Kommissionens förordning (EG) nr 1412/2002

av den 29 juli 2002

om införande av en preliminär antidumpningstull beträffande import av texturerat filamentgarn av polyestrar med ursprung i Republiken Indien

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen(1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 2238/2000(2), särskilt artikel 7 i denna,

efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A. FÖRFARANDE

(1) Den 9 november 2001 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande som offentliggjordes i Europeiska gemenskapernas officiella tidning(3) att den inledde ett antidumpningsförfarande beträffande import till gemenskapen av texturerat filamentgarn av polyestrar med ursprung i Indien.

(2) Förfarandet inleddes till följd av ett klagomål som i september 2001 ingavs av Internationella kommittén för rayon och syntetfibrer (CIRFS) såsom företrädare för tillverkare som svarade för en betydande del av tillverkningen i gemenskapen av texturerat filamentgarn av polyestrar. Klagomålet innehöll bevisning om dumpning av den nämnda produkten och om därav följande väsentlig skada vilken ansågs tillräcklig för att motivera att det inleddes ett antidumpningsförfarande.

(3) Slutgiltiga antidumpningsåtgärder är för närvarande i kraft beträffande import av texturerat filamentgarn av polyestrar med ursprung i Malaysia (rådets förordning (EG) nr 1001/97(4), ändrad genom förordning (EG) nr 1992/2000(5)), Indonesien och Thailand (rådets förordning (EG) nr 2160/96(6), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1078/2001(7)) och Taiwan (rådets förordning (EG) nr 3905/98(8), senast ändrad genom förordning (EG) nr 2010/2000(9)). Åtgärderna beträffande import med ursprung i Malaysia(10), Taiwan(11), Indonesien(12) och Thailand(13) är för närvarande föremål för en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i förordning (EG) nr 384/96 (nedan kallad grundförordningen).

(4) Inledandet av ett parallellt antisubventionsförfarande beträffande import av samma produkt med ursprung i Indien och Indonesien offentliggjordes samma dag genom ett tillkännagivande i Europeiska gemenskapernas officiella tidning(14).

(5) Kommissionen meddelade officiellt den klagande och andra kända gemenskapstillverkare, exporterande tillverkare, deras intresseorganisationer, importörer, användare och leverantörer som den visste var berörda samt företrädarna för Indien om inledandet av förfarandet. De direkt berörda parterna gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande av förfarandet lämna sina synpunkter skriftligen och begära att bli hörda.

(6) Ett antal exporterande tillverkare i Indien och deras intresseorganisation, tillverkare i gemenskapen, användare samt importörer och handlare lämnade skriftliga synpunkter. Alla parter som begärde det inom den ovannämnda tidsfristen och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem hördes.

(7) Med anledning av det enligt klagomålet stora antalet exporterande tillverkare i Indien tillämpades i samband med undersökningen om dumpning i enlighet med artikel 17 i grundförordningen ett stickprovsförfarande, vilket beskrivs närmare i skäl 14 och följande i denna förordning. Kommissionen sände frågeformulär till, och mottog detaljerade uppgifter från, ett representativt urval av exporterande tillverkare i Indien.

(8) Kommissionen sände också frågeformulär till alla andra kända berörda parter. Det kom in svar från två av de sex klagande gemenskapstillverkarna och från en gemenskapstillverkare som ursprungligen inte deltog i klagomålet. Kommissionen mottog också svar från en användare och två råvaruleverantörer som lämnade upplysningar vilka var tillräckligt utförliga och representativa för att användas för bedömningen av gemenskapens intresse. Inga importörer i gemenskapen som inte var de exporterande tillverkarna närstående svarade på frågeformuläret eller gav sig till känna.

(9) Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som bedömdes som nödvändiga för ett preliminärt avgörande i fråga om dumpning, därav följande skada och gemenskapens intresse. Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag:

a) Tillverkare i gemenskapen

- Dupont SA, Förenade kungariket

- Sinterama SpA, Italien

b) Exporterande tillverkare i Indien

- Indo Rama Synthetics Ltd, Nagpur

- Reliance Industries Ltd och dess närstående företag, Mumbai och Nagpur

- Welspun Syntex Ltd, Mumbai

(10) Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 oktober 2000 till och med den 30 september 2001 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av tendenser som är av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 oktober 1997 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

B. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

1. Berörd produkt

(11) Den produkt som är föremål för undersökningen är texturerat filamentgarn av polyestrar enligt KN-nummer 5402 33 00 med ursprung i Indien. Det erhålls direkt från delvis orienterat polyestergarn och textureras därefter. Det används både i vävnings- och stickningssektorerna för att tillverka tyger av polyester eller av polyester och bomull. Produkten säljs i olika produkttyper, vilka kan identifieras med hjälp av olika specifikationer såsom vikt (denier), antalet filament, trådens flamskyddsegenskaper, färgning och tvinning. Det finns även olika kvaliteter beroende på effektiviteten i tillverkningsprocessen. Det föreligger emellertid inte några betydande skillnader när det gäller de grundläggande fysiska egenskaperna eller användningsområdena för olika typer och kvaliteter av texturerat filamentgarn av polyestrar. Under dessa omständigheter bör alla typer av texturerat filamentgarn av polyestrar anses vara en och samma produkt i detta förfarande.

2. Likadan produkt

(12) Undersökningen visade att det texturerade filamentgarn av polyestrar som tillverkas och säljs på den indiska hemmamarknaden och det texturerade filamentgarn av polyestrar som exporteras från Indien till gemenskapen har liknande grundläggande fysiska egenskaper och användningsområden. Likaså har texturerat filamentgarn av polyestrar som framställs av de klagande tillverkarna i gemenskapen och som säljs på gemenskapsmarknaden liknande grundläggande fysiska egenskaper och användningsområden som det texturerade filamentgarn av polyestrar som exporteras till gemenskapen från det berörda landet.

(13) Texturerat filamentgarn av polyestrar som säljs på hemmamarknaden i Indien och exporteras till gemenskapen och texturerat filamentgarn av polyestrar som tillverkas och säljs i gemenskapen bör därför anses vara en likadan produkt i enlighet med artikel 1.4 i grundförordningen.

C. STICKPROVSFÖRFARANDE

1. Stickprovsförfarande avseende indiska exportörer

(14) Med hänsyn till det stora antal exporterande tillverkare i Indien som omnämndes i klagomålet ansåg kommissionen när förfarandet inleddes att det kanske skulle bli nödvändigt att använda ett stickprovsförfarande i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

(15) För att kommissionen skulle kunna göra ett urval enligt artikel 17.2 i grundförordningen ombads exporterande tillverkare att ge sig till känna inom tre veckor efter inledandet av förfarandet och ge grundläggande uppgifter om sin export och inhemska försäljning, detaljerade uppgifter om sin tillverkning av den berörda produkten samt om namnen på och verksamheten hos alla dem närstående företag som var inbegripna i tillverkning eller försäljning av texturerat filamentgarn av polyestrar. I detta avseende kontaktade kommissionen också de indiska myndigheterna och den indiska intresseorganisationen för exporterande tillverkare. Ingen av dessa invände mot användningen av stickprovsförfarande.

2. Första urval av samarbetsvilliga företag

(16) Tolv företag i Indien gav sig till känna och lämnade de begärda uppgifterna inom den treveckorsperiod som fastställs i artikel 17.2 i grundförordningen. Endast nio av dessa tillverkare uppgav att de hade exporterat till gemenskapen under undersökningsperioden. De tillverkare som exporterat den berörda produkten till gemenskapen under undersökningsperioden och förklarat sig villiga att ingå i urvalet betraktades inledningsvis som samarbetsvilliga företag och beaktades då urvalet gjordes. Dessa företag svarade för upp till 98 % av den sammanlagda exporten av den berörda produkten från Indien till gemenskapen. Av de återstående tre företagen var två handlare som inte kunde beaktas när urvalet gjordes, och ett var en exporterande tillverkare som inte hade någon export till gemenskapen under undersökningsperioden.

(17) De företag som inte gav sig till känna inom treveckorsperioden betraktades som icke-samarbetsvilliga företag.

3. Urvalet för stickprovsundersökningen

(18) Urvalet av företag till stickprovsundersökningen baserades enligt artikel 17.1 i grundförordningen på den största representativa exportvolym som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande.

(19) På grundval av detta valdes i samråd med den indiska intresseorganisationen för exporterande tillverkare och de indiska myndigheterna tre exporterande tillverkare ut att ingå i urvalet. De tre företag som ingick i urvalet representerade omkring 70 % av den indiska exporten av texturerat filamentgarn av polyestrar till gemenskapen och omkring 65 % av den inhemska försäljningen av texturerat filamentgarn av polyestrar i Indien.

(20) De sex samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i det slutliga urvalet informerades om att en eventuell antidumpningstull när det gäller deras export skulle komma att beräknas enligt artikel 9.6 i grundförordningen. Några av dessa företag hade ursprungligen angivit att de hade för avsikt att ansöka om en individuell marginal enligt artikel 17.3 i grundförordningen för det fall att de inte skulle inbegripas i urvalet. Någon underbyggd ansökan om detta mottogs dock inte inom den tidsfrist som angivits i tillkännagivandet om inledande.

(21) Den exporterande tillverkare som inte var närstående någon av de exporterande tillverkare som omfattades av undersökningen och inte exporterade den berörda produkten till gemenskapen under undersökningsperioden (men hade en viss export efter undersökningsperioden), underrättades också om att en eventuell antidumpningstull när det gäller dess export skulle komma att beräknas enligt artikel 9.6 i grundförordningen.

(22) Frågeformulär sändes till de tre företag som ingick i urvalet och ett kortare frågeformulär sändes till det företag som endast exporterade den berörda produkten till gemenskapen efter undersökningsperioden.

(23) För de företag som slutligen utgjorde urvalet och som till fullo samarbetade i undersökningen fastställdes en individuell dumpningsmarginal och en individuell tullsats.

D. DUMPNING

1. Normalvärde

(24) I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först huruvida varje exporterande tillverkares inhemska försäljning av texturerat filamentgarn av polyestrar till oberoende kunder var representativ, dvs. huruvida den totala inhemska försäljningsvolymen motsvarade minst 5 % av den sammanlagda volymen av exportförsäljningen till gemenskapen.

(25) Av denna bedömning framgick det att alla undersökta exporterande tillverkare hade en representativ försäljning av texturerat filamentgarn av polyestrar på den inhemska marknaden under undersökningsperioden.

(26) Kommissionen prövade därefter om produkterna för inhemsk försäljning respektive export hade liknande kvalitet, denier, filament, flamskyddsegenskaper, färgning och tvinning och drog slutsatsen att de var identiska eller direkt jämförbara.

(27) För varje produkttyp som den exporterande tillverkaren sålde på hemmamarknaden och som konstaterades vara direkt jämförbar med den typ som såldes på export till gemenskapen fastställdes dessutom om den inhemska försäljningen var tillräckligt representativ enligt artikel 2.2 i grundförordningen. Den inhemska försäljningen av en viss produkttyp ansågs som tillräckligt representativ om den totala inhemska försäljningen av den produkttypen under undersökningsperioden motsvarade minst 5 % av den totala försäljningsvolymen för en jämförbar produkttyp som sålts på export till gemenskapen.

(28) Därefter undersökte kommissionen om respektive företags inhemska försäljning kunde anses ha skett vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen.

I detta syfte fastställdes den andel av den inhemska försäljningen till oberoende kunder som, för varje exporterad produkttyp, såldes med förlust på den inhemska marknaden under undersökningsperioden:

a) För de produkttyper för vilka mer än 80 % av försäljningen (i volym) på den inhemska marknaden inte gjordes till ett pris som understeg enhetskostnaden och för vilka det vägda genomsnittliga försäljningspriset minst motsvarade den vägda genomsnittliga tillverkningskostnaden beräknades normalvärdet för varje produkttyp som det vägda genomsnittet av alla inhemska försäljningspriser för typen i fråga.

b) För de produkttyper för vilka minst 10 % och högst 80 % av försäljningen (i volym) på den inhemska marknaden inte understeg enhetskostnaden beräknades normalvärdet för varje produkttyp som ett vägt genomsnitt av enbart de inhemska försäljningspriser som för typen i fråga uppgick till minst enhetskostnaden.

c) För de produkttyper för vilka mindre än 10 % av försäljningen (i volym) på den inhemska marknaden gjordes till ett pris som inte understeg enhetskostnaden ansågs det att försäljningen inte skedde vid normal handel, varför normalvärdet måste konstrueras.

(29) För vissa typer som såldes på export till gemenskapen av alla de tre undersökta företagen konstaterades att den inhemska försäljningen hade skett vid normal handel. För motsvarande produkttyper baserades normalvärdet på de priser som oberoende kunder på Indiens inhemska marknad faktiskt betalat eller skulle betala under undersökningsperioden, enligt artikel 2.1 i grundförordningen.

(30) När det gällde försäljningen av de produkttyper som inte sålts vid normal handel eller som inte sålts i representativa volymer på den inhemska marknaden måste normalvärdet konstrueras. Alla de tre undersökta företagen hade sålt vissa sådana produkttyper för export till gemenskapen.

(31) I syfte att konstruera normalvärdet enligt artikel 2.6 i grundförordningen lades de berörda samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vägda genomsnittliga vinst för den inhemska försäljningen av den likadana produkten vid normal handel under undersökningsperioden till dessa tillverkares genomsnittliga tillverkningskostnad under undersökningsperioden. Vid behov korrigerades de rapporterade tillverknings-, försäljnings- och administrationskostnaderna och de andra allmänna kostnaderna innan de användes för bedömningen av om försäljningen skett vid normal handel och för konstrueringen av normalvärdet.

2. Exportpris

(32) Eftersom all export av den berörda produkten från samtliga tre exporterande tillverkare gick direkt till oberoende kunder i gemenskapen fastställdes exportpriset enligt artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas.

3. Jämförelse

(33) Jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset gjordes på nivån fritt fabrik. I syfte att säkerställa en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen justeringar för olikheter som påverkade prisernas jämförbarhet. För alla exporterande tillverkare gjordes i tillämpliga och berättigade fall justeringar för olikheter i fysiska egenskaper, transport-, hanterings-, lastnings- och därmed sammanhängande kostnader, kostnader för sjötransport och försäkring, importavgifter och indirekta skatter, kreditkostnader, provisioner och avdrag samt kostnader efter försäljning.

(34) Samtliga tre företag som ingick i undersökningen begärde en justering för tullrestitution i enlighet med artikel 2.10 b i grundförordningen, med motiveringen att importavgifter, hävdade de, togs ut på den likadana produkten när denna var avsedd för förbrukning i exportlandet, men återbetalades eller inte betalades när produkten såldes för export till gemenskapen. Samtliga företag tillämpade i detta avseende systemet med tullkredit efter export eller systemet med förhandsliscenser. Denna begäran avslogs, eftersom det inte fanns någon bevisning för att importavgiften togs ut på den likadana produkten när denna var avsedd för inhemsk konsumtion. Alternativt begärde företagen samma justering enligt artikel 2.10 k. Justeringen kunde inte godkännas, eftersom företagen inte kunde bevisa att det nämnda tullkreditsystemet eller systemet med förhandslicsenser påverkade prisernas jämförbarhet och i synnerhet att konsumenterna, till följd av de förmåner som dessa system ger, genomgående betalade olika priser på den inhemska marknaden.

(35) Ett företag som ingick i undersökningen begärde en justering i enlighet med artikel 2.10 b med ett belopp motsvarande en indirekt skatt som togs ut på den likadana produkten när denna var avsedd för förbrukning i Indien och återbetalades för den produkt som exporterades till gemenskapen. Det konstaterades mycket riktigt att avgiften återbetalades till företaget när den berörda produkten exporterades. Eftersom företaget inte kunde bevisa att hela denna indirekta skatt återbetalades justerades dock begäran nedåt. Ett annat företag som ingick i undersökningen begärde en justering i enlighet med samma artikel i grundförordningen med ett belopp motsvarande en indirekt skatt som togs ut på den likadana produkten när denna var avsedd för förbrukning i Indien och som inte togs ut för den produkt som exporterades till gemenskapen. I detta avseende konstaterades att företaget underlät att lämna uppgift om de råvarumängder som använts i tillverkningen av den likadana produkten. Det fanns följaktligen ingen bevisning för exakt hur stort belopp som tagits ut som indirekt skatt på den likadana produkten, och denna begäran avslogs.

(36) Ett företag som ingick i undersökningen begärde en justering i enlighet med artikel 2.10 b i grundförordningen för en omsättningsskatt (indirekt skatt) som togs ut de regionala myndigheterna i Indien och som det påstod att det betalade på inhemsk försäljning. Företaget i fråga var emellertid befriat från skyldigheten att betala omsättningsskatten till statskassan. Denna befrielse beviljas företag som investerar i den berörda regionen. Det kunde alltså inte påvisas att företaget tog ut skatten i fråga på den inhemska försäljningen och överlämnade denna till statskassan, och följaktligen togs ingen sådan omsättningsskatt ut för den likadana produkten som såldes på den inhemska marknaden. Begäran ansågs därför vara ogrundad.

(37) Två företag som ingick i undersökningen begärde en justering i enlighet med artikel 2.10 d i grundförordningen för olika handelsled. Justeringen kunde inte beviljas, eftersom företagen inte kunde påvisa att exportpriset avsåg ett annat handelsled än det som gällde för normalvärdet och att prisernas jämförbarhet påverkades. Två olika handelsled påstods finnas både på exportmarknaden och på hemmamarknaden, men det kunde inte konstateras några konsekventa och tydliga olikheter i de berörda företagens funktioner eller priser i de olika handelsleden på den indiska hemmamarknaden. Alternativt begärde båda företagen samma justering enligt artikel 2.10 c eller 2.10 k. Begäran kunde inte beviljas på grundval av artikel 2.10 c i grundförordningen, eftersom rabatter som lämnas för kvantitetsskillnader endast kan tas i beaktande för en justering när de faktiskt ges för kvantitetsskillnader sammanhängande med försäljningen i fråga, och de berörda företagen gav inga sådana rabatter. Inte heller kunde begäran beviljas på grundval av artikel 2.10 k, eftersom det konstaterades att det mönster som företagen hävdade förelåg inte genomgående tillämpades på deras försäljning på den inhemska marknaden och eftersom det konstaterades att kraven i huvudsak var desamma som dem som framförts beträffande handelsled och avdrag för kvantitetsskillnader, vilka redan hade avvisats.

(38) Ett företag som ingick i undersökningen begärde en justering i enlighet med artikel 2.10 f i grundförordningen för olikheter i kostnader för produkter som exporteras och produkter som säljs på den inhemska marknaden, vilka är direkt sammanhängande med förpackning av produkten i fråga. Företaget lyckades i detta avseende inte påvisa att en kostnadsskillnad som påverkade prisernas jämförbarhet var direkt sammanhängande med förpackningskostnaderna för produkten i fråga. Denna begäran avvisades därför.

4. Dumpningsmarginaler

a) Dumpningsmarginal för de företag ingick i undersökningen

(39) Dumpningsmarginalerna fastställdes på grundval av en jämförelse för varje produkttyp mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset.

b) Dumpningsmarginal för samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet

(40) Dumpningsmarginalen för de exporterande tillverkare som givit sig till känna enligt artikel 17 i grundförordningen men som inte undersökts individuellt fastställdes på grundval av det vägda genomsnittet av dumpningsmarginalerna för de företag som ingick i stickprovet, enligt artikel 9.6 i grundförordningen.

c) Dumpningsmarginal för icke samarbetsvilliga företag

(41) För de exporterande tillverkare som varken besvarade kommissionens frågeformulär eller på annat sätt gav sig till känna fastställdes dumpningsmarginalen enligt artikel 18.1 i grundförordningen på grundval av tillgängliga uppgifter.

(42) I syfte att fastställa graden av samarbetsvilja totalt sett jämfördes, för det land som är föremål för undersökning, den exportvolym till gemenskapen som rapporterats av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna med motsvarande importstatistik från Eurostat.

(43) Det konstaterades att graden av samarbetsvilja totalt sett var hög och det ansågs lämpligt att fastställa den övriga dumpningsmarginalen för de icke-samarbetsvilliga företagen till samma nivå som den högsta dumpningsmarginal som fastställts för ett samarbetsvilligt företag i landet i fråga.

(44) Detta sätt att behandla icke-samarbetsvilliga företag ansågs också nödvändigt för att förhindra att de skulle kunna dra nytta av sin bristande samarbetsvilja.

(45) Följande preliminära dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns före tull, fastställdes:

>Plats för tabell>

E. GEMENSKAPSINDUSTRIN

1. Tillverkning i gemenskapen

(46) Texturerat filamentgarn av polyestrar tillverkas i gemenskapen av följande företag:

- Tre tillverkare som till fullo samarbetade med kommissionen under undersökningen. Två av dessa företag tillhörde de klagande företagen.

- Fyra tillverkare som ingick bland de sex vilka ingivit klagomålet och som lämnade vissa allmänna uppgifter om sin verksamhet i klagomålet. De samarbetade inte till fullo i undersökningen, men stödde förfarandet.

- Två andra icke-klagande tillverkare som tillhandahöll vissa allmänna uppgifter om sin verksamhet och stödde klagomålet, utan att tillhandahålla detaljerade uppgifter.

- Fjorton andra icke klagande tillverkare, som varken var villiga att samarbeta i undersökningen eller framförde några synpunkter.

(47) Det texturerade filamentgarn av polyestrar som tillverkas av alla dessa företag utgör gemenskapens tillverkning i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.

2. Definition av gemenskapsindustrin

(48) Den sammanlagda tillverkningen för de tre samarbetsvilliga tillverkarna under undersökningsperioden utgjorde 85238 ton av gemenskapens sammanlagda tillverkning som uppskattningsvis uppgick till 228491 ton, dvs. 37 %. De nio tillverkare som stöder förfarandet svarade emellertid tillsammans för 74 % av gemenskapstillverkningen under undersökningsperioden.

(49) En berörd part hävdade att endast tre gemenskapstillverkare samarbetade i undersökningen och att deras gemensamma tillverkning inte utgjorde en betydande del av gemenskapens sammanlagda tillverkning. Denna part påstod dessutom att fyra av de sex gemenskapstillverkare som ingav klagomålet slutligen beslutade sig för att inte samarbeta, eftersom de inte ansåg att de vållades någon skada, och därför skulle ärendet ha inletts på felaktiga grunder och de uppgifter som använts för att bedöma vilken skada gemenskapsindustrin lidit vara missvisande.

(50) För det första bör det noteras att de företag som uttryckligen stödde klagomålet före inledandet sammanlagt svarade för ungefär två tredjedelar av gemenskapstillverkningen och stödet var således tillräckligt för att inleda en undersökning. För det andra svarade de tre företag som till fullo samarbetade i undersökningen för mer än 25 % av tillverkningen i gemenskapen och således för en betydande del i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen.

(51) Kommissionen gör därför preliminärt bedömningen att de tre samarbetsvilliga gemenskapstillverkarna utgör "gemenskapsindustrin" i enlighet med artiklarna 4.1 och 5.4.

F. SKADA

1. Inledande anmärkningar

Importuppgifter

(52) Importtrender avseende volym och priser fastställdes med hjälp av uppgifter från Eurostat. Allt importerat texturerat filamentgarn av polyestrar klassificeras enligt KN-nummer 5402 33 00 och inga andra produkter klassificeras enligt detta nummer. Eurostats uppgifter avseende Indien jämfördes med uppgifter för undersökningsperioden som tillhandahållits av exporterande tillverkare och uppgifterna befanns vara mycket lika.

Uppgifter om gemenskapsindustrin

(53) Uppgifter om gemenskapsindustrin erhölls från de kontrollerade svaren på frågeformuläret från de tre samarbetsvilliga gemenskapstillverkarna.

2. Förbrukning i gemenskapen

(54) Omfattningen av den synliga förbrukningen i gemenskapen av texturerat filamentgarn av polyestrar fastställdes på grundval av total import av den berörda produkten till gemenskapen, gemenskapsindustrins totala kontrollerade försäljning på gemenskapsmarknaden och den uppskattade försäljningen från andra tillverkare på gemenskapsmarknaden, vilken baserades på svar på kommissionens frågeformulär, bevisning i klagomålet samt exportstatistik från Eurostat.

(55) Förbrukningen av texturerat filamentgarn av polyestrar i gemenskapen uppgick till ungefär 340000 ton under undersökningsperioden. Såsom framgår av tabellen nedan ökade förbrukningen med 19 % under skadeundersökningsperioden. Det bör noteras att förbrukningen låg som högst 1998 och därefter har sjunkit.

>Plats för tabell>

3. Import från Indien

Importvolym

(56) Under skadeundersökningsperioden tredubblades mängden import med ursprung i Indien från 7583 ton 1996 till 22683 ton under undersökningsperioden. Efter en kraftig ökning mellan 1996 och 1998 sjönk importen 1999 för att sedan återhämta sig 2000. Under undersökningsperioden skedde ytterligare en ökning på 17 % i förhållande till år 2000.

(57) Marknadsandelen för den berörda importen uppgick till 7 % under undersökningsperioden jämfört med 3 % vid skadeundersökningsperiodens början.

>Plats för tabell>

Importpriser

(58) Priserna på importen i fråga minskade med 7 % under skadeundersökningsperioden. Det inträffade en kraftig prisnedgång 1999 när importvolymen föll mycket kraftigt.

>Plats för tabell>

Prisunderskridande

(59) För analysen av prisunderskridandet jämfördes priset på den berörda produkt som gemenskapsindustrin sålde med priset på gemenskapsmarknaden för import från Indien under undersökningsperioden, på grundval av vägda genomsnittspriser per typ texturerat filamentgarn av polyestrar.

(60) Vid jämförelsen mellan importerade produkter och texturerat filamentgarn av polyestrar som tillverkats av gemenskapsindustrin beaktades decitex (antalet gram per 1000 meter garn), antalet filament, kemisk förändring (t.ex. flamskyddsegenskaper) och garnfärg (ofärgad, spinnfärgad, traditionellt färgad).

(61) Som priserna på importen från Indien användes de priser cif vid gemenskapens gräns, justerade för tullar och kostnader efter import, som de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna uppgivit i sina svar på frågeformuläret. Som gemenskapsindustrins priser användes de priser, enligt gemenskapsindustrins uppgifter i svaren på frågeformuläret, som togs ut vid försäljningen till den första icke närstående kunden, fritt fabrik.

(62) På denna grundval fann kommissionen att marginalen för prisunderskridandet, uttryckt i procent av gemenskapsindustrins priser, uppgick till mellan 21 % och 36 % för de exporterande tillverkare som var samarbetsvilliga i undersökningen.

4. Gemenskapsindustrins situation

Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

(63) Gemenskapsindustrins produktion ökade med 18 % under skadeundersökningsperioden men minskade med 3 % under undersökningsperioden i förhållande till år 2000. Produktionskapaciteten ökade med 33 % under skadeundersökningsperioden. Kapaciteten utökades och anläggningarna moderniserades kontinuerligt i syfte att öka gemenskapsindustrins konkurrenskraft. Kapacitetsutnyttjandet var relativt högt fram till 1998 men sjönk under de följande perioderna med 11 procentenheter.

>Plats för tabell>

Lager

(64) Utgående lager varierade under åren med och tenderade att minska i förhållande till produktionsnivåerna.

>Plats för tabell>

Försäljningsvolym, marknadsandel och tillväxt

(65) Gemenskapsindustrins försäljning på gemenskapsmarknaden under skadeundersökningsperioden ökade, uttryckt i volym, med 8 %. Gemenskapsindustrins försäljning ökade dock inte lika mycket som förbrukningen, som under den här perioden ökade med 16 %. Gemenskapsindustrin förlorade således 2 procentenheter av sin marknadsandel under skadeundersökningsperioden.

>Plats för tabell>

Faktorer som påverkar priser

(66) Gemenskapsindustrins försäljningspriser minskade med 9 % under skadeundersökningsperioden. Den allt större mängden import med ursprung i Indien och dess låga och sjunkande priser skapade ett betydande pristryck för gemenskapsindustrin, som tvingades sänka sina priser för att försöka behålla sin marknadsandel.

>Plats för tabell>

Lönsamhet

(67) Lönsamheten inom gemenskapsindustrin, uttryckt som vinsten på nettoförsäljningen på gemenskapsmarknaden, sjönk kraftigt under skadeundersökningsperioden, från +3 % 1996 till -12 % under undersökningsperioden.

>Plats för tabell>

Investeringar och förmåga att anskaffa kapital

(68) Investeringarna upprätthölls under skadeundersökningsperioden men låg på en lägre nivå under undersökningsperioden. Merparten av dessa utgifter avsåg maskiner, utrustning och övriga artiklar. Under 1998 var investeringarna särskilt stora vilket sammanföll med att en gemenskapstillverkare lät uppföra en ny anläggning för texturerat filamentgarn av polyestrar vid en tidpunkt då gemenskapsindustrins finansiella utsikter fortfarande var goda.

>Plats för tabell>

(69) Gemenskapsindustrins förmåga att anskaffa kapital, från externa finansiärer eller moderbolag, påverkades inte i någon större utsträckning i början av skadeundersökningsperioden. Mot bakgrund av förlusterna under undersökningsperioden sattes dock förmågan att anskaffa kapital allvarligt på spel under undersökningsperioden.

Avkastning på investeringar

(70) För sin bedömning av hur den dumpade importen hade påverkat avkastningen på investeringar inom gemenskapsindustrin undersökte kommissionen hur vinsten (eller förlusten) före skatt förhöll sig till det sammanlagda kapitalet inom gemenskapsindustrin.

(71) Försäljningen av texturerat filamentgarn av polyestrar står för den största delen av gemenskapsindustrins omsättning, och avkastningen på investeringar fördelades därför för att återspegla denna andel.

(72) Avkastningarna på investeringar utvecklades på samma sätt som lönsamhetssiffrorna och visade en klar försämring av det finansiella läget i gemenskapsindustrin.

>Plats för tabell>

Kassaflöde

(73) Försäljningen av texturerat filamentgarn av polyestrar står för den största delen av gemenskapsindustrins omsättning. Kassaflödet fördelades därför för att återspegla denna andel.

(74) Siffrorna i tabellen nedan avseende gemenskapsindustrins kassaflöde bekräftade tydligt industrins försämrade finansiella läge.

>Plats för tabell>

Sysselsättning, produktivitet och löner

(75) Följande tabell visar antalet personer anställda av gemenskapsindustrin inom de områden som avser produkten i fråga samt personalkostnaderna.

>Plats för tabell>

(76) I slutet av undersökningsperioden var antalet anställda i gemenskapsindustrin 1403, en sammanlagd ökning med 19 % under skadeundersökningsperioden. Ökningen var dock en följd av en betydande ökning av antalet anställda 1999 då gemenskapsindustrin beslutade att avsevärt bygga ut sin produktionskapacitet. Denna utvidgning planerades när utsikterna fortfarande var goda (se skäl 68). Personalkostnaderna i förhållande till antalet anställda ökade med 30 % under samma period.

(77) Produktiviteten under undersökningsperioden var ungefär den samma som under 1996. Under 1999, när produktionskapaciteten liksom antalet anställda ökade, försämrades tillfälligt produktiviteten.

Återhämtning från tidigare dumpning

(78) Under 1997 och 1998 var gemenskapsindustrins ekonomiska resultat tillfredsställande, vilket visade att den hade återhämtat sig från tidigare dumpning av import med ursprung i tredjeländer för vilka antidumpningsåtgärder hade införts (se skäl 3).

Faktisk dumpningsmarginal

(79) Dumpningsmarginalerna anges i avsnittet om dumpning (se skäl 45). De fastställda marginalerna ligger klart över miniminivån. Med tanke på omfattningen av och priserna på den dumpade importen kan verkningarna för gemenskapsindustrin av den faktiska dumpningsmarginalen inte anses vara försumbara.

5. Slutsats om skada

(80) Mellan 1996 och undersökningsperioden tredubblades volymen import av texturerat filamentgarn av polyestrar med ursprung i Indien, från mindre än 7500 ton till mer än 22000 ton. Detta ledde till en ökning av marknadsandelen på 4 procentenheter för den berörda importen sammantaget under en period då förbrukningen ökade med 19 %. Priserna på de importerade varorna var under hela skadeundersökningsperioden lägre än priserna på gemenskapsindustrins varor, med ett prisunderskridande på mellan 30 % och 45 %.

(81) Mellan 1996 och undersökningsperioden försämrades gemenskapsindustrins situation i synnerhet vad gäller marknadsandel, försäljningspriser, lönsamhet, avkastning på investeringar, kassaflöde och förmåga att anskaffa kapital. Gemenskapsindustrins dåliga ekonomiska resultat var ett resultat av att dess priser föll.

(82) Med hänsyn till ovanstående drar kommissionen preliminärt slutsatsen att gemenskapsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3 i grundförordningen.

G. ORSAKSSAMBAND

1. Inledning

(83) I enlighet med artikel 3.6 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit orsakats av den dumpade importen från det berörda landet. I enlighet med artikel 3.7 i grundförordningen granskade kommissionen andra kända faktorer utöver den dumpade importen vilka kunde ha vållat gemenskapsindustrin skada för att säkerställa att skada, som vållats av dessa faktorer inte oriktigt tillskrevs den dumpade importen.

(84) Åtgärder är för närvarande i kraft beträffande import med ursprung i Indonesien, Malaysia, Taiwan och Thailand, vilka syftar till att undanröja skadevållande dumpning från dessa länder. Import av texturerat filamentgarn av polyestrar från dessa fyra länder är för närvarande dessutom föremål för en antidumpningsundersökning (se skäl 3). Denna faktor beaktades i denna undersökning.

2. Den dumpade importens verkningar

Volym

(85) Importen av texturerat filamentgarn av polyestrar med ursprung i Indien tredubblades under skadeundersökningsperioden och uppgick till 22683 ton under undersökningsperioden.

(86) Den betydande ökningen av importen med ursprung i Indien till priser som låg gott och väl under gemenskapsindustrins och den ökande marknadsandelen för denna import under skadeundersökningsperioden sammanföll med en allvarlig försämring av gemenskapsindustrins situation, särskilt med avseende på marknadsandel, försäljningspriser, kassaflöde, förmåga att anskaffa kapital, avkastningen på investeringar och lönsamhet.

(87) Försämringen var tydligast mellan 2000 och undersökningsperioden då den dumpade importen ökade med ytterligare 17 % och nådde rekordnivåer.

Priser

(88) Mellan 1996 och undersökningsperioden minskade priserna på den dumpade importen med 7 % samtidigt som dess marknadsandel ökade med 4 procentenheter. Samtidigt sänkte gemenskapsindustrin sina försäljningspriser med 9 % i ett misslyckat försök att behålla sin marknadsandel.

(89) Priserna på den dumpade importen låg hela tiden under gemenskapsindustrins priser med en marginal för prisunderskridandet som under undersökningsperioden uppgick till mellan 30 % och 45 % för de exportörer som ingick i undersökningen.

(90) Följaktligen anser kommissionen att det pristryck som utövades av den berörda importen, vars volym och marknadsandel ökade väsentligt från och med 1996 och som skedde till särskilt låga dumpade priser, resulterade i ett prisfall för gemenskapsindustrin och en försämring av industrins ekonomiska situation.

3. Verkningar av andra faktorer

Import med ursprung i andra tredjeländer

(91) Fyra länder som exporterar texturerat filamentgarn av polyestrar till gemenskapen omfattas av antidumpningstullar. Det rör sig om Indonesien, Malaysia, Taiwan och Thailand och dessa fyra länders marknadsandel uppgick till 18 % under undersökningsperioden. Importen med ursprung i dessa länder ökade under skadeundersökningsperioden med 41 % i volym, från ca 43000 ton 1996 till 61000 ton under undersökningsperioden. De genomsnittliga cif-priserna för denna import ligger klart under gemenskapsindustrins priser. De exporterande tillverkare i Indonesien och Taiwan för vilka antidumpningstullsatsen satts till 0 % ökade i själva verket sin försäljning på gemenskapens marknad. Det går inte att utesluta att denna import har bidragit till den skada som gemenskapsindustrin lidit. Detta håller för närvarande på att undersökas inom ramen för de två översyner som inleddes den 31 maj 2002(15) enligt artikel 11.3 i grundförordningen.

(92) Import med ursprung i andra tredjeländer hade under undersökningsperioden en marknadsandel på 19 % och dess volym ökade med 47 % under skadeundersökningsperioden. De största mängderna kom från Förenta staterna, Turkiet och Sydkorea. De genomsnittliga cif-priserna för denna import ligger något under gemenskapsindustrins priser fritt fabrik. Om man beaktar tullar och kostnader efter import ligger de dock på ungefär samma nivå som gemenskapsindustrins priser. Denna import kan inte anses ha vållat gemenskapsindustrin skada.

>Plats för tabell>

Råvarupriser

(93) Den huvudsakliga råvaran vid tillverkning av texturerat filamentgarn av polyestrar är orienterat polyestergarn.

(94) Gemenskapsindustrin köper in orienterat polyestergarn både i och utanför gemenskapen. En del orienterat polyestergarn köps även in från närstående företag. En detaljerad jämförelse decitex för decitex mellan koncerninterna priser, de priser som betalas på marknaden och de priser som offentliggörs av fackpressen (PCI) visade att inköpen från närstående företag görs till marknadsmässiga priser. Även försäljningsvillkoren liknar de allmänna marknadsvillkoren.

(95) Som framgår av tabellen nedan ökade det faktiska pris som gemenskapsindustrin betalade för orienterat polyestergarn ansenligt under 1997-1998 för att därefter sjunka till nivåer som var lägre än vid skadeundersökningsperiodens början. Kostnaderna för råvaror kan därför inte anses ha vållat gemenskapsindustrin skada.

>Plats för tabell>

Gemenskapsindustrins exportresultat

(96) Gemenskapsindustrins export ökade med nästan 400 %, till 5200 ton, under skadeundersökningsperioden, beroende på att gemenskapsindustrin har utvecklat långsiktiga handelsrelationer med partner utanför gemenskapen. Det bör noteras att mängderna i fråga fortfarande är marginella i jämförelse med gemenskapsindustrins sammanlagda försäljningsvolym.

(97) Kommissionen drar slutsatsen att eftersom exporten har ökat under perioden i fråga kan den inte vara orsaken till den skada gemenskapsindustrin lidit.

Förändringar i konsumtionsmönster

(98) Förbrukningen av den berörda produkten i gemenskapen ökade med 19 % under skadeundersökningsperioden. Kommissionen anser därför att denna faktor inte har bidragit till den skada som gemenskapsindustrin lidit.

Slutsats om skada

(99) Den betydande uppgången, både i volym och uttryckt i marknadsandel, för importen från det berörda landet under skadeundersökningsperioden, framför allt under undersökningsperioden, samt nivån på underskridandet under undersökningsperioden fick väsentliga negativa följder för gemenskapsindustrins marknadsandel och försäljningspriser. Detta påverkade i sin tur ett antal ekonomiska indikatorer avseende gemenskapsindustrins situation, i synnerhet lönsamhet och avkastning på investeringar. Mot bakgrund av ovanstående analys anser kommissionen att import av texturerat filamentgarn av polyestrar med ursprung i Indien haft en väsentlig negativ inverkan på gemenskapsindustrins situation och att verkningarna av andra faktorer, särskilt importen från tredje land (inbegripet Indonesien, Malaysia, Taiwan och Thailand) inte ändrar slutsatsen att det fanns ett faktiskt och betydande orsakssamband mellan den dumpade importen från Indien och den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit.

Med hänsyn till undersökningen, i vilken en tydlig åtskillnad gjorts mellan verkningarna av alla kända faktorer på gemenskapsindustrins situation och de skadliga verkningarna av den dumpade importen, dras slutsatsen att dessa andra faktorer i sig inte ändrar det faktum att den väsentliga skada som konstaterats kan tillskrivas den dumpade importen.

(100) Kommissionen drar därför preliminärt slutsatsen att den dumpade importen från det berörda landet har vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen.

H. GEMENSKAPENS INTRESSE

1. Allmänna synpunkter

(101) Kommissionen undersökte om det, trots slutsatsen om skadevållande dumpning, finns tvingande skäl som kan leda till slutsatsen att det inte ligger i gemenskapens intresse att vidta åtgärder i just det här fallet. För detta ändamål och i enlighet med artikel 21.1 i grundförordningen grundades fastställandet av gemenskapens intresse på en bedömning av alla olika berörda intressen, dvs. gemenskapsindustrins intresse, intresset hos övriga tillverkare i gemenskapen, importörernas och handlarnas intresse och intresset hos användarna och leverantörerna av den berörda produkten.

2. Undersökningen

(102) Kommissionen sände frågeformulär till importörer, råvaruleverantörer och industriella användare av den berörda produkten. Sammanlagt sändes 13 frågeformulär till leverantörer, 21 till användare, 14 till importörer och 16 till andra tillverkare av texturerat filamentgarn av polyestrar.

(103) Svar på frågeformuläret inkom inom den fastställda tidsfristen från följande företag:

- En direktleverantör av råvaror som förser gemenskapsindustrin med monoetylglykol och renad tereftalsyra:

- BP Chemicals Ltd (Förenade kungariket)

- En användare av den berörda produkten som tillverkar textilier som i huvudsak är avsedda att användas i bilindustrin och möbelbranschen:

- Mattes & Ammann KG (Tyskland)

- Två andra tillverkare av texturerat filamentgarn av polyestrar:

- FITEXAR SA (Portugal)

- Manifattura di Stabbia Spa (Italien)

Inga importörer av den berörda produkten besvarade frågeformuläret.

3. Sannolika verkningar för gemenskapsindustrin och andra tillverkare av texturerat filamentgarn av polyestrar av att åtgärder införs

(104) Gemenskapsindustrin är livskraftig och har förmåga att förse marknaden med produkten. Gemenskapsindustrin har gjort stora ansträngningar för att uppfylla kraven från användarna, i synnerhet bilindustrin, som begär att produkter av hög kvalitet levereras när de behöver dem. Gemenskapsindustrin har visat en vilja att bibehålla en konkurrenskraftig närvaro på gemenskapsmarknaden. Som exempel på gemenskapsindustrins åtgärder kan nämnas

a) utveckling av särskilda produkter för nischmarknader,

b) förbättrad produktivitet, inbegripet omfattande användning av modern produktionsteknik (t.ex. ökad mekanisering och datorisering).

(105) De föreslagna åtgärderna skulle otvivelaktigt gagna gemenskapsindustrin. Det finns ingen orsak att betvivla att gemenskapsindustrin skulle vara livskraftig och konkurrenskraftig om normala marknadsvillkor gällde. Detta påstående stöds av industrins lönsamhetsnivå mellan 1996 och 1999 och av dess ställning på gemenskapsmarknaden avseende specialiserade produkter, vilka den dumpade importen ännu inte har varit inriktad på.

(106) Gemenskapsindustrin har varit utsatt för skadevållande dumpning. Den dumpade importen från Indien underskred och sänkte gemenskapsindustrins försäljningspriser, orsakade en viss minskning av dess marknadsandel och gjorde det omöjligt för gemenskapsindustrin att växa lika fort som marknaden. Den dumpade importen från Indien försämrade kännbart gemenskapsindustrins lönsamhet och avkastning på investeringar. Investeringarna minskade också, särskilt under undersökningsperioden. Om situationen inte förändras kommer förlusterna att ligga kvar på samma nivåer som under undersökningsperioden och gemenskapsindustrins lönsamhet på lång sikt att äventyras. Dessa synpunkter fick stöd från de övriga tillverkare som besvarade kommissionens frågeformulär.

(107) Kommissionen drar därför preliminärt slutsatsen att det skulle ligga i gemenskapsindustrins och övriga gemenskapstillverkares intresse att åtgärder införs.

4. Sannolika verkningar för importörerna av att åtgärder införs

(108) Inga svar inkom från importörer eller handlare.

(109) Importörernas bristande samarbetsvilja i detta fall leder till slutsatsen att införandet av åtgärder avseende import med ursprung i Indien antagligen inte kommer att ha någon betydande inverkan på situationen för icke närstående importörer och handlare på marknaden för texturerat filamentgarn av polyestrar i gemenskapen.

5. Sannolika verkningar för råvaruleverantörer av att åtgärder införs

(110) Tillverkarna i gemenskapen köper huvudsakligen monoetylglykol, renad tereftalsyra eller dimetyltereftalat för att tillverka orienterat polyestergarn, vilket därefter textureras för att tillverka texturerat filamentgarn av polyestrar. En del tillverkare i gemenskapen köper även orienterat polyestergarn direkt.

(111) Den leverantör som var samarbetsvillig i undersökningen har över 300 anställda som ägnar sig åt tillverkning av renad tereftalsyra och monoetylglykol.

(112) Den samarbetsvilliga leverantören arbetade nära tillsammans med tillverkarna i gemenskapen och en betydande andel av företagets omsättning härrörde från försäljning till dem. För detta företag skulle varje minskning av gemenskapsindustrins inköp därför få allvarliga följder.

(113) Införande av åtgärder skulle otvivelaktigt hjälpa till att upprätthålla gemenskapsindustrins och därmed även dess leverantörers verksamhetsnivå. Kommissionen drar därför preliminärt slutsatsen att företagen i tidigare led i produktionskedjan har ett intresse av det införs antidumpningsåtgärder.

6. Sannolika verkningar för användarna av att åtgärder införs

(114) Som nämnts var bara en användare samarbetsvillig. Denna användare är huvudsakligen oroad över att införandet av åtgärder kan komma att leda till ökad koncentration inom branschen för texturerat filamentgarn av polyestrar, eftersom det inom stora multinationella företag redan har skett en viss koncentration.

(115) Detta argument övertygar inte, eftersom det under undersökningsperioden fanns 23 tillverkare i gemenskapsindustrin. Om åtgärder inte införs kommer dessutom det svåra ekonomiska läget för gemenskapsindustrin troligen att leda till ytterligare koncentration globalt sett. Dessutom kan gemenskapsindustrins hela existens stå på spel, vilket skulle göra användarna helt beroende av import. Om åtgärder införs kommer de olika gemenskapstillverkarna däremot troligen att fortsätta den inbördes konkurrensen och konkurrensen med icke-dumpad import och på så sätt trygga de bästa marknadsvillkoren för användarna.

(116) Med hänsyn till den låga svarsnivån för kommissionens frågeformulär och synpunkterna från det företag som svarade, gör kommissionen därför preliminärt bedömningen att införandet av antidumpningsåtgärder inte skulle vara till skada för användarnas livskraft och konkurrenskraft.

7. Slutsats

(117) Det är i gemenskapsindustrins, andra tillverkares av texturerat filamentgarn av polyestrar i gemenskapen och råvaruleverantörers intresse att antidumpningsåtgärder införs. Dessa kommer att göra det möjligt för dessa grupper att förbättra lönsamheten och göra de nya investeringar som är avgörande för deras livskraft.

(118) Om åtgärder inte införs kommer den kontinuerliga lönsamhetsnedgång för gemenskapsindustrin som noterats under skadeundersökningsperioden att innebära ett allvarligt hot för denna industri.

(119) Kommissionen har också dragit slutsatsen att införandet av antidumpningsåtgärder inte skulle vara till skada för användarnas livskraft och konkurrenskraft.

(120) Kommissionen drar på grundval av ovanstående preliminärt slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl mot att införa preliminära antidumpningstullar i det här fallet.

I. PROVISORISKA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

1. Nivå för undanröjande av skada

(121) För att förhindra att gemenskapsindustrin vållas ytterligare skada genom den dumpade importen bör antidumpningsåtgärder införas i form av preliminära tullar.

(122) Vid fastställandet av nivån på dessa tullar tog kommissionen hänsyn till de konstaterade dumpningsmarginalerna och den tull som är nödvändig för att undanröja den skada som gemenskapsindustrin vållats.

(123) För detta ändamål fastställde kommissionen ett icke-skadevållande pris på grundval av gemenskapsindustrins tillverkningskostnader jämte en skälig vinstmarginal på 8 %, som anses vara nödvändig för att säkerställa industrins livskraft och motsvarar den vinst som industrin gjorde under 1998 när den dumpade importen från Indien inte hade sådan prissänkande verkan på gemenskapsindustrins priser och när importen från de länder som omfattas av åtgärder redan låg på ungefär samma nivå som under undersökningsperioden. Det icke-skadevållande priset jämfördes med de priser på den dumpade importen som hade använts för att fastställa prisunderskridandet enligt ovan. De skillnader som framkom genom denna jämförelse uttrycktes sedan i procent av det totala importvärdet cif, vilket gav nivån för undanröjande av skada.

(124) För att beräkna den nivå för undanröjande av skada som är tillämplig på samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet, användes den vägda genomsnittliga nivån för undanröjande av skada för de företag som ingick i urvalet.

(125) För de exporterande tillverkare i Indien som varken besvarade kommissionens frågeformulär eller på annat sätt gav sig till känna fastställdes den landsomfattande nivån för undanröjande av skada enligt artikel 18.1 i grundförordningen på grundval av tillgängliga uppgifter. Med hänsyn till den höga graden av samarbetsvilja ansågs det lämpligt att fastställa nivån för undanröjande av skada för de icke-samarbetsvilliga företagen till samma nivå som den högsta skademarginal som fastställts för ett samarbetsvilligt företag i landet i fråga.

2. Provisoriska åtgärder

(126) Eftersom dumpningsmarginalerna har konstaterats vara lägre än nivån för undanröjande av skada, bör de preliminära tullar som införs motsvara de fastställda dumpningsmarginalerna, i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen.

(127) Med hänsyn till det parallella antisubventionsförfarandet avseende Indien gäller dock, i enlighet med artikel 24.1 i rådets förordning (EG) nr 2026/97(16) (nedan kallad antisubventionsgrundförordningen) och artikel 14.1 i grundförordningen, att ingen produkt får beläggas med både antidumpnings- och utjämningstull i syfte att råda bot på en och samma situation som uppstått till följd av dumpning eller exportsubvention. Det är därför nödvändigt att fastställa om och i vilken utsträckning subventionerna och dumpningsmarginalerna härrör från samma situation.

(128) När det gäller Indien föreslogs i enlighet med artikel 12.1 i antisubventionsgrundförordningen att en provisorisk utjämningstull skulle införas på en nivå motsvarande subventionens storlek, eftersom subventionen konstaterades vara lägre än skademarginalen. Alla de undersökta subventionsordningar som befanns vara utjämningsbara utgjorde exportsubventioner i den mening som avses i artikel 3.4 a i antisubventionsgrundförordningen. Dessa subventioner kan i sig endast inverka på de indiska exporterande tillverkarnas exportpris, och följaktligen medföra en ökad dumpningsmarginal. De preliminära dumpningsmarginaler som fastställts för de samarbetsvilliga indiska tillverkarna beror således till viss del på förekomsten av exportsubventioner. Under dessa omständigheter anses det inte lämpligt att införa både utjämnings- och antidumpningstullar som helt motsvarar summan av de preliminärt fastställda subventions- och dumpningsmarginalerna. Den preliminära antidumpningstullen bör således anpassas så att den motsvarar den faktiska dumpningsmarginal som kvarstår efter införandet av den provisoriska utjämningstull som skall kompensera för exportsubventionerna. Därför har antidumpningstullsatsen fastställts till dumpningsmarginalen minus utjämningstullen för exportsubventionerna i enlighet med nedanstående tabell.

>Plats för tabell>

(129) De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av undersökningsresultaten i den här undersökningen. De återspeglar alltså den situation som konstaterats vid undersökningen beträffande företagen i fråga. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tull som gäller "alla andra företag") gäller alltså enbart import av produkter med ursprung i det berörda landet som tillverkats av de företag, det vill säga de specifika rättsliga enheter, som nämns. Importerade produkter som tillverkats av något annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings normativa del med namn och adress, inbegripet enheter som är närstående dem som uttryckligen nämns, omfattas inte av dessa tullsatser utan av den tullsats som gäller "alla andra företag".

(130) Eventuella ansökningar om tillämpning av individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser (t.ex. till följd av att enhetens namn ändrats eller att nya produktions- eller försäljningsenheter inrättats) bör snarast inges till kommissionen(17) tillsammans med alla relevanta upplysningar, särskilt beträffande sådana eventuella ändringar av företagets verksamhet i fråga om produktion, inhemsk försäljning eller exportförsäljning som hänger samman med t.ex. en sådan namnändring eller ändring av produktions- eller försäljningsenheterna. Kommissionen kommer vid behov och efter samråd med rådgivande kommittén att ändra förordningen för att ta hänsyn till detta genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser.

3. Slutbestämmelser

(131) Enligt god förvaltningspraxis bör en period fastställas inom vilken de berörda parter som givit sig till känna inom den tidsfrist som angivits i tillkännagivandet om inledande skriftligen kan lämna synpunkter och begära att bli hörda. Vidare bör det anges att alla undersökningsresultat beträffande införande av tullar i denna förordning är preliminära och kan behöva ses över på nytt för fastställande av en eventuell slutgiltig tull.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1. En preliminär antidumpningstull skall införas på import av texturerat filamentgarn av polyestrar enligt KN-nummer 5402 33 00 med ursprung i Indien.

2. Följande preliminära antidumpningstullsats skall tillämpas på nettopriset fritt gemenskapens gräns, före tull, för produkter som tillverkats av nedanstående företag:

>Plats för tabell>

3. Om inte annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

4. För övergång till fri omsättning i gemenskapen för den produkt som avses i punkt 1 skall en säkerhet ställas motsvarande den preliminära tullen.

Artikel 2

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 20 i förordning (EG) nr 384/96 får berörda parter, inom tjugo dagar efter det att denna förordning trätt i kraft, begära att bli underrättade om de viktigaste omständigheter och överväganden som ligger till grund för denna förordning, lämna synpunkter skriftligen och begära att bli hörda av kommissionen.

I enlighet med artikel 21.4 i förordning (EG) nr 384/96 får berörda parter inom en månad efter den här förordningens ikraftträdande lämna synpunkter på dess tillämpning.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Artikel 1 i denna förordning skall gälla under sex månader.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 29 juli 2002.

På kommissionens vägnar

Pascal Lamy

Ledamot av kommissionen

(1) EGT L 56, 6.3.1996, s. 1.

(2) EGT L 257, 11.10.2000, s. 2.

(3) EGT C 315, 9.11.2001, s. 2.

(4) EGT L 145, 5.6.1997, s. 1.

(5) EGT L 238, 22.9.2000, s. 1.

(6) EGT L 289, 12.11.1996, s. 14.

(7) EGT L 149, 2.6.2001, s. 5.

(8) EGT L 347, 16.12.1988, s. 10.

(9) EGT L 241, 26.9.2000, s. 1.

(10) EGT C 135, 6.6.2002, s. 10.

(11) EGT C 170, 14.6.2001, s. 2.

(12) EGT C 316, 10.11.2001, s. 9.

(13) EGT C 316, 10.11.2001, s. 9.

(14) EGT C 315, 9.11.2001, s. 5.

(15) EGT C 129, 31.5.2002, s. 2 och 5.

(16) EGT L 288, 21.10.1997, s. 1.

(17) Europeiska kommission Generaldirektoratet för handel

Direktorat B

J-79 5/17

Rue de la Loi/Wetstraat 200 B - 1049 Bryssel