administrativa sanktionerna inom ramen för tvärvillkoren.

m) Ett tillägg till de regler som föreskrivs i förordning (EU) nr 1306/2013 för att säkerställa en smidig övergång från de upphävda reglerna till de nya reglerna.

Artikel 2

Definitioner

1. För tillämpningen av det integrerade system som avses i artikel 67.1 i förordning (EU) nr 1306/2013 ska de definitioner gälla som fastställs i artikel 4.1 i förordning (EU) nr 1307/2013 och i artikel 67.4 i förordning (EU) nr 1306/2013.

Dessutom gäller följande definitioner:

1. stödmottagare : en jordbrukare enligt definitionen i artikel 4.1 a i förordning (EU) nr 1307/2013 och som avses i artikel 9 i samma förordning, en stödmottagare som omfattas av tvärvillkor i den mening som avses i artikel 92 i förordning (EU) nr 1306/2013 och/eller en stödmottagare som får landsbygdsstöd enligt artikel 2.10 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 (9).

2. felaktighet :

a) när det gäller kriterier för stödberättigande, åtaganden eller andra skyldigheter som rör villkoren för beviljande av stöd enligt artikel 67.2 i förordning (EU) nr 1306/2013 – varje form av bristande efterlevnad av dessa, eller

b) när det gäller tvärvillkor, bristande efterlevnad av de föreskrivna verksamhetskraven enligt unionslagstiftningen, de nationella normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden som definierats av medlemsstaterna i enlighet med artikel 94 förordning (EU) nr 1306/2013 eller bestämmelserna om bibehållande av permanent betesmark som avses i artikel 93.3 i den förordningen.

3. ansökan om landsbygdsstöd : ansökan om stöd eller om att ingå i en åtgärd i enlighet med förordning (EU) nr 1305/2013.

4. stödanspråk : stödmottagarens ansökan om utbetalning från de nationella myndigheterna i enlighet med förordning (EU) nr 1305/2013.

5. annan deklaration : alla deklarationer eller handlingar, utom ansökningar om landsbygdsstöd och stödanspråk, som ska lämnas in eller innehas av en stödmottagare eller en tredje part för att uppfylla de specifika kraven för vissa landsbygdsutvecklingsåtgärder.

6. landsbygdsutvecklingsåtgärder inom det integrerade systemet : stödåtgärder som beviljas i enlighet med artikel 21.1 a och b och artiklarna 28–31, 33, 34 och 40 i förordning (EU) nr 1305/2013, och i tillämpliga fall, i enlighet med artikel 35.1 b och c i förordning (EU) nr 1303/2013, med undantag för de åtgärder som avses i artikel 28.9 i förordning (EU) nr 1305/2013 samt åtgärder enligt artikel 21.1 a och b i den förordningen vad gäller etableringskostnader.

7. systemet för identifiering och registrering av djur : det system för identifiering och registrering av nötkreatur som inrättas genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1760/2000 (10) och/eller det system för identifiering och registrering av får och getter som inrättas genom rådets förordning (EG) nr 21/2004 (11).

8. öronmärke : det öronmärke för att identifiera enskilda nötkreatur som avses i artiklarna 3 a och 4 i förordning (EG) nr 1760/2000 och/eller det öronmärke för att identifiera enskilda får och getter som avses i punkt A.3 i bilagan till förordning (EG) nr 21/2004.

9. elektronisk djurdatabas : den databas som avses i artiklarna 3 b och 5 i förordning (EG) nr 1760/2000 och/eller det centrala register eller den elektroniska databas som avses i artiklarna 3.1 d, 7 och 8 i förordning (EG) nr 21/2004.

10. djurpass : det pass för djur som avses i artiklarna 3 c och 6 i förordning (EG) nr 1760/2000.

11. register : i samband med djur – det register som förs av djurhållare i enlighet med artiklarna 3 d och 7 i förordning (EG) nr 1760/2000 och/eller det register som avses i artiklarna 3.1 b och 5 i förordning (EG) nr 21/2004.

12. identifieringskod : den identifieringskod som avses i artikel 4.1 i förordning (EG) nr 1760/2000 och/eller de koder som avses i punkt A.2 i bilagan till förordning (EG) nr 21/2004.

13. djurbidragsordningen : frivilligt kopplat stöd enligt avdelning IV kapitel 1 i förordning (EU) nr 1307/2013, inom vilken det årliga stödet beviljas inom fastställda kvantitativa gränser och grundas på ett fastställt antal djur.

14. djurrelaterade stödåtgärder : landsbygdsutvecklingsåtgärder eller typer av insatser inom vilka stödet baseras på det deklarerade antalet djur eller det deklarerade antalet djurenheter.

15. ansökan om djurbidrag : ansökan om utbetalning av stöd, inom vilken det årliga stödet beviljas inom fastställda kvantitativa gränser och grundas på ett fastställt antal djur, inom ramen för det frivilligt kopplade stöd som föreskrivs i avdelning IV kapitel 1 i förordning (EU) nr 1307/2013.

16. deklarerade djur : djur som omfattas av en ansökan om djurbidrag inom ramen för djurbidragsordningen eller ett stödanspråk avseende en djurrelaterad stödåtgärd.

17. potentiellt stödberättigande djur : djur som på förhand potentiellt uppfyller kriterierna för stödberättigande inom djurbidragsordningen eller stöd inom en djurrelaterad stödåtgärd under det aktuella ansökningsåret.

18. fastställt djur :

a) inom en djurbidragsordning – ett djur som uppfyller alla villkor som föreskrivs i reglerna om beviljande av stöd, eller

b) inom en djurrelaterad stödåtgärd – ett djur som identifierats genom administrativa kontroller eller kontroller på plats,

19. djurhållare : varje fysisk eller juridisk person som ansvarar för djur, antingen permanent eller tillfälligt, även under transport eller på en marknad.

20. arealrelaterade stödordningar : arealbaserade direktstöd i den mening som avses i artikel 67.4 b i förordning (EU) nr 1306/2013, med undantag för särskilda åtgärder inom jordbruket i unionens yttersta randområden enligt kapitel IV i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 228/2013 (12) och särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för de mindre Egeiska öarna enligt kapitel IV i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 229/2013 (13).

21. arealrelaterade stödåtgärder : landsbygdsutvecklingsåtgärder eller typer av insatser inom vilka stödet baseras på den deklarerade arealens storlek.

22. användning : i samband med areal – hur en areal används vad beträffar typ av gröda enligt artikel 44.4 i förordning (EU) nr 1307/2013, typ av permanent gräsmark enligt artikel 4.1 h i samma förordning, permanent betesmark enligt artikel 45.2 a i samma förordning eller arealer med annan gräsmark än permanent gräsmark och permanent betesmark, eller marktäcke eller frånvaro av gröda.

23. fastställd areal :

a) inom arealrelaterade stödordningar – den areal för vilken samtliga kriterier för stödberättigande eller andra skyldigheter i samband med villkoren för beviljande av stöd har uppfyllts, oavsett antalet stödrätter som stödmottagaren förfogar över, eller

b) inom arealrelaterade stödåtgärder – den areal för lotter eller skiften som identifierats genom administrativa kontroller eller kontroller på plats,

24. geografiskt informationssystem (nedan kallat GIS): de metoder för datoriserade geografiska informationssystem som avses i artikel 70 i förordning (EU) nr 1306/2013.

25. referensskifte : ett geografiskt avgränsat område som registrerats med en unik identitet i det identifieringssystem för jordbruksskiften som avses i artikel 70 i förordning (EU) nr 1306/2013.

26. geografiskt material : kartor eller andra dokument som används för överföring av GIS-innehållet mellan dem som ansöker om stöd och medlemsstaterna.

2. I avdelning IV i denna förordning ska definitionerna i avdelning VI i förordning (EU) nr 1306/2013 gälla.

Dessutom ska med normer avses de normer som fastställts av medlemsstaterna i enlighet med artikel 94 i förordning (EU) nr 1306/2013 samt skyldigheterna avseende permanent betesmark enligt artikel 93.3 i den förordningen.

Artikel 3

Tillämpning av straffrättsliga påföljder

Tillämpningen av administrativa sanktioner och avslag på eller indragningar av stöd i enlighet med denna förordning ska inte påverka tillämpningen av straffrättsliga påföljder om sådana förskrivs i nationell lagstiftning.

Artikel 4

Force majeure och exceptionella omständigheter

1. Vad gäller direktstöd ska stödmottagaren, i de fall då force majeure eller exceptionella omständigheter har hindrat denna från att uppfylla kriterierna för stödberättigande eller andra skyldigheter, behålla rätten till stöd för den areal eller de djur som var stödberättigande vid tidpunkten då den händelse som utgjorde force majeure eller de exceptionella omständigheterna inträffade.

Vad gäller stödåtgärder för landsbygdsutveckling enligt artiklarna 28, 29, 33 och 34 i förordning (EU) nr 1305/2013 ska, i de fall då force majeure eller exceptionella omständigheter har hindrat stödmottagaren från att uppfylla åtagandet, respektive utbetalning dras in proportionellt för de år då den händelse som utgör force majeure eller de exceptionella omständigheterna inträffade. Indragningen ska endast avse de delar av åtagandet för vilka extrakostnader och inkomstbortfall inte förekom innan force majeure eller exceptionella omständigheter inträffade. Ingen indragning ska tillämpas avseende kriterierna för stödberättigande och andra skyldigheter, och inga administrativa sanktioner ska tillämpas.

När det gäller övriga stödåtgärder för landsbygdsutveckling får medlemsstaterna inte kräva återbetalning, helt eller delvis, av stöd i fall av force majeure eller exceptionella omständigheter. När det gäller fleråriga åtaganden eller utbetalningar ska återbetalning av det stöd som mottagits under tidigare år inte krävas och åtagandet eller utbetalningen ska fortsätta under de följande åren i enlighet med dess ursprungliga giltighetstid.

Om en felaktighet som avser tvärvillkoren beror på force majeure eller exceptionella omständigheter ska den administrativa sanktionen enligt artikel 91.1 i förordning (EU) nr 1306/2013 inte tillämpas.

2. Fall av force majeure och exceptionella omständigheter ska, tillsammans med för den behöriga myndigheten tillfredsställande bevis, skriftligen anmälas till myndigheten inom femton arbetsdagar från den dag då stödmottagaren eller rättsinnehavaren har möjlighet att göra det.

AVDELNING II

DET INTEGRERADE ADMINISTRATIONS- OCH KONTROLLSYSTEMET

KAPITEL I

SYSTEMKRAV

Artikel 5

Identifiering av jordbruksskiften

1. Det identifieringssystem för jordbruksskiften som avses i artikel 70 i förordning (EU) nr 1306/2013 ska bygga på referensskiften. Ett referensskifte ska innehålla en markenhet som motsvarar jordbruksareal enligt definitionen i artikel 4.1 e i förordning (EU) nr 1307/2013. I förekommande fall ska ett referensskifte även inkludera arealer som avses i artikel 32.2 b i förordning (EU) nr 1307/2013 och jordbruksmark som avses i artikel 28.2 i förordning (EU) nr 1305/2013.

Medlemsstaterna ska avgränsa referensskiftet på ett sådant sätt att det säkerställs att referensskiftet är mätbart, att det möjliggör en unik och otvetydig lokalisering av varje jordbruksskifte som årligen deklareras och att det i princip är stabilt över tiden.

2. Medlemsstaterna ska också säkerställa att de jordbruksskiften som deklareras kan identifieras på ett tillförlitligt sätt. De ska i synnerhet kräva att stödansökningar och stödanspråk förses med särskilda uppgifter eller åtföljs av de handlingar som den behöriga myndigheten fastställer och som gör det möjligt att lokalisera och mäta varje jordbruksskifte. För varje referensskifte ska medlemsstaterna

a) fastställa en maximal stödberättigande areal för tillämpningen av de stödordningar som förtecknas i bilaga I till förordning (EU) nr 1307/2013,

b) fastställa en maximal stödberättigande areal för tillämpningen av de arealrelaterade åtgärder som avses i artiklarna 28–31 i förordning (EU) nr 1305/2013,

c) lokalisera och storleksbestämma de arealer med ekologiskt fokus som anges i artikel 46.1 i förordning (EU) nr 1307/2013 för vilka medlemsstaterna har beslutat att de ska betraktas som areal med ekologiskt fokus; för detta ändamål ska medlemsstaterna i förekommande fall tillämpa de omräknings- och/eller vägningsfaktorer som anges i bilaga X till förordning (EU) nr 1307/2013,

d) fastställa om det är bestämmelserna för bergsområden, områden med väsentliga naturliga begränsningar och andra områden som påverkas av särskilda begränsningar i enlighet med artikel 32 i förordning (EU) nr 1305/2013, Natura 2000-områden, områden som omfattas av Europaparlamentets och rådet direktiv 2000/60/EG (14), jordbruksmark som godkänts för bomullsproduktion i enlighet med artikel 57 i förordning (EU) nr 1307/2013, arealer som naturligt hålls i ett skick som lämpar sig för bete eller odling enligt artikel 4.1 c iii i förordning (EU) nr 1307/2013, områden utvalda av medlemsstaterna för regionalt och/eller gemensamt genomförande av arealer med ekologiskt fokus i enlighet med artiklarna 46.5 och 46.6 i förordning (EU) nr 1307/2013, områden som har anmälts till kommissionen i enlighet med artikel 20 i förordning (EU) nr 1307/2013, områden täckta av miljömässigt känslig permanent gräsmark i områden som omfattas av rådets direktiv 92/43/EEG (15) eller Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG (16) och ytterligare känsliga områden som avses i artikel 45.1 i förordning (EU) nr 1307/2013 och/eller områden som valts ut av medlemsstaterna i enlighet med artikel 48 i samma förordning som ska tillämpas.

3. Medlemsstaterna ska se till att den maximala stödberättigande arealen per referensskifte som avses i punkt 2 a är korrekt kvantifierad inom en marginal på högst 2 %, varvid hänsyn ska tas till referensskiftets form och tillstånd.

4. För de åtgärder som avses i artiklarna 21.1 a, 30 och 34 i förordning (EU) nr 1305/2013 får medlemsstaterna inrätta alternativa ändamålsenliga system för att ge en unik identitet åt mark som berättigar till stöd om sådan mark är täckt av skog.

5. Det geografiska informationssystemet ska utformas på grundval av ett nationellt referenskoordinatsystem, såsom detta definieras i Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG (17), som möjliggör standardiserade mätningar och fastställande av unika identiteter för jordbruksskiften i hela den berörda medlemsstaten. Om olika koordinatsystem används ska de utesluta varandra och vart och ett av dem ska säkerställa samstämmigheten mellan information som avser en och samma plats.

Artikel 6

Kvalitetsbedömning av identifieringssystemet för jordbruksskiften

1. Varje år ska medlemsstaterna bedöma kvaliteten på identifieringssystemet för jordbruksskiften med avseende på ordningen för grundstöd och systemet för enhetlig arealersättning som avses i avdelning III kapitel 1 i förordning (EU) nr 1307/2013. Denna bedömning ska omfatta två konformitetsklasser.

Första konformitetsklassen ska omfatta följande aspekter för att bedöma kvaliteten på identifieringssystemet för jordbruksskiften:

a) En korrekt kvantifiering av maximal stödberättigande areal.

b) Andelen och fördelningen av referensskiften där den maximala stödberättigande arealen beaktar icke-stödberättigande arealer eller där den inte beaktar jordbruksareal.

c) Förekomsten av referensskiften med kritiska brister.

Andra konformitetsklassen ska omfatta följande kvalitetsaspekter för att identifiera eventuella svagheter i identifieringssystemet för jordbruksskiften:

a) Kategoriseringen av referensskiften där den maximala stödberättigande arealen beaktar icke stödberättigande arealer, där den inte beaktar jordbruksareal eller visar en kritisk brist.

b) Förhållandet mellan deklarerad areal och maximal stödberättigande areal inom referensskiftena.

c) Procentandelen referensskiften som har varit föremål för ändringar, ackumulerat under åren.

Om resultaten av kvalitetsbedömningen visar brister i systemet ska medlemsstaten vidta lämpliga avhjälpande åtgärder.

2. Medlemsstaterna ska genomföra den bedömning som avses i punkt 1 på grundval av ett urval av referensskiften som ska väljas ut och tillhandahållas av kommissionen. De ska använda uppgifter som gör det möjligt att bedöma den aktuella situationen på fältet.

3. En rapport om bedömningen och, i tillämpliga fall, om avhjälpande åtgärder och en tidsplan för deras genomförande ska skickas till kommissionen senast den 31 januari efter det berörda kalenderåret.

Artikel 7

Identifiering och registrering av stödrätter

1. Det system för identifiering och registrering av stödrätter som föreskrivs i artikel 71 i förordning (EU) nr 1306/2013 ska vara ett elektroniskt register på medlemsstatsnivå och ska, särskilt i samband med sådan samkörning som avses i punkt 1 i den artikeln, säkerställa en effektiv spårbarhet för stödrätter, särskilt med avseende på följande faktorer:

a) Innehavare.

b) Årliga värden.

c) Datum för fastställande.

d) Datum för senaste aktivering.

e) Ursprung, särskilt när det gäller tilldelning, ursprungliga, nationella eller regionala reserver samt förvärv, hyra och arv.

f) Vid tillämpning av artikel 21.3 i förordning (EU) nr 1307/2013, de rätter som behålls genom den bestämmelsen.

g) Eventuella regionala begränsningar.

2. De medlemsstater som har mer än ett utbetalande organ får besluta att det elektroniska registret ska föras vid de utbetalande organen. I sådana fall ska den berörda medlemsstaten se till att de olika registren är kompatibla.

Artikel 8

Identifiering av stödmottagare

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 72.3 i förordning (EU) nr 1306/2013 ska det samlade system för registrering av identiteten hos varje stödmottagare som avses i artikel 73 i den förordningen säkerställa en unik identifiering av alla stödansökningar och stödanspråk eller andra deklarationer som lämnas in av en och samma stödmottagare.

KAPITEL II

JORDBRUKSSKIFTEN MED LANDSKAPSELEMENT OCH TRÄD

Artikel 9

Fastställande av arealer där jordbruksskiftet innehåller landskapselement och träd

1. I de regioner där vissa landskapselement, särskilt häckar, diken och stenmurar, traditionellt är en del av goda jordbruksmetoder och gott markutnyttjande, får medlemsstaterna besluta att den motsvarande arealen ska anses ingå i den stödberättigande arealen för ett jordbruksskifte i den mening som avses i artikel 67.4 a i förordning (EU) nr 1306/2013, förutsatt att den inte överskrider en sammanlagd bredd som ska fastställas av den berörda medlemsstaten. Bredden ska motsvara den traditionella bredden i den berörda regionen, men får inte överstiga två meter.

Om en medlemsstat före den 9 december 2009, i enlighet med artikel 30.2 tredje stycket i kommissionens förordning (EG) nr 796/2004 (18), meddelade kommissionen en bredd på mer än två meter får den bredden emellertid fortfarande tillämpas.

Första och andra styckena ska inte tillämpas på permanent gräsmark med spridda landskapselement och träd om den berörda medlemsstaten har beslutat att tillämpa ett pro rata-system i enlighet med artikel 10.

2. Sådana landskapselement som omfattas av kraven och villkoren i bilaga II till förordning (EU) nr 1306/2013 och som utgör en del av den totala arealen för ett jordbruksskifte ska betraktas som en del av den stödberättigande arealen för det jordbruksskiftet.

3. Ett jordbruksskifte som innehåller spridda träd ska anses vara stödberättigande areal under förutsättning att följande villkor är uppfyllda:

a) Jordbruksverksamhet kan utföras på ett liknande sätt som på skiften utan träd i samma område. och

b) Antalet träd per hektar överstiger inte en maximal trädtäthet.

Den maximala trädtäthet som avses i första stycket b ska fastställas av medlemsstaterna och anmälas på grundval av traditionella odlingsmetoder, naturförhållanden och miljöskäl. Den får inte överstiga 100 träd per hektar. Den gränsen ska emellertid inte gälla för de åtgärder som anges i artiklarna 28 och 30 i förordning (EU) nr 1305/2013.

Denna punkt ska inte tillämpas på spridda fruktträd som ger upprepade skördar, spridda träd som kan betas i permanent gräsmark och permanent gräsmark med spridda landskapselement och träd om den berörda medlemsstaten har beslutat att tillämpa ett pro rata-system i enlighet med artikel 10.

Artikel 10

Pro rata-system för permanent gräsmark med landskapselement och träd

1. När det gäller permanent gräsmark med spridda icke stödberättigande element, t.ex. landskapselement och träd, får medlemsstaterna besluta att tillämpa ett pro rata-system för att fastställa den stödberättigande arealen inom referensskiftet.

Det pro rata-system som avses i första stycket ska omfatta olika kategorier av homogena landtäcketyper för vilka en fast nedsättningskoefficient baserad på den genomsnittliga procentandelen av icke stödberättigande areal ska tillämpas. Den kategori som motsvarar den lägsta procentandelen av icke stödberättigande areal får inte överstiga 10 % av icke stödberättigande areal och ingen nedsättningskoefficient ska tillämpas på den kategorin.

2. Sådana landskapselement som omfattas av kraven och villkoren i bilaga II till förordning (EU) nr 1306/2013 och som utgör en del av den totala arealen för ett jordbruksskifte ska betraktas som en del av den stödberättigande arealen.

3. Denna artikel ska inte tillämpas på permanent gräsmark med förekomst av fruktträd som ger upprepade skördar.

KAPITEL III

STÖDANSÖKNINGAR OCH STÖDANSPRÅK

Artikel 11

Den samlade ansökan

Den samlade ansökan ska minst omfatta ansökan om direktstöd enligt artikel 72.1 i förordning (EU) nr 1306/2013 när det gäller ordningen för grundstöd eller systemet för enhetlig arealersättning och andra arealrelaterade stödordningar.

Artikel 12

Avvikelse från sista dagen för inlämning

Om sista dagen för inlämning av en ansökan om direktstöd, en ansökan om landsbygdsstöd, stödanspråk eller andra styrkande handlingar, avtal och deklarationer, eller sista dagen för ändringar av en samlad ansökan eller ett stödanspråk, är en helgdag, lördag eller söndag ska, genom undantag från artikel 5.1 i rådets förordning (EEG, Euratom) nr 1182/71 (19), sista dagen anses infalla första påföljande arbetsdag.

Första stycket ska även gälla för sista möjliga dag för försenad inlämning som avses i artikel 13.1 tredje stycket och sista möjliga dag för försenad inlämning som avses i artikel 14 andra stycket vad gäller inlämning av ansökningar av stödmottagare för tilldelning eller ökning av stödrätter.

Artikel 13

Försenad inlämning

1. Utom vid force majeure eller exceptionella omständigheter enligt artikel 4 ska inlämning av en stödansökan eller ett stödanspråk enligt denna förordning efter den sista dag för inlämning som kommissionen har fastställt på grundval av artikel 78 b i förordning (EU) nr 1306/2013 leda till en minskning med 1 % för varje arbetsdag av de belopp som stödmottagaren skulle ha haft rätt till om stödansökan eller stödanspråket lämnats i tid.

Utan att det påverkar eventuella särskilda åtgärder som vidtas av medlemsstaterna när det gäller kravet på att styrkande handlingar ska lämnas in i god tid för att möjliggöra planering och genomförande av effektiva kontroller, ska första stycket också gälla ansökningar om landsbygdsstöd, handlingar, avtal eller andra deklarationer som ska lämnas in till den behöriga myndigheten i de fall dessa ansökningar om landsbygdsstöd, handlingar, avtal eller deklarationer ligger till grund för berättigandet till stödet i fråga. I sådana fall ska minskningen göras på det stödbelopp som ska betalas ut.

Om förseningen uppgår till mer än 25 kalenderdagar ska ansökan eller anspråket inte godtas och inget stöd ska beviljas stödmottagaren.

2. Om en stödmottagare inom de stödordningar som föreskrivs i artiklarna 46 och 47 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 (20), som också omfattas av tvärvillkor i enlighet med artikel 92 i förordning (EU) nr 1306/2013, inte lämnar in den samlade ansökan före den sista dag som avses i punkt 1 första stycket i den här artikeln, ska en minskning med 1 % per arbetsdag tillämpas, utom vid force majeure eller exceptionella omständigheter enligt artikel 4. Minskningen ska vara högst 25 %. Den procentuella minskningen ska tillämpas på det totala stödbeloppet för åtgärder enligt artiklarna 46 och 47 i förordning (EU) nr 1308/2013 dividerat med tre för omstrukturering och omställning.

3. Utom vid force majeure eller exceptionella omständigheter enligt artikel 4 ska inlämning av en ändring av den samlade ansökan eller stödanspråket efter den sista dag för inlämning som kommissionen har fastställt på grundval av artikel 78 b i förordning (EU) nr 1306/2013 leda till en minskning med 1 % för varje arbetsdag av de belopp som avser den faktiska användningen av de berörda jordbruksskiftena.

Ändringar av en samlad ansökan eller ett stödanspråk ska godtas endast till och med den sista möjliga dag för att lämna in en försenad samlad ansökan eller ett försenat stödanspråk som anges i punkt 1 tredje stycket. Om den dagen infaller tidigare eller samma dag som sista dag för inlämning av en ändring av den samlade stödansökan eller stödanspråket enligt första stycket i denna punkt ska ändringar av den samlade ansökan eller stödanspråket inte godtas efter den dagen.

Artikel 14

Försenad inlämning av ansökan om stödrätter

Utom vid force majeure eller exceptionella omständigheter enligt artikel 4 ska inlämning av en ansökan om tilldelning av stödrätter eller, i tillämpliga fall, om ökning av stödrätternas värde efter den sista dag som kommissionen har fastställt för detta ändamål på grundval av artikel 78 b i förordning (EU) nr 1306/2013, under det aktuella året leda till en minskning med 3 % för varje arbetsdag av de belopp som ska betalas ut för stödrätterna eller, i tillämpliga fall, av ökningen av stödrätternas värde som stödmottagaren beviljas.

Om förseningen uppgår till mer än 25 kalenderdagar ska ansökan inte godtas och stödmottagaren ska inte tilldelas några stödrätter, och stödrätternas värde ska, i tillämpliga fall, inte ökas.

KAPITEL IV

BERÄKNING AV STÖD OCH ADMINISTRATIVA SANKTIONER SOM AVSER DIREKTSTÖDSORDNINGAR OCH LANDSBYGDSUTVECKLINGSÅTGÄRDER INOM RAMEN FÖR DET INTEGRERADE SYSTEMET

AVSNITT 1

Allmänna regler

Artikel 15

Undantag från tillämpningen av administrativa sanktioner

1. Administrativa sanktioner enligt detta kapitel ska inte tillämpas för den del av stödansökan eller stödanspråket för vilken stödmottagaren skriftligen informerar den behöriga myndigheten om att stödansökan eller stödanspråket innehåller fel eller har blivit fel efter inlämningen, under förutsättning att stödmottagaren inte har informerats om den behöriga myndighetens avsikt att genomföra en kontroll på plats och att myndigheten inte redan har informerat stödmottagaren om felaktigheter i stödansökan eller stödanspråket.

2. Den information som stödmottagaren lämnar enligt punkt 1 ska leda till att stödansökan eller stödanspråket anpassas till den faktiska situationen.

Artikel 16

Alla arealer har inte deklarerats

1. Om en stödmottagare för ett visst år inte deklarerar alla jordbruksskiften som är kopplade till de arealer som avses i artikel 72.1 i förordning (EU) nr 1306/2013 och skillnaden mellan, å ena sidan, den totala areal som deklareras i den samlade stödansökan och/eller stödanspråket och, å andra sidan, den areal som deklarerats plus de odeklarerade skiftenas totala areal är mer än 3 % av den deklarerade arealen ska det totala arealrelaterade direktstödet och/eller stödet enligt arealrelaterade stödåtgärder som ska betalas till den stödmottagaren för året i fråga minskas med upp till 3 % beroende på hur allvarligt utelämnandet är.

Den sanktion som beräknats i enlighet med första stycket ska minskas med beloppet för eventuella administrativa sanktioner som tillämpas i enlighet med artikel 28.2.

2. Om stödmottagaren omfattas av tvärvillkor i enlighet med artikel 92 i förordning (EU) nr 1306/2013 ska punkt 1 också tillämpas på utbetalningar kopplade till de ordningar som föreskrivs i artiklarna 46 och 47 i förordning (EU) nr 1308/2013. Den procentuella minskningen ska tillämpas på det totala stödbeloppet för åtgärder enligt artiklarna 46 och 47 i förordning (EU) nr 1308/2013 dividerat med tre för omstrukturering och omställning.

3. Punkt 1 ska inte tillämpas på stöd enligt ordningen för småbrukare som föreskrivs i avdelning V i förordning (EU) nr 1307/2013.

AVSNITT 2

AREALRELATERADE STÖDORDNINGAR, UTOM STÖDET FÖR JORDBRUKSMETODER MED GYNNSAM INVERKAN PÅ KLIMATET OCH MILJÖN, OCH AREALRELATERADE STÖDÅTGÄRDER

Artikel 17

Allmänna principer

1. I detta avsnitt ska åtskillnad göras mellan följande odlingsgrupper:

a) Arealer som deklarerats för aktivering av stödrätter enligt ordningen för grundstöd eller för att beviljas enhetlig arealersättning.

b) En grupp för var och en av de arealer som deklarerats inom någon annan arealrelaterad stödordning eller stödåtgärd där en annan stödsats tillämpas.

c) Arealer som deklarerats under rubriken ”annan användning”.

2. Om en och samma areal ligger till grund för en stödansökan och/eller stödanspråket enligt mer än en arealrelaterad stödordning eller stödåtgärd ska arealen beaktas separat för varje berörd stödordning eller stödåtgärd.

Artikel 18

Beräkningsgrund för arealrelaterat stöd

1. I fråga om stödansökningar enligt ordningen för grundstöd, ordningen för småbrukare, ordningen för omfördelningsstöd, ordningen för områden med naturliga begränsningar och, i tillämpliga fall, ordningen för unga jordbrukare, och i de fall medlemsstaten tillämpar ordningen för grundstöd, gäller följande:

a) Om antalet deklarerade stödrätter överstiger antalet stödrätter som stödmottagaren förfogar över ska antalet deklarerade stödrätter minskas till det antal stödrätter som stödmottagaren förfogar över.

b) Om det finns en skillnad mellan antalet deklarerade stödrätter och den deklarerade arealen, ska den deklarerade arealen justeras till det lägre värdet.

Denna punkt ska inte tillämpas under det första året stödrätter tilldelas.

2. I fråga om stöd till unga jordbrukare där den berörda medlemsstaten väljer betalningsmetoden i artikel 50.6, 50.7 och 50.8 i förordning (EU) nr 1307/2013 ska, om den areal som deklarerats enligt ordningen för grundstöd eller systemet för enhetlig arealersättning överskrider den gräns som medlemsstaten fastställt i enlighet med artikel 50.9 i den förordningen, den deklarerade arealen minskas till den gränsen.

3. I fråga om omfördelningsstöd ska, om den areal som deklarerats enligt ordningen för grundstöd eller systemet för enhetlig arealersättning överskrider de gränser som medlemsstaten fastställt i enlighet med artikel 41.4 i förordning (EU) nr 1307/2013, den deklarerade arealen minskas till den gränsen.

4. I fråga om stöd för områden med naturliga begränsningar där den berörda medlemsstaten väljer betalningsmetoden i artikel 48.4 i förordning (EU) nr 1307/2013 ska, om den areal som deklarerats enligt ordningen för grundstöd eller systemet för enhetlig arealersättning överstiger det maximala antal hektar som medlemsstaten fastställt, den deklarerade arealen minskas till det antalet.

5. I fråga om stödansökningar och/eller stödanspråk enligt arealrelaterade stödordningar eller stödåtgärder ska, om det fastställs att arealen för en viss odlingsgrupp är större än den areal som deklarerats i stödansökan, den deklarerade arealen användas för beräkning av stödet.

6. I fråga om stödansökningar och/eller stödanspråk enligt arealrelaterade stödordningar eller stödåtgärder där den deklarerade arealen är större än den fastställda arealen för en viss odlingsgrupp enligt artikel 17.1 ska stödet beräknas på grundval av den areal som fastställts för odlingsgruppen i fråga, utan att det påverkar tillämpningen av administrativa sanktioner enligt artikel 19.

Utan att det påverkar artikel 60 i förordning (EU) nr 1306/2013 ska den fastställda arealen emellertid anses motsvara den deklarerade arealen om skillnaden mellan den totala areal som fastställts och den totala areal som deklarerats för stöd enligt de ordningar för direktstöd som föreskrivs i avdelningarna III, IV och V i förordning (EU) nr 1307/2013 eller den totala areal som deklarerats för stöd enligt en arealrelaterad stödordning inte överstiger 0,1 hektar. Endast för högt deklarerade arealer på odlingsgruppsnivå enligt vad som avses i artikel 17.1 ska beaktas vid denna beräkning.

Andra stycket ska inte tillämpas när skillnaden utgör mer än 20 % av den totala areal som deklarerats för stöd.

7. Vid beräkningen av stöd enligt ordningen för grundstöd ska genomsnittsvärdet för de olika stödrätterna i förhållande till respektive deklarerad areal beaktas.

Artikel 19

Administrativa sanktioner vid för höga deklarationer

1. Om, när det gäller en odlingsgrupp som avses i artikel 17.1, den areal som deklarerats enligt någon arealbaserad stödordning eller stödåtgärd överstiger den areal som fastställts i enlighet med artikel 18, ska stödet beräknas utifrån den areal som fastställts minus dubbla den skillnad som konstaterats, om skillnaden är större än antingen 3 % eller två hektar men inte större än 20 % av den fastställda arealen.

Om skillnaden överstiger 20 % av den fastställda arealen ska inget arealrelaterat stöd eller landsbygdsstöd beviljas för den berörda odlingsgruppen.

2. Om skillnaden överstiger 50 % ska inget arealrelaterat stöd eller landsbygdsstöd beviljas för den berörda odlingsgruppen. Dessutom ska stödmottagaren bli föremål för en ytterligare sanktion som är lika med det stödbelopp som motsvarar skillnaden mellan den deklarerade arealen och den areal som fastställts i enlighet med artikel 18.

3. Om det belopp som beräknas i enlighet med punkterna 1 och 2 inte kan avräknas helt under de tre kalenderår som följer på det kalenderår då felaktigheten upptäcktes, i enlighet med de regler som kommissionen har fastställt på grundval av artikel 57.2 i förordning (EU) nr 1306/2013, ska det utestående beloppet annulleras.

Artikel 20

Administrativa sanktioner beträffande det grödspecifika stödet för bomull

Om det kan fastställas att stödmottagaren inte uppfyller de skyldigheter som följer av artikel 61.1 och 61.2 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 639/2014 (21) ska, utan att det påverkar de administrativa sanktioner som är tillämpliga enligt artikel 19 i den här förordningen, stödmottagaren förlora rätten till ökat stöd enligt artikel 60.2 i förordning (EU) nr 1307/2013. Dessutom ska stödet för bomull per stödberättigande hektar enligt artikel 57 i förordning (EU) nr 1307/2013 minskas med den ökning av beloppet som stödmottagaren annars skulle beviljats i enlighet med artikel 60.2 i den förordningen.

Artikel 21

Administrativa sanktioner, utom vid för höga deklarationer av arealer, avseende stöd för unga jordbrukare enligt avdelning III kapitel V i förordning (EU) nr 1307/2013

1. Om det kan fastställas att stödmottagaren inte uppfyller de skyldigheter som avses i artikel 50.2 i förordning (EU) nr 1307/2013 och artikel 49 i delegerad förordning (EU) nr 639/2014 ska, utan att det påverkar de administrativa sanktioner som är tillämpliga enligt artikel 19, stödet till unga jordbrukare inte betalas ut eller helt dras in. Om det kan fastställas att stödmottagaren lämnat oriktiga uppgifter för att visa att skyldigheterna är uppfyllda ska dessutom en sanktion tillämpas motsvarande 20 % av det belopp som stödmottagaren har erhållit, eller annars skulle ha erhållit, som stöd för unga jordbrukare enligt artikel 50.1 i förordning (EU) nr 1307/2013.

2. Om de felaktigt utbetalda beloppen och de administrativa sanktioner som avses punkt 1 inte kan avräknas helt under de tre kalenderår som följer på det kalenderår då felaktigheten upptäcktes, i enlighet med de regler som kommissionen har fastställt på grundval av artikel 57.2 i förordning (EU) nr 1306/2013, ska det utestående beloppet annulleras.

AVSNITT 3

Stöd för jordbruksmetoder med gynnsam inverkan på klimatet och miljön

Artikel 22

Allmänna principer

1. I detta avsnitt ska åtskillnad göras mellan följande odlingsgrupper:

a) Varje grupp arealer som deklarerats som en viss gröda i den mening som avses i artikel 44.4 i förordning (EU) nr 1307/2013.

b) Arealer som deklarerats som permanent gräsmark och som är miljömässigt känsliga i den mening som avses i artikel 45.1 i förordning (EU) nr 1307/2013.

c) Andra arealer än dem som avses i b som deklarerats som permanent gräsmark. och

d) Arealer som deklarerats som arealer med ekologiskt fokus i den mening som avses i artikel 46.1 i förordning (EU) nr 1307/2013.

2. Om en och samma areal deklareras för mer än en odlingsgrupp ska arealen beaktas separat för var och en av dessa odlingsgrupper.

Artikel 23

Beräkningsgrund för stöd för jordbruksmetoder med gynnsam inverkan på klimatet och miljön beträffande stödberättigande hektar som deklareras enligt ordningen för grundstöd eller systemet för enhetlig arealersättning

1. Om medlemsstaten tillämpar ordningen för grundstöd gäller följande:

a) Om antalet deklarerade stödrätter överstiger antalet stödrätter som stödmottagaren förfogar över ska antalet deklarerade stödrätter minskas till det antal stödrätter som stödmottagaren förfogar över.

b) Om det finns en skillnad mellan antalet deklarerade stödrätter och den deklarerade arealen, ska den deklarerade arealen justeras till det lägre värdet.

2. Om den areal som deklarerats i den samlade stödansökan för grundstöd eller enhetlig arealersättning överstiger den fastställda arealen ska, utan att det påverkar de administrativa sanktioner som är tillämpliga enligt artikel 28, den fastställda arealen användas för beräkning av förgröningsstöd för jordbruksmetoder med gynnsam inverkan på klimatet och miljön, nedan kallat förgröningsstöd.

Om den areal som fastställts enligt ordningen för grundstöd eller systemet för enhetlig arealersättning visar sig vara större än den areal som deklarerats i stödansökan, ska dock den deklarerade arealen användas vid beräkningen av förgröningsstöd.

Artikel 24

Minskning av förgröningsstöd vid felaktigheter som avser diversifiering av grödor

1. Om det enligt artikel 44 i förordning (EU) nr 1307/2013 krävs att huvudgrödan inte får uppta mer än 75 % av den totala arealen åkermark, men den areal som har fastställts för den huvudsakliga odlingsgruppen täcker mer än 75 %, ska den areal som används vid beräkningen av förgröningsstöd enligt artikel 23 i den här förordningen minskas med 50 % av den totala areal åkermark som fastställts multiplicerat med avvikelsegraden.

Den avvikelsegrad som avses i första stycket ska vara den andel som den areal för den huvudsakliga odlingsgruppen som går utöver 75 % av den fastställda totala arealen åkermark utgör av den totala areal som krävs för övriga odlingsgrupper.

2. Om det enligt artikel 44 i förordning (EU) nr 1307/2013 krävs att de två huvudgrödorna inte får uppta mer än 95 % av den totala areal åkermark som fastställts, men den areal som har fastställts för de två huvudsakliga odlingsgrupperna täcker mer än 95 %, ska den areal som används vid beräkningen av förgröningsstöd enligt artikel 23 i den här förordningen minskas med 50 % av den totala areal åkermark som fastställts multiplicerat med avvikelsegraden.

Den avvikelsegrad som avses i första stycket ska vara den andel som den areal för de två huvudsakliga odlingsgrupperna som går utöver 95 % av den fastställda totala arealen åkermark utgör av den totala areal som krävs för övriga odlingsgrupper.

3. Om det enligt artikel 44 i förordning (EU) nr 1307/2013 krävs att huvudgrödan inte får uppta mer än 75 % av den totala areal åkermark som fastställts och att de två huvudgrödorna inte ska täcka mer än 95 %, men den areal som har fastställts för den huvudsakliga odlingsgruppen täcker mer än 75 % och den areal som har fastställts för de två huvudsakliga odlingsgrupperna täcker mer än 95 %, ska den areal som används vid beräkningen av förgröningsstöd enligt artikel 23 i den här förordningen minskas med 50 % av den totala areal åkermark som fastställts multiplicerat med avvikelsegraden.

Den avvikelsegrad som avses i första stycket ska vara summan av de avvikelsegrader som har räknats fram enligt punkterna 1 och 2. Värdet för denna avvikelsegrad får dock inte överstiga 1.

4. Om det konstateras att en stödmottagare under tre års tid inte har uppfyllt kraven på diversifiering av grödor enligt denna artikel, ska den areal som används vid beräkningen av förgröningsstöd i enlighet med punkterna 1, 2 och 3 för de följande åren minskas med den totala åkerareal som fastställts multiplicerat med den tillämpliga avvikelsegraden.

Artikel 25

Minskning av förgröningsstöd vid felaktigheter som avser krav beträffande permanent gräsmark

1. Om en felaktighet som avser artikel 45.1 tredje stycket i förordning (EU) nr 1307/2013 har fastställts, ska den areal som används vid beräkningen av förgröningsstöd enligt artikel 23 i den här förordningen minskas med den areal som fastställts som icke-överensstämmande med kraven i artikel 45.1 tredje stycket i förordning (EU) nr 1307/2013.

2. Om en felaktighet som avser skyldigheterna enligt artikel 44 i delegerad förordning (EU) nr 639/2014 har fastställts, ska den areal som används vid beräkningen av förgröningsstöd enligt artikel 23 i den här förordningen minskas med den areal som fastställts som icke-överensstämmande med de skyldigheter som avses i artikel 44 i delegerad förordning (EU) nr 639/2014.

3. Felaktigheter ska anses vara ”fastställda” om de konstateras vid någon typ av kontroll som utförs i enlighet med artikel 74 i förordning (EU) nr 1306/2013 eller om den behöriga myndigheten eller det utbetalande organet uppmärksammats på dem på något annat sätt.

Artikel 26

Minskning av förgröningsstöd vid felaktigheter som avser krav beträffande arealer med ekologiskt fokus

1. Den areal med ekologiskt fokus som krävs enligt artikel 46.1 i förordning (EU) nr 1307/2013, nedan kallad föreskriven areal med ekologiskt fokus, ska beräknas utifrån den totala areal åkermark som fastställts och inbegripa, om så är tillämpligt enligt artikel 46.2 i förordning (EU) nr 1307/2013, de fastställda arealer som avses i artikel 46.2 första stycket c, d, g och h i den förordningen.

2. Om den föreskrivna arealen med ekologiskt fokus överstiger den areal med ekologiskt fokus som fastställts, med beaktande av viktningen för arealer med ekologiskt fokus enligt artikel 46.3 i förordning (EU) nr 1307/2013, ska den areal som används vid beräkningen av förgröningsstöd i enlighet med artikel 23 i den här förordningen minskas med 50 % av den totala areal åkermark som fastställts och inbegripa, om så är tillämpligt enligt artikel 46.2 i förordning (EU) nr 1307/2013, de fastställda arealer som avses i artikel 46.2 första stycket c, d, g och h i den förordningen, multiplicerat med avvikelsegraden.

Den avvikelsegrad som avses i första stycket ska vara den andel som skillnaden mellan den föreskrivna arealen med ekologiskt fokus och den fastställda arealen med ekologiskt fokus utgör av den föreskrivna arealen med ekologiskt fokus.

3. Om det konstateras att en stödmottagare under tre års tid inte har uppfyllt kraven på areal med ekologiskt fokus enligt denna artikel, ska den areal som används vid beräkningen av förgröningsstöd i enlighet med punkt 2 för de följande åren minskas med den totala areal åkermark som fastställts och inbegripa, om så är tillämpligt enligt artikel 46.2 i förordning (EU) nr 1307/2013, de fastställda arealer som avses i artikel 46.2 första stycket c, d, g och h i den förordningen, multiplicerat med avvikelsegraden.

Artikel 27

Maximal minskning av förgröningsstöd

1. Summan av de minskningar som beräknats i enlighet med artiklarna 24 och 26 uttryckt i hektar får inte överstiga det totala antalet hektar åkermark som fastställts inklusive, om så är tillämpligt enligt artikel 46.2 i förordning (EU) nr 1307/2013, de fastställda arealer som avses i artikel 46.2 första stycket c, d, g och h i den förordningen.

2. Utan att det påverkar tillämpningen av administrativa sanktioner som är tillämpliga enligt artikel 28 får den totala minskning som beräknas i enlighet med artiklarna 24–26 inte överstiga det förgröningsstöd som beräknas i enlighet med artikel 23.

Artikel 28

Administrativa sanktioner vad gäller förgröningsstödet

1. Om den areal som ska användas vid beräkningen av förgröningsstöd enligt artikel 23 skiljer sig från den areal som ska användas vid beräkningen av förgröningsstöd genom tillämpning av artiklarna 24–27, ska förgröningsstödet beräknas som den senare arealen minskad med dubbla den skillnad som konstaterats, om denna skillnad är större än antingen 3 % eller två hektar, dock högst 20 % av den areal som ska användas vid beräkning av förgröningsstöd genom tillämpning av artiklarna 24–27.

Om skillnaden är större än 20 % ska inget stöd beviljas.

Om skillnaden är större än 50 % ska inget stöd beviljas. Dessutom ska stödmottagaren bli föremål för en ytterligare sanktion som är lika med det stödbelopp som motsvarar skillnaden mellan den areal som ska användas vid beräkning av förgröningsstöd enligt artikel 23 och den areal som ska användas vid beräkning av förgröningsstöd genom tillämpning av artiklarna 24–27.

2. Om stödmottagaren inte deklarerar hela sin areal åkermark och till följd av detta skulle varit undantagen från skyldigheterna i artiklarna 44, 45 och 46 i förordning (EU) nr 1307/2013, och/eller inte deklarerar all permanent gräsmark som är miljömässigt känslig enligt artikel 45.1 i den förordningen, och den icke deklarerade arealen är större än 0,1 hektar, ska den areal som används vid beräkning av förgröningsstöd genom tillämpning av artiklarna 24–27 i den här förordningen minskas med ytterligare 10 %.

3. I enlighet med artikel 77.6 i förordning (EU) nr 1306/2013 ska den administrativa sanktion som beräknas i enlighet med punkterna 1 och 2 i den här artikeln inte tillämpas under ansökningsåren 2015 och 2016. Den administrativa sanktion som beräknas i enlighet med punkterna 1 och 2 ska divideras med 5 och begränsas till 20 % av det belopp för förgröningsstöd som jordbrukaren i fråga skulle haft rätt till i enlighet med artikel 23 för ansökningsåret 2017, och ska divideras med 4 och begränsas till 25 % av samma belopp för ansökningsåret 2018 och därefter.

4. Om det administrativa sanktionsbelopp som beräknas i enlighet med punkterna 1, 2 och 3 inte kan avräknas helt under de tre kalenderår som följer på det kalenderår då felaktigheten upptäcktes, i enlighet med de regler som kommissionen har fastställt på grundval av artikel 57.2 i förordning (EU) nr 1306/2013, ska det utestående beloppet annulleras.

Artikel 29

Tillämpliga regler för likvärdiga metoder

Detta avsnitt ska gälla i tillämpliga delar för de likvärdiga metoder som avses i artikel 43.3 i förordning (EU) nr 1307/2013.

AVSNITT 4

Frivilligt kopplat stöd, på grundval av ansökningar om djurstöd enligt stödordningar för djurstöd, eller stöd till landsbygdsutveckling, på grundval av stödanspråk enligt djurrelaterade stödåtgärder

Artikel 30

Beräkningsgrund

1. Stöd får under inga omständigheter beviljas för ett större antal djur än vad som anges i stödansökan eller stödanspråket.

2. Djur som finns på jordbruksföretaget ska anses vara fastställda djur endast om de identifieras i stödansökan eller stödanspråket. Identifierade djur får ersättas utan att rätten till stöd går förlorad, såvida inte den behöriga myndigheten redan har informerat stödmottagaren om en felaktighet i stödansökan eller stödanspråket eller redan har meddelat stödmottagaren sin avsikt att genomföra en kontroll på plats. Om en medlemsstat inte använder sig av möjligheten att ha ett system utan ansökningar, i enlighet med de regler som kommissionen har fastställt på grundval av artikel 78 b i förordning (EU) nr 1306/2013, ska den med alla tillgängliga medel undanröja varje tvivel kring vilka djur som omfattas av stödmottagarens ansökningar eller anspråk.

3. Om det antal djur som deklarerats i stödansökan eller stödanspråket överstiger det antal som fastställts vid administrativa kontroller eller kontroller på plats, ska stödet beräknas på grundval av antalet djur som fastställts, utan att detta påverkar tillämpningen av artikel 31.

4. Om felaktigheter konstateras i samband med systemet för identifiering och registrering av nötkreatur, ska följande gälla:

a) Ett nötkreatur som befinner sig på jordbruksföretaget och som förlorat ett av de två öronmärkena ska anses vara fastställt, förutsatt att det säkert kan identifieras individuellt genom de andra delar i systemet för identifiering och registrering av nötkreatur som anges i artikel 3 första stycket b, c och d i förordning (EG) nr 1760/2000.

b) Om ett enda nötkreatur som befinner sig på jordbruksföretaget har förlorat två öronmärken ska djuret anses vara fastställt, förutsatt att det fortfarande kan identifieras genom registret, djurpasset, databasen eller andra metoder som anges i förordning (EG) nr 1760/2000 och att djurhållaren kan bevisa att han redan har vidtagit åtgärder för att avhjälpa situationen före anmälan om kontrollen på plats.

c) Om de konstaterade felaktigheterna avser felaktiga registeruppgifter eller djurpass, ska det berörda djuret anses som ej fastställt bara om felen konstateras vid minst två kontroller under loppet av 24 månader. I alla övriga fall ska de berörda djuren anses som ej fastställda efter det första konstaterandet.

Uppgifterna i och anmälningarna till systemet för identifiering och registrering av nötkreatur får ändras när som helst om den behöriga myndigheten upptäcker uppenbara fel.

5. Får eller getter som befinner sig på jordbruksföretaget och som har förlorat ett öronmärke ska anses vara fastställda, förutsatt att djuren fortfarande kan identifieras genom ett första identifieringsmärke i enlighet med artikel 4.2 a i förordning (EG) nr 21/2004 och förutsatt att alla andra krav enligt systemet för identifiering och registrering av får och getter är uppfyllda.

Artikel 31

Administrativa sanktioner beträffande deklarerade djur enligt stödordningarna för djurstöd eller djurrelaterade stödåtgärder

1. Om det i fråga om en stödansökan enligt en stödordning för djurstöd eller ett stödanspråk enligt en djurrelaterad stödåtgärd konstateras en skillnad mellan antalet deklarerade djur och det antal som fastställts i enlighet med artikel 30.3, ska det totala stödbelopp som stödmottagaren är berättigad till enligt stödordningen eller stödåtgärden för det berörda ansökningsåret minskas med en procentsats som ska fastställas i enlighet med punkt 3 i den här artikeln, om högst tre djur berörs av felaktigheter.

2. Om felaktigheter konstateras för fler än tre djur ska det totala stödbelopp som stödmottagaren är berättigad till enligt den stödordning eller stödåtgärd som avses i punkt 1 för det berörda ansökningsåret minskas med

a) den procentsats som ska fastställas i enlighet med punkt 3, om denna inte är större än 10 %,

b) två gånger den procentsats som ska fastställas i enlighet med punkt 3, om denna är större än 10 %, dock högst 20 %.

Om den procentsats som fastställts i enlighet med punkt 3 överstiger 20 % ska inget stöd som stödmottagaren skulle ha varit berättigad till enligt artikel 30.3 beviljas enligt stödordningen eller stödåtgärden för det berörda ansökningsåret.

Om den procentsats som fastställts i enlighet med punkt 3 överstiger 50 % ska inget stöd som stödmottagaren skulle ha varit berättigad till enligt artikel 30.3 beviljas enligt stödordningen eller stödåtgärden för det berörda ansökningsåret. Dessutom ska stödmottagaren bli föremål för en ytterligare sanktion som är lika med det belopp som motsvarar skillnaden mellan det deklarerade antalet djur och det antal djur som fastställts i enlighet med artikel 30.3. Om det beloppet inte kan avräknas helt under de tre kalenderår som följer på det kalenderår då felaktigheten upptäcktes, i enlighet med de regler som kommissionen har fastställt på grundval av artikel 57.2 i förordning (EU) nr 1306/2013, ska det utestående beloppet annulleras.

3. För att fastställa de procentsatser som avses i punkterna 1 och 2 ska, då felaktigheter konstaterats, antalet djur som deklarerats enligt en stödordning för djurstöd eller en djurrelaterad stödåtgärd divideras med antalet fastställda djur enligt stödordningen eller stödåtgärden beträffande stödansökan eller stödanspråket för det aktuella ansökningsåret.

Om en medlemsstat använder sig av möjligheten att ha ett system utan ansökningar, i enlighet med de regler som kommissionen har fastställt på grundval av artikel 78 b i förordning (EU) nr 1306/2013, ska potentiellt stödberättigande djur som befinns ha identifierats eller registrerats felaktigt i systemet för identifiering och registrering av djur räknas som djur för vilka felaktigheter har konstaterats.

Artikel 32

Undantag från tillämpningen av administrativa sanktioner till följd av naturliga omständigheter

De administrativa sanktioner som avses i artikel 31 ska inte tillämpas i fall där stödmottagaren inte kan uppfylla kriterierna för stödberättigande, åtagandena eller andra skyldigheter till följd av naturliga omständigheter som drabbat besättningen, under förutsättning att stödmottagaren skriftligen underrättat den behöriga myndigheten inom tio arbetsdagar från upptäckten av minskningen av antalet djur.

Om inte annat följer av de faktiska omständigheter som måste beaktas i varje enskilt fall, kan den behöriga myndigheten godkänna naturliga omständigheter som drabbar en besättning och som innebär

a) att djur dör på grund av sjukdom eller

b) att djur dör på grund av olyckor för vilka stödmottagaren inte kan ställas till ansvar.

Artikel 33

Ytterligare sanktioner och åtgärder

1. Medlemsstaterna får föreskriva ytterligare nationella sanktioner tillämpliga på mellanhänder som är delaktiga i förfarandet för att erhålla stöd, i syfte att säkerställa att kontrollkraven uppfylls, inbegripet skyldigheten att anmäla vissa uppgifter.

2. Om underlag som tillhandahålls av andra instanser, organ eller organisationer än de behöriga myndigheterna i enlighet med de regler som kommissionen har fastställt på grundval av artikel 78 c i förordning (EU) nr 1306/2013 visar sig innehålla oriktiga uppgifter och detta är en följd av försummelse eller har skett med avsikt, ska den berörda medlemsstaten tillämpa lämpliga sanktioner i enlighet med nationell lagstiftning. När sådana felaktigheter konstateras för andra gången ska den instans, det organ eller den organisation som berörs under minst ett år fråntas rätten att utfärda underlag som kan användas för stödändamål.

Artikel 34

Ändringar och justeringar av uppgifter i databasen för nötkreatur

När det gäller deklarerade nötkreatur ska artikel 15 tillämpas på fel och ofullständigheter i uppgifter i databasen för nötkreatur som införs från och med den tidpunkt då stödansökan eller stödanspråket lämnas in.

AVDELNING III

SÄRSKILDA BESTÄMMELSER OM STÖDÅTGÄRDER FÖR LANDSBYGDSUTVECKLING

Artikel 35

Felaktigheter som avser andra kriterier för stödberättigande än arealstorlek eller antal djur, åtaganden eller andra skyldigheter

1. Det sökta stödet ska avslås eller helt dras in om kriterierna för stödberättigande inte är uppfyllda.

2. Det sökta stödet ska avslås eller dras in helt eller delvis om följande åtaganden eller andra skyldigheter inte är uppfyllda:

a) åtaganden som fastställs i landsbygdsutvecklingsprogrammet, eller

b) i förekommande fall, andra skyldigheter för insatsen som fastställs genom unionslagstiftning, nationell lagstiftning eller i landsbygdsutvecklingsprogrammet, särskilt offentlig upphandling, statligt stöd, andra obligatoriska normer och krav.

3. Vid beslut om graden av avslag på eller indragning av stöd efter felaktigheter som avser de åtaganden eller andra skyldigheter som anges i punkt 2 ska medlemsstaten ta hänsyn till felaktighetens allvar, omfattning, varaktighet och upprepning vad gäller villkoren för stöd enligt punkt 2.

Felaktighetens allvar ska i första hand bedömas utifrån omfattningen av de konsekvenser som den lett till, med hänsyn tagen till de mål för åtagandena eller skyldigheterna som inte uppfyllts.

Felaktighetens omfattning ska i första hand bedömas utifrån vilka effekter den fått på insatsen i dess helhet.

Varaktigheten ska i första hand bedömas utifrån hur länge följderna är kännbara eller vilka möjligheter som finns att åtgärda följderna på ett rimligt sätt.

Upprepningen ska avgöras av om liknande felaktigheter har konstaterats tidigare under de senaste fyra åren eller under hela programperioden 2014–2020 för samma stödmottagare och samma åtgärd eller typ av insats eller för en liknande åtgärd under programperioden 2007–2013.

4. När det gäller fleråriga åtaganden eller stöd ska indragningar baserade på kriterierna i punkt 3 även tillämpas på belopp som redan betalats ut för samma insats under de föregående åren.

5. Om den totala bedömningen baserad på kriterierna i punkt 3 leder till att en allvarlig felaktighet fastställs ska stödet avslås eller helt dras in. Stödmottagaren ska dessutom uteslutas från samma åtgärd eller typ av insats för det kalenderår då felaktigheten upptäcktes och för det följande kalenderåret.

6. Om det fastställs att stödmottagaren lämnat oriktiga uppgifter för att få stöd eller inte lämnat nödvändiga uppgifter på grund av försummelse ska stödet avslås eller helt dras in. Stödmottagaren ska dessutom uteslutas från samma åtgärd eller typ av insats för det kalenderår då felaktigheten upptäcktes och för det följande kalenderåret.

7. Om de indragningar och administrativa sanktioner som avses i punkterna 1, 2, 4, 5 och 6 inte kan avräknas helt under de tre kalenderår som följer på det kalenderår då felaktigheten upptäcktes, i enlighet med de regler som kommissionen har fastställt på grundval av artikel 57.2 i förordning (EU) nr 1306/2013, ska det utestående beloppet annulleras.

Artikel 36

Tillfällig indragning av stöd

Det utbetalande organet får tillfälligt dra in ett stöd som avser vissa utgifter om en felaktighet som leder till en administrativ sanktion upptäcks. Den tillfälliga indragningen ska hävas av det utbetalande organet så snart som mottagaren på ett för den behöriga myndigheten tillfredsställande sätt bevisar att situationen har åtgärdats. Tiden för den tillfälliga indragningen får inte överstiga tre månader. Medlemsstaterna får också fastställa kortare maximiperioder beroende på typ av insats och effekterna av felaktigheten i fråga.

Det utbetalande organet får tillfälligt dra in stöd endast om felaktigheten inte hindrar uppfyllandet av det allmänna syftet med den insats som berörs, och om det kan förväntas att stödmottagaren kan åtgärda situationen under den fastställda maximiperioden.

AVDELNING IV

KONTROLLSYSTEM OCH ADMINISTRATIVA SANKTIONER SOM RÖR TVÄRVILLKOR

KAPITEL I

BIBEHÅLLANDE AV PERMANENT BETESMARK

Artikel 37

Skyldigheter beträffande permanent betesmark

1. Om det fastställs att den andel som avses i artikel 3.3 i förordning (EG) nr 1122/2009 har minskat under 2014 på nationell eller regional nivå, får den berörda medlemsstaten införa en skyldighet för stödmottagare som ansöker om ett stöd inom ordningarna för direktstöd under 2015 att inte ställa om permanent betesmark utan förhandsgodkännande.

Om det fastställs att andelen minskat med mer än 5 % under 2014 ska den berörda medlemsstaten införa en sådan skyldighet.

Om förhandsgodkännande enligt första och andra stycket bara ges på villkor att en markareal avsätts till permanent betesmark ska den marken utan hinder av definitionen i artikel 2 andra stycket 2 i förordning (EG) nr 1122/2009 betraktas som permanent betesmark från och med den första omställningsdagen. Arealen ska användas för odling av gräs eller annat örtartat foder under fem år i rad från omställningsdagen.

2. Den skyldighet för stödmottagarna som anges i punkt 1 ska inte gälla i de fall då stödmottagarna ställt om mark till permanent betesmark i enlighet med rådets förordningar (EEG) nr 2078/92 (22), (EG) nr 1257/1999 (23) och (EG) nr 1698/2005.

3. Om det fastställs att den skyldighet som avses i artikel 3.2 i förordning (EG) nr 1122/2009 inte kan fullgöras under 2014 ska den berörda medlemsstaten, utöver de åtgärder som vidtas i enlighet med punkt 1 i denna artikel, på nationell och regional nivå, fastställa en skyldighet för de stödmottagare som ansöker om stöd inom ramen för ordningarna för direktstöd under 2015, att återställa mark till permanent betesmark.

Första stycket ska endast gälla för stödmottagare som förfogar över mark som ställts om från permanent betesmark till mark för annan användning.

Första stycket ska gälla för en markareal som ställts om till annan användning efter inledningen av den period på 24 månader som föregår den sista dagen för inlämning av samlade ansökningar i den berörda medlemsstaten i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1122/2009.

I dessa fall ska jordbrukarna återställa en procentandel av arealen i fråga till permanent betesmark eller anlägga motsvarande areal permanent betesmark. Procentandelen ska beräknas på grundval av den areal som jordbrukaren har ställt om och den areal som krävs för att återställa balansen.

Om arealen överfördes efter det att den hade ställts om till mark för annan användning, ska dock första stycket endast gälla om överföringen skedde efter den 6 maj 2004.

Arealer som återställts till eller anlagts som permanent betesmark ska, från och med den första dagen av återställandet eller anläggandet, betraktas som permanent betesmark genom undantag från artikel 2 andra stycket 2 i förordning (EG) nr 1122/2009. Marken ska användas för odling av gräs eller annat örtartat foder under fem år i rad från omställningsdagen.

4. Punkterna 1 och 3 ska endast gälla under 2015.

5. Medlemsstaterna ska under 2015 och 2016 genomföra kontroller för att säkerställa att punkterna 1 och 3 efterlevs.

KAPITEL II

BERÄKNING OCH TILLÄMPNING AV ADMINISTRATIVA SANKTIONER

Artikel 38

Allmänna regler om felaktigheter

1. Med upprepad felaktighet avses en felaktighet som rör samma krav eller norm och som fastställs mer än en gång under en period av tre kalenderår, förutsatt att stödmottagaren har uppmärksammats på den tidigare felaktigheten och, med hänsyn till omständigheterna, har haft möjlighet att åtgärda den tidigare felaktigheten. Vid fastställandet av huruvida en felaktighet är en upprepad felaktighet ska felaktigheter som fastställts i enlighet med förordning (EG) nr 1122/2009 beaktas, och särskilt ska GAEC 3, som anges i förteckningen i bilaga II till förordning (EU) nr 1306/2013, anses motsvara SMR 2 i bilaga II till förordning (EG) nr 73/2009 enligt dess lydelse per den 21 december 2013.

2. Felaktighetens omfattning ska fastställas bland annat med hänsyn till huruvida felaktigheten har långtgående verkningar eller bara berör jordbruksföretaget i fråga.

3. Felaktighetens allvar ska framför allt bero på hur stora följder felaktigheten har fått med hänsyn till syftet med kravet eller normen i fråga.

4. Felaktighetens varaktighet ska i första hand bedömas utifrån hur länge effekterna är kännbara eller vilka möjligheter det finns att komma till rätta med dem på ett rimligt sätt.

5. Vid tillämpningen av detta kapitel ska felaktigheter anses ”fastställda” om de upptäcks i samband med någon typ av kontroller som utförs i enlighet med den här förordningen eller efter att ha kommit till den behöriga kontrollmyndighetens eller, i tillämpliga fall, det utbetalande organets, kännedom på något annat sätt.

Artikel 39

Beräkning och tillämpning av administrativa sanktioner vid försummelse

1. En fastställd felaktighet som beror på stödmottagarens försummelse ska leda till en minskning. Minskningen ska som allmän regel vara 3 % av det totala belopp som uppstår genom stöd och årliga bidrag som avses i artikel 92 i förordning (EU) nr 1306/2013.

Det utbetalande organet får emellertid, på grundval av bedömningen av felaktighetens betydelse enligt de kriterier som anges i artikel 38.1–38.4, som den behöriga kontrollmyndigheten ska lämna i kontrollrapportens utvärderingsdel, besluta att antingen minska procentsatsen till 1 % eller höja den till 5 % av det totala belopp som avses i första stycket, eller i de fall då de bestämmelser som gäller för kravet eller normen i fråga lämnar utrymme för beslut om att inte gå vidare med den konstaterade felaktigheten eller om stödet beviljats enligt artikel 17.5 och 17.6 i förordning (EU) nr 1305/2013, besluta att inte göra några minskningar.

2. Om en medlemsstat beslutar att inte tillämpa en administrativ sanktion enligt artikel 97.3 i förordning (EU) nr 1306/2013 och stödmottagaren inte har åtgärdat situationen inom en tidsfrist som fastställs av den behöriga myndigheten, ska den administrativa sanktionen tillämpas.

Den tidsfrist som fastställs av den behöriga myndigheten får inte löpa ut efter utgången av det år som följer på det år då felaktigheten upptäcktes.

3. Om en medlemsstat använder sig av den möjlighet som anges i artikel 99.2 andra stycket i förordning (EU) nr 1306/2013 och stödmottagaren inte har åtgärdat situationen inom en tidsfrist som fastställs av den behöriga myndigheten, ska en minskning med minst 1 % i enlighet med punkt 1 i den här artikeln tillämpas retroaktivt avseende året för det första konstaterandet när systemet för tidig varning tillämpades, om det konstateras att felaktigheten inte har åtgärdats under en maximiperiod på tre på varandra följande kalenderår räknat från och med det året.

Den tidsfrist som fastställs av den behöriga myndigheten får inte löpa ut efter utgången av det år som följer på det år då felaktigheten upptäcktes.

En felaktighet som har åtgärdats av stödmottagaren inom den fastställda tidsfristen ska inte beaktas vid fastställandet av upprepad felaktighet enligt punkt 4.

4. Utan att det påverkar fall av avsiktlig felaktighet, ska den minskning som ska tillämpas för den första upprepningen av samma felaktighet enligt punkt 1 multipliceras med tre.

Vid ytterligare upprepningar ska resultatet av den minskning som fastställts för den föregående upprepningen multipliceras med tre varje gång. Minskningen får dock högst uppgå till 15 % av det totalbelopp som avses i punkt 1.

När den högsta procentsatsen 15 % har uppnåtts ska det utbetalande organet informera den berörda stödmottagaren om att om samma felaktighet fastställs igen, kommer stödmottagaren att anses ha handlat avsiktligt i den mening som avses i artikel 40.

Artikel 40

Beräkning och tillämpning av administrativa sanktioner vid avsiktlig felaktighet

Om den fastställda felaktigheten har varit avsiktlig från stödmottagarens sida ska minskningen av det totala belopp som avses i artikel 39.1 som allmän regel vara 20 % av det totala beloppet.

Det utbetalande organet får emellertid, på grundval av bedömningen av felaktighetens betydelse enligt de kriterier som anges i artikel 38.1–38.4 i denna avdelning, som den behöriga kontrollmyndigheten ska lämna i kontrollrapportens utvärderingsdel, besluta att minska procentsatsen till lägst 15 % eller att öka den upp till 100 % av det totala beloppet.

Artikel 41

Ackumulering av administrativa sanktioner

Om en felaktighet i den mening som avses i artikel 2.1 andra stycket 2 b också utgör en felaktighet i den mening som avses i artikel 2.1 andra stycket 2 a ska de administrativa sanktionerna tillämpas i enlighet med de regler som kommissionen har fastställt på grundval av artikel 77.8 a i förordning (EU) nr 1306/2013.

AVDELNING V

ÖVERGÅNGS- OCH SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 42

Övergångsregler om tvärvillkor

1. När det gäller tvärvillkor för stödmottagare inom åtgärder som genomförs i enlighet med förordning (EG) nr 1698/2005, ska de regler för kontrollsystemet och administrativa sanktioner som fastställs i den här förordningen och i de genomförandeförordningar som kommissionen antar på grundval av förordning (EU) nr 1306/2013 tillämpas.

2. För felaktigheter avseende tvärvillkor för vilka administrativa sanktioner inte har tillämpats eftersom de faller under den regel om stöd av mindre betydelse som avses i artikel 23.2 i förordning (EG) nr 73/2009 eller i artikel 51.2 i förordning (EG) nr 1698/2005, ska artikel 97.3 andra stycket i förordning (EU) nr 1306/2013 tillämpas i fråga om kontrollmyndighetens skyldighet att vidta de åtgärder som krävs för att kontrollera att stödmottagaren har åtgärdat den konstaterade felaktigheten.

Artikel 43

Upphävande

Förordningarna (EG) nr 1122/2009 och (EU) nr 65/2011 ska upphöra att gälla den 1 januari 2015.

Dessa förordningar dock fortsätta att tillämpas på

a) ansökningar om direktstöd som lämnats in för bidragsperioder som inleds före den 1 januari 2015,

b) stödanspråk som avser året 2014, och

c) kontrollsystemet och administrativa sanktioner när det gäller tvärvillkor för jordbrukare enligt artiklarna 85t och 103z i rådets förordning (EG) nr 1234/2007 (24).

Artikel 44

Ikraftträdande och tillämpning

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas på stödansökningar eller stödanspråk som avser ansökningsår eller bidragsperioder som börjar från och med den 1 januari 2015.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdat i Bryssel den 11 mars 2014. På kommissionens vägnar José Manuel BARROSO Ordförande

(1) EUT L 347, 20.12.2013, s. 549.

(2) Rådets förordning (EG) nr 1290/2005 av den 21 juni 2005 om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken (EUT L 209, 11.8.2005, s. 1).

(3) Kommissionens förordning (EG) nr 1122/2009 av den 30 november 2009 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 73/2009 vad gäller tvärvillkor, modulering och det integrerade administrations- och kontrollsystem inom de system för direktstöd till jordbrukare som införs genom den förordningen och om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 när det gäller tvärvillkoren för stöd inom vinsektorn (EUT L 316, 2.12.2009, s. 65).

(4) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 av den 17 december 2013 om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 637/2008 och rådets förordning (EG) nr 73/2009 (EUT 347, 20.12.2013, s. 608).

(5) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 av den 17 december 2013 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1698/2005 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 487).

(6) Rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av den 20 september 2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (EUT L 277, 21.10.2005, s. 1.)

(7) Rådets förordning (EG) nr 73/2009 av den 19 januari 2009 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd för jordbrukare inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare, om ändring av förordningarna (EG) nr 1290/2005, (EG) nr 247/2006 och (EG) nr 378/2007 samt om upphävande av förordning (EG) nr 1782/2003 (EUT L 30, 31.1.2009, s. 16).

(8) Kommissionens förordning (EU) nr 65/2011 av den 27 januari 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1698/2005 vad gäller kontroller och tvärvillkor i samband med stöd för landsbygdsutveckling (EUT L 25, 28.1.2011, s. 8).

(9) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 320).

(10) Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1760/2000 av den 17 juli 2000 om upprättande av ett system för identifiering och registrering av nötkreatur samt märkning av nötkött och nötköttsprodukter och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 820/97 (EGT L 204, 11.8.2000, s. 1).

(11) Rådets förordning (EG) nr 21/2004 av den 17 december 2003 om upprättande av ett system för identifiering och registrering av får och getter och om ändring av förordning (EG) nr 1782/2003 samt direktiven 92/102/EEG och 64/432/EEG (EUT L 5, 9.1.2004, s. 8).

(12) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 228/2013 av den 13 mars 2013 om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för unionens yttersta randområden och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 247/2006 (EUT L 78, 20.3.2013, s. 23).

(13) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 229/2013 av den 13 mars 2013 om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för de mindre Egeiska öarna och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1405/2006 (EUT L 78, 20.3.2013, s. 41).

(14) Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (EGT L 327, 22.12.2000, s. 1).

(15) Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (EGT L 206, 22.7.1992, s. 7).

(16) Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG av den 30 november 2009 om bevarande av vilda fåglar (EUT L 20, 26.1.2010, s. 7).

(17) Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG av den 14 mars 2007 om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen (Inspire) (EUT L 108, 25.4.2007, s. 1).

(18) Kommissionens förordning (EG) nr 796/2004 av den 21 april 2004 om närmare föreskrifter för tillämpningen av de tvärvillkor, den modulering och det integrerade administrations- och kontrollsystem som föreskrivs i rådets förordning (EG) nr 1782/2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare, (EUT L 141, 30.4.2004, s. 18).

(19) Rådets förordning (EEG, Euratom) nr 1182/71 av den 3 juni 1971 om regler för bestämning av perioder, datum och frister (EGT L 124, 8.6.1971, s. 1).

(20) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 671)

(21) Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 639/2014 av den 11 mars 2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken och om ändring av bilaga X till den förordningen (se sidan 1 i detta nummer av EUT).

(22) Rådets förordning (EEG) nr 2078/92 av den 30 juni 1992 om produktionsmetoder inom jordbruket som är förenliga med miljöskydds- och naturvårdskraven (EGT L 215, 30.7.1992, s. 85).

(23) Rådets förordning (EG) nr 1257/1999 av den 17 maj 1999 om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden och om ändring och upphävande av vissa förordningar (EGT L 160, 26.6.1999, s. 80).

(24) Rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (EUT L 299, 16.11.2007, s. 1).