KOMMISSIONENS BESLUT (EU) 2023/232

av den 25 juli 2022

om det statliga stöd SA.55208 (2020/C) (f.d. 2022/NN) som Tjeckien genomfört till förmån för tjeckiska posten

[delgivet med nr C(2022) 5136]

(Endast den engelska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda bestämmelser ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig och med beaktande av deras synpunkter, och

av följande skäl:

1. FÖRFARANDE

(1) Den 18 januari 2018 gjorde de tjeckiska myndigheterna en förhandsanmälan om ersättning till tjeckiska posten för skyldigheten att tillhandahålla samhällsomfattande posttjänster (tjänsteskyldigheten) under perioden 2018–2022. Den 8 mars 2019 drog de tjeckiska myndigheterna tillbaka denna förhandsanmälan efter diskussioner om framför allt nettokostnadsmetoden.

(2) Den 20 augusti 2019 föranmälde de tjeckiska myndigheterna återigen ersättningen till tjeckiska posten för tjänsteskyldigheten under perioden 2018–2022 (åtgärden). Jämfört med föranmälan av den 18 januari 2018 ändrades åtgärden, framför allt när det gäller beräkningen av nettokostnaden.

(3) Den 8 och 22 november 2019 mottog kommissionen två formella klagomål från två konkurrenter till tjeckiska posten, Zásilkovna s.r.o. (Zásilkovna) och První Novinová Společnost a.s. (PNS, tidigare Mediaservis). Klagomålen registrerades med nummer SA.55686 (2019/FC) respektive SA.55497 (2019/FC) (1).

(4) Klagomålen översändes till de tjeckiska myndigheterna den 4 december 2019. De tjeckiska myndigheterna lämnade sitt svar i en skrivelse av den 31 januari 2020.

(5) Den 28 januari 2020 anmälde de tjeckiska myndigheterna den ersättning som skulle beviljas tjeckiska posten för tillhandahållandet av tjänsteskyldigheten under perioden 2018–2022.

(6) Den 12 mars 2020 begärde kommissionen ytterligare upplysningar från de tjeckiska myndigheterna, som svarade genom en skrivelse av den 24 april 2020.

(7) Genom ett beslut av den 23 juni 2020 underrättade kommissionen de tjeckiska myndigheterna om att den hade beslutat att inleda det förfarande som föreskrivs i artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) med avseende på stödet i fråga (2) (beslutet att inleda förfarandet). Kommissionen uppmanade de tjeckiska myndigheterna att inkomma med sina synpunkter och att inkomma med alla upplysningar som kunde användas för att bedöma stödet, och uppmanade även alla berörda parter att inkomma med synpunkter på stödet.

(8) Kommissionen mottog synpunkterna på beslutet att inleda förfarandet från de tjeckiska myndigheterna och från tjeckiska posten genom en skrivelse av den 24 juli 2020.

(9) Kommissionen mottog synpunkter från Zásilkovna om beslutet att inleda förfarandet genom en skrivelse av den 2 oktober 2020 och från PNS genom en skrivelse av den 3 oktober 2020.

(10) Kommissionen vidarebefordrade synpunkterna från alla tredje parter till de tjeckiska myndigheterna den 9 november 2020.

(11) De tjeckiska myndigheterna lämnade sina kommentarer avseende synpunkterna från tredje parter i en skrivelse av den 3 februari 2021.

(12) Den 9 juli 2021 skickade kommissionens avdelningar en skrivelse till Zásilkovna och PNS för att underrätta dem om att ärendena SA.55686 (2019/FC) och SA.55497 (2019/FC) skulle avslutas och att det formella granskningsförfarandet skulle utföras genom att behandla ärendena gemensamt under ärendenummer SA.55208 (2020/C). Till följd av detta skulle synpunkterna och den information som lämnats tillsammans med klagomålen i ärendena SA.55686 (2019/FC) och SA.55497 (2019/FC) granskas inom ramen för det formella granskningsförfarandet SA.55208 (2020/C).

(13) Den 12 november 2021 uppmanade kommissionen de tjeckiska myndigheterna att lämna kompletterande uppgifter. De tjeckiska myndigheterna lämnade sitt svar i en skrivelse av den 10 december 2021.

(14) Den 2 december 2021 översände Zásilkovna ytterligare synpunkter till kommissionen.

(15) Den 17 februari 2022 och den 29 mars 2022 begärde kommissionen ett förtydligande av den information som de tjeckiska myndigheterna lämnat genom skrivelsen av den 10 december 2021. De tjeckiska myndigheterna svarade genom skrivelser av den 16 mars 2022 respektive den 1 april 2022.

(16) Tjeckien samtycker undantagsvis till att avstå från sina rättigheter enligt artikel 342 i EUF-fördraget jämförd med artikel 3 i rådets förordning nr 1/1958 (3), och till att detta beslut skulle antas och meddelas på engelska.

2. DETALJERAD BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN/STÖDET

2.1 Stödmottagare: tjeckiska posten

(17) Åtgärdens enda stödmottagare är tjeckiska posten, som är den största postoperatören i Tjeckien.

(18) Tjeckiska posten ägs till 100 % av staten och grundades 1993 av Tjeckiens ekonomiministerium i enlighet med lagen om statligt ägda företag (4). Dess rättsliga ställning och ägarförhållanden regleras av lagen om statligt ägda företag (5).

(19) Vid sidan av posttjänster tillhandahåller tjeckiska posten även en rad andra tjänster, såsom finansiella tjänster (banktjänster, kontanthantering och tjänster med anknytning till utbetalning av pensioner).

(20) Trots att den tjeckiska postmarknaden avreglerades den 1 januari 2013 utvecklades inte konkurrensen på brevmarknaden i någon större utsträckning. På brevmarknaden är tjeckiska postens största konkurrenter PNS och Česká distribuční, och på paketmarknaden utgörs dessa av PPL CZ (Professional Parcel Logistic), Direct Parcel Distribution CZ (DPD), General Logistics Systems Czech Republic (GLS) och Zásilkovna.

2.2 Den tjänsteskyldighet som anförtrotts tjeckiska posten

(21) Genom beslut av den 12 december 2017 av den nationella posttillsynsmyndigheten, den tjeckiska telekommunikationsbyrån (CTO) (6), har tjeckiska posten anförtrotts tjänsteskyldigheten från och med den 1 januari 2018 till och med den 31 december 2022.

(22) Omfattningen för den tjänsteskyldighet som anförtrotts tjeckiska posten fastställs i nationell lagstiftning, nämligen avsnitt 3 punkt 1 i lagen om posttjänster (7), och inbegriper följande: a) Leverans av postförsändelser på upp till två kilo (inom landet och till utlandet). b) Leverans av postpaket på upp till tio kilo (inom landet och till utlandet). c) Leverans av rekommenderade försändelser på upp till två kilo (inom landet och till utlandet). d) Leverans av värdeförsändelser på upp till tio kilo (inom landet och till utlandet). e) Postanvisningar. f) Kostnadsfri leverans av postförsändelser på upp till sju kilo för blinda och synskadade (inom landet och till utlandet). g) Leverans av postförsändelser från utlandet inom ramen för de tjänster som avses i leden a–d och f. h) Leverans av postpaket på upp till 20 kilo från utlandet. i) Leverans av M-säckar på upp till 30 kg (endast till och från utlandet). Denna tjänst består av särskilda säckar som innehåller tidningar, tidskrifter, böcker och liknande tryckta material till samma adressat på samma adress. j) Internationell svarstjänst för företag: en tjänst som gör det möjligt att uppbära portokostnaden från avsändaren för ett svarsbrev som skickas till ett annat land. Detta är inte en oberoende posttjänst eftersom det endast rör sig om en annan metod för betalning av priset på postförsändelser på upp till två kilo inom ramen för tjänsteskyldigheten. k) Internationella svarskuponger: en annan metod för betalning av portot för postförsändelser. Kupongen kan bytas mot frimärken som motsvarar minimiportot för ett prioriterat flygbrev på upp till tjugo gram som skickas till ett annat land som är medlem i Universal Postal Union.

(23) Som en leverantör av samhällsomfattande tjänster är tjeckiska posten skyldig att se till att alla samhällsomfattande posttjänster finns tillgängliga till överkomliga priser i hela Tjeckien, med utdelning minst en gång varje arbetsdag.

(24) Den rättsliga grunden för tillhandahållandet av tjänsteskyldigheten är följande: a) Lag nr 29/2000 Coll. om posttjänster och om ändring av vissa lagar (lagen om posttjänster). b) CTO:s beslut av den 12 december 2017 (8) om att anförtro tjeckiska posten tjänsteskyldigheten från och med den 1 januari 2018 till och med den 31 december 2022. c) Regeringsförordning nr 178/2015 Coll. om fastställande av minsta antal arbetsplatser för tillhandahållandet av samhällsomfattande tjänster (9). d) Dekret nr 464/2012 Coll. om fastställande av specifikationer för enskilda samhällsomfattande tjänster och grundläggande kvalitetskrav för tillhandahållandet av dessa. e) Dekret nr 465/2012 Coll. om metoden för särredovisning av postlicensinnehavarens kostnader och intäkter. f) Dekret nr 466/2012 Coll. om CTO:s metod för att beräkna nettokostnaderna för att fullgöra tjänsteskyldigheten.

2.3 ”Databoxes Information System” (DBIS-systemet)

(25) Tjeckiska posten har också anförtrotts att tillhandahålla ”Databox Information System” (DBIS-systemet) under perioden 2018–2022. Den 2 februari 2018 antog kommissionen ett beslut (10) om att ersättningen för det belopp på 2,3 miljarder tjeckiska kronor (85,1 miljoner euro) som ska beviljas tjeckiska posten för tillhandahållandet av DBIS-systemet under perioden 2018–2022 utgör statligt stöd som är förenligt med den inre marknaden enligt rambestämmelserna om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse från 2012 (11).

(26) DBIS-systemet är en elektronisk kanal för intern kommunikation inom offentlig förvaltning och för säker kommunikation mellan offentlig förvaltning och medborgare och företag, som i vissa fall ersätter konventionella posttjänster såsom rekommenderad post.

2.4 Den anmälda åtgärden och kompensationsmekanismen för tjänsteskyldigheten

2.4.1. Anmälans omfattning och ersättningens storlek

(27) Den anmälda åtgärden rör den offentliga finansieringen av tjeckiska postens tillhandahållande av samhällsomfattande tjänster enligt de tjeckiska myndigheternas definition (se skäl 22) under perioden 2018–2022, som ska beviljas baserat på lagen om posttjänster. Enligt § 34e.3 i lagen om posttjänster får CTO inte överföra medel för att betala preliminära nettokostnader eller nettokostnader som utgör en orättvis ekonomisk belastning förrän kommissionen har fattat ett beslut om ersättningens förenlighet med den inre marknaden.

(28) Den ersättning som ska beviljas tjeckiska posten beror på nettokostnaderna för skyldigheten att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster, enligt de tjeckiska myndigheternas definition, vilket har verifierats av CTO, och begränsas till högst 1 500 miljoner tjeckiska kronor (55,5 miljoner euro (12)) varje år (se skäl 33).

2.4.2 Förfarande för att fastställa det belopp som ska beviljas som ersättning

(29) Enligt § 34c i lagen om posttjänster fastställs inte nivån på ersättningen för tjänsteskyldigheten i förväg för varje år, utan beräknas och betalas årligen i tre steg.

Steg 1: Ersättning för de preliminära nettokostnaderna år t (motsvarande 50 % av nettokostnaderna för år t – 1)

(30) För de preliminära nettokostnader som uppstår under ett visst år får tjeckiska posten lämna in en ansökan om ersättning till CTO från och med den 1 juli till och med den 31 december det året (år t), i enlighet med § 34c i lagen om posttjänster. I sådana fall kommer CTO att utfärda ett beslut där de preliminära nettokostnaderna fastställs till 50 % av de beräknade nettokostnaderna (beräknade med den metod som beskrivs i avsnitt 8.2.8) för det föregående året (år t – 1), för vilket beloppet har verifierats. Inom 30 dagar efter det att beslutet vunnit laga kraft ska Tjeckien ersätta tjeckiska posten för de preliminära nettokostnaderna via CTO.

Steg 2: Ersättning under år t + 1 för de återstående nettokostnader som uppstått under år t

(31) För de faktiska nettokostnader som uppstått under ett visst år får tjeckiska posten lämna in en ansökan om ersättning till CTO senast den 31 augusti påföljande år (år t + 1), i enlighet med § 34d i lagen om posttjänster. CTO kommer att kontrollera den nettokostnad som beräknats av tjeckiska posten med hjälp av nettokostnadsmetoden. CTO kommer genom ett beslut att fastställa de nettokostnader som motsvarar det nettokostnadsbelopp som har verifierats i enlighet med § 34b i lagen om posttjänster. För ersättningen av nettokostnaderna drar CTO av de preliminära nettokostnader som redan har återbetalats till tjeckiska posten. Om de preliminära nettokostnaderna är högre än de nettokostnader som uppstått under ett visst år ska tjeckiska posten betala tillbaka mellanskillnaden till staten.

(32) CTO verifierar nettokostnadernas bakgrund och storlek på det sätt som anges i § 34b i lagen om posttjänster. Om det efter denna kontroll visar sig att beräkningen av nettokostnaden är korrekt kommer tjeckiska posten enligt lag att ha rätt att få ersättning för nettokostnaderna.

Steg 3: Ersättningen får inte överstiga 1 500 miljoner tjeckiska kronor per år

(33) CTO verifierar nettokostnaden för tjänsteskyldigheten enligt de tjeckiska myndigheternas definition i enlighet med § 34b i lagen om posttjänster. Nettokostnaden ersätts upp till ett högsta belopp av 1 500 miljoner tjeckiska kronor per år, i enlighet med § 34d i lagen om posttjänster, på grundval av en analys av den orimliga belastning som tjänsteskyldigheten innebär.

3. KLAGOMÅL

3.1 Zásilkovnas klagomål

(34) Zásilkovna, en konkurrent till tjeckiska posten som är verksam på marknaden för paketleveranser, hävdar att tjeckiska posten har gynnats av olagligt stöd sedan ”åtminstone” 2013. Klagomålet från Zásilkovna sammanfattas nedan.

(35) Zásilkovna anser att beslutet om tilldelning inte är förenligt med rambestämmelserna om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, eftersom fastställandet av storleken på ersättningen till tjeckiska posten inte har skett på ett objektivt och öppet sätt. Zásilkovna hävdar att varken de tjeckiska myndigheterna eller tjeckiska posten har förklarat eller offentliggjort några närmare uppgifter om den beräkning av nettokostnaden som låg till grund för fastställandet av ersättningens storlek.

(36) Zásilkovna anser också att tjeckiska posten har fått alltför stora finansiella resurser som ersättning för tjänsteskyldigheten, enligt de tjeckiska myndigheternas definition, mellan 2013 och 2017, och ”än mer” för perioden 2018–2022. I detta avseende påpekar Zásilkovna att den årliga orimliga belastningen för perioden 2018–2022 har ökat trefaldigt, till 1 500 miljoner tjeckiska kronor, jämfört med det belopp som godtogs i kommissionens beslut om ersättning för samhällsomfattande tjänster för perioden 2013–2017 (2018 års beslut om samhällsomfattande tjänster) (13). Zásilkovna anser att tjeckiska posten använder denna överdrivna ersättning för att korssubventionera sina tjänster som inte omfattas av tjänsteskyldigheten, särskilt på paketmarknaden (14).

(37) Zásilkovna anser särskilt att tjeckiska posten får en överdrivet hög ersättning eftersom den fördelar hela kostnaden för sitt leverans- och transportnät på tjänsteskyldigheten och därför inte fördelar en andel av dessa kostnader till sin ”Balíkovna”-tjänst (leverans av paket till andra upphämtningsställen än postkontor) och korssubventionerar därmed denna tjänst med dess påstådda överdrivna ersättning för tjänsteskyldigheten. Enligt Zásilkovna erbjuds Balíkovna-tjänsten till ”långt under kostnaden”. Zásilkovna tycks anse att tjeckiska posten har felfördelat kostnaderna åtminstone sedan 2013.

(38) Zásilkovna underbygger sitt argument som rör Balíkovnas priser med hänvisning till sina egna och andra privata konkurrenters priser för leverans av paket till upphämtningsställen (samtliga priser påstås vara högre). Dessutom konstaterar Zásilkovna att priserna för tjeckiska postens paketförsändelser till postkontor, en tjänst som enligt Zásilkovna i hög grad liknar Balíkovnas tjänster eftersom de båda i hög grad har gemensamma kostnader och samma grad av processeffektivitet, är mellan två och tre gånger högre.

3.2 PNS klagomål

(39) PNS hävdar att tjeckiska posten kommer att överkompenseras för tjänsteskyldigheten, enligt de tjeckiska myndigheternas definition. PNS hävdar att det kontrafaktiska nettokostnadsscenariot inte är trovärdigt, eftersom nedskärningen av antalet postkontor skulle ha en betydande inverkan på tjeckiska postens intäkter från tjänster som inte omfattas av tjänsteskyldigheten. PNS hävdar att det kontrafaktiska scenariot skulle innebära ett bortfall av alla intäkter som genereras genom tjänster som inte omfattas av tjänsteskyldigheten, och som uppgår till 4,25 miljarder tjeckiska kronor (157,3 miljoner euro) per år, något som de tjeckiska myndigheterna och tjeckiska posten inte beaktar fullt ut i sina beräkningar.

(40) PNS hävdar också att tjeckiska posten felaktigt har kategoriserat vissa tjänster som tjänster som inte omfattas av tjänsteskyldigheten och därmed på konstlad väg har minskat de intäkter som genereras av tjänsteskyldigheten. Enligt PNS leder detta till en konstgjort högre nettokostnad som ska ersättas.

(41) PNS noterar också i detta avseende att lagen om posttjänster har ändrats för att påtagligt höja gränserna för ersättning av nettokostnaden till 1 500 miljoner tjeckiska kronor (55,5 miljoner euro) per år, från den ursprungliga siffran på 500 miljoner tjeckiska kronor (18,5 miljoner euro) per år. PNS påpekar att de tjeckiska myndigheterna i 2018 års beslut om samhällsomfattande tjänster hade uppskattat nettokostnaden för tjänsteskyldigheten till högst 984 miljoner tjeckiska kronor (36,4 miljoner euro) per år, betydligt lägre än det höjda taket.

(42) PNS anser också att tjeckiska posten har brutit mot kraven på öppenhet i Europaparlamentets och rådets direktiv 97/67/EG (15), särskilt bilaga I del C första stycket samt artikel 7.5, genom att endast offentliggöra ersättningens storlek och inte beräkningarna av nettokostnaden.

(43) PNS hävdar att beräkningen av tjeckiska postens nettokostnader inte är förenlig med bilaga I, del B femte stycket, till direktiv 97/67/EG. I bilagan föreskrivs att ”[b]eräkningen ska bygga på kostnader som kan hänföras till följande: i) Delar av de angivna tjänsterna som endast kan tillhandahållas med förlust eller på ekonomiska villkor som faller utanför normala kommersiella villkor”. PNS anser också att tjeckiska posten bryter mot § 33 i lagen om posttjänster, som ålägger leverantören att erbjuda tjänster inom ramen för den samhällsomfattande tjänsten till kostnadsrelaterade priser.

(44) PNS hävdar att tjeckiska Post erbjuder ”enorma” på rabatter på upp till 60 % till stora avsändare, vilket leder till ”ovanligt låga” priser, som understiger kostnaden. Enligt PNS är detta en följd av tjeckiska postens egen prissättning och bör inte uppfattas som att det faller utanför normala kommersiella villkor i den mening som avses i direktiv 97/67/EG, dvs. att tjänsteskyldigheten, enligt de tjeckiska myndigheternas definition, inte innebär att tjeckiska posten är skyldig att debitera priser som understiger kostnaden. Vid beräkningen av tjeckiska postens ersättning kan man därför inte ta hänsyn till eventuella förluster som följer av denna prissättning.

(45) Till stöd för detta argument har PNS lämnat ett annat exempel och noterar att priserna på hybridpost (16) ökade med nästan 20 % under 2019, vilket enligt PNS innebär att antingen det nya priset är för högt och överstiger en rimlig vinstmarginal eller att det tidigare (lägre) priset inte var kostnadsrelaterat eftersom det ska ha varit för lågt för att täcka kostnaderna.

4. SKÄL TILL ATT INLEDA DET FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDET

(46) Den 23 juni 2020 inledde kommissionen det formella granskningsförfarandet avseende ersättningen för tjänsteskyldigheten till tjeckiska posten för 2018–2022 baserat på sina tvivel om huruvida ersättningen var förenlig med den inre marknaden.

(47) I beslutet att inleda förfarandet uttryckte kommissionen först sina tvivel om tjänsteskyldighetens omfattning, enligt de tjeckiska myndigheternas definition. Den tjänsteskyldighet som anförtrotts tjeckiska posten, som beskrivs i skäl 22, är mer omfattande än de tjänster som beskrivs i artikel 3 i direktiv 97/67/EG. Kommissionen noterade särskilt att tjänsteskyldigheten omfattar postanvisningar som inte anges i den artikeln och som i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/6/EG (17) kallas för ytterligare eller kompletterande tjänster. Kommissionen ansåg dessutom att allmänheten inte rådfrågades särskilt om huruvida postanvisningar skulle omfattas av tjänsteskyldigheten under den anmälda perioden. Kommissionen drog därför slutsatsen att det förelåg tvivel om huruvida tjänsteskyldigheten enligt Tjeckiens definition i lagen om posttjänster (eller åtminstone postanvisningarna) kunde betraktas som en verklig tjänst av allmänt ekonomiskt intresse.

(48) För det andra, och när det gäller tvivlen om tjänsteskyldighetens omfattning, enligt de tjeckiska myndigheternas definition, uttryckte kommissionen också tvivel om efterlevnaden av EU-bestämmelserna om offentlig upphandling när det gäller den direkta tilldelningen av tjänsteskyldigheten. Det är i själva verket möjligt att utse en leverantör av samhällsomfattande tjänster enligt artikel 4.2 i direktiv 97/67/EG om omfattningen med avseende på den verksamhet som bedrivs av denna leverantör kan betraktas som en samhällsomfattande tjänst enligt definitionen i artikel 3 i det direktivet.

(49) För det tredje uttryckte kommissionen i beslutet att inleda förfarandet tvivel om storleken på den ersättning som skulle beviljas tjeckiska posten. I detta avseende tvivlade kommissionen på huruvida tjeckiska postens kontrafaktiska scenario var rimligt. Kommissionen betvivlade särskilt att tjeckiska posten i det kontrafaktiska scenariot skulle ha stängt mer än 1 000 kontor som den frivilligt hade drivit fram till slutet av 2015. Kommissionen noterade att enbart ikraftträdandet av ett genomförandedekret 2016 som förhindrar att vissa postkontor stängs ner inte i sig innebär att driften av dessa postkontor blir en belastning, och att tjeckiska posten kunde ha stängt dem när som helst innan genomförandedekretet trädde i kraft, men valde att inte göra det.

(50) Dessutom uttryckte kommissionen tvivel när det gäller kvantifieringen av konsekvenserna av de ändringar av sin postinfrastruktur och leveransfrekvens som tjeckiska posten föreslog i det kontrafaktiska scenariot. När det gäller kvantifieringen av konsekvenserna för efterfrågan i det kontrafaktiska scenariot, till följd av nedskärningarna i infrastrukturen (18), genomförde de tjeckiska myndigheterna en undersökning som bland annat visade att 29 % av de svarande skulle sluta använda tjeckiska posten för finansiella tjänster om det postkontor som de för närvarande använde skulle stängas, samtidigt som posttjänsterna också skulle påverkas kraftigt eftersom 20 % av de svarande skulle sluta använda tjeckiska posten för att skicka rekommenderade brev. Även om svaren gällande efterfrågan i undersökningarna inte nödvändigtvis leder till motsvarande minskning av efterfrågan anser de tjeckiska myndigheterna att i det kontrafaktiska scenariot skulle intäkterna från tjänster som inte omfattas av tjänsteskyldigheten endast minska med 4 %, samtidigt som efterfrågan på rekommenderade brev endast skulle minska med 1,1 %. Mot denna bakgrund tvivlade kommissionen på att de stängda postkontorens konsekvenser för efterfrågan hade kvantifierats korrekt.

(51) När det gäller kvantifieringen av konsekvenserna för efterfrågan i det kontrafaktiska scenariot till följd av den minskade leveransfrekvensen (19) genomförde de tjeckiska myndigheterna en annan undersökning där man frågade 1 002 slumpmässigt utvalda medborgare, som hade använt tjeckiska posten för att skicka brev under det senaste halvåret, om de skulle anse att det var ”acceptabelt” om de brev som de skickar skulle levereras inom två arbetsdagar, i stället för nästa dag. Enligt undersökningen ansåg [70–95] % av de svarande att det var acceptabelt, [2,5–15] % av de svarande ansåg att det skulle vara oacceptabelt och ytterligare [2,5–15] % ansåg att det varken var acceptabelt eller oacceptabelt. Enligt de tjeckiska myndigheterna skulle de icke-rekommenderade brevvolymerna till följd av den minskade leveransfrekvensen minska med [5–15] % i det kontrafaktiska scenariot. Mot bakgrund av dessa uppgifter uttryckte kommissionen för det första tvivel om att denna undersökning gör det möjligt att dra några egentliga slutsatser om de exakta konsekvenser som den minskade leveransfrekvensen har för efterfrågan, eftersom huruvida en svarande anser att en förändring av tjeckiska postens leveransgrad är acceptabel eller inte nödvändigtvis speglar i vilken utsträckning efterfrågan skulle påverkas. För det andra betvivlade kommissionen att de tjeckiska myndigheterna kvantifierade dessa konsekvenser för efterfrågan korrekt, med tanke på skillnaden mellan undersökningsresultaten och de minskade volymerna.

(52) När det gäller nettokostnaden för tjänsteskyldigheten uttryckte kommissionen slutligen tvivel om att de tjeckiska myndigheterna beaktade nettokostnaden för tillhandahållandet av DBIS-systemet på rätt sätt. Vid beräkningen av nettokostnaden för tjänsteskyldigheten måste eventuell dubbelräkning med den nettokostnad som beräknats för DBIS-systemet, för vilken tjeckiska posten har anförtrotts uppdraget för samma period (DBIS-beslutet) (20), undvikas. I det aktuella fallet har de tjeckiska myndigheterna beräknat att nettokostnaden (tjänsteskyldigheten + DBIS-systemet) motsvarar 15,2 miljarder tjeckiska kronor (562,6 miljoner euro) under 2018–2022. Nettokostnaden (DBIS-systemet) motsvarar 5,2 miljarder tjeckiska kronor (192,5 miljoner euro) under samma period (21). Detta resulterar i en nettokostnad (tjänsteskyldigheten) på 10,0 miljarder tjeckiska kronor (370,1 miljoner euro). De tjeckiska myndigheterna drar emellertid slutsatsen att nettokostnaden (tjänsteskyldigheten) är 12,3 miljarder tjeckiska kronor (455,3 miljoner euro), eller i genomsnitt 2,5 miljarder tjeckiska kronor (92,5 miljoner euro) per år. Det verkar därmed som att de tjeckiska myndigheterna har begått ett metodfel.

(53) Mot denna bakgrund drog kommissionen slutsatsen att den hyste tvivel om uppskattningen av nettokostnaden för tjänsteskyldigheten för 2018–2022. Kommissionen noterade att trots att taket uppgår till 7,5 miljarder tjeckiska kronor (277,6 miljoner euro) har nettokostnaden uppskattats till 12,3 miljarder tjeckiska kronor, men att nettokostnaden var alltför osäker för att utesluta att den eventuellt rent av kunde vara lägre än det förväntade ersättningstaket och att tjeckiska posten eventuellt överkompenserades för tjänsteskyldigheten.

(54) För det fjärde uttryckte kommissionen tvivel om effektivitetsincitamentet. Det stämmer att den största ersättning som kan beviljas tjeckiska posten för perioden 2018–2022 fastställs i lagen om posttjänster, och att detta belopp är fast under tilldelningsperioden. I den mån ersättningstaket för tjeckiska posten är lägre än nettokostnaden anser kommissionen att denna metod är godtagbar för att säkerställa att det finns ett effektivitetsincitament. Men med tanke på den osäkerhet som nämns i skäl 53 ovan uttryckte kommissionen också tvivel om huruvida tjänsteskyldigheten uppfyllde kravet på ett effektivitetsincitament i punkt 39 i rambestämmelserna om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse från 2012 (22).

(55) För det femte uttryckte kommissionen tvivel om de krav på öppenhet som anges i punkt 60 i rambestämmelserna om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse från 2012 var uppfyllda. Kommissionen ansåg att det offentliga samråd som avses i skäl 47, om det hade varit nödvändigt, borde ha offentliggjorts.

5. SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

5.1 Zásilkovna

(56) Zásilkovna instämmer i kommissionens tvivel i beslutet att inleda förfarandet och har inkommit med ytterligare synpunkter på åtgärdens förenlighet.

(57) Zásilkovna anser särskilt att tjänsteskyldigheten, enligt de tjeckiska myndigheternas definition, eller åtminstone paketleveranstjänsterna, kan utföras av privata aktörer på samma sätt som i Tyskland, Nederländerna och Sverige på kommersiella villkor utan något statligt stöd. I detta syfte menar Zásilkovna att de nuvarande marknadsvillkoren inte motsvarar ett marknadsmisslyckande när det gäller tillhandahållandet av samhällsomfattande tjänster på kommersiellt villkor, och att tjänsteskyldigheten därmed inte kan betraktas som en verklig tjänst av allmänt ekonomiskt intresse.

(58) Zásilkovna förklarar att dess postpaketnät uppfyller kravet på minst 3 200 postkontor enligt regeringsförordning nr 178/2015 Coll. Företaget förklarar också att dess postnät uppfyller alla grundläggande kvalitetskriterier för att säkerställa tillräcklig tillgänglighet och de allra flesta kriterier för att säkerställa tillräcklig täthet. Zásilkovnas postnät skulle mycket snabbt kunna uppfylla även de återstående kriterierna för att betraktas som ett sådant nationellt postnät som krävs för tillhandahållandet av samhällsomfattande tjänster enligt dekret nr 464/2012.

(59) Zásilkovna hävdar att avskrivningsperioderna för tillgångarna för tillhandahållande av samhällsomfattande tjänster, enligt de tjeckiska myndigheternas definition, saknar grund när det gäller tilldelningsperioden, eftersom det inte står klart vilka av de tillgångar som förtecknas i tabell 1 i beslutet att inleda förfarandet som är avsedda att finansieras genom ersättningen för tjänsteskyldigheten, när de köptes in eller när de ska köpas in, eller om avskrivningsperioden för dessa har löpt ut. Förteckningen styrker inte heller att tillgångarna är nödvändiga för tillhandahållandet av samhällsomfattande tjänster. Enligt Zásilkovna är en denna förteckning inte helt transparent och kan inte användas som bevis.

(60) Enligt Zásilkovna är ersättningen för tjänsteskyldigheten inte förenlig med kraven på ekonomisk insyn i rambestämmelserna om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Zásilkovna anser att tjeckiska posten redan formellt inkluderade en del av ersättningen i årsberättelsen för 2019, innan kommissionen hade godkänt och betalat ut ersättningen. Dessutom hävdar Zásilkovna att tjeckiska posten frivilligt subventionerar de priser som understiger kostnaden för sina tjänster som inte omfattas av tjänsteskyldigheten med de tjänster som omfattas av tjänsteskyldigheten, ökar sina förluster och fördelar dem på de tjänsteskyldigheter, enligt de tjeckiska myndigheternas definition.

(61) Zásilkovna hävdar också att de tjeckiska myndigheterna bröt mot bestämmelserna om offentlig upphandling i artikel 4.2 i direktiv 97/67/EG eftersom de relevanta kriterierna fastställdes av tillsynsmyndigheten (dvs. CTO) på ett diskriminerande sätt, i och med att de var skräddarsydda för tjeckiska posten. Zásilkovna menar att i) postanvisningar avsiktligt inkluderades i tjänsteskyldighetens omfattning, vilket därigenom gav tjeckiska posten en fördel, då den var den enda postoperatör som kunde erbjuda sådana tjänster (dvs. infrastruktur, postnät, särskild logistik osv.), och ii) utvärderingskriterierna/utvärderingspoängen fastställdes på ett sätt som gjorde det möjligt för tjeckiska posten att erhålla merparten av tilldelningspoängen.

(62) Enligt Zásilkovna leder den anmälda nettokostnaden till överkompensation för tjänsteskyldigheten, enligt de tjeckiska myndigheternas definition, av flera skäl, t.ex. följande: a) Tjeckiska posten är inte ett välskött företag, eftersom det inte med exakthet kan förklara och motivera alla kostnader som påstås vara nödvändiga för att fullgöra de skyldigheter som följer av tjänsteskyldigheten i det faktiska scenariot. b) Tjeckiska posten drar inte av de förluster som det frivilligt ådrar sig genom att tillhandahålla sina tjänster som inte omfattas av tjänsteskyldigheten till priser som understiger kostnaden från den slutliga nettokostnaden. c) Stängningen av 67,1 % av postkontoren och omvandlingen av 14,4 % av dem till PostPoints i det kontrafaktiska scenariot är helt orealistisk och har skräddarsytts för att motivera en på förhand vald ersättning för tjänsteskyldigheten. d) Den minskade leveransfrekvensen (från 5 dagar per vecka till 5 dagar per två veckor) som man utgår från i det kontrafaktiska scenariot är den faktiska brevsituationen redan från och med 2020, då tjeckiska posten införde den leverans med två olika hastigheter som tjeckiska posten enligt uppgift inte beaktade i sitt kontrafaktiska scenario när den uppskattade de respektive kostnadsbesparingarna. e) Den minskade leveransfrekvensen skulle dessutom minska lönsamheten för tjeckiska posten ytterligare i det kontrafaktiska scenariot, liksom nettokostnaden. f) Metoden för beräkning av nettokostnaden för tjänsteskyldigheten baseras inte på kostnadsfördelningsmetoden, som i allmänhet anses mer lämplig, förhindrar korssubventionering och fördelar de gemensamma kostnaderna mellan tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse och annan kommersiell verksamhet på ett proportionellt sätt.

(63) Slutligen anser Zásilkovna att den korssubventionering av verksamheter som inte motsvarar rena tjänster som omfattas av tjänsteskyldigheten och som nämns i skäl 60 utgör en fristående fråga om statligt stöd som kommissionen bör bedöma separat. Enligt Zásilkovna har tjeckiska posten korssubventionerat de priser som understiger kostnaderna för sin verksamhet som inte omfattas av tjänsteskyldigheten. Dessutom kan tjeckiska posten tillhandahålla dessa tjänster till priser som understiger kostnaderna genom att felaktigt fördela kostnaderna för infrastrukturen och postnätdriften mellan tjänsteskyldigheten och övriga tjänster.

5.2 PNS (tidigare Mediaservis)

(64) PNS anser att tilldelningen av tjänsteskyldigheten, enligt de tjeckiska myndigheternas definition, inte överensstämmer med punkt 13 i 2012 års rambestämmelser om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, där det fastställs att medlemsstaterna inte kan förena särskilda skyldigheter i samband med tillhandahållande av allmännyttiga tjänster för tjänster som redan tillhandahålls eller kan tillhandahållas på ett tillfredsställande sätt av företag som bedriver sin verksamhet under normala marknadsförhållanden. I detta avseende hävdar PNS att det finns flera konkurrenter, bland annat PNS, som inte bara är redo och villiga att fullgöra tjänsteskyldigheten i Tjeckien, utan som faktiskt redan tillhandahåller tjänster som är utbytbara med de tjänster som omfattas av tjänsteskyldigheten i hela Tjeckien, vilket skulle garantera att dessa samhällsomfattande tjänster kan tillhandahållas i samma utsträckning och till samma kvalitet som tjeckiska posten, och till en mycket lägre ersättning för nettokostnaden, om alls någon.

(65) Enligt PNS omfattas postanvisningarna inte av definitionen av skyldigheten att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster i artikel 3 i direktiv 97/67/EG. Denna bestämmelse i lagen om posttjänster strider därför direkt mot direktiv 97/67/EG. PNS hävdar också att det inte är ekonomiskt meningsfullt att inkludera postanvisningar i tjänsteskyldigheten eftersom postanvisningstjänster med lätthet skulle kunna tillhandahållas av banker och andra professionella penninginstitut utan några extra kostnader, och säkert billigare än tjeckiska posten. När det gäller nettokostnaden för postanvisningstjänsterna anser PNS att dessa måste uteslutas från tjänsteskyldigheten, vilket innebär en minskning med minst 200 miljoner tjeckiska kronor (cirka 8 miljoner euro) per år (23).

(66) PNS anser också att tilldelningen av tjänsteskyldigheten, enligt de tjeckiska myndigheternas definition, till tjeckiska posten genom direkt tilldelning strider mot upphandlingsreglerna. I detta avseende hävdar PNS att den upphandling som rörde tjänsteskyldigheten diskriminerade andra operatörer än tjeckiska posten. Enligt PNS inkluderades postanvisningarna avsiktligt i tjänsteskyldighetens omfattning, vilket på så sätt gav tjeckiska posten en fördel eftersom den var den enda postoperatör som kunde erbjuda dessa tjänster (dvs. infrastruktur, postnät, särskild logistik osv.), och utvärderingskriterierna/utvärderingspoängen fastställdes på ett sätt som gjorde det möjligt för tjeckiska posten att erhålla merparten av de tilldelade poängen.

(67) Enligt PNS innebär det faktum att ett genomförandedekret trädde i kraft 2016, som förhindrar att vissa postkontor stängs, inte i sig gör dessa postkontor till en belastning: tjeckiska posten kunde ha stängt dem när som helst innan genomförandedekretet trädde i kraft, men valde att inte göra det.

(68) Enligt PNS baseras ersättningen för tjänsteskyldigheten på ett orealistiskt kontrafaktiskt scenario med stängda postkontor, som inte återspeglar ett normalt eller marknadsinriktat beteende hos en vanlig marknadsaktör, samtidigt som antalet stängda postkontor avsiktligt valdes för att ligga till grund för den nya ersättningen av nettokostnaden, som fastställdes från 2018, så att den blir högre än den tidigare ersättningen för perioden 2013–2017. Stängningen av postkontoren strider mot marknadstrenden, eftersom de största konkurrenterna till tjeckiska posten, såsom PNS och Zásilkovna, var och en driver över 3 000 postkontor utan att omfattas av någon tjänsteskyldighet.

(69) Enligt PNS utvecklas och beräknas nettokostnaden för tjänsteskyldigheten felaktigt, utan att hänsyn tas till i) en korrekt kvantifiering av den nettokostnad som uppstår till följd av driften av de kontor som ska stänga i det kontrafaktiska scenariot, ii) de besparingar som genereras av tjeckiska postens nya, mindre frekventa leveransschema, och iii) de frivilliga förluster som beror på tjeckiska postens tjänster som inte omfattas av tjänsteskyldigheten, som måste dras av från nettokostnadsbeloppet.

(70) PNS hävdar också att tjeckiska posten inte separerar sina räkenskaper korrekt och att den felaktigt fördelar kostnaderna med koppling till tjänster som inte omfattas av tjänsteskyldigheten på tjänsteskyldigheten, enligt de tjeckiska myndigheternas definition, och sedan begär ersättning för dessa på konstlad väg ökade nettokostnader för tjänsteskyldigheten, samtidigt som tjeckiska posten korssubventionerar förlusterna för de tjänster som inte omfattas av tjänsteskyldigheten. PNS hävdar att tillsynsmyndigheten, CTO, regelbundet drar slutsatsen att tjeckiska posten uppfyller kraven i den nationella lagstiftningen om särredovisning, men att den i själva verket inte undersöker om fördelningsnycklarna faktiskt är korrekta. PNS anser att revisorn endast bekräftar att tjeckiska posten har fört in siffror i de framtagna tabellerna på rätt sätt, men att ingen väsentlig utvärdering av särredovisningsmetoden har utförts, varken av CTO eller av en revisor, ända sedan CTO antog denna särredovisningsmetod för mer än sju år sedan.

(71) Dessutom påpekar PNS att det finns flera uppgifter som tyder på att tjeckiska posten inte fullgör sin tjänsteskyldighet på ett effektivt sätt som ett välskött företag. En ideell organisation, övervakningsorganet Hlídač státu, vars uppdrag är att granska och skapa insyn i den tjeckiska regeringens verksamhet och i all hantering av de offentliga finanserna, har tjeckiska posten på andra plats på en svart lista över de enheter som påstås vara minst transparenta, vilket tyder på att risken för korruption är extremt hög. PNS anser också att tjeckiska postens finanser används på ett orimligt, icke ändamålsenligt och ineffektivt sätt. Alla utgifter av detta slag måste därför strykas från beräkningen av nettokostnaden då dessa kostnader är irrelevanta för tjänsteskyldigheten och de tjänster som inte omfattas av denna, eftersom de spenderas i onödan (24).

(72) Slutligen uppmärksammar PNS kommissionen på avtalet mellan tjeckiska posten och det tjeckiska statistikkontoret (Český statistický úřad) om 2021 års folkräkning, vilken anförtroddes tjeckiska posten utan någon offentlig upphandling, trots att detta avtal är värt 876 859 000 tjeckiska kronor (cirka 33 miljoner euro). PNS uppmanar kommissionen att noggrant utvärdera detta kontrakt som tilldelats tjeckiska posten eftersom ersättningen till tjeckiska posten enligt det avtalet faktiskt skulle kunna utgöra oanmält statligt stöd till tjeckiska posten, i strid med artikel 108.3 i EUF-fördraget.

5.3 Tjeckiska posten

(73) Tjeckiska posten anser att inkluderingen av postanvisningar i tjänsteskyldigheten var föremål för ett offentligt samråd, och även om kommissionen inte skulle betrakta det samråd som ägde rum som ett ”korrekt offentligt samråd” anser tjeckiska posten att det utgör ”ett annat lämpligt instrument” med vilket det man kontrollerade att inkluderingen av postanvisningarna i tjänsteskyldigheten att var nödvändig för att tillgodose användarnas intressen. Tjeckiska posten anser att allmänheten rådfrågades om tjänsteskyldigheten i allmänhet, inklusive postanvisningarna, genom följande instrument: a) CTO utförde en översyn i syfte att kontrollera om kvaliteten på de samhällsomfattande (grundläggande) tjänsterna motsvarade allmänhetens behov och huruvida CTO återigen borde ålägga skyldigheten att tillhandahålla de enskilda samhällsomfattande tjänsterna, och huruvida (vissa av) de samhällsomfattande tjänsterna skulle tillhandahållas även utan sådana relevanta skyldigheter på ett sätt som är jämförbart med kraven på de samhällsomfattande tjänsterna. Som en del av översynen kontaktades ett antal enheter (25) och en undersökning i form av en opinionsundersökning beställdes. b) CTO anordnade därefter (2016) ett samråd med allmänheten om sin avsikt att införa en tjänsteskyldighet (som inbegrep postanvisningar) under en period på fem år. c) År 2016 sågs tjänsteskyldighetens omfattning över, där det specifikt handlade om att inkludera postanvisningstjänsten i tjänsteskyldighetens omfattning och där man otvetydigt kvalificerade den som en allmännyttig tjänst. d) Utöver översynen från 2016 hade förfarandet för antagande av ändringen av lagen om posttjänster, som omfattar postanvisningarna, även karaktären av ett offentligt samråd, där flera samråd, arbetsgrupper och bilaterala förhandlingar hölls med de berörda enheterna. e) Debatten om utkastet till lagen om posttjänster under lagstiftningsförfarandet i nationella parlamentet är öppen för allmänheten eftersom allmänheten tillåts delta i seminariet och därmed har ännu en möjlighet att erhålla ytterligare information och eventuellt även lägga fram sina förslag om lagförslaget vid detta tillfälle (26).

(74) Enligt tjeckiska posten har postanvisningstjänsten en positiv inverkan på nettokostnaden för tjänsteskyldigheten, enligt de tjeckiska myndigheternas definition (dvs. den minskar dessa kostnader). Postanvisningstjänsten täcker därmed sina egna kostnader och bidrar till att täcka kostnaderna för andra delar av tjänsteskyldigheten. Tjeckiska postens tillhandahållande av postanvisningstjänsten kräver således inga utbetalningar av offentliga medel. Det finns därför inget behov av att uppfylla villkoren i rambestämmelserna om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (inklusive kravet på ett offentligt samråd) när det gäller denna tjänst, eftersom tjeckiska posten inte erhåller något statligt stöd för den.

(75) Tjeckiska posten instämmer inte i kommissionens påstående om att införandet av ytterligare eller kompletterande tjänster i den mening som avses i skäl 30 i direktiv 2008/6/EG utesluter direkt tilldelning i enlighet med artikel 4.2 i direktiv 97/67/EG, eftersom det hade kontrollerats att det fanns ett allmänt intresse av att se till att leverantören av samhällsomfattande tjänster ålades skyldigheten att tillhandahålla postanvisningstjänster, och det samtidigt hade kontrollerats genom förfarandet inom ramen för lagen om posttjänster, att tjeckiska posten var den enda enhet som hade möjlighet att tillhandahålla den samhällsomfattande tjänsten, enligt de tjeckiska myndigheternas definition.

(76) När det gäller de tvivel som kommissionen uttryckte om det kontrafaktiska scenariot (skäl 107 i beslutet att inleda förfarandet) hävdade Tjeckien att även om det inte fanns någon formell skyldighet att behålla ett visst (större) antal postkontor fram till 2016, på grundval av den information som fanns tillgänglig och den politiska diskussionen vid den tidpunkten, var det inget tvivel om att det teoretiska alternativet att skära ner på antalet postkontor till 2 100 endast var tillfälligt, eftersom tjeckiska posten enligt lag skulle vara skyldig att öppna alla postkontor som den hade stängt på nytt. Ett sådant förfarande skulle vara fullständigt irrationellt i ekonomiska termer. Tjeckiska posten hävdar vidare att det inte går att dra några slutsatser av detta när det gäller det kontrafaktiska scenariot, som simulerar en situation där tjeckiska posten inte var bunden av tjänsteskyldigheten, enligt de tjeckiska myndigheternas definition, och stängningen av vissa postkontor var därför inte bara tillfällig.

(77) Tjeckiska posten hävdar att kommissionens tvivel om kvantifieringen av de stängda postkontorens konsekvenser för efterfrågan i det kontrafaktiska scenariot är ogrundade, eftersom a) den procentuella intäktsförlust som användes för alla postkontor som skulle stängas i det kontrafaktiska scenariot var densamma som för de postkontor som skulle stängas i det kontrafaktiska scenario som låg till grund för 2018 års beslut om samhällsomfattande tjänster (27), och b) den procentuella minskningen av efterfrågan sammantaget är mindre, med tanke på de mycket högre intäkterna vid de postkontor och depåer som ska behållas.

(78) Tjeckiska posten hävdar också att kommissionens tvivel om kvantifieringen av den minskade leveransfrekvensens konsekvenser för efterfrågan i det kontrafaktiska scenariot är ogrundade av två skäl. För det första är det ur kundens synvinkel bara en fråga om att det är mindre sannolikt att deras försändelse kommer att levereras nästa dag, där kunderna, precis som i de allra flesta fall, inte skulle märka av det förändrade leveranssättet om de inte uttryckligen informerades om det. För det andra förutsätts i det kontrafaktiska scenariot att ingen annan lämplig ersättningsprodukt (28) erbjuds för postförsändelser med en garanterad leveranstid, vilket skulle kunna bidra till motsvarande intäktsförluster.

(79) Tjeckiska posten anser att den långt ifrån kompenseras för de totala kostnaderna för tjänsteskyldigheten, enligt de tjeckiska myndigheternas definition, och därmed hela tiden motiveras att öka effektiviteten hos sina samhällsomfattande tjänster.

(80) Slutligen menar tjeckiska posten att även punkt 60 om kraven på öppenhet i rambestämmelserna om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse uppfylls. I detta avseende framhåller tjeckiska posten följande: i) Resultaten från CTO:s översyn från 2016 (29) och det offentliga samråd som anordnades av CTO 2016 offentliggjordes på CTO:s webbplats (30), ii) resultaten av de offentliga samråd som genomfördes under utarbetandet och antagandet av ändringen av lagen om posttjänster under 2011 och 2012 finns offentliggjorda, som en del av motiveringen till ändringen (31), i eKLEP-biblioteket för allmänheten (32) och på deputeradekammarens webbplats, och iii) resultaten av de enskilda stegen i lagstiftningsförfarandet finns tillgängliga tillsammans med stenografiregistren för vart och ett av de av deputeradekammarens och senatens sammanträden där förslaget till ändring av lagen om posttjänster diskuterades (33).

6. TJECKIENS SYNPUNKTER

6.1 Tjeckiens synpunkter på beslutet att inleda förfarandet

(81) De tjeckiska myndigheterna anser att postanvisningstjänsten kan betraktas som en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse och därför bör omfattas av tjänsteskyldigheten. För det första anser de att det inte finns några tjänster som liknar postanvisningstjänsten som tillhandahålls på kommersiella villkor (34). För det andra har postanvisningstjänsten karaktären av en offentlig tjänst i och med att den tillgodoser allmänhetens behov (särskilt utsatta delar av befolkningen). För det tredje var tjänsteskyldighetens omfattning föremål för diskussioner och samråd med allmänheten och berörda parter när ändringen av lagen om posttjänster utarbetades 2012. Slutligen baserades avsikten att införa tjänsteskyldigheten, inbegripet postanvisningstjänsten, för perioden 2018–2022, på slutsatserna från en omfattande översyn av kvaliteten på och metoden för att tillhandahålla och säkerställa de samhällsomfattande tjänsterna och den allmänna tillgängligheten till dessa i hela Tjeckien, vilken utfördes av tillsynsmyndigheten, CTO. Vid översynen drog CTO slutsatsen att marknaden inte kunde tillhandahålla både de posttjänster och de postanvisningstjänster som inkluderades i tjänsteskyldigheten.

(82) De tjeckiska myndigheterna förklarar att skyldigheten att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster och ombesörja tjänsteskyldigheten åläggs enligt 22 § i lagen om posttjänster baserat på ett upphandlingsförfarande. Villkoren för detta upphandlingsförfarande upprättades på så sätt att alla parter som var intresserade av att tillhandahålla de samhällsomfattande tjänsterna, enligt de tjeckiska myndigheternas definition, kunde delta, och så att de tillämpliga kraven på öppenhet, likabehandling och icke-diskriminering skulle uppfyllas. Innan upphandlingsförfarandet tillkännagavs hade CTO informellt underrättats om att flera operatörer var intresserade av att delta. Det var i slutändan dock bara en kandidat som registrerade sig dock för upphandlingsförfarandet – tjeckiska posten. Eftersom ett av villkoren för deltagande i upphandlingsförfarandet inte uppfylldes fick tjeckiska posten avslag på sin ansökan.

(83) För att säkerställa ett kontinuerligt tillhandahållande av samhällsomfattande tjänster i linje med de tillämpliga kvalitetskraven i hela Tjeckien ålade de tjeckiska myndigheterna tjeckiska posten tjänsteskyldigheten, eftersom det var det företag som uppfyllde utvärderingskriterierna bäst. I samband med detta tillämpade de tjeckiska myndigheterna det förfarande som anges i § 22.9 i lagen om posttjänster, enligt vilket CTO genom ett beslut om beviljande av postlicens får ålägga den operatör som bäst uppfyller utvärderingskriterierna att tillhandahålla och ombesörja de samhällsomfattande tjänster som anges i upphandlingsmeddelandet. Av detta skäl inledde CTO administrativa förfaranden på eget initiativ med tjeckiska posten om beviljande av en postlicens för perioden mellan den 1 januari 2018 och den 31 december 2022, eftersom tjeckiska posten var den operatör som uppfyllde kriterierna i upphandlingsmeddelandet bäst. Mot bakgrund av det som nämns i skälen 81 och 82 ovan anser de tjeckiska myndigheterna att alla tillämpliga krav på öppenhet, proportionalitet, likabehandling och icke-diskriminering har uppfyllts när tjänsteskyldigheten ålades, såsom de följer av direktiv 97/67/EG och bestämmelserna om offentlig upphandling, och därmed också uppfyller kraven i punkt 19 i rambestämmelserna om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse.

(84) När det gäller den kontrafaktiska situationen klargör de tjeckiska myndigheterna att i det scenariot kommer mottagandet och leveransen av rekommenderade brev och paket inte bara erbjudas vid postkontoren utan även vid PostPoints, tillsammans med leveransen av expresspaket, som för närvarande inte omfattas av tjänsteskyldigheten, enligt de tjeckiska myndigheternas definition (t.ex. tjänsterna Balík Do ruky, Balík Na poštu, Balík Do balíkovny), liksom Balíkovna-postnätet (dvs. ett postnät av paketupphämtningsställen som endast erbjuder en tjänst, ”Parcel to a Parcel Pick-up Outlet” (Balík do Balíkovny på tjeckiska), genom att lägga till tredjepartsinrättningar och därigenom skapa ett externt postnät av upphämtningsställen som drivs på ett sätt som liknar det som konkurrenterna på den tjeckiska paketmarknaden använder. Tjeckiska posten kommer således att erbjuda posttjänster vid PostPoints och genom Balíkovna-nätet, men kommer inte att erbjuda kommersiella icke-posttjänster (t.ex. banktjänster, försäljning av lotter) vid dessa ställen. Slutligen förklarar de tjeckiska myndigheterna att det som de andra leverantörerna betraktar som ”postkontor” i sina egna postnät är rena försäljningsställen (t.ex. tidningskiosker) och upphämtningsställen (tredjepartsbaserade serviceställen) som inte kan likställas med postkontor i den mening som avses i lagen om posttjänster, eftersom de inte uppfyller de relevanta kraven för att kunna erbjuda hela utbudet av de tjänster som omfattas av tjänsteskyldigheten. Tjeckiska postens postkontor erbjuder fler tjänster och är därför mer kostsamma än konkurrenternas försäljningsställen och upphämtningsställen.

(85) Enligt de tjeckiska myndigheterna infördes skyldigheten att säkerställa tillgången till samhällsomfattande tjänster med minst 3 200 postkontor redan innan leverantören av samhällsomfattande tjänster utsågs för den anmälda perioden (2018–2022). Denna skyldighet gäller för alla utsedda leverantörer av samhällsomfattande tjänster i Tjeckien. De tjeckiska myndigheterna anser därför att antalet postkontor som tjeckiska posten erbjöd sina tjänster vid under perioden 2013–2015 är irrelevant för bedömningen av den kontrafaktiska situationen när det gäller stängningen av postkontor. De tjeckiska myndigheterna förklarar dock att det var ekonomiskt förnuftigt för tjeckiska posten att frivilligt behålla 1 118 (icke-obligatoriska) förlustbringande postkontor för perioden 2013–2015, eftersom man vid denna tidpunkt redan visste att dessa kontor skulle öppnas igen 2016.

(86) De tjeckiska myndigheterna förklarar också att de beräknade intäktsförlusterna till följd av stängningen av postkontoren i det kontrafaktiska scenariot, på grundval av de finansiella uppgifterna, skulle vara begränsade eftersom de stängda kontoren endast genererar en liten del ([15–35] %) av de totala intäkterna från hela postnätet, samtidigt som en del av intäkterna från de postkontor som skulle stängas skulle överföras till PostPoints. Intäktsförlusten härleds inte bara från resultaten av en relevant undersökning utan även från andra fakta, såsom avståndet till närmaste postkontor och tillgången till en liknande tjänst på marknaden.

(87) När det gäller kommissionens tvivel om användningen av undersökningsresultaten för att kvantifiera hur nedskärningen i postkontorsnätet i det kontrafaktiska scenariot påverkade efterfrågan förklarade de tjeckiska myndigheterna att de tog hänsyn till resultaten från undersökningen (35), som visade att 23 % av de svarande skulle sluta använda tjeckiska posten för finansiella tjänster som inte omfattas av tjänsteskyldigheten, enligt de tjeckiska myndigheternas definition, om det postkontor som de för närvarande använde skulle stängas. Denna minskade efterfrågan i procent tillämpades endast på de intäkter från finansiella tjänster som endast gjordes vid stängda postkontor i det kontrafaktiska scenariot (inte på alla intäkter från finansiella tjänster som gjordes vid samtliga postkontor som tjeckiska posten ställde till förfogande). Finansiella tjänster motsvarar dock endast en marginell affärsverksamhet för tjeckiska posten, eftersom intäkterna från finansiella tjänster står för mindre än [5–20] % av dess totala inkomst. Därför skulle den respektive minskade efterfrågan i det kontrafaktiska scenariot också vara marginell. Den minskade efterfrågan på rekommenderade brev beräknades på samma sätt. Eftersom omkring [20–45] % av de rekommenderade breven skickas av kunder från postkontor skulle en tämligen begränsad efterfrågeförlust förväntas i det kontrafaktiska scenariot i detta avseende.

(88) När det gäller kvantifieringen av den resterande efterfrågan som flyttas från de stängda kontoren till de återstående postkontoren i det kontrafaktiska scenariot förklarade de tjeckiska myndigheterna att de inte antog att den resterande efterfrågan från de stängda kontoren skulle vara densamma i procent för alla kontor som stängts och för alla typer av posttjänster (dvs. oavsett närheten till det återstående postkontoret och förekomsten av konkurrens). I synnerhet beror de förlorade brevintäkterna i procent på den sträcka som kunderna måste resa för att ta sig till närmaste postkontor (t.ex. för standardbrev, upp till 3 km, [0,5–2] %, upp till 5 km, [1–3] %, upp till 10 km, [2–6] % och mer än 10 km, [3–8] %). Ett annat tillvägagångssätt följdes för paket, där de tjeckiska myndigheterna använde en annan procentandel (dvs. [30–55] %) av den minskade efterfrågan oberoende av avståndet mellan det stängda kontoret och det närmaste återstående postkontor som fortfarande hålls öppet. Detta tillvägagångssätt baserades på det faktum att paketmarknaden är mycket konkurrenskraftig i Tjeckien, där konkurrenternas tjänster finns tillgängliga i hela landet, och de övervägde därför inte någon annan påverkan på efterfrågan som berodde på avståndet till närmaste postkontor. De anser att överföringen av den resterande efterfrågan till de tre närmaste liggande postkontoren simulerar den faktiska omfördelningen av kunder till de återstående postkontoren, baserat på sannolikheten för att kunderna rör på sig. Slutligen förklarade de tjeckiska myndigheterna att de genomförde en riktad undersökning för att kvantifiera ovannämnda antaganden.

(89) När det gäller konsekvenserna av nedskärningen i postkontorsnätet i det kontrafaktiska scenariot för tjeckiska postens övergripande verksamhet förklarade de tjeckiska myndigheterna att tjeckiska posten hämtar upp försändelser från postboxar, samt sorterar och levererar dem, fristående från postkontoren. Färre postkontor leder därför inte till ökade sorteringskostnader.

(90) Tvärt emot kommissionens tvivel i skäl 114 i beslutet att inleda förfarandet hävdar de tjeckiska myndigheterna att den minskade leveransfrekvensens konsekvenser för efterfrågan har kvantifierats korrekt eftersom CTO tog hänsyn till det utbud av ersättningstjänster som skulle kunna ha påverkat den förändrade efterfrågan, tillsammans med den marknadsundersökning som nämns i skäl 113 i beslutet att inleda förfarandet (marknadsundersökningen). De tjeckiska myndigheterna förklarar att tjeckiska posten ändrade leveransfrekvensen i februari 2020 och erbjuder ”ekonomiförsändelser” med D + n-leverans (36) och ”prioriterade försändelser” med D + 1-leverans (37). Ekonomiförsändelser kostar 7 tjeckiska kronor mindre än prioriterade försändelser (denna skillnad gäller både standardbrev och rekommenderade brev). Uppgifter (38) från en begränsad period från februari till maj 2020 verkar visa att den minskade leveransfrekvensens konsekvenser för efterfrågan skulle vara ganska begränsad i det kontrafaktiska scenariot.

(91) De tjeckiska myndigheterna förklarade vidare att uppskattat den sannolika ytterligare kapacitet som krävdes för att tjeckiska posten skulle kunna fortsätta sin verksamhet i det kontrafaktiska scenariot. För det första uppskattade de hur mycket kapacitet som behövs för överföringen från varje stängt postkontor. Sedan omvandlade de den omdirigerade volymen (i arbetstimmar) till de återstående postkontoren och testade slutligen den nya kapaciteten hos de återstående postkontoren. De tjeckiska myndigheterna förklarade att den alltför stora kapaciteten vid de kommersiella (39) postkontoren hör ihop med tjänsteskyldigheten, eftersom efterfrågan på tjänster fördelas mellan alla obligatoriska postkontor. Dessa postkontor utnyttjas därför inte fullt ut och är inte lönsamma (efterfrågan på posttjänster ökar inte proportionerligt med antalet postkontor, vilket innebär att fler postkontor inte nödvändigtvis leder till högre intäkter). Den låga arbetsbelastningen vid dessa kommersiella postkontor beror också om det är många eller få kunder där under öppettiderna. Tjeckiska posten ändrar på ett flexibelt sätt antalet öppna diskar för att anpassa sig efter antalet kunder, men denna anpassning är begränsad på grund av de anställdas arbetstider.

(92) När det gäller kommissionens åsikt i skäl 115 i beslutet att inleda förfarandet, om att de tjeckiska myndigheterna kan ha begått ett metodfel vid beräkningen av nettokostnaden, utgår de tjeckiska myndigheterna från att detta är ett missförstånd och står fast vid sin åsikt att de har beaktat nettokostnaden för DBIS-systemet korrekt vid beräkningen av nettokostnaden för tjänsteskyldigheten. De ansåg att de inte i någon större utsträckning avvek från de beräkningsprinciper som användes för perioden 2013–2017, utan endast hade anpassat det kontrafaktiska scenariot för att spegla den nuvarande situationen på den tjeckiska postmarknaden.

(93) När det gäller kommissionens tvivel om huruvida kravet i punkt 39 i rambestämmelserna om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse är uppfyllt hävdar de tjeckiska myndigheterna att fastställandet av ett högsta tillåtet belopp för att täcka nettokostnaderna är ett vanligt verktyg för att säkerställa att leverantören av samhällsomfattande tjänster är effektiv, vilket därmed motiverar en nedskärning av kostnaderna och en förbättrad organisation av arbetet i syfte att minska de kostnader som inte kommer att ersättas. De tjeckiska myndigheterna anser också att CTO:s kontroll av kvaliteten (40) på tillhandahållandet av samhällsomfattande tjänster kan betraktas som ett annat tillgängligt instrument för att utesluta överkompensation och säkerställa ett effektivt tillhandahållande av samhällsomfattande tjänster.

(94) Slutligen hävdar de tjeckiska myndigheterna att tjänsteskyldighetens omfattning uppfyller kravet på öppenhet i rambestämmelserna om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse från 2012, eftersom den infördes efter ett korrekt samråd, såsom förklaras i skäl 81 ovan, och resultaten av samrådet offentliggjordes.

6.2 Tjeckiens synpunkter på synpunkterna från tredje parter

6.2.1 Tjeckiens synpunkter på Zásilkovnas synpunkter

(95) Tjeckien anser att Zásilkovna felaktigt använder aktuella uppgifter om marknadssituationen för att bemöta de slutsatser som CTO dragit när det gäller behovet av att införa tjänsteskyldigheten i samband med att 2016 års översyn slutfördes, eftersom situationen på marknaden under 2020 skiljer sig från den situation som låg till grund för införandet av tjänsteskyldigheten. Beslutet att införa tjänsteskyldigheten bygger på resultatet av den översyn som genomfördes 2016. Vid bedömningen av om Tjeckiens tillvägagångssätt följde lagen när staten beslutade om behovet av att införa dessa skyldigheter måste man utvärdera situationen vid den tidpunkt då detta beslut fattades, inte situationen som den ser ut i dag.

(96) När det gäller Zásilkovnas påstående att tjänsteskyldigheten, såsom den definieras av de tjeckiska myndigheterna, inte bör betraktas som en verklig tjänst av allmänt ekonomiskt intresse eftersom den kan utföras av privata aktörer på kommersiella villkor utan stöd, hävdar Tjeckien att landet, när det införde skyldigheten, följde kraven i lagen om posttjänster, som införlivar direktiv 97/67/EG. Detta förfarande bekräftade att de samhällsomfattande tjänsterna fortfarande utgör ett objektivt offentligt behov som bör åläggas som en skyldighet. Avsikten att införa en skyldighet att tillhandahålla postanvisningstjänsten inkluderades i det offentliga samråd som ingick i översynen och presenterades också vid ett seminarium med intressenter som anordnades den 5 januari 2017. Zásilkovna utnyttjade dock inte sin rätt att inkomma med synpunkter och gjorde inga invändningar mot denna avsikt vid det offentliga samrådet.

(97) När det gäller Zásilkovnas påstående att avskrivningsperioderna för de tillgångar som används för tillhandahållandet av samhällsomfattande tjänster, enligt de tjeckiska myndigheternas definition, är ogrundade för tilldelningsperioden hävdar Tjeckien att den förväntade avskrivningsperioden för tjeckiska postens tillgångar överlämnades till kommissionen i samband med anmälan av statligt stöd för perioden 2018–2022. Denna översikt överensstämmer med den förväntade livslängden för de tillgångar som anges i den finansiella delen av tjeckiska postens årsberättelse, som har granskats av en revisor, samtidigt som revisionsuttalandet ingår i årsberättelsen. CTO anser att de förtecknade tillgångarna är nödvändiga för tillhandahållandet av samhällsomfattande tjänster och betraktar deras avskrivningsperioder som rimliga.

(98) När det gäller Zásilkovnas argument om den påstådda överträdelsen av bestämmelserna om ekonomisk insyn i offentliga företag hävdar Tjeckien att redovisningen av uppskattade tillgångar och skulder överensstämmer med de redovisningsregler som gäller i Tjeckien, samtidigt som tjeckiska posters räkenskaper har granskats av ett behörigt organ (oberoende revisor). Tjeckien anser att det faktum att en del av ersättningen för tjänsteskyldigheten har bokförts i räkenskaperna för 2019 skapar misstanke om överträdelse av bestämmelserna om insyn i de finansiella förbindelserna mellan medlemsstater och offentliga företag, utan tyder snarare på att Zásilkovna missförstod informationen i årsberättelsen.

(99) När det gäller Zásilkovnas påstående i skäl 61, om att bestämmelserna om offentlig upphandling inte har följts, påstår Tjeckien att i) upphandlingsförfarandet annullerades av objektiva, lagliga skäl och på ett sätt som föreskrivs i lagstiftningen, eftersom ingen av deltagarna uppfyllde kriterierna för att få delta i upphandlingsförfarandet, ii) Zásilkovna hur som helst inte visade något intresse av att delta i upphandlingsförfarandet, iii) innan anbuden lämnades in gav CTO alla potentiella sökande möjlighet att ställa frågor om upphandlingens villkor och omfattning, i syfte att säkerställa största möjliga öppenhet och göra det möjligt för alla intresserade att få all nödvändig information för att kunna förbereda sina anbud, och iv) CTO började utvärdera anbuden efter det att tidsfristen hade löpt ut, i enlighet med gängse praxis. Upphandlingsförfarandet utformades på ett sätt som gjorde det möjligt för ett antal sökande att delta, även om de inte tillhandahåller alla tjänster som omfattas av tjänsteskyldigheten enligt de tjeckiska myndigheternas definition, och gjorde det även möjligt att tilldela flera licenser för olika samhällsomfattande tjänster till olika leverantörer av sådana tjänster. Det fanns därför inget behov av att garantera att en enda operatör skulle tillhandahålla alla samhällsomfattande tjänster som begärdes. Mot bakgrund av ovanstående anser Tjeckien att upphandlingsförfarandet inte var diskriminerande, utan tvärtom utformades på ett sätt som gjorde det möjligt för alla postoperatörer att ansöka om att utses till leverantör av samhällsomfattande tjänster.

(100) När det gäller Zásilkovnas påstående att det kontrafaktiska scenariot är orealistiskt och endast har utformats för att skapa en tillräcklig buffert för att motivera nettokostnaderna på 10 miljarder tjeckiska kronor för perioden 2018–2022 hävdar Tjeckien att i) det är inte innehavaren av postlicensen som beslutar om vilken nettokostnadsmetod som ska användas för att beräkna nettokostnaderna, utan detta föreskrivs i lagen om posttjänster, ii) priserna för tjeckiska postens tjänster som inte omfattas av tjänsteskyldigheten anses ligga på samma nivå i både de faktiska och kontrafaktiska scenarierna och skyldigheten att styrka kostnadsrelevans gäller inte för dem, i motsats till priserna för de tjänster som omfattas av tjänsteskyldigheten, iii) ersättningen för nettokostnaderna begränsas av den ekonomiska förlust som följer av tjänsteskyldigheten och som bokförs i den separata redovisningen av kostnader och intäkter, iv) medan endast 2 108 obligatoriska postkontor användes för beräkningen av nettokostnaderna enligt det faktiska scenariot innan regeringsförordning nr 178/2015 utfärdades har skyldigheten sedan 2016 utökats till 3 200 postkontor, och v) det kontrafaktiska scenariot är rimligt och har kvantifierats korrekt (se skälen 82–89), och tjeckiska posten bedriver verksamhet i linje med marknadstrenderna. Tjeckien anser att det befintliga ersättningstaket är ett effektivt incitament för att uppnå kostnadseffektivitet och att påståendet att det kontrafaktiska scenariot ändrades för att motsvara den höjda gränsen av de skäl som nämns ovan är omotiverat.

(101) När det gäller Zásilkovnas påstående att tjeckiska posten överskattade nettokostnaden genom att i det kontrafaktiska scenariot inte ta vederbörlig hänsyn till lanseringen av den ekonomiklass som motsvarade D + n-leveransen hävdar Tjeckien att detta faktiskt beaktades, vilket framgår av den detaljerade dokumentation som lämnades in till kommissionen den 18 januari 2020.

(102) Tjeckien bestrider slutligen Zásilkovnas påstående att tjeckiska posten korssubventionerar rent kommersiell verksamhet genom att inrätta 781 Balíkovna-upphämtningsställen och därefter omdirigerar paket och respektive intäkter från mindre lönsamma postkontor till dessa 781 upphämtningsställen för att på ett konstlat sätt blåsa upp nettokostnaden och i sin tur överkompensera tjeckiska posten. Tjeckien hävdar att detta inte är sant eftersom i) tjeckiska posten måste söka efter sätt att effektivisera sin verksamhet och göra sina tjänster mer attraktiva för kunderna, och ii) beräkningen av nettokostnaden tar vederbörlig hänsyn till Balíkovnas nettokostnader både i de faktiska och kontrafaktiska scenarierna, vilket innebär att Balíkovna-tjänsterna inte leder till överkompensation och att det därför inte förekommer någon korssubventionering av de tjänster som inte omfattas av tjänsteskyldigheten.

6.2.2 Tjeckiens synpunkter på PNS synpunkter

(103) När det gäller Zásilkovnas synpunkter anser Tjeckien, i likhet med dess åsikt i skäl 95, att den argumentation där PNS använder aktuella uppgifter om marknadssituationen för att bemöta de slutsatser som CTO dragit om behovet av att införa skyldigheten i samband med att 2016 års översyn slutfördes är helt felaktigt.

(104) I likhet med Tjeckiens uppfattning i skäl 96 om huruvida tjänsteskyldigheten, enligt de tjeckiska myndigheternas definition, kan utföras av privata aktörer på kommersiella villkor utan stöd hävdar Tjeckien att landet, när den införde skyldigheten, följde kraven i lagen om posttjänster, som införlivar direktiv 97/67/EG. I det offentliga samråd som CTO genomförde i samband med 2016 års översyn uttryckte PNS (dvs. Mediaservis s.r.o. vid den tidpunkten) sin åsikt att införandet av tjänsteskyldigheten fortfarande var nödvändigt eftersom marknaden inte kunde tillhandahålla dessa tjänster. Tjeckien tillägger att det under 2016 års översyn konstaterades att inga andra operatörer på kommersiella villkor kunder säkerställa att posttjänsterna fullgjordes på ett sätt som är förenligt med tillhandahållandet av samhällsomfattande tjänster.

(105) När det gäller PNS påstående att postanvisningstjänsten kan utföras av finansinstitut på samma sätt men billigare än tjeckiska posten, och att den därför bör undantas från tjänsteskyldighetens omfattning, hävdar Tjeckien att man vid 2016 års översyn, då PNS inte motsatte sig att postanvisningstjänsten inkluderades i tjänsteskyldighetens omfattning, drog följande slutsatser: i) Postanvisningstjänsten utgör ett objektivt offentligt behov, ii) ingen annan tjänst på marknaden skulle kunna ersätta en postanvisningstjänst, och iii) det fanns ett behov av att inkludera sådana tjänster i tjänsteskyldighetens omfattning. Tjeckien förklarar vidare att enligt uppgifter från särredovisningen av kostnader och intäkter gick postanvisningstjänsten inte med förlust under 2018 eller 2019 (lönsamheten under båda åren översteg [5–25] %) och inga ytterligare nettokostnader uppstår vid tillhandahållandet av denna tjänst, vilket tjeckiska posten också försäkrar i sin skrivelse till kommissionen av den 21 juli 2020 (punkt [18]).

(106) I likhet med Tjeckiens uppfattning i skäl 99 om huruvida bestämmelserna om offentlig upphandling har följts eller inte, eftersom det påstås att kriterierna för deltagande i ett upphandlingsförfarande om valet av en postlicensinnehavare har utformats på ett diskriminerande sätt, anser Tjeckien att upphandlingsförfarandet inte var diskriminerande utan tvärtom utformades på ett sätt som gjorde det möjligt för alla postoperatörer att ansöka om att utses till leverantör av samhällsomfattande tjänster.

(107) När det gäller PNS påstående att tjeckiska posten överkompenseras eftersom antalet postkontor som inte skulle drivas av tjeckiska posten om ingen skyldighet hade införts avsiktligt hade ändrats för att spegla en högre nettokostnad, i samband med den höjda ersättningsgränsen sedan 2018, hävdar Tjeckien, enligt sina förklaringar i skäl 100, att i) det förändrade antalet postkontor som skulle stänga i det kontrafaktiska scenariot beror på att skyldigheten förändrades till att driva fler postkontor, ii) stängningen av postkontoren har kvantifierats korrekt i det kontrafaktiska scenariot, och iii) den övergripande driften och utvecklingen av tjeckiska postens nät överensstämmer med marknadstrenderna.

(108) När det gäller PNS påstående att tjeckiska postens leverans med två olika hastigheter (prioriterad D + 1 och ekonomi D + n) som infördes i februari 2020 strider mot skyldigheten att garantera postutdelning varje arbetsdag, hävdar Tjeckien följande: i) Tjeckiska posten är fortfarande skyldig att garantera leverans till alla adresser varje arbetsdag om kunderna begär det, ii) kunderna uttrycker denna begäran genom att betala för prioriterad postutdelning och postförsändelsen levereras enligt D + 1-systemet, och iii) ändringen av de tjänster som tjeckiska posten erbjöd i form av två leveranshastigheter och de kostnadsbesparingar som detta ledde till beaktades vid beräkningen av nettokostnaderna med avseende på denna anmälan.

(109) När det gäller PNS påstående att tjeckiska posten felaktigt använder ersättningen för tjänsteskyldigheten för att korsfinansiera de tjänster som företaget tillhandahåller utanför tjänsteskyldighetens omfattning och erbjuder dessa tjänster till extremt låga priser, hävdar Tjeckien att det exempel där man jämför priserna på två tjänster, ”ekonomileverans av vanliga försändelser” och ”direktleverans av försändelser”, som PNS har lagt fram för att illustrera detta påstående, inte är lämpligt. Medan tjänsten för ”vanliga försändelser” (obyčejné psaní) finns tillgänglig för vem som helst och kan skickas genom att den lämnas in på vilket postkontor som helst i Tjeckien eller genom att den läggs i en postbox, och det inte finns någon minimivolym av enskilda postförsändelser (41) fastställd, är tjänsten för ”direkta försändelser” (obchodní psaní) avsedd för bulkavsändare med en minimivolym av en viss postförsändelse i 500 exemplar och exakt likadana mått, som endast kan skickas baserat på ett avtal med tjeckiska posten, och endast från utvalda postkontor, samtidigt som försändelserna måste ha förbehandlats (sorterats och buntats ihop) i enlighet med de krav som har fastställs i förväg i avtalet. Dessutom får dessa postförsändelser endast innehålla tidningar, tidskrifter, böcker, broschyrer, kataloger, flygblad eller trycksaker av ren reklamkaraktär, information avsedd för medlemmar i kund- och poängklubbar samt kommunikation för att samla in pengar eller andra resurser till verksamheter som utförs av organisationer eller enskilda personer i allmänhetens intresse. Skillnaden mellan priserna på de två tjänsterna speglar de ovannämnda skillnaderna sett till kvalitet och de företagsresurser som läggs på tillhandahållandet av varje tjänst. Tjeckien påminner dessutom om tribunalens dom i målet První novinová společnost (42), där det slogs fast att rambestämmelserna om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse inte på något sätt hindrar en operatör av samhällsomfattande tjänster från att fritt fördela den ersättning som betalas för detta ändamål på andra tjänster.

(110) Tjeckien avvisar PNS påstående att i) kostnaderna för de tjänster som inte omfattas av tjänsteskyldigheten felaktigt fördelas till tjänsteskyldigheten, enligt de tjeckiska myndigheternas definition, för att skapa ett intryck av att tillhandahållandet av de samhällsomfattande tjänsterna utgör en betydande ekonomisk belastning för tjeckiska posten, ii) vilka regler som styr fördelningen av kostnader och intäkter med avseende på särredovisningen är det helt upp till innehavaren av postlicensen att besluta om, och iii) CTO undersöker inte på något sätt om fördelningsreglerna (fördelningsnycklarna) är korrekta i sak. Tjeckien hävdar att postlicensinnehavare i Tjeckien är skyldiga att skicka in sina fördelningsregler till CTO för godkännande enligt § 33a.4 i lagen om posttjänster, där även CTO:s behörighet att granska och godkänna dessa regler fastställs. De godkända fördelningsreglerna innehåller en detaljerad beskrivning av den princip som styr fördelningen av kostnader och intäkter, från den finansiella redovisningen till den detaljnivå som krävs för särredovisning av kostnader och intäkter, enligt vad som krävs av postlicensinnehavarna enligt lagen om posttjänster och i linje med dekret nr 465/2012 om genomförande av den lagen. Mot denna bakgrund anser Tjeckien att tjeckiska postens konton är korrekt åtskilda mellan de tjänster som omfattas tjänsteskyldigheten, enligt de tjeckiska myndigheternas definition, och de tjänster som inte omfattas av denna.

(111) När det slutligen gäller PNS påståenden i skäl 71 om att tjeckiska posten spenderar pengar på ett ”orimligt, icke ändamålsenligt och ineffektivt sätt” inom ramen för ”tvivelaktiga avtal, transaktioner och omständigheter”, hävdar Tjeckien att huruvida tjeckiska postens utgifter är ändamålsenliga och effektiva övervakas av dess grundare, dvs. inrikesministeriet, samtidigt som tjeckiska posten parallellt har inrättat ett eget internt compliance-program mot korruption och andra former av försummelse (43), och om det, trots alla åtgärder som finns på plats, kvarstår tvivel om otillbörliga metoder i samband med tilldelningen av det särskilda avtalet, ska denna fråga tas upp med de behöriga myndigheterna, såsom stadsdomstolen i Prag.

7. BEDÖMNING AV ÅTGÄRDEN

7.1 Förekomsten av stöd

(112) Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget är ”stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna”.

(113) Av detta följer att för att en åtgärd ska betecknas som statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget, måste följande fyra kumulativa villkor vara uppfyllda: i) Åtgärden måste kunna tillskrivas staten och finansieras genom statliga medel, ii) den måste ge företagen en ekonomisk fördel, iii) fördelen måste vara selektiv, och iv) åtgärden måste snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan medlemsstaterna.

7.2 Stöd som kan tillskrivas staten och förekomsten av statliga medel

(114) För att betraktas som statligt stöd måste en åtgärd kunna tillskrivas staten och beviljas direkt eller indirekt genom statliga medel.

(115) Ersättningen för tillhandahållandet av samhällsomfattande tjänster, enligt de tjeckiska myndigheternas definition, betalas av Tjeckien från dess egen budget och förvaltas av CTO. CTO fastställer ersättningens storlek enligt det förfarande som fastställs i lagen om posttjänster (se avsnitt 8.2.2).

(116) Den ersättning som beviljats tjeckiska posten för dess fullgörande av tjänsteskyldigheten kan därför tillskrivas staten och beviljas genom statliga medel.

7.3 Stöd som beviljas ett företag

(117) Fördelningen av offentliga medel till ett företag kan betraktas som statligt stöd endast om den enheten är ett företag i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. EU-domstolen har konsekvent definierat företag som enheter som bedriver ekonomisk verksamhet (44). Huruvida en enhet räknas som ett företag beror alltså på vilken typ av verksamhet enheten bedriver, oavsett dess rättsliga status och oavsett hur verksamheten finansieras (45). Verksamhet som består i att erbjuda varor och tjänster på en marknad måste i allmänhet betraktas som ekonomisk verksamhet (46). En enhet som bedriver både ekonomisk och icke-ekonomisk verksamhet är att betrakta som ett företag endast med avseende på den ekonomiska verksamheten (47).

(118) I det aktuella fallet erbjuder tjeckiska posten posttjänster mot ersättning på den tjeckiska postmarknaden, i konkurrens med andra leverantörer. Att erbjuda posttjänster på denna marknad utgör en ekonomisk verksamhet. Staten ersätter tjeckiska posten för tillhandahållandet av vissa tjänster (tjänsteskyldigheten, enligt de tjeckiska myndigheternas definition) och kompenserar därför en ekonomisk verksamhet. Med tanke på den verksamhet som finansieras av åtgärderna i fråga räknas tjeckiska posten som ett företag.

7.4 Fördel

(119) En fördel, med avseende på artikel 107.1 i EUF-fördraget, är varje ekonomisk förmån som ett företag inte skulle ha fått under normala marknadsförhållanden, dvs. i avsaknad av statligt ingripande (48). Det är endast åtgärdens verkningar på företaget som är relevanta och alltså inte vare sig orsaken till eller syftena med det statliga ingripandet (49). I varje fall där företagets ekonomiska situation förbättras till följd av ett statligt ingripande föreligger en fördel.

(120) Ersättningen för tjänsteskyldigheten är avsedd att helt eller delvis täcka tjeckiska postens nettokostnader vid fullgörandet av tjänsteskyldigheten, enligt de tjeckiska myndigheternas definition. Utan statligt ingripande hade tjeckiska posten själv fått bära dessa kostnader. Den åtgärd som bedöms här befriar tjeckiska posten från en del av de kostnader som härrör från företagets ekonomiska verksamhet och förbättrar tjeckiska postens ekonomiska situation. Följaktligen förefaller den aktuella åtgärden efter en första granskning, utan att det påverkar frågan om huruvida åtgärden uppfyller de kriterier som domstolen fastställde i Altmark-domen (mål C-280/00) (50), innebära att tjeckiska posten erhåller en fördel.

Efterlevnad med Altmark-kriterierna

(121) Ersättning för allmännyttiga tjänster som beviljas ett företag som uppfyller de fyra kriterierna i Altmark-domen anses inte ge någon ekonomisk fördel och utgör därför inte statligt stöd. Dessa fyra kumulativa kriterier är följande: a) Det företag som får stöd ska faktiskt ha ålagts skyldigheter att tillhandahålla allmännyttiga tjänster, och dessa skyldigheter ska vara klart definierade. b) De parametrar som används för att beräkna ersättningen måste ha fastställts i förväg på ett objektivt och öppet sätt. c) Ersättningen får inte överstiga vad som krävs för att täcka alla eller en del av de kostnader som har uppkommit i samband med skyldigheterna att tillhandahålla allmännyttiga tjänster, med hänsyn tagen till de intäkter som därvid har erhållits och till en rimlig vinst. d) När det företag som ges ansvaret för att tillhandahålla de allmännyttiga tjänsterna i ett konkret fall inte har valts ut efter ett offentligt upphandlingsförfarande som gör det möjligt att välja den anbudsgivare som kan tillhandahålla dessa tjänster till den lägsta kostnaden för det allmänna, ska storleken av den nödvändiga ersättningen fastställas på grundval av en undersökning av de kostnader som ett genomsnittligt och välskött företag som är utrustat med medel som är lämpliga inom samma sektor skulle ha åsamkats, med hänsyn tagen till de intäkter som därvid skulle ha erhållits och till en rimlig vinst på grund av fullgörandet av skyldigheterna.

(122) När det gäller den ersättning som beviljats tjeckiska posten under den granskade perioden medger de tjeckiska myndigheterna att det fjärde Altmark-kriteriet inte är uppfyllt. Kommissionen anser också att det fjärde Altmark-kriteriet inte är uppfyllt eftersom de tjeckiska myndigheterna, i avsaknad av ett offentligt upphandlingsförfarande som gör det möjligt att välja den anbudsgivare som kan tillhandahålla tjänsten till den lägsta kostnaden för det allmänna (51), inte har kunnat visa att ersättningsnivån fastställdes på grundval av en analys av kostnaderna för ett välskött företag inom samma sektor, med hänsyn tagen till intäkterna och en rimlig vinst.

(123) Eftersom de fyra Altmark-kriterierna är kumulativa kommer ersättningen, om något av dessa kriterier inte uppfylls, att anses utgöra en fördel i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. Eftersom minst ett av de fyra Altmark-kriterierna inte är uppfyllt i det aktuella fallet drar kommissionen slutsatsen att ersättningen för tjänsteskyldigheten ger tjeckiska posten en fördel.

7.5 Selektivitet

(124) För att betraktas som statligt stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget måste en åtgärd gynna ”vissa företag eller viss produktion”. Kommissionen konstaterar att ersättningen för tjänsteskyldigheten endast kommer att beviljas tjeckiska posten. Eftersom det aktuella fallet rör en enskild stödåtgärd är fastställandet av en ekonomisk fördel (se skälen 119–123) tillräcklig för att underbygga antagandet att åtgärden är selektiv (52). Under alla omständigheter verkar det inte som om andra företag i samma eller andra sektorer i en jämförbar faktisk och rättslig situation åtnjuter samma fördel. Åtgärden är därför selektiv i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

7.6 Inverkan på handeln och snedvridning av konkurrensen

(125) Offentliga bidrag till företag utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget, om de ”snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen” och ”påverkar handeln mellan medlemsstaterna”.

(126) När det gäller snedvridning av konkurrensen anses en statlig åtgärd snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen när den kan ge mottagaren en konkurrensfördel gentemot andra företag som det konkurrerar med (53). För alla praktiska syften antas det konkurrensen snedvrids så fort staten beviljar en ekonomisk fördel till ett företag i en avreglerad bransch som är, eller skulle kunna vara, konkurrensutsatt.

(127) När det gäller påverkan på handeln har domstolen i sin rättspraxis fastställt att allt stöd till företag som verkar på den inre marknaden kan tänkas påverka handeln mellan medlemsländerna (54). Enligt reglerna för statligt stöd innebär inte det faktum att en tjänst är lokal eller regional till sin natur att det på förhand kan uteslutas att den skulle påverka handeln. Det finns visserligen ingen strikt tröskel eller procentandel som anger hur omfattande en verksamhet ska vara för att anses påverka handeln mellan medlemsstaterna, men sannolikheten för en sådan påverkan är mindre när det gäller verksamhet av begränsad omfattning (t.ex. med en mycket låg omsättning).

(128) I det aktuella fallet konstaterar kommissionen att tjeckiska posten är verksamt på den tjeckiska postmarknaden, som är avreglerad sedan den 1 januari 2013. Tjeckiska posten konkurrerar därför med andra leverantörer.

(129) Vissa av tjeckiska postens konkurrenter, särskilt konkurrenter som tillhandahåller paketleveranstjänster, ingår i internationella koncerner som också är verksamma i andra medlemsstater (t.ex. DPD).

(130) Det förekommer därför handel mellan medlemsstaterna inom postsektorn och den ersättning för de allmännyttiga tjänsterna som beviljats tjeckiska posten stärker dess ställning i förhållande till andra konkurrerande postföretag som bedriver handel inom unionen.

(131) Kommissionen drar slutsatsen att den ersättning som tjeckiska posten beviljats för tjänsteskyldigheten, enligt de tjeckiska myndigheternas definition, kan påverka handeln och snedvrida konkurrensen.

7.7 Slutsats

(132) På grundval av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att den ersättning som beviljats tjeckiska posten för tillhandahållandet av den samhällsomfattande tjänsten under perioden 2018–2022 uppfyller kriterierna i artikel 107.1 i EUF-fördraget och att åtgärden därför utgör statligt stöd i den mening som avses i den bestämmelsen.

7.8 Lagenligheten hos de stödåtgärder som anmälts till kommissionen

(133) Enligt § 34c och 34d i lagen om posttjänster har tjeckiska posten rätt att erhålla en årlig ersättning som motsvarar nettokostnaderna (med ett tak på 1,5 miljarder tjeckiska kronor om nettokostnaderna överstiger 1,5 miljarder tjeckiska kronor) när CTO har kontrollerat tjeckiska postens nettokostnader. I § 34c.3 i lagen om posttjänster föreskrivs det att ”staten genom [CTO] ska ersätta de preliminära nettokostnaderna för innehavaren av postlicensen […]”. Dessutom föreskrivs i § 34d.4 i lagen om posttjänster att ”staten genom [CTO] ska betala ett belopp som motsvarar skillnaden mellan [de preliminära nettokostnaderna och de slutgiltiga nettokostnaderna som utgör en orimlig belastning] till innehavaren av postlicensen […].”

(134) Efter CTO:s kontroll av tjeckiska postens nettokostnader har tjeckiska posten redan bokfört den årliga ersättningen för åren 2018–2022 i sina räkenskaper, trots att denna ersättning ännu inte betalats ut (55).

(135) Kommissionen anser följaktligen att denna ersättning för tjänsteskyldigheten utgör olagligt stöd i den mening som avses i artikel 1 f i tillämpningsförordningen.

8. FÖRENLIGHETSBEDÖMNING

8.1 Förenlighet i enlighet med artikel 106.2 i EUF-fördraget

(136) I den mån ersättningen till tjeckiska posten för tjänsteskyldigheten utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget måste dess förenlighet med den inre marknaden bedömas.

(137) De tjeckiska myndigheterna anser att ersättningen för tjänsteskyldigheten utgör ersättning för att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Denna ersättnings förenlighet med den inre marknaden ska därför bedömas på grundval av artikel 106.2 i EUF-fördraget.

(138) I artikel 106.2 EUF-fördraget anges följande: ”Företag som anförtrotts att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse eller som har karaktären av fiskala monopol ska vara underkastade reglerna i fördragen, särskilt konkurrensreglerna, i den mån tillämpningen av dessa regler inte rättsligt eller i praktiken hindrar att de särskilda uppgifter som tilldelats dem fullgörs. Utvecklingen av handeln får inte påverkas i en omfattning som strider mot unionens intresse.”

(139) I enlighet med denna bestämmelse får kommissionen förklara att ersättning för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse förenlig med den inre marknaden, förutsatt att vissa villkor är uppfyllda. Kommissionen har fastställt villkoren för hur den tillämpar artikel 106.2 i EUF-fördraget i 2012 års beslut om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (56) och 2012 års rambestämmelser om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse.

(140) De tjeckiska myndigheterna har anmält en ersättning på högst 1 500 miljoner tjeckiska kronor (55,5 miljoner euro) per år. I den mån den ersättning som ska beviljas tjeckiska posten överstiger 15 miljoner euro per år omfattas denna ersättning inte av tillämpningsområdet för 2012 års beslut om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse enligt artikel 2 i det beslutet.

(141) Statligt stöd som inte omfattas av tillämpningsområdet för beslutet om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse från 2012 kan förklaras vara förenligt med artikel 106.2 i EUF-fördraget om det är nödvändigt för tillhandahållandet av tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse i fråga och inte påverkar utvecklingen av handeln i en omfattning som strider mot unionens intressen (57). I detta avseende fastställs i rambestämmelserna om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse från 2012 riktlinjerna för bedömning av förenligheten hos ersättningen för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse.

8.2 Förenlighet med rambestämmelserna om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse från 2012

(142) För att bedöma förenligheten hos den ersättning för tjänsteskyldigheten som beviljats tjeckiska posten beskrivs i rambestämmelserna om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse från 2012 de relevanta villkor som måste uppfyllas. Dessa villkor anges nedan.

8.2.1 Tjänster som faktiskt är av allmänt ekonomiskt intresse i den mening som avses i artikel 106 i EUF-fördraget

(143) Såsom anges i punkt 46 i kommissionens meddelande om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (58) har medlemsstaterna stor handlingsfrihet när det gäller vilken typ av tjänster som kan klassificeras som tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Kommissionens behörighet är begränsad till att kontrollera att handlingsfriheten tillämpas utan uppenbara fel när det gäller definitionen av tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse och till att bedöma eventuellt statligt stöd i samband med ersättningen. I punkt 56 i rambestämmelserna om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse från 2012 bekräftas medlemsstaternas stora handlingsfrihet när det gäller att definiera tjänster av allmänt ekonomiskt intresse.

(144) För att visa att ersättningen beviljas för en verklig tjänst av allmänt ekonomiskt intresse bör ”medlemsstaterna [när de beviljar ersättning inom ramen för dessa rambestämmelser (59)] […] visa behovet av allmännyttiga tjänster med stöd av ett offentligt samråd eller andra lämpliga instrument för att beakta användarnas och tjänsteleverantörernas intressen”.

(145) Skyldigheten att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster enligt definitionen i artikel 3 i direktiv 97/67/EG erkänns som en verklig tjänst av allmänt ekonomiskt intresse (60). Till följd av detta behöver medlemsstaterna inte genom ett offentligt samråd eller andra lämpliga instrument bevisa att de har tagit hänsyn till behoven av allmännyttiga tjänster när de anförtror en leverantör skyldigheten att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster enligt definitionen i den artikeln.

(146) Den tjänsteskyldighet som anförtrotts tjeckiska posten, som beskrivs i skäl 22, är dock mer omfattande än de tjänster som beskrivs i artikel 3 i direktiv 97/67/EG. I synnerhet omfattar tjänsteskyldigheten, enligt de tjeckiska myndigheternas definition, posttjänster (posttjänster av allmänt ekonomiskt intresse) enligt definitionen i den bestämmelsen samt postanvisningstjänsterna, som inte anges i den bestämmelsen och som i direktiv 2008/6/EG kallas för ytterligare eller kompletterande tjänster som kan göras tillgängliga på nationell nivå.

(147) De tjeckiska myndigheterna förklarade att eftersom postanvisningstjänsterna är lönsamma ökar inte inkluderingen av postanvisningstjänsten i tjänsteskyldighetens omfattning nettokostnaden, utan har tvärtom en positiv effekt på nettokostnadernas storlek när det gäller tjänsteskyldigheten (den minskar storleken). De tjeckiska myndigheterna förklarade också att postanvisningstjänsterna inte motsvarar någon ensamrätt. Det rör sig om tjänster som är nödvändiga för att tillgodose allmänhetens och myndigheternas behov när det gäller vissa betalningar. Enligt lagen om posttjänster är postanvisningstjänster en del av tjänsteskyldigheten, samtidigt som skyldigheten att tillhandahålla postanvisningstjänster kan åläggas separat eller tillsammans med andra grundläggande posttjänster.

(148) Kommissionen anser att postanvisningstjänsterna inte omfattas av skyldigheten att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster enligt definitionen i artikel 3 i direktiv 97/67/EG. Enligt skäl 30 i direktiv 2008/6/EG får medlemsstaterna emellertid besluta att på sina nationella territorier ställa ytterligare eller kompletterande tjänster till förfogande för allmänheten, såsom utdelning av postanvisningar, med undantag av sådana tjänster som rör den samhällsomfattande tjänsten enligt definitionen i direktiv 97/67/EG. Medlemsstaterna får ålägga leverantören av samhällsomfattande tjänster en skyldighet att tillhandahålla sådana tjänster.

(149) Kommissionen noterar att CTO fattade beslutet att klassificera posttjänster och postanvisningstjänster, som ingår i tjänsteskyldighetens omfattning, som verkliga tjänster av allmänt ekonomiskt intresse år 2016, i samband med en regelbunden översyn vart femte år, med hänsyn tagen till marknadsförhållandena vid den tidpunkten, dvs. 2016. I samband med 2016 års översyn invände dessutom varken Zásilkovna eller PNS mot allmänhetens behov av sådana post- och postanvisningstjänster. De invände inte heller mot CTO:s beslut att införa dessa tjänster av allmänt ekonomiskt intresse baserat på ett marknadsmisslyckande.

(150) När det gäller Zásilkovnas påståenden i skälen 57 och 58 samt PNS påståenden i skälen 64 och 65 om att det på grundval av de nuvarande marknadsförhållandena inte föreligger något marknadsmisslyckande för både post- och postanvisningstjänsterna noterar kommissionen att de tjeckiska myndigheterna har handlingsfrihet att organisera och säkerställa tillhandahållandet av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. För detta ändamål har de tjeckiska myndigheterna inrättat en regelbunden översyn vart femte år av både post- och postanvisningstjänsterna, på grundval av vilken de bedömer allmänhetens behov tillsammans med marknadsförhållandena vid tidpunkten för översynen. Den översyn där man bedömde behovet av att införa skyldigheten för båda tjänsterna för den nuvarande perioden 2018–2022 genomfördes 2016. Vid denna översyn drogs slutsatsen att det förelåg ett marknadsmisslyckande för båda tjänsterna, dvs. både posttjänsterna och postanvisningstjänsterna. De nuvarande marknadsförhållandena och den eventuella framtida utvecklingen beaktades i samband med 2021 års översyn avseende perioden 2023–2027.

(151) Såsom anges i skälen 4–8 i direktiv 2008/6/EG erkänns samhällsomfattande posttjänster enligt definitionen i artikel 3 i direktiv 97/67/EG vara en verklig tjänst av allmänt ekonomiskt intresse (61). Eftersom de posttjänster som omfattas av tjänsteskyldigheten, enligt de tjeckiska myndigheternas definition, motsvarar de krav som anges i direktiv 97/67/EG anser kommissionen att Tjeckien inte behöver bevisa att man tagit hänsyn till behoven av allmännyttiga tjänster genom ett offentligt samråd eller andra lämpliga instrument. Kommissionen anser därför att punkt 14 i rambestämmelserna om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse följs när det gäller dessa tjänster.

(152) När det gäller postanvisningstjänsterna anser kommissionen att Tjeckien har visat att landet har tagit hänsyn till behovet av allmännyttiga tjänster genom ett offentligt samråd eller andra lämpliga instrument, såsom förklaras i skälen 73, 81, 95, 96 och 103–105. På grundval av de uppgifter som lämnats under granskningsförfarandet anser kommissionen att den postanvisningstjänst som tillhandahållits av tjeckiska posten utgör en verklig tjänst av allmänt ekonomiskt intresse. De tjeckiska myndigheterna förklarade särskilt att de liknande tjänster som fanns tillgängliga på marknaden inte uppfyllde kraven i fråga om leverans, territoriell omfattning eller överkomligt pris. Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att kravet i punkt 14 i rambestämmelserna om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse från 2012, när det gäller postanvisningstjänsten, har uppfyllts.

8.2.2 Behovet av ett beslut om tilldelning där skyldigheterna i samband med tillhandahållande av allmännyttiga tjänster och metoderna för beräkning av ersättning definieras

(153) I enlighet med punkt 15 i 2012 års rambestämmelser om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse måste tillhandahållandet av en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse, i den mening som avses i artikel 106 i EUF-fördraget, anförtros det berörda företaget genom en eller flera officiella handlingar. I enlighet med punkt 16 i samma rambestämmelser ska dessa beslut om tilldelning särskilt innehålla följande: a) Innebörden av skyldigheterna i samband med tillhandahållandet av allmännyttiga tjänster och skyldigheternas varaktighet. b) Företaget och, i förekommande fall, det berörda territoriet. c) Innebörden av exklusiva rättigheter som beviljats företaget av den beviljande myndigheten. d) Beskrivning av kompensationsmekanismen och parametrar för att beräkna, övervaka och se över ersättningen. e) Åtgärder för att undvika och återkräva eventuell överkompensation.

(154) Tjeckiska posten utsågs till leverantör av samhällsomfattande tjänster från och med den 1 januari 2018 till och med den 31 december 2022 g