SV Europeiska unionens officiella tidning L 357/112

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 29 april 2014

om det statliga stöd SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/NN), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C) (ex 2012/NN), SA.31155 (2013/C) (2013/NN) (ex 2010/N) som Grekland har genomfört till förmån för Eurobank Group: rekapitalisering och omstrukturering av Eurobank Ergasias SA., rekapitaliseringsstöd till Proton Bank genom skapande och kapitalisering av Nea Proton och ytterligare rekapitalisering av New Proton Bank genom HFSF, resolution av Hellenic Postbank genom skapande av en brobank

[delgivet med nr C(2014) 2933]

(Endast den engelska texten är giltig)

(2014/885/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett medlemsstater och berörda parter tillfälle att yttra sig (1),

och av följande skäl:

1. FÖRFARANDE

1.1 FÖRFARANDEN AVSEENDE EUROBANK GROUP (2) (NEDAN KALLAD BANKEN (3))

(1) I sitt beslut av den 19 november 2008 godkände kommissionen systemet ”Support Measures for the Credit Institutions in Greece” (nedan kallat stödsystemet för de grekiska bankerna) som var avsett att säkerställa stabilitet i det grekiska finansiella systemet. Stödsystemet för de grekiska bankerna gör det möjligt att bevilja stöd genom de tre ingående åtgärderna, nämligen en rekapitaliseringsåtgärd, en garantiåtgärd och en statslåneobligationsåtgärd (4). I maj 2009 rekapitaliserade Grekland EFG Eurobank Ergasias SA (5) i enlighet med rekapitaliseringsåtgärden.

(2) I skäl 14 i beslutet av den 19 november 2008 anges att kommissionen ska informeras om en omstruktureringsplan när det gäller rekapitaliseringsåtgärdens stödmottagare.

(3) Den 2 augusti 2010 presenterade de grekiska myndigheterna en omstruktureringsplan när det gäller Eurobank Group för kommissionen. Kommissionen registrerade planen och efterföljande ändringar av denna liksom ytterligare information från de grekiska myndigheterna som ärende SA.30342 (PN 26/2010) och därefter som ärende SA.32789 (2011/PN).

(4) Banken har vid flera tillfällen åtnjutit statliga garantier på skuldinstrument och statsobligationslån inom ramen för stödsystemet för de grekiska bankerna (6). Den har även fått statligt akut likviditetsstöd.

(5) Den 20 april 2012 lämnade den grekiska finansiella stabilitetsfonden (”HFSF”) en utfästelse till banken om att delta i bankens planerade ökning av aktiekapitalet. Den 28 maj 2012 beviljade HFSF en tillfällig rekapitalisering (bridge recapitalisation) på 3 970 miljoner euro till banken (nedan kallad den första tillfälliga rekapitaliseringen).

(6) I maj 2012 underrättade de grekiska myndigheterna kommissionen om det finansieringsåtagande som HFSF gjort till banken. Kommissionen registrerade den som ett icke-anmält ärende (ärende SA.34825 [2012/NN]) eftersom åtgärden redan hade genomförts.

(7) Den 27 juli 2012 inledde kommissionen ett formellt granskningsförfarande gällande den första tillfälliga rekapitaliseringen (nedan kallat förfarandebeslutet avseende Eurobank) (7).

(8) I december 2012 beviljade HFSF banken en andra tillfällig rekapitalisering på 1 341 miljoner euro (nedan kallad den andra tillfälliga rekapitaliseringen). Den 21 december 2012 gjorde HFSF även ett finansieringsåtagande gentemot banken om att delta i ökningen av bankens aktiekapital och utfärda konvertibla kapitalinstrument, upp till ett totalt belopp på 528 miljoner euro (8). De grekiska myndigheterna anmälde dessa åtgärder till kommissionen den 27 december 2012.

(9) I maj 2013 deltog HFSF i ökningen av bankens aktiekapital enligt överenskommelsen i december 2012. Man konverterade den första och den andra tillfälliga rekapitaliseringen till kapital och gav banken ett ytterligare kapitaltillskott på 528 miljoner euro (nedan kallad rekapitaliseringen våren 2013).

(10) Den 19 december 2013 informerade de grekiska myndigheterna kommissionen om villkoren för rekapitaliseringen våren 2013.

(11) Den 31 mars 2014 gjorde HFSF ett finansieringsåtagande gentemot banken om att delta i den planerade ökningen av bankens aktiekapital.

(12) Den 16 april 2014 lämnade de grekiska myndigheterna in en slutgiltig omstruktureringsplan för banken (nedan kallad omstruktureringsplanen) till kommissionen. De informerade även kommissionen om HFSF:s åtagande att finansiera bankens kommande rekapitalisering. Samma dag gav de information om det statsgaranterade akuta likviditetsstödet. De angav att de ville fortsätta ge banken sådant likviditetsstöd, liksom statliga garantier på skuldinstrument och statslåneobligationer inom ramen för systemet för stöd till de grekiska bankerna (9).

(13) Kommissionen har haft flera möten och telefonkonferenser samt omfattande e-postkorrespondens med företrädare för de grekiska myndigheterna och banken.

(14) Grekland godtar att det görs ett undantag i detta särskilda fall och att beslutet endast antas på engelska.

1.2 FÖRFARANDE AVSEENDE DE FÖRVÄRVADE VERKSAMHETERNA

1.2.1 Förfarande avseende Nea Proton Bank

(15) Den 26 juli 2012 antog kommissionen ett beslut avseende statligt stöd SA.34488 (2012/C), Aid to Nea Proton Bank through creation and capitalisation of Nea Proton Bank (10) (nedan kallat förfarandebeslutet avseende Nea Proton Bank). I sitt beslut inledde kommissionen ett formellt granskningsförfarande om i) finansieringen, genom den grekiska insättnings- och investeringsfondens (HDIGF) avvecklingsplan och HFSF, av det 1 121,6 miljoner euro stora likviditetsgapet mellan Proton Banks tillgångar och skulder som överförts till Nea Proton Bank, ii) ett ytterligare aktiekapitaltillskott på 250 miljoner euro till Nea Proton Bank från HFSF och iii) ett ytterligare aktiekapitaltillskott på 300 miljoner euro till Nea Proton Bank från HFSF vilket planerades när förfarandebeslutet avseende Nea Proton Bank antogs. Kommissionen uppmanade Grekland att inkomma med synpunkter och att ge all information som kunde underlätta kommissionens bedömning av stödåtgärderna. Avsnitt 1 i förfarandebeslutet avseende Nea Proton Bank innehöll en utförlig beskrivning av Proton Bank, inbegripet resolutionen av Proton Bank, skapandet av Nea Proton Bank, åtgärdandet av likviditetsgapet och det ursprungliga aktiekapitalet från HFSF till Nea Proton Bank.

(16) Den 1 augusti 2012 tecknade HFSF ytterligare aktiekapital i Nea Proton Bank, vilket innebar en ökning på 230 miljoner euro.

(17) Den 5 september 2012 inkom Grekland med synpunkter på förfarandebeslutet avseende Nea Proton Bank från Greklands centralbank och HFSF.

(18) Den 31 december 2012 tecknade HFSF ytterligare aktiekapital i Nea Proton Bank, vilket uppgick till 35 miljoner euro.

(19) I maj 2013 inledde HFSF ett förfarande för att sälja Nea Proton Bank.

(20) Den 12 juli 2013 meddelade de grekiska myndigheterna kommissionen om bankens avsikt att köpa Nea Proton Bank. Kommissionen svarade den 15 juli 2013.

(21) Den 15 juli 2013 ingick banken ett bindande avtal med HFSF om att köpa 100 procent av aktierna och rösterna i Nea Proton Bank till ett anskaffningspris på 1 euro, och HFSF åtog sig att rekapitalisera Nea Proton Bank före försäljningen med 395 miljoner euro i kontanter.

(22) Den 29 juli 2013 underrättade de grekiska myndigheterna kommissionen om kapitaltillskottet på 395 miljoner euro till Nea Proton Bank.

1.2.2 Förfarande avseende New TT Bank

(23) Den 6 maj 2013 antog kommissionen ett beslut i ärendet om statligt stöd SA.31155 (2013/C) State aid to TT Hellenic Postbank SA through the creation and the capitalisation of the bridge bank New TT Hellenic Postbank S.A. (nedan kallat förfarandebeslutet avseende New TT) (11). I detta beslut inledde kommissionen ett formellt granskningsförfarande om i) ett kapitaltillskott på 500 miljoner euro från HFSF till New TT Hellenic Postbank SA (nedan kallad New TT Bank), ii) en finansiering på 4,1 miljarder euro (12) av likviditetsgapet (13) till följd av att verksamheten vid Hellenic Postbank SA (nedan kallad TT Bank) överförts till New TT Bank, iii) ett kapitaltillskott på 224,96 miljoner euro till TT Bank från Grekland i form av preferensaktier inom ramen för stödsystemet för de grekiska bankerna och iv) en intervention på 0,68 miljarder euro från HDIGF till förmån för tillgångarna i T Bank SA (nedan kallad T Bank) som överförts till TT Bank. Kommissionen uppmanade Grekland att inkomma med synpunkter och att ge all information som kunde underlätta kommissionens bedömning av omstruktureringsstödet. Avsnitt 1 i förfarandebeslutet avseende New TT innehåller en utförlig beskrivning av åtgärderna rörande resolutionen av T Bank genom försäljning till TT Bank och resolutionen av TT Bank genom skapande av New TT Bank.

(24) I juni 2013 inledde HFSF förfarandet för att sälja New TT Bank.

(25) Den 15 juli 2013 underrättade de grekiska myndigheterna kommissionen om HFSF:s beslut att sälja New TT Bank till banken och skälen till detta.

(26) Den 15 juli 2013 ingick banken ett bindande avtal med HFSF om att köpa 100 procent av aktierna och rösterna i New TT Bank.

(27) Den 19 juli 2013 inkom Grekland med synpunkter på förfarandebeslutet avseende New TT.

2. VARUSLAG

2.1 BANKEN OCH DESS PROBLEM

2.1.1 Den grekiska banksektorns allmänna situation

(28) Greklands reala bruttonationalprodukt (BNP) minskade med 20 procent från 2008 till 2012, såsom framgår av tabell 1. De grekiska bankerna har därför erfarit att ett snabbt växande antal grekiska hushåll och företag fått problem med att betala sina lån (14). Denna utveckling har påverkat de grekiska bankernas tillgångar negativt och gett upphov till ett behov av kapital. Tabell 1 Real BNP-tillväxt i Grekland 2008–2013 Grekland 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Real BNP-tillväxt (i %) –0,2 –3,1 –4,9 –7,1 –6,4 – Källa: Eurostat, http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115

(29) I februari 2012 införde Grekland dessutom obligationshandel inom den privata sektorn, känt som deltagande av den privata sektorn (private sector involvement, PSI). De grekiska bankerna omfattades av PSI-programmet, under vilket den grekiska regeringen erbjöd befintliga privata obligationsinnehavare nya värdepapper (inbegripet nya grekiska statsobligationer, BNP-knutna värdepapper och PSI-betalningsanvisningar som utfärdats av Europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten [nedan kallad EFSF]) i utbyte mot befintliga grekiska statsobligationer, med ett nominellt värde på 53,5 procent och längre löptider (15). De grekiska myndigheterna offentliggjorde resultaten av obligationshandeln den 9 mars 2012 (16). Handeln ledde till betydande förluster för obligationsinnehavarna (vilka Greklands centralbank uppskattat till i genomsnitt 78 procent av det nominella värdet av de gamla grekiska statsobligationerna för de grekiska bankerna) och kapitalbehov som noterades retroaktivt i de grekiska bankernas årsredovisningar för 2011. Tabell 2 Totala PSI-förluster för de största grekiska bankerna (i miljoner euro) Banker Nominellt värde av grekiska statsobligationer Nominellt värde av statliga lån Totalt nominellt värde PSI-förluster av grekiska statsobligationer PSI-förlust av statliga lån Total bruttoförlust (PSI) Total bruttoförlust (PSI) /Kärnprimärkapital (17) (%) Total bruttoförlust (PSI) /Totala tillgångar (%) NBG 13 748 1 001 14 749 10 985 751 11 735 161,0 11,0 Eurobank 7 001 335 7 336 5 517 264 5 781 164,5 7,5 Alpha 3 898 2 145 6 043 3 087 1 699 4 786 105,7 8,1 Piraeus 7 063 280 7 343 5 686 225 5 911 226,0 12,0 Postbank (TT Bank) 4 197 175 4 372 3 306 138 3 444 618,3 24,8 Nea Proton Bank 934 0 934 216 0 216 378,8 12,6 Källa: Greklands centralbank, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector, december 2012, s. 14.

(30) Eftersom de grekiska bankerna fick betydande kapitalförluster till följd av PSI-programmet och den fortsatta recessionen, tillgängliggjordes medel för rekapitalisering av bankerna genom memorandumet om den ekonomiska och finansiella politiken i det andra anpassningsprogrammet för Grekland mellan den grekiska regeringen, Europeiska unionen, Internationella valutafonden (IMF) och Europeiska centralbanken (ECB) av den 11 mars 2012. De grekiska myndigheterna uppskattade de totala bankrekapitaliseringsbehov och resolutionskostnader som skulle finansieras genom nämnda program till 50 miljarder euro (18). Beloppet beräknades utifrån ett stresstest som Greklands centralbank gjorde för perioden mellan december 2011 och december 2014 (nedan kallat stresstestet 2012), vilket baserades på låneförlustprognoserna från BlackRock (19). Medlen för rekapitalisering av de grekiska bankerna finns att få genom HFSF. Tabell 3 innehåller en sammanfattning av de största grekiska bankernas beräknade kapitalbehov utifrån stresstestet 2012. Tabell 3 Stresstestet 2012: de största grekiska bankernas kapitalbehov (i miljoner euro) Banker Referensbaserat kärnprimärkapital (dec 2011) Total bruttoförlust (PSI) (dec 2011) PSI-relaterade avsättningar (juni 2011) Samlad bruttoförlust Kreditriskprognos Låneförlustreserver (dec 2011) Internt kapital generering Målbaserat kärnprimärkapital (dec 2014) Kapitalbehov NBG 7 287 –11 735 1 646 –8 366 5 390 4 681 8 657 9 756 Eurobank 3 515 –5 781 830 –8 226 3 514 2 904 2 595 5 839 Alpha 4 526 –4 786 673 –8 493 3 115 2 428 2 033 4 571 Piraeus 2 615 –5 911 1 005 –6 281 2 565 1 080 2 408 7 335 Postbank (TT Bank) 557 –3 444 566 –1 482 1 284 – 315 903 3 737 Nea Proton Bank 57 – 216 48 – 482 368 34 115 305 Källa: Greklands centralbank, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector, december 2012, s. 8.

(31) Enligt memorandumet från mars 2012 kommer banker som presenterar genomförbara kapitalanskaffningsplaner att kunna ansöka om och få statligt stöd på ett sätt som bevarar incitamenten för den privata sektorn att tillföra kapital och därmed minimerar bördan för skattebetalarna (20). Greklands centralbank kom fram till att endast de fyra största bankerna (Eurobank, National Bank of Greece, Piraeus Bank och Alpha Bank) var hållbara (21). De blev föremål för en första rekapitalisering genom HFSF i maj 2012.

(32) Inhemska insättningar i de grekiska bankerna minskade med totalt 37 procent mellan slutet av 2009 och juni 2012 på grund av recession och politisk osäkerhet. Dessa banker fick betala högre räntor för att försöka behålla insättningarna. Kostnaderna för inlåning ökade, vilket ledde till minskade nettoräntemarginaler för bankerna. Eftersom de grekiska bankerna stängdes ute från marknaderna för kapitalfinansiering blev de helt beroende av finansiering från Eurosystemet (22) som i allt större utsträckning gavs i form av akut likviditetsstöd från Greklands centralbank. Bankerna erhöll särskilt stora belopp under andra hälften av 2012.

(33) Efter valet i juni 2012 började inlåningskapitalet öka igen. Eurosystemets totala finansiering av de grekiska bankerna har minskat sedan den 31 december 2012.

(34) Den 3 december 2012 inledde Grekland ett återköpsprogram för grekiska statsobligationer som erhålls inom ramen för PSI-programmet, till priser på mellan 30,2 och 40,1 procent av det nominella värdet (23). De grekiska bankerna deltog i återköpsprogrammet, vilket ledde till ytterligare förluster i deras balansräkningar, eftersom den bokförda räkenskapsmässiga förlusten (dvs. skillnaden mellan marknadsvärdet och det nominella värdet) vid tidpunkten för PSI-programmet blev definitiv och oåterkallelig (24).

(35) I december 2012 fick de fyra största grekiska bankerna en andra rekapitalisering från HFSF.

(36) Under hösten 2013 inledde Greklands centralbank ett nytt stresstest för att bedöma säkerheten i de grekiska bankernas kapitalsituation både i ett grundscenario och i ett ogynnsamt scenario.

(37) I juli 2013 gav Greklands centralbank en rådgivare i uppgift att göra en diagnostisk studie av alla grekiska bankers låneportföljer. Rådgivaren gjorde kreditförlustprognoser på all inhemsk utlåning i de grekiska bankerna samt på lån med grekisk risk i utländska filialer och dotterbolag under en tidsperiod på 3,5 år och under ett låns löptid. Analysen gav kreditförlustprognoser i två makroekonomiska scenarion, nämligen ett grundscenario och ett ogynnsamt scenario. Greklands centralbank gjorde en bedömning av kreditförlustprognoserna för utländska låneportföljer med viss hjälp av rådgivaren.

(38) Utifrån rådgivarens bedömning av kreditförlustprognoserna gjorde Greklands centralbank en kapitalbehovsbedömning med teknisk hjälp av en andra rådgivare.

(39) De viktigaste delarna i kapitalbehovsbedömningen enligt stresstestet 2013 var i) kreditförlustprognoserna (25) över bankernas låneportföljer på koncernnivå för grekisk och utländsk risk, efter avdrag för befintliga lånereserver, och ii) bankernas uppskattade rörelsevinster från juni 2013 till december 2016, utifrån en försiktig anpassning av de omstruktureringsplaner som hade överlämnats till Greklands centralbank under det fjärde kvartalet 2013. I tabell 4 sammanfattas de största grekiska bankernas beräknade kapitalbehov på koncernnivå i grundscenariot enligt stresstestet 2013. Tabell 4 Stresstestet 2013: de grekiska bankernas kapitalbehov på koncernnivå i grundscenariot (i miljoner euro) Banker Referensbaserat kärnprimärkapital (juni 2013) (1) Reserver för kreditförluster (juni 2013) (2) Kreditriskprognoser för grekisk risk (3) Kreditriskprognoser för utländsk risk (26) (4) Intern kapitalgenerering (5) Stresstest för kärnprimärkapitalkvot (december 2016) (6) Kapitalbehov (7) = (6) - (1) - (2) - (3) - (4) - (5) NBG (27) 4 821 8 134 –8 745 –3 100 1 451 4 743 2 183 Eurobank (28) 2 228 7 000 –9 519 –1 628 2 106 3 133 2 945 Alpha 7 380 10 416 –14 720 –2 936 4 047 4 450 262 Piraeus 8 294 12 362 –16 132 –2 342 2 658 5 265 425 Attica 225 403 – 888 0 106 243 397 Panellinia 61 66 – 237 0 –26 31 169 Källa: Greklands centralbank, 2013 Stress Test of the Greek Banking Sector, mars 2014, s. 42.

(40) Den 6 mars 2013 offentliggjorde Greklands centralbank resultaten av stresstestet 2013 och begärde att bankerna skulle lämna in sina planer för kapitalanskaffning senast i mitten av april 2014 för att täcka kapitalbehoven i grundscenariot.

2.1.2 Bankens ekonomiska verksamhet

(41) Banken tillhandahåller samhällsomfattande banktjänster främst i Grekland och i östra och sydöstra Europa (Cypern, Rumänien, Bulgarien, Serbien och Ukraina). Den erbjuder ett fullständigt sortiment av bankrelaterade och finansiella produkter och tjänster till hushåll och företag. Den är verksam inom banktjänster till privatpersoner och företag, kapitalförvaltning, försäkringar, statsobligationer, kapitalmarknader och andra tjänster. Banken har inrättats i Grekland och dess aktier är noterade på Atenbörsen. Den 31 december 2012 hade banken totalt 17 427 anställda, varav ungefär hälften var anställda i östra och sydöstra Europa och den andra hälften i Grekland (29).

(42) Banken deltog i PSI-programmet där den handlade med grekiska statsobligationer och statliga lån med ett nominellt värde på 7 336 miljoner euro. Dess totala PSI-relaterade kostnader uppgick till cirka 5 781 miljoner euro före skatt och hade bokförts fullt ut i räkenskaperna för 2011 (30). Under återköpsprogrammet i december 2012 sålde banken de nya grekiska statsobligationer som den hade mottagit inom ramen för PSI-programmet till ett pris som låg kraftigt under det nominella värdet. Försäljningen innebar att banken gick med förlust i fråga om de nya grekiska statsobligationerna.

(43) Bankens huvudsiffror i december 2010, december 2011, december 2012 och december 2013 (konsoliderade uppgifter) presenteras i tabell 5. Tabell 5 Eurobanks huvudsiffror för 2010, 2011, 2012 och 2013 Vinst och förlust (i miljoner euro) 2010 2011 2012 2013 (inbegripet New TT Bank och Nea Proton Bank från förvärvsdagen) Räntenetto 2 103 2 965 1 461 1 294 Total rörelseintäkt 2 730 2 226 1 755 1 587 Totala rörelsekostnader –1 280 –1 123 –1 052 –1 071 Resultat före avsättningar 1 450 1 103 703 516 Kreditriskförluster –1 273 –1 328 –1 655 –1 920 PSI-relaterade förluster –6 012 – 363 Övriga förluster – 737 – 373 – 522 Nettovinst/nettoförlust 84 –5 496 –1 440 –1 157 Selektiva handelssiffror (i miljoner euro) den 31 december 2010 den 31 december 2011 den 31 december 2012 den 31 december 2013 (inbegripet New TT Bank och Nea Proton Bank) Totala kundfordringar 53 412 48 094 43 171 45 610 Total inlåning 41 173 32 459 30 752 41 535 Summa tillgångar 87 188 76 822 67 653 77 586 Summa eget kapital (31) 6 094 875 – 685 4 523 Källa: 2013: Finansiella resultat för 2013 – Consolidated financial statements, s. 3 och 4: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/EN%20Consol%20AR%202013.pdf; 2012 och 2011: Finansiella resultat för 2012 – Consolidated financial statements, s. 3 och 4: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%202012.pdf; 2010: Pressmeddelande från EFG Eurobank, resultat för räkenskapsåret 2011, s. 5 och 6: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%20AQ2011.pdf

(44) Tabell 5 visar att banken, utöver de stora förluster som noterades 2011 på grund av PSI-programmet (5 781 miljoner euro (32)), led av sjunkande inkomster (bland annat beroende på de högre inlåningskostnaderna) samt höga och stigande nedskrivningar av sina låneportföljer i Grekland och utomlands. Bankens likvida medel påverkades mycket negativt av utflödet av insättningar och kvoten mellan utlåning och inlåning uppgick till 148 procent den 31 december 2011, samtidigt som 42 procent av balansräkningen finansierades av Eurosystemet vid denna tidpunkt.

(45) Under stresstestet 2013, vars resultat tillkännagavs den 6 mars 2014, uppskattade Greklands centralbank bankens kapitalbehov till 2 945 miljoner euro i grundscenariot. Detta belopp innefattade inte mildrande åtgärder, vilket innebär att Greklands centralbank redan antog att banken skulle vidta mildrande åtgärder i form av avyttringar, som skulle leda till minskade kapitalbehov.

(46) För att täcka det fastställda kapitalbehovet på 2 945 miljoner euro föreslog banken stärkta mildrande åtgärder, som dock endast kommer att generera något mer totalt sett än vad Greklands centralbank antog vid beräkningen av kapitalbehoven. De mildrande åtgärderna inbegriper försäljning av ytterligare tillgångar (försäljning av […] (33), försäljning av […] procent av försäkringsdotterbolaget och en minskad aktivitet inom fastighetsbranschen (med 20 procent) […]) (34).

(47) Eftersom man endast tillgodoser en mycket liten del av de fastställda kapitalbehoven med hjälp av de stärkta mildrande åtgärderna, beslutade man vid den extrainsatta bolagsstämman den 12 april 2014 att gå vidare med en kapitalhöjning på 2 864 miljoner euro. Detta sker genom ett erbjudande av kapital utan företrädesrätt (dvs. en kapitalökning med upphävande av företrädesrätten) till internationella investerare och ett offentligt erbjudande i Grekland. Om efterfrågan från privata investerare är otillräcklig för att täcka hela kapitalökningen kommer HFSF att åtgärda denna brist genom att teckna återstoden av nya aktier, under förutsättning att de befintliga efterställda kapitalinstrumenten i banken konverteras till aktier.

2.2 BANKENS FÖRVÄRV AV GREKISK BANKVERKSAMHET

(48) Den 15 juli 2013 ingick banken två bindande avtal med HFSF om att förvärva 100 procent av aktierna och rösterna i Nea Proton Bank och New TT Bank.

2.2.1 Förvärvet av Nea Proton Bank

Resolution av Proton Bank och Nea Proton Bank

(49) Den 9 oktober 2011 fortsatte Greklands centralbank avvecklingen av Proton Bank. Greklands centralbank återkallade Proton Banks tillstånd och likviderade banken (35).

(50) På förslag av Greklands centralbank och efter beslut av finansministeriet (36) inrättades Nea Proton Bank som ett mellanliggande kreditinstitut, och alla insättningar (från privatpersoner, banker och stat), nätet av filialer samt valda tillgångar (utlåning och värdepappersportföljer) överfördes till bolaget Proton Bank. Kapitalandelskrav, efterställda skulder och högrisklån kvarstod i Proton Bank. HFSF investerade ett ursprungligt aktiekapital på 250 miljoner euro (37) i Nea Proton Bank och var då den enda aktieägaren. Nea Proton Banks ingående balansräkning uppgick till omkring 3 miljarder euro.

(51) I slutet av 2011 uppgick Nea Proton Banks riskvägda tillgångar (38) till 1,2 miljarder euro.

Bankens förvärv av Nea Proton Bank

(52) Den grekiska lagen om bankrekonstruktion föreskriver att HFSF måste överlåta sina aktier i ett mellanliggande kreditinstitut inom två år från utfärdandet av ministerbeslutet om inrättande av ifrågavarande mellanliggande kreditinstitut (39). I linje med denna skyldighet och i enlighet med memorandumet, gick HFSF vidare med försäljningen av sina aktier i Nea Proton Bank. HFSF:s rådgivare kontaktade ett brett spektrum av potentiella investerare (inklusive grekiska banker, utländska banker och finansiella investerare), men endast två parter, nämligen banken och en amerikansk hedgefond, inlämnade slutliga anbud. Endast det anbud som banken lämnat ansågs vara förenligt med HFSF:s följebrev och därmed giltigt.

(53) Den 31 maj 2013 uppgick Nea Proton Banks riskvägda tillgångar till 811 miljoner euro och det lagstadgade kapitalet motsvarade - 203 miljoner euro. Samma datum var Nea Proton Bank i behov av en total rekapitalisering på 276 miljoner euro för att uppnå en kärnprimärkapitalkvot på 9 procent. Banken betalade en förmån i form av kontanter på 1 euro i utbyte mot 100 procent av aktierna och rösterna i Nea Proton Bank. Banken krävde att HFSF skulle rekapitalisera Nea Proton Bank med 395 miljoner euro som, utöver de 276 miljoner euro som behövdes för att få tillbaka kapitaltäckningsgraden i Nea Proton Bank till 9 procent, skulle möjliggöra en ytterligare reserv på 119 miljoner euro för att hantera vidare förlustreserver och förväntade förluster före skatt fram till 2016. I enlighet med försäljningsvillkoren åtog HFSF sig att täcka kapitalbehoven i Nea Proton Bank före slutförandet av transaktionen genom att bidra med 395 miljoner euro i kontanter.

2.2.2 Förvärvet av Nea Proton Bank

Resolution av TT Bank och New TT Bank

(54) Den 18 januari 2013 fortsatte Greklands centralbank resolutionen av TT Bank. Greklands centralbank återkallade TT Banks tillstånd och likviderade banken (40).

(55) På förslag av Greklands centralbank och efter beslut av finansministeriet (41) inrättades New TT Bank som ett mellanliggande kreditinstitut, och 10,8 miljarder euro i tillgångar (i form av kontanter, statsskuldväxlar, lån för vilka betalningsskyldigheten fullgjorts, inlåning från allmänheten, central finansiering och grekiska statsobligationer (42)) överfördes till New TT Bank. Totalt 1,2 miljarder euro i nettotillgångar förblev kvar i TT Bank i form av aktiefordringar, nödlidande lån, skattefordringar och skatteskulder hos TT samt avgifter och tullar av alla dess slag. HFSF investerade ett ursprungligt aktiekapital på 500 miljoner euro i New TT Bank och var då den enda aktieägaren. New TT Banks ingående balansräkning uppgick till omkring 15,1 miljarder euro efter kapitaltillskottet.

Bankens förvärv av New TT Bank

(56) Som en del av åtagandena i memorandumet gick HFSF vidare med försäljningen av sina aktier i New TT Bank. På detta sätt fullgjorde den dessutom sin skyldighet att avyttra sina aktier i det mellanliggande kreditinstitutet inom två år efter inrättandet. Dess finansiella rådgivare kontaktade ett brett spektrum av potentiella investerare, inklusive grekiska banker, utländska banker och finansiella investerare. Endast de fyra största grekiska bankerna inlämnade slutliga anbud, av vilka bankens anbud var att föredra.

(57) Banken gick med på att betala ett belopp på 681 miljoner euro i form av nyemitterade stamaktier för att köpa New TT Bank. Enligt teckningsavtalet blev den inledande ersättning som banken betalade föremål för ytterligare justeringar på grundval av en bedömning av nettotillgångsvärdet (43).

(58) Vid bankens extraordinära bolagsstämma den 26 augusti 2013 godkändes följaktligen en ökning av bankens aktiekapital med 425 625 000 euro, genom emission av 1 418 750 000 nya stamaktier (44) med ett nominellt värde på 0,3 euro vardera och ett anbudspris (offer price) på 0,48 euro vardera. Kapitalökningen tecknades helt och hållet av HFSF som ett bidrag in natura. Detta bidrag in natura motsvarade samtliga aktier i New TT Bank som ägs av HFSF, med ett totalt värde på 681 miljoner euro. Efter denna transaktion ökade HFSF:s aktieinnehav i banken från 93,5 till 95,2 procent.

2.3 STÖDÅTGÄRDER

(59) Banken omfattades av kapitalstödåtgärderna A, B1, B2, B3, B4 och C och likviditetsstödåtgärderna L1 och L2. Proton Bank och Nea Proton Bank omfattades av följande åtgärder: Pr1, Pr2, Pr3, NP1, NP2 och NP3. T Bank, TT Bank och New TT Bank omfattades av åtgärderna T, TT, NTT1 och NTT2.

2.3.1 Stöd som beviljats banken inom stödsystemet för de grekiska bankerna

(60) Banken har fått flera former av stöd genom stödsystemet för de grekiska bankerna, inom ramen för rekapitaliseringsåtgärden, garantiåtgärden och åtgärden för statsobligationslån.

2.3.1.1 Statligt likviditetsstöd som beviljats inom ramen för garantiåtgärden och åtgärden för statsobligationslån (åtgärd L1)

(61) Banken har erhållit och fortsätter att få stöd inom ramen för garantiåtgärden och åtgärden för statsobligationslån. I detta beslut kommer stödet att benämnas åtgärd L1. Den 30 november 2013 (45) uppgick de garantier som beviljats banken till cirka 13,9 miljarder euro. Vid den tidpunkten hade banken inga obetalda statsobligationslån. Den 15 april 2011 hade banken erhållit statsobligationslån på 1 737 miljoner euro och 13,6 miljarder euro i statliga garantier som beviljats inom stödsystemet för de grekiska bankerna.

(62) I den omstruktureringsplan för banken som de grekiska myndigheterna lämnade in till kommissionen den 16 mars 2014 meddelade de grekiska myndigheterna sin avsikt att fortsätta med garantier och statsobligationer enligt stödordningen under omstruktureringsperioden.

2.3.1.2 Statlig rekapitalisering som beviljats inom ramen för rekapitaliseringsåtgärden inom stödsystemet för de grekiska bankerna (åtgärd A)

(63) I maj 2009 fick banken ett kapitaltillskott på 950 miljoner euro (46) (åtgärd A) inom ramen för rekapitaliseringsåtgärden inom stödsystemet för de grekiska bankerna. Kapitaltillskottet motsvarade cirka 2 procent av de riskvägda tillgångar som banken hade vid den tidpunkten.

(64) Rekapitaliseringen genomfördes i form av preferensaktier som Grekland hade tecknat till en ränta på 10 procent och med en löptid på fem år. Preferensaktiernas varaktighet utökades och avgifterna höjdes 2010. Om preferensaktierna inte löses in inom fem år från emissionen och om inget beslut har fattats vid bolagsstämman i fråga om inlösen av aktierna, kommer det grekiska finansministeriet hädanefter att höja kupongen med 2 procent per år på kumulativ basis (vilket innebär en kupong på 12 procent år sex, 14 procent år sju osv.).

2.3.2 Statsgaranterat akut likviditetsstöd (åtgärd L2)

(65) Akut likviditetsstöd är en exceptionell åtgärd som gör det möjligt för ett solvent finansinstitut, som har tillfälliga likviditetsproblem, att få stöd från Eurosystemet utan att finansoperationen ingår i den gemensamma penningpolitiken. Den ränta som ett sådant finansinstitut betalar för det akuta likviditetsstödet är […] räntepunkter högre än den ränta som det betalar för vanlig centralbanksrefinansiering.

(66) Greklands centralbank ansvarar för programmet för akut likviditetsstöd, vilket innebär att Greklands centralbank bär alla kostnader och risker i samband med tillhandahållandet av sådant stöd (47). Grekland beviljade Greklands centralbank en statlig garanti för det totala akuta likviditetsstöd som beviljats av Greklands centralbank. I och med antagandet av artikel 50 punkt 7 i lag 3943/2011, om ändring av artikel 65 punkt 1 i lag 2362/1995, får finansministern bevilja garantier för statens räkning till Greklands centralbank för att garantera dess fordringar på kreditinstitut. De banker som har fått akut likviditetsstöd måste betala en garantiavgift till staten på […] räntepunkter.

(67) Den 31 december 2011 hade banken erhållit 14,95 miljarder euro i statsgaranterat akut likviditetsstöd (48), medan motsvarande belopp var 12 miljarder euro den 31 december 2012.

2.3.3 Stödåtgärder som banken beviljats genom HFSF

(68) Sedan 2012 har banken omfattats av flera olika kapitalstödåtgärder som beviljats av HFSF. Tabell 6 ger en översikt över detta stöd. Tabell 6 Kapitalstödåtgärder som beviljats banken genom HFSF Första tillfälliga rekapitaliseringen – maj 2012 Andra tillfälliga rekapitaliseringen – dec 2012 Finansieringsåtagande – dec 2012 Rekapitalisering våren 2013 Rekapitaliseringsåtagande – april 2014 Åtgärd B1 B2 B3 B4 C Belopp (i miljoner euro) 3 970 1 341 528 5 839 2 864

2.3.3.1 Den första tillfälliga rekapitaliseringen (åtgärd B1)

(69) I skälen 15–32 i förfarandebeslutet avseende Eurobank ges en utförlig beskrivning av den första tillfälliga rekapitaliseringen i maj 2012 (åtgärd B1). Bakgrunden till och de viktigaste inslagen i denna åtgärd beskrivs i detta avsnitt.

(70) Den 20 april 2012 lämnade HFSF en utfästelse om åtagande till banken om att delta i den planerade ökningen av bankens aktiekapital till ett belopp på upp till 4,2 miljarder euro.

(71) Inom ramen för åtgärd B1 överförde HFSF 3,97 miljarder euro i EFSF-obligationer till banken den 28 maj 2012, i linje med bestämmelserna om tillfällig rekapitalisering i lag 3864/2010 om inrättande av HFSF. De EFSF-obligationer som överfördes till banken var obligationer med rörlig ränta (floating notes) med löptider på sex eller tio år, och emissionsdatumet för dessa var den 19 april 2012. Redan i skäl 48 i förfarandebeslutet avseende Eurobank slår kommissionen fast att den tillfälliga rekapitalisering som slutfördes den 28 maj 2012 innebär att det åtagande som man gjorde i utfästelsen fullgjorts och att man därmed fortsätter att ge nämnda stöd. Greklands centralbank beräknade de båda beloppen i finansieringsåtagandet och i den första tillfälliga rekapitaliseringen så att banken garanterat skulle nå en total kapitaltäckningskvot på 8 procent från och med den 31 december 2011, det datum då den tillfälliga rekapitaliseringen bokfördes retroaktivt i bankens räkenskaper. Såsom framgår av tabell 3 täckte åtgärd B1 endast en begränsad del av de totala kapitalbehov som fastställdes i stresstestet 2012. Banken skulle anskaffa kapital genom en framtida kapitalökning, och den tillfälliga rekapitaliseringen var endast avsedd att säkra bankens berättigande till finansiering från ECB tills kapitalet hade ökat.

(72) Det avtal som banken och HFSF ingick före tecknandet föreskrev att banken, för perioden mellan den första tillfälliga rekapitaliseringen och konversionen av den första tillfälliga rekapitaliseringen till stamaktier och andra konvertibla finansinstrument, skulle betala en årlig avgift på 1 procent av det nominella värdet av EFSF-obligationerna och att alla kupongbetalningar samt upplupen ränta för EFSF-obligationerna för denna period skulle räknas som ett ytterligare kapitaltillskott från HFSF (49).

2.3.3.2 Den andra tillfälliga rekapitaliseringen (åtgärd B2)

(73) Banken noterade ytterligare förluster under hösten 2012. Dess kapital var således återigen mindre än vad som krävs för att vara berättigad till refinansiering från ECB.

(74) En andra tillfällig rekapitalisering blev därför nödvändig. Den 21 december 2012 genomförde HFSF en andra tillfällig rekapitalisering på 1 341 miljoner euro (åtgärd B2), som än en gång finansierades genom överföring av EFSF-obligationer till banken.

2.3.3.3 Utfästelsen av den 21 december 2012 (åtgärd B3)

(75) Utöver den andra tillfälliga rekapitaliseringen gav HFSF den 21 december 2012 en utfästelse till banken om att delta i ökningen av bankens aktiekapital och de konvertibla instrument som skulle utfärdas, till ett sammanlagt belopp på upp till 528 miljoner euro (åtgärd B3).

(76) De båda tillfälliga rekapitaliseringarna (åtgärderna B1 och B2) och det ytterligare belopp som överlämnades i december 2012 (åtgärd B3) innebar tillsammans att HFSF hade täckt de totala kapitalbehov som fastställdes i stresstestet 2012 (5 839 miljoner euro (50)).

2.3.3.4 Rekapitaliseringen våren 2013 (åtgärd B4)

(77) Den 30 april 2013 godkände bolagsstämman en ökning av bankens aktiekapital till ett belopp på 5 839 miljoner euro (nedan kallad rekapitaliseringen våren 2013). Banken emitterade därför 3 789 317 357 aktier med ett nominellt värde på 0,30 euro till ett pris på 1,54 euro per aktie.

(78) Samma dag beslutade även bolagsstämman att hela kapitalbeloppet skulle tillhandahållas av HFSF och betalas in natura, i form av EFSF-obligationer.

(79) HFSF investerade därför totalt 5 839 miljoner euro i banken i form av stamaktier i maj 2013 (åtgärd B4). Detta belopp motsvarar summan av åtgärderna B1, B2 och B3.

(80) Genom rekapitaliseringen våren 2013 omvandlades den första och andra tillfälliga rekapitaliseringen (åtgärderna B1 och B2) till en permanent rekapitalisering, och åtagandet att bevilja ytterligare kapitalstöd (åtgärd B3) fullgjordes.

(81) Priset på nya aktier fastställdes till 50 procent av den handelsviktade genomsnittliga aktiekursen under de 50 närmast föregående handelsdagarna före fastställandet av anbudspriset. Till följd av en omvänd aktiesplit fastställde bolagsstämman den 30 april 2012 (51) priset på nya aktier till 1,54 euro per aktie.

(82) Omedelbart efter rekapitaliseringen våren 2013 blev HFSF den största aktieägaren i banken med en andel på 98,56 procent. Denna minskade dock till 93,55 procent i juni 2013 efter att banken vidtagit andra skuldhanteringsåtgärder (se punkt 2.4.5). I augusti 2013 emitterade banken nya aktier till HFSF i syfte att köpa New TT Bank, vilket ledde till att HFSF:s aktieandel ökade till 95,23 procent (52).

2.3.3.5 Rekapitaliseringsåtagandet 2014 (åtgärd C)

(83) Den 6 mars 2014 rapporterade Greklands centralbank resultaten av ett stresstest som genomfördes under andra hälften av 2013. Greklands centralbank angav att bankens kapitalbehov för perioden 2014–2016 skulle uppgå till 2 945 miljoner euro i grundscenariot.

(84) Den 31 mars 2014 skickade HFSF en skrivelse till banken om att den avsåg och kunde spärra eventuella aktiekapitalökningar som gjorts enligt HFSF:s lag 3864/2010 enligt ändring den 30 mars 2014 för att tillgodose de kapitalbehov som fastställts vid stresstestet. Lagen från HFSF föreskriver att om det, i slutet av abonnemangsperioden, finns otillräcklig efterfrågan från privata investerare till ett pris som fastställts av HFSF:s allmänna råd utifrån två oberoende värderingar, ska HFSF teckna sig för återstående aktier, under förutsättning att det befintliga efterställda kapitalinstrumentet i banken först omvandlats till aktier enligt artikel 6a.

(85) Vid den extrainsatta bolagsstämman den 12 april 2014 godkände man en ökning av aktiekapitalet på 2 864 miljoner euro i enlighet med lagen från HFSF, och vidare angav man att anbudspriset inte kunde understiga det nominella priset på 0,30 euro per aktie och det lägsta pris som ska fastställas av HFSF (53).

(86) I linje med nämnda lag utsåg HFSF två oberoende rådgivare för att fastställa bankens värde. Den 10 april 2014 avslutade de båda rådgivarna sitt arbete genom att var och en ange ett högsta och lägsta värde på banken. De högsta och lägsta värdena är i stort sett desamma. På grundval av dessa värderingar fastställde HFSF:s allmänna råd den 14 april 2014 det pris som motsvarar det lägsta pris till vilket bankens nya aktier får erbjudas till investerare och det pris till vilket den kommer att spärra emission av aktier om så krävs (54). Den 15 april 2014 godkände det allmänna rådet anbudet från ett konsortium av investerare om att teckna andelar på 1,3 miljarder euro i nya aktier till 0,30 euro per aktie (nedan kallade hörnstensinvesterare (55) (56)).

(87) Den 24 april 2014 offentliggjorde Eurobank öppnandet av aktiebrevsregistret med priser på 0,30–0,33 euro (57). Om det finns tillräcklig efterfrågan för att täcka hela beloppet på 2 864 miljoner euro med ett pris som överstiger 0,30 euro, måste hörnstensinvesteraren anpassa sitt pris till det högre priset eller annullera sina order, i vilket fall hörnstensinvesteraren kommer att erhålla en ersättning. Om det finns tillräcklig efterfrågan från privata investerare (inklusive efterfrågan från hörnstensinvesteraren) för att täcka hela beloppet på 2 864 miljoner euro med ett pris på 0,30 euro, kommer hörnstensinvesteraren att få förtur. Om det inte finns tillräcklig efterfrågan (inklusive efterfrågan från hörnstensinvesteraren) med ett pris på 0,30 euro, kommer efterställda skulder att konverteras till nya aktier. Enligt HFSF kommer eventuella otecknade andelar efter konverteringen av efterställda skulder att tecknas av HFSF till samma pris, nämligen 0,30 euro per aktie.

2.3.4 Stödåtgärder för förvärvade verksamheter

2.3.4.1 Stödåtgärder för Proton Bank och Nea Proton Bank

(88) Sedan 2008 har Proton Bank och Nea Proton Bank varit föremål för flera stödåtgärder. Tabell 7 ger en översikt över dessa stödåtgärder. Tabell 7 Översikt över kapitalstödåtgärder till Proton och Nea Proton Bank Stödmottagare Åtgärd Stödtyp Enhet som har beviljat stödet Datum för utbetalningen Belopp (i miljoner euro) Proton Banks verksamhet Pr1 Kapital inom ramen för rekapitaliseringsåtgärden: Grekiska statens preferensaktier Staten Maj 2009 80 Pr2 Utlåning av grekiska statspapper enligt åtgärden för grekiska obligationslån Staten April 2009 78 Pr3 Statlig garanti för emitterade obligationer enligt den grekiska garantiåtgärden Staten Juli 2010 149,4 Nea Proton Banks verksamhet NP1 Likviditetsgapet från PB till NPB Finansiering av likviditetsgapet från PB till NPB (del 1) HDIGF 9.10.2011 862 Efter beräkning av likviditetsgapet, finansiering av det återstående likviditetsgapet från PB till NPB (del 2) HFSF 14.5.2012 259,6 Totalt belopp av NP1 1 121,6 NP2 Aktiekapitaltillskott till NPB 2011 och 2012 Ursprungligt aktiekapital HFSF 9.10.2011 220 Ursprungligt aktiekapital HFSF 3.2.2012 30 Totalt ursprungligt kapital 250 Ytterligare aktiekapital HFSF 1.8.2012 230 Ytterligare aktiekapital HFSF 31.12.2012 35 Totalt ytterligare kapital 265 Totalt belopp av NP2 515 NP3 Rekapitalisering före försäljning till Eurobank Aktiekapital HFSF 28.8.2013 395

2.3.4.1.1 Stödåtgärder till Proton Bank

i) Statlig rekapitalisering till förmån för Proton bank (åtgärd Pr1)

(89) I maj 2009 investerade Grekland 80 miljoner euro i Proton Bank, vilket motsvarade omkring 4,6 procent av dess riskvägda tillgångar vid den tidpunkten. Kapitaltillskottet genomfördes inom ramen för rekapitaliseringsåtgärden som ingår i stödsystemet för de grekiska bankerna. Rekapitaliseringen skedde i form av preferensaktier.

ii) Statligt likviditetsstöd till förmån för Proton Bank (åtgärderna Pr2 och Pr3)

(90) Proton Bank har också omfattats av stödåtgärder enligt garantiåtgärden och åtgärden för statliga obligationslån som ingår i stödsystemet för de grekiska bankerna. I april 2009 erhöll Proton Bank grekiska statspapper på 78 miljoner euro (åtgärd Pr2) och i juli 2010 mottog banken en statlig garanti för emitterade obligationer med ett nominellt värde på 149,4 miljoner euro (åtgärd Pr3). De statligt garanterade obligationerna överfördes till Nea Proton Bank på resolutionsdagen men annullerades den 5 januari 2012. De grekiska statspapperna förföll i december 2011 och förnyades inte.

2.3.4.1.2 Stödåtgärder till förmån för Nea Proton Bank

i) Täckning av Nea Proton Banks likviditetsgap på 1 121,6 miljoner euro (åtgärd NP1)

(91) I samband med rekonstruktionen av Proton Bank upptäckte de grekiska myndigheterna ett likviditetsgap i Nea Proton Bank. I linje med ett beslut av den 9 oktober 2011 fattat av Greklands centralbank betalades 862 miljoner euro ut till Nea Proton Bank i december 2011 genom HDIGF:s avvecklingsplan. Efter att Greklands centralbank slutfört beräkningen av likviditetsgapet den 19 januari 2012 till 1 121,6 miljoner euro, i linje med ett beslut från Greklands centralbank den 9 april 2012 (58), betalade HFSF (59) det återstående beloppet på 259,6 miljoner euro den 14 maj 2012. HDIGF:s och HFSF:s avvecklingsplan åtgärdade därmed likviditetsgapet.

ii) Kapitaltillskott från HFSF till Nea Proton Bank 2011 och 2012 (åtgärd NP2)

(92) HFSF gav Nea Proton Bank statligt stöd i form av ursprungligt aktiekapital (stamaktier) på 250 miljoner euro, som betalades ut i två omgångar den 9 oktober 2011 och den 3 februari 2012.

(93) Enligt den uppdaterade omstruktureringsplan för Nea Proton Bank som lämnades in den 16 juli 2012, dvs. den senaste versionen av planen som hade anmälts till kommissionen när Nea Proton fattade sitt beslut om att inleda förfarandet, behövde Nea Proton Bank ytterligare kapital på 300 miljoner euro. Detta ytterligare kapital begärdes delvis eftersom Nea Proton Bank hade lidit förluster till följd av PSI-programmet (nedskrivningarna för 2011 uppgick till 146,5 miljoner euro i förhållande till de grekiska statsobligationerna, och ytterligare nedskrivningar på 22 miljoner euro inkluderades i resultaten för det första kvartalet 2012). Nea Proton Bank behövde även ytterligare kapital, eftersom reserveringarna mellan 2011 och 2016 hade stigit från de antagna nivåerna när Nea Proton Bank inrättades.

(94) Enligt den uppdaterade omstruktureringsplan för Nea Proton Bank som lämnades in den 16 juli 2012, skulle de förväntade kapitalbehoven tillgodoses genom ett förväntat kapitaltillskott på 285 miljoner euro under 2012 och ett på 15 miljoner euro under 2014. Faktum är att HFSF i slutändan investerade 230 miljoner euro i Nea Proton Bank den 1 augusti 2012 och 35 miljoner euro den 31 december 2012.

iii) Kapitaltillskott från HFSF till Nea Proton Bank före försäljningen till Eurobank (åtgärd NP3)

(95) Enligt köpeavtalet av den 15 juli 2013 hade HFSF redan åtagit sig att investera ett belopp på 395 miljoner euro i Nea Proton Bank (60). HFSF betalade ut detta belopp den 28 augusti 2013.

2.3.4.2 Stödåtgärder till New TT Bank

(96) T Bank, TT Bank och New TT Bank har varit föremål för flera stödåtgärder sedan 2008. Tabell 8 ger en översikt över dessa stödåtgärder. Tabell 8 Översikt över stödåtgärder till T Bank och TT Bank Stödmottagare Åtgärd Varuslag Enhet som har beviljat stödet Datum Stödbelopp (i miljoner euro) Verksamhet vid T Bank som överförs till TT Bank (61) T Finansiering av likviditetsgapet från T Bank till TT Bank (del 1) HDIGF December 2011 450 Efter beräkning av likviditetsgapet, finansiering av det återstående likviditetsgapet från T Bank till TT Bank (del 2) HFSF 14.2.2013 227 Totalt belopp av T 677 TT Bank TT Kapitaltillskott Kapital inom ramen för rekapitaliseringsåtgärden: Grekiska statens preferensaktier Staten Maj 2009 224,96 New TT Bank (brobank) NTT1 Likviditetsgap från TT till NTT Finansiering av likviditetsgapet från TT Bank till New TT Bank (del 1) HFSF 29.1.2013 2 730,8 Efter beräkning av likviditetsgapet, finansiering av det återstående likviditetsgapet från TT Bank till New TT Bank (del 2) HFSF 14.6.2013 1 001,7 Totalt belopp av NTT1 3 732,6 NTT2 Ursprungligt aktiekapitaltillskott Ursprungligt aktiekapital vid New TT Bank HFSF 29.1.2013 500

2.3.4.2.1 Stödåtgärd till T Bank

Anförande av HDIGF:s avvecklingsplan för T Bank på 677 miljoner euro (åtgärd T)

(97) HDIGF:s avvecklingsplan och det av HFSF finansierade likviditetsgapet till följd av överföringen av verksamhet från T Bank till TT Bank, vilket motsvarar skillnaden mellan det verkliga värdet av de tillgångar som överförts från T Bank till TT Bank och det verkliga värdet av de överförda skulderna. I linje med ett beslut från Greklands centralbank av den 17 december 2011, utbetalades ett belopp på 450 miljoner euro (62) via HDIGF:s avvecklingsplan, vilket motsvarade nästan två tredjedelar av det beräknade likviditetsgapet. Efter att Greklands centralbank beräknat likviditetsgapet till cirka 677 miljoner euro, i linje med ett beslut från Greklands centralbank den 9 april 2012 (63), utbetalade HFSF den 14 februari 2013 (64) det återstående beloppet på 227 miljoner euro (65) till New TT Bank.

2.3.4.2.2 Stödåtgärd till TT Bank

Statlig rekapitalisering till förmån för TT Bank (åtgärd TT)

(98) I maj 2009 fick TT Bank ett kapitaltillskott på 224,96 miljoner euro från Grekland, vilket motsvarade cirka 2,9 procent av dess riskvägda tillgångar vid den tidpunkten. TT Bank fick kapitaltillskottet inom ramen för rekapitaliseringsåtgärden, som ingår i stödsystemet för de grekiska bankerna. Kapitaltillskottet skedde i form av preferensaktier.

2.3.4.2.3 Stödåtgärder till New TT Bank

i) Åtgärdande av likviditetsgapet i New TT Bank med 3 732,6 miljoner euro (åtgärd NTT1)

(99) HFSF finansierade likviditetsgapet i New TT Bank, vilket motsvarade skillnaden mellan värdet av de tillgångar som överförts från TT Bank till New TT Bank och det nominella värdet av de överförda skulderna. I linje med ett beslut från Greklands centralbank den 18 januari 2013, betalade HFSF den 29 januari 2013 ett belopp på 2 730,8 miljoner euro (66), vilket motsvarade nästan två tredjedelar av det beräknade likviditetsgapet. Efter att Greklands centralbank slutfört beräkningen av likviditetsgapet på 3 732,6 miljoner euro (67), utbetalade HFSF den 14 juni 2013 det återstående beloppet på 1 001,7 miljoner euro till New TT Bank i linje med ett beslut från Greklands centralbank den 21 maj 2013.

ii) Kapitaltillskott från HFSF till New TT Bank (åtgärd NTT2)

(100) HFSF är ensam aktieägare i New TT Bank och försåg denna med statligt stöd i form av ursprungligt aktiekapital (stamaktier) på 500 miljoner euro.

2.4 OMSTRUKTURERINGSPLANEN OCH DEN NYA FÖRETAGSMODELLEN

(101) Den 16 april 2014 överlämnade Grekland omstruktureringsplanen för banken, där man förklarar hur banken, som en sammanslagen enhet till följd av förvärvet av Nea Proton Bank och New TT Bank, avser att återställa sin långsiktiga lönsamhet.

2.4.1 Inhemsk verksamhet

(102) Enligt omstruktureringsplanen kommer banken att inrikta sig på sin kärnbankverksamhet i Grekland. Samtidigt som bankens internationella verksamhet stod för omkring 26 procent av lånen 2010 (68) hade denna andel redan minskat till 20 procent i slutet av 2012, och man kommer att se en ytterligare minskning till […] procent vid slutet av 2018 (69).

(103) Bankens huvudprioritering är att återfå lönsamhet i sin grekiska bankverksamhet före omstruktureringsperiodens slut (den 31 december 2018). För detta ändamål inbegriper omstruktureringsplanen en rad åtgärder som syftar till att förbättra bankens operativa effektivitet och nettoräntemarginal samt åtgärder för att öka bankens kapitalsituation och balansräkningsstruktur.

(104) När det gäller den operativa effektiviteten hade banken redan inlett ett omfattande rationaliseringsprogram långt före förvärvet av New TT Bank och Nea Proton Bank. Banken har sedan 2010 minskat sitt fysiska avtryck i Grekland. Sett till banken som en fristående enhet (dvs. bortsett från förvärvet av New TT Bank och Nea Proton Bank) har den minskat antalet filialer från 564 i juni 2008 till […] 2014 och även gjort personalnedskärningar i Grekland (från 10 142 år 2008 till 9 037 år 2012) (70).

(105) Före omstruktureringsplanens slut planerar banken ytterligare nedskärningar i såväl antalet filialer, från 645 pro forma den 31 december 2012 till […] den 31 december 2018, som antalet anställda, från 12 430 till […] pro forma, dvs. med inbegripande av Nea Proton Bank och New TT Bank (71).

(106) Den ökade effektiviteten i fråga om filialer och personal kommer att bidra till att minska den totala kostnaden för den sammanslagna grekiska bankverksamheten med […] procent varje år från 913 miljoner euro år 2013 (72) till […] miljoner euro år 2018 (73). Detta får till följd att de förväntade kostnaderna i relation till intäkterna (K/I-talet) i bankens grekiska bankverksamhet kommer att understiga […] procent i slutet av omstruktureringsperioden, jämfört med 60 procent under 2012.

(107) I omstruktureringsplanen beskrivs också hur banken kommer att förbättra sina finansieringskostnader, vilket är avgörande för att återställa lönsamheten. Banken räknar med att kunna betala lägre räntor på sin inlåning för att främja en stabilare miljö och särskilt den planerade stabiliseringen och återhämtningen av den grekiska ekonomin, som förväntas växa igen från och med 2014. Ränteskillnaderna för inlåning (genomsnittet för tidsbunden inlåning, disponibla medel och sparräntor) förväntas minska i Grekland från 223 räntepunkter år 2012 till […] räntepunkter år 2018 (74). Denna minskning av spreadarna ska främst åstadkommas genom betalning av mycket lägre räntor på tidsbunden inlåning. På samma sätt kommer bankens beroende av akut likviditetsstöd och mer omfattande finansiering från Eurosystemet att minska från 42,9 procent av dess sammanlagda tillgångar på koncernnivå år 2012 till […] procent 2018 (75).

(108) Enligt omstruktureringsplanen kommer banken också att förbättra sin balansräkning. Nettokvoten mellan utlåning och inlåning i Grekland kommer att minska till […] procent år 2018 (jämfört med 160 procent år 2012 och 115 procent år 2013) (76), medan dess kapitalkrav kommer att öka med en kärnprimärkapitalkvot på […] procent på koncernnivå år 2018 (77) (i stället för ett negativt eget kapital före den första tillfälliga rekapitaliseringen).

(109) En annan strategisk prioritering inom banken är förvaltning av nödlidande lån. Utöver förbättrade kreditprocesser för både låneuppläggning och omstrukturering av nödlidande lån, handlar omstruktureringsplanen främst om hanteringen av osäkra fordringar samt inrättande av en ny korrigerande enhet. Denna enhet kommer att ha hand om omstrukturering av osäkra fordringar. Den kommer att utnyttja den expertis som finns hos 30–50 affärsrelationsexperter avseende konkursdrabbade företag (78). Andelen nödlidande lån kommer att ligga på […] procent på koncernnivå år 2015 ([…] procent år 2015 för den grekiska inhemska marknaden (79)) och kommer därefter att börja minska, med en förväntad takt på […] procent i slutet av omstruktureringsperioden (80) (30 procent i Grekland före avskrivning av skulder). Bankens lånenedskrivningar i Grekland kommer att minska från 1 652 miljoner euro år 2013 till […] miljoner euro år 2018 (81), på grund av återhämtningen i den grekiska ekonomin.

(110) Tack vare en förbättrad operativ effektivitet, en minskning av nettoräntemarginalen och den sänkta riskkostnaden kommer banken att kunna bli lönsam i Grekland från och med 2015. Banken räknar med att dess förluster på koncernnivå kommer att uppgå till […] miljoner euro år 2014 och […] miljoner euro år 2015, medan dess vinster kommer att uppgå till […] miljoner euro, […] miljoner euro och […] miljoner euro år 2016, 2017 respektive 2018 (82). Den konsoliderade avkastningen på eget kapital kommer att uppgå till […] procent år 2018 (83). Denna lönsamhetsnivå kommer huvudsakligen att drivas på av den grekiska marknaden (med en avkastning på eget kapital på […] procent i slutet av omstruktureringsperioden) medan […] och […] kommer att rapportera en lägre lönsamhet (på […] procent respektive […] procent).

2.4.2 Internationell bankverksamhet

(111) Banken har redan börjat skuldsanera och omstrukturera sitt internationella nätverk. Den har redan sålt dotterföretag i Turkiet (Eurobank Tefken) och Polen (EFG Polen). Det kommersiella gapet, dvs. skillnaden mellan det utestående beloppet för inlåning och det utestående beloppet av lån till ett visst dotterbolag, i det återstående internationella nätverket har minskat från 1,7 miljarder euro år 2010 till 0,8 miljarder euro år 2012, medan driftskostnaderna minskade med 9 procent mellan år 2010 och 2012 (84).

(112) Banken kommer att fortsätta omstrukturera och banta sitt internationella nätverk. Banken har i synnerhet åtagit sig att minska sitt innehav av internationella tillgångar till 8,77 miljarder euro före den 30 juni 2017. Banken har också åtagit sig att ytterligare minska innehavet till 3,5 miljarder euro om HFSF behöver investera mer än 1 miljard euro i den kommande aktiekapitalökningen.

(113) Ett alternativ som undersökts av banken i omstruktureringsplanen för att uppfylla detta mål är att sälja sin verksamhet i […] (85).

(114) Avyttringarna utgör […] procent av bankens utländska tillgångar per den 31 december 2012. De utländska tillgångarna skulle därför uppgå till […] miljarder euro per den 31 december 2018, med ett internationellt nätverk inriktat på […] och […].

(115) I omstruktureringsplanen betonas behovet av att minska de utländska dotterbolagens beroende av de grekiska moderbolagen när det gäller deras finansieringsbehov och att fortsätta skydda bankens kapitalsituation.

(116) I detta syfte planerar banken att genomföra ett omfattande kostnadsminskningsprogram i det internationella nätverket, […]. I […] till exempel kommer […] filialer att läggas ner medan arbetskraften kommer att minska med […] anställda från och med den 31 december 2012 fram till försäljningen av dotterbolaget i […] (86).

(117) Banken kommer att minska sin totala finansiering av utländska dotterbolag från 2 miljarder euro år 2012 till […] år 2018 (87), medan avkastningen på eget kapital kommer att uppgå till […] procent och […] procent år […] och […].

2.4.3 Annan verksamhet än bankverksamhet: försäljning av försäkrings- och fastighetsverksamhet

(118) Banken har minskat sitt ägande i sitt dotterbolag inom fastighetsbranschen (Eurobank Properties) till under 35 procent genom en aktiekapitalökning, vilket har haft en positiv inverkan på bankens kärnprimärkapitalkvot (88). Banken kommer att ha avyttrat dotterbolaget helt och hållet senast den 31 december 2018.

(119) Banken planerar också att sälja företagets försäkringsdotterbolag senast den […].

2.4.4 Anskaffning av privat kapital och bidrag från befintliga aktieägare och innehavare av efterställda fordringar

(120) Banken har lyckats anskaffa kapital på marknaden och därigenom minska sitt behov av statligt stöd.

(121) Antalet aktieägare minskade kraftigt till följd av rekapitaliseringen våren 2013, eftersom HFSF fick 98,56 procent av bankens aktier, vilket innebar att de befintliga aktieägarna endast stod för ett aktieinnehav på 1,44 procent. Därför tog HFSF full kontroll över banken i juni 2013. Ingen utdelning har utbetalats kontant sedan 2008.

(122) I februari 2012 erbjöd banken sig att köpa tillbaka hybridinstrument från privata investerare till ett pris på mellan 40 och 50 procent av det nominella värdet. Återköpspriset fastställdes utifrån instrumentens marknadsvärde och omfattade en premie på maximalt 10 procentenheter, som lades till för att locka investerare att delta i återköpet. Detta erbjudande godtogs för knappt 50 procent av instrumentens totala nominella värde, vilket efter avdrag för transaktionskostnaderna gav banken en vinst på 248 miljoner euro (89).

(123) I maj 2013 offentliggjorde banken andra skuldhanteringsåtgärder. Banken erbjöd borgenärer möjligheten att omvandla sina lägre grupp ett-värdepapper och lägre grupp två-värdepapper, med ett utestående belopp på 662 miljoner euro, till stamaktier till nominellt värde. Konverteringskursen hade fastställts så att den skulle motsvara det anbudspris som HFSF betalade vid rekapitaliseringen våren 2013 (90). Godkännandegraden var 48 procent. Eftersom obligationsinnehavarna av lägre grupp ett- och lägre grupp två-värdepapper omvandlade sina värdepapper till lägre efterställda instrument utan kontant ersättning, uppgick det anskaffade kapitalet till 317 miljoner euro.

(124) Till följd av de båda återköpen minskade beståndet av efterställda och hybrida skulder från 1 045 miljoner euro den 31 december 2011 till 283 miljoner euro den 31 december 2013 (91).

2.5 DE GREKISKA MYNDIGHETERNAS ÅTAGANDEN

(125) Grekland åtog sig att banken och dess närstående bolag skulle genomföra den omstruktureringsplan som inlämnades den 16 april 2014 och gjorde ytterligare åtaganden om genomförandet av omstruktureringsplanen (nedan kallade åtagandena). Åtagandena, som förtecknas i bilagan, sammanfattas i detta avsnitt.

(126) För det första har Grekland åtagit sig att banken ska omstrukturera sin kommersiella verksamhet i Grekland och fastställa ett högsta antal filialer och anställda samt ett krav avseende högsta totala kostnader som ska följas den 31 december 2017 (92).

(127) Grekland har också lovat att banken kommer att minska kostnaderna för inlåning i Grekland och ha en maximal kvot nettoutlåning/nettoinlåning senast den 31 december 2017 (93).

(128) När det gäller bankens utländska dotterbolag har Grekland gjort ett åtagande om att banken inte ska bevilja ytterligare kapitalstöd om inte förutbestämda villkor är uppfyllda. Grekland har också lovat att banken kommer att minska sina internationella tillgångar avsevärt fram till den 30 juni 2018 (94).

(129) Grekland har gjort ett åtagande om att banken kommer att avyttra sin försäkringsverksamhet, sitt dotterbolag inom fastighetsbranschen och ett antal värdepapper samt minska sin riskkapitalportfölj. Dessutom kommer banken inte att köpa värdepapper av bristande kvalitet, med några få undantag (95).

(130) Grekland gjorde ett antal åtaganden avseende företagsstyrningen av banken. Landet åtog sig att begränsa ersättningen till bankens anställda och chefer, för att se till att banken följer grekisk lagstiftning i fråga om företagsstyrning och upprättar en effektiv och adekvat organisationsstruktur (96).

(131) Grekland har också lovat att banken kommer att förbättra sin kreditpolitik för att förhindra varje form av diskriminering under något skede av kreditprocessen och ge garantier för att beslut om beviljande och omstrukturering av lån syftar till att maximera bankens lönsamhet. Vidare har Grekland lovat att banken kommer att förbättra övervakningen av kreditrisker samt omstruktureringen av lån (97).

(132) Ett antal åtaganden rör bankens affärer med anslutna låntagare. Dessa åtaganden syftar till att säkerställa att banken inte avviker från ansvarsfull bankpraxis vid beviljande eller omstrukturering av lån till sina anställda, chefer och aktieägare samt till offentliga enheter, politiska partier och medieföretag (98).

(133) Slutligen har Grekland åtagit sig att införa ytterligare begränsningar för banken, såsom ett kupong- och utdelningsförbud, ett förvärvsförbud och ett reklamförbud (99).

(134) Åtagandena kommer att övervakas fram till den 31 december 2018 av en övervakningsförvaltare.

(135) När det gäller bankens nuvarande kapitalökning har Grekland, eftersom HFSF spärrar kapitalökningen, gjort ett separat åtagande om att genomföra de åtgärder som föreskrivs i artikel 6a i HFSF:s lag av den 30 mars 2014 i dess ändrade lydelse, en bestämmelse som syftar till att fördela det återstående beloppet av ett kreditinstituts kapitalunderskott till innehavarna av kapitalinstrument och andra efterställda skulder, när så är nödvändigt, innan HFSF ger ett eventuellt kapitaltillskott.

3. BESKRIVNING AV ORSAKERNA TILL ATT FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDEN INLEDDES

3.1 ORSAKERNA TILL INLEDANDET AV DET FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDET I FRÅGA OM DEN FÖRSTA TILLFÄLLIGA REKAPITALISERINGEN

(136) Den 27 juli 2012 inledde kommissionen ett formellt granskningsförfarande för att kontrollera att villkoren i 2008 års bankmeddelande (100) uppfyllts när det gäller lämpligheten, nödvändigheten och proportionaliteten i fråga om den första tillfälliga rekapitalisering som HFSF gjort till förmån för banken (åtgärd B1).

(137) När det gäller åtgärdens lämplighet uttryckte kommissionen tvivel om huruvida banken hade vidtagit alla möjliga åtgärder för att undvika ett framtida stödbehov, eftersom stödet gavs efter föregående rekapitalisering och likviditetsstöd och med tanke på den utdragna undsättningsperioden (101). Dessutom var kommissionen inte på det klara med vem som skulle kontrollera banken när den första tillfälliga rekapitaliseringen ersatts med en ständig rekapitalisering (102), eftersom banken kunde komma att kontrolleras av antingen staten eller privata minoritetsägare. I båda fallen angav kommissionen att den ville se till att kvaliteten på bankens förvaltning och särskilt dess låneförfarande inte försämras.

(138) När det gäller nödvändigheten av den första tillfälliga rekapitaliseringen ifrågasatte kommissionen i skäl 66 i förfarandebeslutet avseende Eurobank om alla möjliga åtgärder hade vidtagits för att banken inte skulle behöva stöd igen i framtiden. Eftersom den tillfälliga rekapitaliseringens varaktighet var oviss kunde kommissionen därtill inte avgöra om den var tillräcklig och förenlig med principerna om ersättning och ansvarsdelning enligt reglerna om statligt stöd. Eftersom villkoren för att omvandla den första tillfälliga rekapitaliseringen till en permanent rekapitalisering inte var kända när Eurobank antog beslutet om att inleda förfarandet, kunde kommissionen dessutom inte göra någon bedömning av dessa.

(139) När det gäller stödets proportionalitet uttryckte kommissionen tvivel om huruvida skyddsåtgärderna (reklamförbudet, kupong- och utdelningsförbudet, köpoptionsförbudet och återköpsförbudet enligt skäl 71 i förfarandebeslutet avseende Eurobank) var tillräckliga i förhållande till den första tillfälliga rekapitaliseringen. I skäl 72 i nämnda beslut angav kommissionen vidare att snedvridningar av konkurrensen kunde orsakas av bristande regler som hindrar HFSF från att samordna de fyra största grekiska bankerna (dvs. banken, Alpha Bank, NBG och Piraeus) och att det saknas lämpliga skyddsåtgärder för att de inte ska utbyta kommersiellt känslig information. Kommissionen föreslog därför att en övervakningsförvaltare skulle utses som skulle vara fysiskt närvarande i banken.

3.2 ORSAKERNA TILL INLEDANDET AV DET FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDET I FRÅGA OM NEA PROTON BANK

(140) Den 26 juli 2012 inledde kommissionen det formella granskningsförfarandet för att kontrollera huruvida den intervention på 1 122 miljoner euro som gjorts genom HDIGF:s avvecklingplan (åtgärd NP1) samt HFSF:s kapitaltillskott på 250 miljoner euro och övriga kapitaltillskott på upp till totalt 300 miljoner euro (åtgärd NP2) till förmån för Nea Proton Bank, uppfyllde de allmänna förenlighetskraven och kraven i 2008 års bankmeddelande, rekapitaliseringsmeddelandet (103) och omstruktureringsmeddelandet (104) (återställande av långsiktig lönsamhet, ansvarsfördelning och begränsning av stödet till minsta möjliga samt begränsning av snedvridning av konkurrensen).

(141) När det gäller åtgärdernas lämplighet, angav kommissionen att åtgärderna var lämpliga som undsättningsstöd.

(142) Beträffande åtgärdernas nödvändighet konstaterade kommissionen att interventionen i HDIGF:s avvecklingsplan var nödvändig till både storlek och form, medan HFSF:s kapitaltillskott bara var nödvändiga till formen. När det gäller storleken på HFSF:s kapitaltillskott, uttryckte kommissionen dock tvivel i skäl 59 i förfarandebeslutet avseende Nea Proton om huruvida Nea Proton Bank skulle kunna återställa sin långsiktiga lönsamhet på egen hand och om en fristående omstrukturering var det billigaste alternativet. I skälen 60 och 61 i förfarandebeslutet avseende Nea Proton fastställde kommissionen vidare att Nea Proton Banks oförmåga att i tillräcklig grad ersätta HFSF:s rekapitalisering gav upphov till tvivel om huruvida banken i grund och botten var bärkraftig och att det därför skapades ett behov av en genomgripande omstrukturering.

(143) När det gäller åtgärdernas proportionalitet, ansåg kommissionen att åtgärderna var proportionerliga som undsättningsstöd.

(144) När det gäller återställandet av den långsiktiga lönsamheten i Nea Proton Bank, uttryckte kommissionen tvivel i skäl 65 i förfarandebeslutet avseende Nea Proton om huruvida banken skulle kunna bli lönsam på egen hand.

(145) Kommissionen betvivlade att den föreslagna omstruktureringen var tillräcklig i förhållande till omfattningen av den omstrukturering som krävdes eftersom det inte fanns tillräcklig ersättning.

3.3 ORSAKERNA TILL INLEDANDET AV DET FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDET I FRÅGA OM NEW TT BANK

(146) Den 6 maj 2013 inledde kommissionen det formella granskningsförfarandet för att kontrollera om finansieringen på 4,1 miljarder euro av finansieringsgapet till de verksamheter som överförts från TT Bank till New TT Bank (åtgärd NTT1), kapitaltillskottet på 500 miljoner euro från HFSF till New TT Bank (åtgärd NTT2), kapitaltillskottet på 224,96 miljoner euro i form av preferensaktier enligt de grekiska bankernas stödsystem till TT Bank (åtgärd TT) och interventionen på 0,68 miljarder euro genom HDIGF:s avvecklingsplan för T Banks tillgångar som överförts till TT Bank (åtgärd T) uppfyllde de allmänna förenlighetskriterierna och kraven i 2008 års bankmeddelande, rekapitaliseringsmeddelandet och omstruktureringsmeddelandet (återställande av långsiktig lönsamhet, ansvarsfördelning och begränsning av stödet till minsta möjliga samt begränsning av snedvridningarna av konkurrensen).

(147) Kommissionen ansåg att både åtgärd NTT2 och NTT1 var lämpliga och nödvändiga till formen som undsättningsstöd. När det gäller nödvändigheten av åtgärd NTT2 storleksmässigt sett, tvivlade kommissionen på New TT Banks långsiktiga lönsamhet på egen hand och på att en fristående omstrukturering var det enda och billigaste alternativet (105). När det gäller ersättningen för de båda åtgärderna angav kommissionen att åtgärdandet av likviditetsgapet var en definitiv kostnad utan kvittning mot framtida intäkter som skapade ett behov av en genomgripande omstrukturering (106).

(148) När det gäller de båda åtgärdernas proportionalitet, ansåg kommissionen att åtgärderna NTT2 och NTT1 var proportionerliga som undsättningsstöd på kort sikt. I skäl 79 i förfarandebeslutet avseende New TT begärde dock kommissionen att åtgärder snabbt skulle vidtas för att begränsa negativa spridningseffekter.

(149) När det gäller förenligheten av åtgärd T, godkände kommissionen denna tillfälligt som undsättningsstöd den 16 maj 2012 i sitt beslut om resolution av T Bank (nedan kallat beslutet om T Bank) (107) men kunde inte ge ett slutgiltigt godkännande av stödet för T Banks verksamhet som överförts till TT Bank. I förfarandebeslutet avseende New TT (108) förlängde kommissionen godkännandet av åtgärden som undsättningsstöd fram till att den fattat ett slutgiltigt beslut om en uppdaterad version av omstruktureringsplanen för TT Bank.

(150) När det gäller åtgärdernas förenlighet med omstruktureringsmeddelandet, tvivlade kommissionen på att New TT Bank skulle återställa sin långsiktiga lönsamhet på egen hand. Denna skepsis grundades på ett begränsat antal av de åtgärder som New TT Bank föreslogs vidta för att generera vinster i framtiden, osäkerheten kring de frivilliga utrangeringssystemen när det gäller timingen och de anställdas godkännandegrad, avsaknaden av ytterligare åtgärder för att minska personalkostnaderna, bristen på åtgärder för att rationalisera nätet av filialer efter förvärvet av T Bank och underlåtenheten att utnyttja potentiella synergieffekter (109).

(151) I skälen 90 och 91 i förfarandebeslutet avseende New TT, uttryckte kommissionen tvivel om huruvida de kraftigt minskade räntemarginalerna på existerande inlåning och de ökade lånemarginalerna på nya lån skulle kunna genomföras utan att New TT Bank förlorar en betydande mängd kunder och utan att behöva göra riskfylld utlåning. Dessutom tvivlade kommissionen på att New TT Bank skulle fördubbla sina företagslån som planerat och att man skulle uppnå den omfattande tillväxt i nettoränteintäkter som planerat, med tanke på bristen på sakkunskap.

(152) I skäl 95 i förfarandebeslutet avseende New TT, ansåg kommissionen därför att återintegreringen av TT Bank i ett större och lönsamt finansiellt företag skulle öka lönsamhetsutsikterna för New TT Bank, eftersom det skulle möjliggöra kostnadsrationalisering, nya priser på inlåning och nya lån samt ett större produktutbud.

(153) Eftersom New TT Bank hade övertagit den tidigare ekonomiska verksamheten vid TT Bank, och även vid T Bank, inledde kommissionen ett formellt granskningsförfarande om huruvida åtgärderna T och TT var en långsiktig lösning på lönsamheten i New TT Bank och uppmanade berörda parter att inkomma med synpunkter.

(154) När det gäller ansvarsfördelningen, ansåg kommissionen att en fristående omstrukturering ökade omstruktureringskostnaderna, och därför betvivlade kommissionen att det statliga stödet var begränsat till vad som var absolut nödvändigt. Kommissionen noterade dessutom att avsaknaden av ersättning skapade ett behov av djupgående omstrukturering, i fråga om såväl lönsamhetsåtgärder som åtgärder för att begränsa snedvridningen av konkurrensen, trots att det fanns en tillräcklig ansvarsfördelning mellan aktieägare och innehavare av efterställda fordringar, vilken troligen var största möjliga. Kommissionen påpekade även att det faktum att förlusterna till stor del berodde på en skuldnedskrivning till förmån för staten motiverade en lägre ersättning (110).

(155) När det gäller snedvridningen av konkurrensen noterade kommissionen att det enorma stödbeloppet till TT Bank och verksamheter som överförts från T Bank samt avsaknaden av ersättning krävde en djupgående omstrukturering och minskad marknadsnärvaro från New TT Banks sida. Även om förlusterna främst berodde på innehavet av grekiska statsobligationer, konstaterade kommissionen dessutom att TT Bank hade innehaft fler grekiska statsobligationer än andra grekiska banker i förhållande till sin storlek och att detta var ett tecken på olämpligt risktagande (111). Avslutningsvis konstaterade kommissionen att även om New TT Bank skulle ha i stort sett samma marknadsnärvaro som TT Bank, skulle snedvridningen av konkurrensen bli begränsad med tanke på New TT Banks relativt sett begränsade storlek och avsaknaden av utländsk verksamhet. Kommissionen var dock tveksam till om tillräckliga åtgärder hade vidtagits för att begränsa snedvridningen av konkurrensen och ansåg att ett förbud mot prisledarskap och andra beteendemässiga åtgärder kunde vara nödvändiga (112).

4. SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER PÅ DET FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDET I FRÅGA OM DEN FÖRSTA TILLFÄLLIGA REKAPITALISERINGEN

SYNPUNKTER FRÅN EN GREKISK BANK

(156) Den 3 januari 2013 mottog kommissionen synpunkter från en grekisk bank på förfarandebeslutet avseende Eurobank. Den grekiska banken påpekade att HFSF:s rekapitalisering av grekiska banker i princip var ett välkommet steg mot ett sundare och mer bärkraftigt banksystem och framförde inga invändningar mot rekapitaliseringen av Eurobank.

(157) Samtidigt som den grekiska banken uttryckte sitt fulla stöd för principen om rekapitalisering av grekiska banker genom HFSF, förväntade den sig att HFSF:s rekapitalisering skulle vara öppen på lika villkor för alla banker som bedriver verksamhet i Grekland, för att minimera snedvridningen av konkurrensen och undvika diskriminering.

5. SYNPUNKTER FRÅN GREKLAND PÅ DE FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDENA

5.1 SYNPUNKTER FRÅN GREKLAND PÅ DET FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDET I FRÅGA OM DEN FÖRSTA TILLFÄLLIGA REKAPITALISERINGEN

(158) Den 5 september 2012 lämnade Grekland synpunkter från Greklands centralbank och HFSF om förfarandebeslutet avseende Eurobank.

5.1.1 Synpunkter från Greklands centralbank

(159) När det gäller lämpligheten av den första tillfälliga rekapitaliseringen, konstaterade Greklands centralbank att det kapitalbelopp på 18 miljarder euro som HFSF använde för att rekapitalisera de fyra största grekiska bankerna i maj 2012 var mindre än det slutgiltiga belopp som behövdes för att dessa banker gradvis skulle uppnå och bibehålla en kärnprimärkapitalkvot på 10 procent före juni 2012 och en kärnprimärkapitalkvot på 7 procent under ett treårigt scenario med negativ stress. Den noterade också att den första rekapitaliseringen var tillfällig, eftersom rekapitaliseringsprocessen skulle leda till ett ökat aktiekapital vid dessa fyra banker.

(160) Greklands centralbank konstaterade även att rekapitaliseringen av de största grekiska bankerna utgör en del av en mer långsiktig omstrukturering av den grekiska banksektorn. Den konstaterade att om en bank förblir i privat ägo kommer ledningen med största sannolikhet att förbli densamma, men om en bank blir statsägd (dvs. ägs av HFSF) får HFSF utse en ny ledning som under alla omständigheter kommer att bedömas av Greklands centralbank. Greklands centralbank noterade att den kontinuerligt bedömer företagsstyrningsramen, ledningens lämplighet och riskprofilen för varje bank för att se till att det inte tas överdrivna risker. Den påpekade även att HFSF redan har utsett företrädare i styrelserna vid de rekapitaliserade bankerna.

(161) Beträffande nödvändigheten av den första tillfälliga rekapitaliseringen konstaterade Greklands centralbank att bankens rekapitalisering var begränsad för att man skulle kunna se till att de då gällande lägsta kapitalkraven (på 8 procent) var uppfyllda. Den angav även att den utdragna tiden före rekapitaliseringarna berodde på den kraftiga försämringen av den operativa miljön i Grekland och effekterna av PSI-programmet, komplexiteten i uppgiften i stort och behovet av att maximera privata investerares medverkan till ett ökat aktiekapitaltillskott.

(162) När det gäller proportionaliteten av den första tillfälliga rekapitaliseringen påpekade Greklands centralbank att man säkerställer ett fullständigt genomförande av den omstruktureringsplan som ska överlämnas till kommissionen genom att upphäva HSFS:s rösträtt, bl.a. om omstruktureringsplanen faktiskt överträds. Greklands centralbank påpekade även att bankens svårigheter inte beror på vare sig en underskattning av riskerna av bankens ledning eller kommersiellt aggressiva åtgärder.

5.1.2 Synpunkter från HFSF

(163) När det gäller lämpligheten av den första tillfälliga rekapitaliseringen angav HFSF, i fråga om eventuell statlig inblandning om staten ger betydande statligt stöd genom HFSF och om HFSF har full rösträtt, att de banker som HFSF finansierar inte betraktas som offentliga enheter eller enheter som står under statlig kontroll och att de inte kontrolleras av staten efter att de har rekapitaliserats permanent av HFSF. HFSF påpekade att det rör sig om ett helt oberoende privaträttsligt rättssubjekt med rätt att fatta självständiga beslut. Det är inte underkastat statlig kontroll, i enlighet med artikel 16C punkt 2 i HFSF:s lag, enligt vilken kreditinstitut som HFSF har gett kapitalstöd till inte ingår i den offentliga sektorn. HFSF hänvisade också till sin ledningsstruktur.

(164) När det gäller HFSF:s inblandning i ledandet av banken konstaterade HFSF att den skulle respektera bankens självständighet och inte hindra dess dagliga ledning eftersom den endast skulle fylla den funktion som fastställts i HFSF:s lag. HFSF angav att det inte skulle finnas något inflytande eller någon samordning från statens sida och att bankens beslut i fråga om utlåningsprocessen (däribland om säkerheter, prissättning och låntagares solvens) skulle fattas utifrån kommersiella kriterier.

(165) HFSF påpekade att det fastställs lämpliga skyddsåtgärder i HFSF:s lag och det avtal som ingås före tecknandet för att hindra privata aktieägare från att ta överdrivna risker. Med detta avsågs i) utnämnandet av företrädare för HFSF som oberoende, icke verkställande ledamöter i bankens styrelse och deras deltagande i diverse kommittéer, ii) en företagsbesiktning av banken från HFSF:s sida och iii) begränsade röster efter en slutgiltig rekapitalisering tills banken uppfyller villkoren i omstruktureringsplanen.

(166) Beträffande nödvändigheten av den första tillfälliga rekapitaliseringen och särskilt nivån på ersättningen för stödet, uppgav HFSF att ersättning hade avtalats med företrädare för kommissionen, Europeiska centralbanken (ECB) och Internationella valutafonden (IMF). När det gäller den överenskomna nivån tog man hänsyn till att den första tillfälliga rekapitaliseringen skulle omvandlas till en permanent rekapitalisering före den 30 september 2012, en tidsgräns som fastställdes i mars 2012 i memorandumet mellan kommissionen, ECB och IMF samt Grekland.

(167) När det gäller proportionaliteten i den första tillfälliga rekapitaliseringen, konstaterade HFSF att de vidtagna åtgärderna, t.ex. de som anges i skäl 165 i detta beslut, utgör tillräckliga skyddsåtgärder med tanke på de enorma stödbelopp som mottagits och den utdragna undsättningsperioden. HFSF uppgav vidare att lämpliga åtgärder har vidtagits för att se till att banker i vilka HFSF är delaktig inte utbyter kommersiellt känslig information sinsemellan. Sådana åtgärder inbegriper utnämnandet av olika företrädare från HFSF till dessa banker, uppdrag som ges till dessa företrädare särskilt för att skydda sig mot att information utbyts mellan olika företrädare och tydliga interna instruktioner till dessa tjänstemän om att inte överföra kommersiellt känslig information från bankerna. Dessutom angav HFSF att den inte utövar sina rättigheter i förhållande till banker på ett sätt som kan förhindra, begränsa, snedvrida eller avsevärt minska eller hindra en effektiv konkurrens. Slutligen påpekade HFSF att styrelseledamöterna och de anställda omfattas av stränga sekretessregler och förvaltaruppdrag samt bestämmelser om tystnadsplikt med avseende på verksamheten.

5.2 SYNPUNKTER FRÅN GREKLAND PÅ DET FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDET I FRÅGA OM NEA PROTON BANK

(168) Den 5 september 2012 framförde Grekland synpunkter från Greklands centralbank och HFSF på förfarandebeslutet avseende Nea Proton.

5.2.1 Synpunkter från Greklands centralbank

(169) Greklands centralbank konstaterade att Nea Proton Bank, i egenskap av ett kreditinstitut som ägs av HFSF, inte kunde tillhandahålla en mer långsiktig verksamhetsplan på egen hand. Dessutom noterade Greklands centralbank att den noggrant följer genomförandet av den verksamhetsplan som HFSF utarbetat för Nea Proton Bank och som överlämnats till kommissionen för att säkerställa att Nea Proton Bank skulle kunna säljas inom den tid som föreskrivs i lag.

(170) När det gäller den ökade lönsamheten påpekade Greklands centralbank att den största delen av ökningen förväntades ske under 2013 (när nettoränteintäkterna förväntades öka till 55,3 miljoner euro jämfört med 22,7 miljoner euro år 2012), att den huvudsakligen skulle bero på minskningen av de totala räntekostnaderna och att den skulle vara följden av två faktorer: en förlängning av tidsbunden inlåning som tidigare gett hög avkastning till bättre villkor och en minskning med 30 procent av det totala utestående beloppet för inlåning under det första halvåret 2012. Dessutom underströk Greklands centralbank att nettoränteintäkterna från 2013 skulle utvecklas på ett smidigt sätt och inte ge upphov till några tvivel om Nea Proton Banks förmåga att nå målet.

5.2.2 Synpunkter från HFSF

(171) När det gäller nödvändigheten av åtgärderna till förmån för Nea Proton Bank, konstaterade HFSF att Greklands centralbank är den myndighet som ska besluta om en eventuell resolutionsåtgärd och att HFSF tillfört det minimikapital som krävs för regleringsändamål.

(172) När det gäller återställandet av den långsiktiga lönsamheten hos Nea Proton Bank, hänvisade HFSF till resolutionsramen enligt vilken HFSF tvingades sälja Nea Proton Bank inom en tvåårsperiod och höll med kommissionen om att Nea Proton Bank skulle kunna ingå i en större och lönsam enhet. Även om omstruktureringsplanen för Nea Proton Bank baserades på en ”fristående” modell, förklarade HFSF att syftet var att underlätta försäljningen av banken genom att göra den mer attraktiv för investerare och förbättra dess finansiella resultat. HFSF påpekade att kapitaltillskotten innebar att Nea Proton Bank kunde respektera en minsta kapitaltäckningsgrad men också förbättra sin finansiella situation och attraktionskraft för en eventuell framtida sammanslagning med andra mindre banker. HFSF noterade också att det extra kapitaltillskottet hade behövts för att täcka kreditförluster i samband med PSI-programmet och de ökade reserveringarna för lån.

(173) HFSF påpekade att Nea Proton Bank hade förbättrat sin finansieringskostnad och inlåningslojalitet. Nea Proton Banks beroende av Eurosystemet minskade under 2012 och dess likviditetsställning hade förbättrats. Det extra kapitaltillskottet hade bidragit till att sänka räntorna på inlåning och förbättra räntemarginalerna. Nea Proton Bank hade redan ändrat priserna på delar av sin låneportfölj, med hjälp av riskbaserad prissättning med räntesatser som var klart högre än finansieringskostnaderna. Dessutom skulle den planerade tillväxten i nettoränteintäkterna ske med en försiktig expansion på företagsmarknaden och genom en förbättrad portföljkvalitet.

(174) HFSF konstaterade att Nea Proton Bank hade minskat sina verksamhetskostnader avsevärt 2012, att dess två dotterbolag skulle upphöra med sin verksamhet, att dess deltagande i försäkringsmäklarbranschen hade minskat kraftigt och att den skulle lägga ner sin verksamhet inom fastighetsbranschen.

(175) Avslutningsvis noterade HFSF att snedvridningen av konkurrensen skulle vara begränsad med tanke på den obetydliga andelen av Nea Proton Banks totala banktillgångar i Grekland och det faktum att ingen aggressiv inlåning övervägdes.

5.3 SYNPUNKTER FRÅN GREKLAND PÅ DET FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDET I FRÅGA OM NEW TT BANK

(176) Den 19 juli 2013 framförde finansministeriet synpunkter på förfarandebeslutet avseende New TT.

(177) När det gäller nödvändigheten av åtgärd NTT1 tillade finansministeriet att det exakta värdet av de tillgångar och skulder som överförts till New TT Bank hade fastställts på grundval av de externa revisorernas rapport i enlighet med artikel 63E punkt 6 i lag 3601/2007.

(178) När det gäller nödvändigheten av åtgärd NTT2 angav finansministeriet att det i det andra anpassningsprogrammet för Grekland (Second Review – May 2013) ställdes krav på att New TT Bank skulle säljas till tredje part före den 15 juli 2013.

(179) Beträffande ersättningen för åtgärderna NTT1 och NTT2, konstaterade finansministeriet att HFSF, som skulle åtgärda likviditetsgapet i HDIGF:s ställe före den 31 december 2013, erhåller en förmånsrätt framför andra oprioriterade fordringsägare i händelse av likvidation av återstående tillgångar i TT Bank och att endast krav från anställda på att få tillbaka 50 procent av sin ersättning prioriteras framför HFSF:s fordringar. Därför konstaterade finansministeriet att likvidationen av dessa tillgångar främst kommer att gynna HFSF och därigenom kommer att minska kostnaderna för staten.

(180) När det gäller återställandet av den långsiktiga lönsamheten för New TT Bank, konstaterade finansministeriet att New TT Bank, i egenskap av ett mellanliggande kreditinstitut, måste säljas inom två år från inrättandet, i enlighet med artikel 63E i lag 3601/2007. Försäljningen av New TT Bank skulle, i enlighet med memorandumet från maj 2013, ha slutförts senast den 15 juli 2013 för att säkerställa den långsiktiga lönsamheten i verksamheten.

6. BEDÖMNING AV STÖDET SOM HÄNFÖR SIG TILL FÖRVÄRVADE FÖRETAG

6.1 BEDÖMNING AV STÖDET SOM HÄNFÖR SIG TILL NEA PROTON BANK

6.1.1 Förekomst av statligt stöd och stödbelopp

(181) Kommissionen måste fastställa förekomsten av statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget. Enligt denna bestämmelse innebär statligt stöd sådant stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, oavsett slag, och som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.

6.1.1.1 Förekomst av stöd i de åtgärder som beviljats enligt stödsystemet för de grekiska bankerna (åtgärderna Pr1, Pr2 och Pr3)

(182) Kapitaltillskottet på 80 miljoner euro från den grekiska staten till Proton Bank i maj 2009 (åtgärd Pr1), de grekiska statspapper på 78 miljoner euro som Proton Bank erhöll i april 2009 (åtgärd Pr2) och de statliga garantier som lämnades till Proton Bank för utfärdande av obligationer till ett nominellt värde av 149,4 miljoner euro i juli 2010 (åtgärd Pr3) beviljades inom ramen för stödsystemet för de grekiska bankerna (113). I beslutet om godkännande av nämnda system slog kommissionen fast att de åtgärder som beviljas inom ramen för systemet skulle utgöra statligt stöd.

(183) Såsom anges i skäl 38 i förfarandebeslutet avseende Nea Proton, ombesörjer Nea Proton Bank den ekonomiska verksamhet som bedrivits av Proton Bank. Åtgärderna Pr1, Pr2 och Pr3 har gynnat Nea Proton Bank, eftersom de har bidragit till stabilisering och bibehållande av den ekonomiska verksamhet som överförts till denna och som i annat fall inte skulle finnas längre. Kommissionen anser därför att åtgärderna har gynnat den ekonomiska verksamhet som överförts till Nea Proton Bank.

6.1.1.2 Förekomst av stöd i åtgärdandet av likviditetsgapet i Nea Proton Bank (åtgärd NP1)

(184) Redan i skälen 31–37 i förfarandebeslutet avseende Nea Proton slår kommissionen fast att åtgärd NP1, interventionen genom HDIGF:s och HFSF:s avvecklingsplan, för att åtgärda likviditetsgapet, utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget. I skäl 38 i samma beslut betraktar kommissionen Nea Proton Bank som den ekonomiska förmånstagaren av denna åtgärd eftersom Nea Proton Bank ombesörjer den ekonomiska verksamhet som bedrivits av Proton Bank och som fortfarande finns tack vare det erhållna stödet.

6.1.1.3 Förekomst av stöd i det ursprungliga aktiekapitaltillskottet från HFSF och ytterligare aktiekapitaltillskott från denna fond år 2012 (åtgärd NP2)

(185) Redan i skälen 41–43 i förfarandebeslutet avseende Nea Proton slår kommissionen fast att HFSF:s kapitaltillskott på 250 miljoner euro och det ytterligare kapitaltillskott som planerades när beslutet fattades, vilka uppgår till sammanlagt 300 miljoner euro, utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget. Såsom anges i skäl 93 i detta beslut bidrog HFSF till slut med ytterligare 265 miljoner euro år 2012, av ett eventuellt kompletterande kapital på 300 miljoner euro, vilket innebär att det totala rekapitaliseringsstödet år 2011 och 2012 utgjorde 515 miljoner euro (åtgärd NP2).

6.1.1.4 Förekomst av stöd i form av kapitaltillskott från HFSF till Nea Proton Bank före avyttringen till banken (NP3)

(186) Kommissionen anser att kapitaltillskottet från HFSF till Nea Proton Bank före avyttringen till banken, vilket uppgick till 395 miljoner euro, utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget.

(187) Kapitaltillskottet gavs av HFSF, en enhet som har inrättats och finansieras av Grekland för att stödja bankerna, med hjälp av statliga medel. Dessutom är åtgärden av selektiv karaktär eftersom kapitaltillskottet enbart gynnar Nea Proton Bank.

(188) Vidare innebär interventionen en klar fördel för Nea Proton Bank, eftersom banken på så sätt kan fortsätta bedriva sin bankverksamhet. Utan kapitaltillskottet skulle Nea Proton Bank, som hade ett mycket negativt kapital, ha gått i konkurs. Under sådana omständigheter skulle det ha varit omöjligt att sälja Nea Proton Bank och införliva denna i en större enhet. Vidare är kapitaltillskottet inte förenligt med den marknadsekonomiska investerarprincipen. Tvärtom gjorde rekapitaliseringen på 395 miljoner euro det möjligt att sälja Nea Proton Bank för 1 euro. En privat investerare skulle ha valt att inte gå vidare med rekapitaliseringen och låta Nea Proton Bank gå i konkurs och på så sätt spara 395 miljoner euro.

(189) Nea Proton Bank konkurrerar med andra banker, även dotterbolag till utländska banker, som är verksamma i Grekland eller kan vara intresserade av att komma in på den grekiska marknaden. Kapitaltillskottet påverkar därför handeln mellan medlemsstaterna och kan snedvrida konkurrensen.

(190) Kommissionen drar därför slutsatsen att kapitaltillskottet på 395 miljoner euro till Nea Proton Bank utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget.

Stödmottagaren av åtgärd NP3

(191) Såsom redan förklarats i skäl 188 betraktar kommissionen Nea Proton Bank som mottagare av kapitaltillskottet på 395 miljoner euro till Nea Proton Bank, eftersom stödet har möjliggjort fortsatt ekonomisk verksamhet vid banken.

(192) När det gäller frågan om huruvida försäljningen av Nea Proton Bank medför statligt stöd till banken, måste kommissionen bedöma om vissa krav är uppfyllda i linje med punkt 49 i 2008 års bankmeddelande. Den måste särskilt undersöka i) om försäljningen skedde på ett öppet och icke-diskriminerande sätt, ii) om försäljningen skedde på marknadsvillkor och iii) om finansinstitutet eller staten maximerat försäljningspriset av berörda tillgångar och skulder.

(193) Banken förvärvade aktierna i Nea Proton Bank, eftersom den lämnade in det enda giltiga anbudet inom ramen för ett icke-diskriminerande anbudsförfarande som var öppet för andra banker och finansinstitut. HFSF:s finansiella rådgivare kontaktade ett stort antal banker, finansinstitut och investerare, och endast fyra visade intresse av att köpa Nea Proton Bank, varav endast två, dvs. banken och en hedgefond (114), inlämnade slutliga anbud. Bankens anbud var det enda som motsvarade HFSF:s följebrev (process letter).

(194) Eftersom den finansiella rådgivaren kontaktade ett stort antal banker och på förhand hade fastställt de krav och den tidsfrist som anbudet skulle respektera för att vara giltigt, anser kommissionen att anbudsförfarandet var öppet och icke-diskriminerande. Kommissionen drar därför slutsatsen att upphandlingsförfarandet gör det möjligt att utesluta förekomsten av stöd till köparen.

(195) Banken betalade ersättningen på en euro och HFSF åtog sig att rekapitalisera Nea Proton Bank före avyttringen. Det negativa försäljningspriset (med tanke på att Nea Proton Bank rekapitaliserades strax före försäljningen) utesluter inte att försäljningspriset motsvarar företagets marknadsvärde (115) eftersom Nea Proton Banks egna kapital var klart negativt och att företaget förväntades notera ytterligare förluster. Kommissionen har ingen anledning att tro att anbudet och det pris som betalats inte återspeglade marknadspriset på företaget. I linje med punkt 49 i 2008 års bankmeddelande, punkt 20 i omstruktureringsmeddelandet och sin egen beslutspraxis (116), drar kommissionen därför slutsatsen att försäljningspriset motsvarade marknadspriset och att stödet till banken kan uteslutas.

6.1.1.5 Slutsats om förekomsten av och det totala beloppet mottaget stöd

(196) På grundval av skälen 182–190 anser kommissionen att åtgärderna Pr1, Pr2 och Pr3, NP1, NP2 och NP3 uppfyller villkoren i artikel 107.1 i fördraget och utgör statligt stöd. När det gäller åtgärderna Pr1, Pr2 och Pr3 drar kommissionen slutsatsen att eftersom de har bidragit till att verksamheten vid Proton Bank, som sedan överfördes till Nea Proton Bank, har kunnat fortsätta bedrivas kan de också anses gynna Nea Proton Bank som nu ombesörjer nämnda verksamhet. Såsom anges redan i skäl 184 är mottagaren av åtgärd NP1 Nea Proton Bank, som ombesörjer Proton Banks överförda verksamhet. Dessutom är Nea Proton Bank också mottagare av åtgärderna NP2 och NP3.

(197) Kommissionen drar därför slutsatsen att Nea Proton Banks verksamhet har mottagit statligt stöd i form av ett kapitaltillskott på 2 111,6 miljoner euro (åtgärderna Pr1, NP1, NP2 och NP3) vid sidan av statliga garantier på 149,4 miljoner euro (åtgärd Pr3) och grekiska statspapper på 78 miljoner euro (åtgärd Pr2), vilket sammanfattas i tabell 9. Tabell 9 Översikt över det totala stödet till Proton Bank och Nea Proton Bank Stödmottagare Åtgärd Stödtyp Stödbelopp (i miljoner euro) Proton Banks verksamhet Pr1 Rekapitalisering 80 Nea Proton Banks verksamhet NP1 Finansiering av likviditetsgapet från PB till NPB 1 121,6 NP2 Rekapitalisering 515 NP3 Rekapitalisering 395 Totalt beviljat kapitalstöd 2 111,6 Stödmottagare Åtgärd Stödtyp Proton Banks verksamhet Pr2 Obligationslån 78 Pr3 Garanti 149,4 Totalt beviljat likviditetsstöd 227,4

6.1.2 Rättslig grund för bedömningen av stödets förenlighet

(198) Enligt artikel 107.3 b i fördraget har kommissionen befogenhet att besluta att stödet är förenligt med den inre marknaden om syftet med stödet är att ”avhjälpa en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi”.

(199) Kommissionen är medveten om att den globala finanskrisen kan innebära stora störningar i en medlemsstats ekonomi och att åtgärder för att stödja bankerna kan avhjälpa en sådan störning. Detta har bekräftats i 2008 års bankmeddelande, rekapitaliseringsmeddelandet och omstruktureringsmeddelandet. Med hänsyn till det återigen spända läget på finansmarknaderna anser kommissionen att villkoren för att kunna godkänna stöd baserat på artikel 107.3 b i fördraget fortfarande är uppfyllda. Kommissionen bekräftade denna uppfattning genom att anta 2011 års förlängningsmeddelande (117) och 2013 års bankmeddelande (118).

(200) Vad gäller den grekiska ekonomin har kommissionen, i sina beslut om godkännande och förlängning av stödsystemet för de grekiska bankerna liksom godkännanden av statliga stödåtgärder som Grekland beviljat enskilda banker (119), erkänt att det finns en risk för allvarlig störning i den grekiska ekonomin och att statligt stöd till bankerna är lämpligt för att avhjälpa dessa störningar. Den rättsliga grunden för bedömningen av stödåtgärder bör därför vara artikel 107.3 b i fördraget.

(201) För att ett stöd ska vara förenligt, enligt artikel 107.3 b i fördraget, måste det uppfylla de allmänna förenlighetskriterierna: a) Lämplighet: Stödet måste vara välriktat för att effektivt kunna uppnå syftet att avhjälpa en allvarlig störning i ekonomin. Så skulle inte vara fallet om åtgärden inte är lämplig för att avhjälpa störningen. b) Nödvändighet: Stödåtgärden måste vara nödvändig för att uppnå målet, såväl när det gäller stödbeloppet som när det gäller åtgärdens utformning. Stödet måste därför begränsas till vad som är absolut nödvändigt för att nå målet och ges i en form som är mest lämpad för att avhjälpa störningen. c) Proportionalitet: De gynnsamma effekterna av åtgärden måste stå i lämplig proportion till snedvridningen av konkurrensen så att snedvridningen begränsas till vad som är absolut nödvändigt för att uppnå syftet med åtgärden.

(202) Under finanskrisen har kommissionen utvecklat kriterier för olika typer av stödåtgärder. Principer för bedömning av stödåtgärder fastställdes i 2008 års bankmeddelande.

(203) Rekapitaliseringsmeddelandet (120) innehåller ytterligare vägledning om storleken på den ersättning som krävs för statliga kapitaltillskott.

(204) Avslutningsvis har kommissionen förklarat i omstruktureringsmeddelandet (121) hur den kommer att bedöma omstruktureringsplaner. I sin bedömning av omstruktureringsplanen för banken enligt omstruktureringsmeddelandet kommer kommissionen att beakta alla de åtgärder som anges i tabell 7.

6.1.3 Bedömning av stödåtgärdernas förenlighet med 2008 års bankmeddelande och rekapitaliseringsmeddelandet

6.1.3.1 Förenligheten av åtgärderna Pr1, Pr2 och Pr3 med 2008 års bankmeddelande

(205) Åtgärderna Pr1, Pr2 och Pr3 beviljades inom ramen för stödsystemet för de grekiska bankerna. De åtgärder som ingår i detta system har redan bedömts vara förenliga med den inre marknaden enligt kommissionens beslut av den 19 november 2008.

6.1.3.2 Förenligheten av åtgärderna NP1 och NP2 med 2008 års bankmeddelande och rekapitaliseringsmeddelandet

(206) Kommissionen godkände åtgärderna NP1 och NP2 som undsättningsstöd i förfarandebeslutet avseende Nea Proton. Såsom anges i skäl 142 uttryckte emellertid kommissionen farhågor om nödvändigheten av stödbeloppet i åtgärd NP2 och om huruvida Nea Proton Bank skulle kunna återställa sin långsiktiga lönsamhet på egen hand och ifrågasatte därf