SV Europeiska unionens officiella tidning L 225/1

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 20 september 2011

om det statliga stöd SA.29338 (C 29/09 (f.d. N 264/09)) som Tyskland har genomfört till förmån för HSH Nordbank AG

[delgivet med nr K(2011) 6483]

(Endast den tyska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2012/477/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (1), och med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

1. FÖRFARANDE

(1) Den 30 april 2009 anmälde Tyskland till kommissionen statliga åtgärder till förmån för HSH Nordbank AG (nedan kallad HSH AG) i form av en garanti som omfattade en tranch för den andra förlusten på 10 miljarder euro (nedan kallad riskbegränsningen) och ett kapitaltillskott på 3 miljarder euro (nedan kallat rekapitaliseringen). Åtgärderna beviljades indirekt av HSH:s offentliga ägare, delstaterna Freie und Hansestadt Hamburg och Schleswig-Holstein (nedan kallade Hamburg respektive Schleswig-Holstein eller tillsammans de offentliga ägarna).

(2) Genom sitt beslut av den 29 maj 2009 i ärende N 264/09 (2) (nedan kallat undsättningsbeslutet) godkände kommissionen för en tid av sex månader rekapitaliseringen och riskbegränsningen till förmån för HSH AG som räddningsåtgärder förenliga med artikel 107.3 b i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (3) (nedan kallat EUF-fördraget). I undsättningsbeslutet uppmanade kommissionen Tyskland att inom tre månader lägga fram en omstruktureringsplan.

(3) Den 1 september 2009 lade Tyskland fram en omstruktureringsplan för kommissionen.

(4) Genom en skrivelse av den 22 oktober 2009 underrättade kommissionen Tyskland om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat beslutet att inleda förfarandet) avseende riskbegränsningen och värderingen av HSH AG i samband med rekapitaliseringen (4).

(5) Den 21 november 2009 offentliggjordes kommissionens beslut att inleda förfarandet i Europeiska unionens officiella tidning (5). Kommissionen uppmanade berörda parter att inkomma med sina synpunkter på stödet i fråga senast två månader efter offentliggörandet av beslutet.

(6) Den 30 november och 11 december 2009 mottog kommissionen synpunkter från Sparkassen- und Giroverband für Schleswig-Holstein och Schleswig-Holsteinischen Sparkassen-Vermögensverwaltungs- und Beteiligungs GmbH & Co. KG (nedan kallade SGVSH respektive SVB, eller tillsammans sparbanksföreningarna).

(7) Den 3 december 2009 begärde de investerare som fått rådgivning av J.C. Flowers & Co. LLC (nedan kallade J.C. Flowers) en förlängning av fristen för att inge synpunkter. Kommissionen beviljade denna begäran den 7 december 2009. Den 17 december 2009 mottog kommissionen J.C. Flowers synpunkter.

(8) Den 1 december 2009 begärde Tyskland en förlängning av fristen för att inge synpunkter. Kommissionen beviljade denna begäran den 7 december 2009. Den 7 december 2009 begärde även HSH AG en förlängning av fristen för att inge synpunkter. Kommissionen beviljade denna begäran den 17 december 2009. Den 17 december 2009 överlämnade Tyskland ett gemensamt yttrande från delstaterna och HSH AG om beslutet att inleda förfarandet.

(9) Den 2 december 2009 hölls ett möte där J.C. Flowers, sparbanksföreningarna, Tyskland och kommissionen deltog.

(10) De 21 december 2009 överlämnade kommissionen till Tyskland den icke-konfidentiella versionen av de berörda parternas synpunkter och uppmanade Tyskland att inom en månad inkomma med sina kommentarer till dessa synpunkter.

(11) Den 18 januari 2010 överlämnade Tyskland de offentliga ägarnas kommentarer till synpunkterna från J.C. Flowers och sparbanksföreningarna.

(12) Riskbegränsningen, och särskilt värderingen av portföljen med tillgångar, vars risk täcks av riskbegränsningen (nedan kallad den skyddade portföljen) var mellan september 2009 och februari 2010 föremål för flera möten, telefonkonferenser och andra former av informationsutbyten mellan Tyskland och kommissionen. Tyskland överlämnade kompletterande upplysningar bland annat den 6, 20, 21, 22, 23 och 29 oktober, den 11, 12, 16 och 27 november och den 17 december 2009 samt den 26 och 27 januari och den 19 februari 2010.

(13) Vid en rad möten, telefonkonferenser och andra informationsutbyten under perioden oktober 2009–juni 2011 behandlade Tyskland och kommissionens enheter omstruktureringsplanen, riskbegränsningen, rekapitaliseringen och värderingen av den skyddade portföljen, bland annat den 5, 21 och 27 oktober, den 4, 12, 13, 18, 27 och 30 november och den 7, 9, 14 och 15 december 2009, den 14 och 19 januari, den 21 april, den 5, 12, 20, 26, 28 och 31 maj, den 15 juni, den 13, 16, 22 och 23 juli, den 30 september, den 22 november och den 9 och 22 december 2010 samt den 23 och 28 februari, den 18 mars, den 1 och 8 april, den 25 maj och den 7, 16 och 29 juni 2011. Den slutliga versionen av omstruktureringsplanen lades fram den 11 juli 2011.

(14) Den 5 september 2011 överlämnade Tyskland en förteckning över åtaganden i samband med omstruktureringsplanen, som återges i bilaga I till detta beslut.

2. BESKRIVNING AV STÖDMOTTAGAREN

(15) HSH-koncernen (nedan kallad HSH) är Tysklands femte största delstatsbank (Landesbank) med huvudkontor i Hamburg och Kiel. Det rör sig om ett aktiebolag som bildades den 2 juni 2003 genom en fusion mellan Hamburgischen Landesbank och Landesbank Schleswig-Holstein. I oktober 2006 förvärvade J.C. Flowers (6) 24,1 % av HSH:s aktier (26,6 % av rösträtterna) från WestLB med en förväntning om att HSH skulle börsintroduceras under 2008.

(16) Den 31 december 2008 hade HSH en balansomslutning på 208 miljarder euro och riskvägda tillgångar på 112 miljarder euro.

(17) Efter att HSH hade genomfört de åtgärder som kommissionen godkände i undsättningsbeslutet av den 29 maj 2009 såg HSH:s ägarstruktur ut på följande sätt: Hamburg 10,89 %, Schleswig-Holstein 10,42 %, HSH Finanzfonds AöR, ett offentligrättsligt organ som Hamburg och Schleswig-Holstein gemensamt har inrättat och till lika delar kontrollerar, 64,18 %, SGVSH 4,73 %, SVB 0,58 % och J.C. Flowers 9,19 % (7).

(18) HSH är en affärsbank med Nordtyskland som kärnregion. De viktigaste affärsområdena är Merchant Banking (affärsbankstjänster) och Private Banking (privata bankkunder). Inom affärsområdet Merchant Banking inriktas verksamheten på områdena sjöfart, företagskunder, transport, fastigheter och förnybar energi. HSH är världens största fartygsfinansiär och har en betydande marknadsandel på marknaden för finansiella tjänster på luftfartsområdet (en del av affärsområdet transport). I december 2008 fanns HSH företrätt vid de 21 största finanscentrumen i Europa, Asien och Amerika.

(19) HSH räknas till de offentligrättsliga tyska kreditinstituten, som fram till och med den 18 juli 2005 gynnades av obegränsad statlig garanti i form av institutionellt ansvar (Anstaltslast) och garantiansvar (Gewährträgerhaftung) (8).

(20) I början av 1990-talet överfördes tillgångar och kapital till ett värde av 523 miljoner euro, vilket gav föregångarna till HSH, Hamburgischen Landesbank och Landesbank Schleswig-Holstein, en fördel. Den 20 oktober 2004 beslutade kommissionen att dessa överföringar utgjorde statligt stöd som var oförenligt med den inre marknaden, och att pengarna omgående skulle krävas tillbaka (9). HSH var tvunget att betala tillbaka 756 miljoner euro inklusive ränta till sina ägare. HSH genomförde återbetalningen i form av två delbetalningar, varav den ena genomfördes den 31 december 2004 och den andra den 3 januari 2005.

(21) För att uppväga utflödet av kapital höjde aktieägarna den 29 juli 2005 HSH:s kapital till 556 miljoner euro (10). Kapitaltillskottet genomfördes med hjälp av bolagets egna medel och i form av så kallade delbetalningar. Tack vare denna mekanism skedde ingen större förändring av ägarstrukturen. Den 6 september 2005 beslutade kommissionen att kapitaltillskottet var förenligt med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi och därför inte utgjorde statligt stöd (11).

(22) I mitten av juli 2008 beslutade HSH:s aktieägare att öka HSH:s eget kapital för att finansiera bankens tillväxt. Storleken på kapitalåtgärderna uppgick till knappt 2 miljarder euro, varav ca 1,26 miljarder euro var nytt kapital.

(23) Den första delen av kapitalåtgärderna bestod av att allt passivt delägande på sammanlagt 685 miljoner euro (12), och de offentliga ägarnas preferensaktier på 57 miljoner euro, omvandlades till stamaktier. För att undvika utspädning av sitt aktiekapital (13) tecknade J.C. Flowers sig vid tidpunkten för omvandlingen för en kapitalökning. Tack vare detta fick HSH in ytterligare ca 300 miljoner euro.

(24) Den andra delen av kapitalåtgärderna bestod i att ägarna fattade beslut om ett nytt passivt delägande i form av en konvertibel obligation på sammanlagt 962 miljoner euro. De offentliga och privata aktieägarnas andel av det passiva delägandet motsvarade deras aktieinnehav (offentliga ägare 660 miljoner euro, privata ägare 240 miljoner euro). Resterande 62 miljoner euro övertogs från de privata aktieägarna. Den 31 december 2010 omvandlades detta passiva ägande till stamaktier.

(25) Tyskland underrättade kommissionen om de kapitalåtgärder som beskrivs i skälen 22–24. Enligt kommissionen var de offentliga aktieägarnas investeringar förenliga med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi, eftersom en privat investerare deltog i transaktionen på samma sätt och på samma villkor som de offentliga aktieägarna. Den 1 augusti 2008 underrättade kommissionen Tyskland om sitt beslut att inte gå vidare med sin utredning av denna fråga.

(26) Under perioden 1999–2009 gjorde HSH en kumulerad förlust på 1,85 miljarder euro och betalade ut kumulerad utdelning på 354 miljoner euro till sina offentliga ägare. Under samma period tillförde de offentliga ägarna HSH nytt kapital på [4–5] (14) miljarder euro och garanterade skulder på upp till 166 miljarder euro. Tabell 1 HSH:s finansiella nyckeltal för de offentliga ägarna under perioden 1999–2009 (15) Verksamhetsår 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 Vinst och förlust (i miljoner euro) (16) 111 110 204 239 261 127 400 460 270 –3 195 – 838 Kumulerad vinst och förlust (i miljoner euro) 111 221 425 664 925 1 052 1 452 1 912 2 182 –1 013 –1 851 Utdelning till offentliga ägare (i miljoner euro) 36 44 72 96 105 0 0 Kumulerad utdelning till offentliga ägare (i miljoner euro) 36 80 153 248 354 354 354 Tillskott av nytt kapital från de offentliga ägarna (i miljoner euro) enligt lokal god redovisningssed [300–600] 0 0 [700 – 1 400] 3 000 Kumulerat kapitaltillskott från de offentliga ägarna (i miljoner euro) [300–600] [300–600] [300–600] [1 000 – 2 000] [4 000 – 5 000] Riskbegränsning – garanti (i miljarder euro) 10 Skuldgaranti (i miljarder euro), varav 162 166 152 144 161 88 78 75 73 Statligt garantiansvar (i miljarder euro) 162 166 152 144 161 88 78 65 56 SoFFin-garantier (i miljarder euro) 0 0 0 0 0 0 0 10 17

(27) Tidigare gav alla de tre stora kreditvärderingsinstituten (17) alltid HSH kreditbetyget AA. Det långfristiga betyget speglade den obegränsade statliga ansvarsgaranti som HSH:s offentliga ägare stod för. Tron på att de offentliga ägarna kommer att bevilja ytterligare stöd spelar fortsatt en viktig roll för värderingen av HSH. Fitch sänkte därför betyget (18) med sju steg. På grund av stödfaktorerna, till vilka ett stöd som beviljas av de offentliga ägarna (regionalstöd) ska hänföras, sänkte Moody’s betyget med totalt sju steg.

(28) Stand-alone-betyget (hos Moodys Bank Financial Strenght Rating eller BFSR) (19) C speglar kreditvärderingsinstitutets uppfattning att HSH har tillräcklig finansiell styrka och att det har en begränsad, men bra, affärsmodell. Enligt Moody’s BFSR-metod uppvisar de banker som har fått betyget C antingen acceptabla finansiella fundamenta inom ett förutsebart och stabilt område eller goda finansiella fundamenta inom ett mindre förutsebart och stabilt område.

(29) I juli 2004 inledde Fitch med att ge HSH:s osäkrade obligationer betyget A, varvid HSH:s stand-alone-betyg lämnades kvar på C. I juli 2005 följdes detta av Moody’s och S & P:s betyg för de osäkrade obligationerna. Fram till dess att finanskrisen bröt ut 2008 låg HSH:s betyg på en stabil nivå.

(30) Sedan oktober 2008 går det att skönja två trender när det gäller HSH:s kreditbetyg. Den första trenden började i oktober 2008, när Fitch och Moody’s stand-alone-betyg för HSH steg för steg sänktes till den lägre D- och den högre E-nivån (E är Moody’s lägsta BFSR-betyg) (20). Som motiv för nedgraderingen angav kreditvärderingsinstituten a) den ökade risk som HSH:s cykliska tillgångsbas utgjorde och då särskilt tillgångarna i segmentet sjöfart, b) HSH:s begränsade tillgång till kapital, trots att HSH bedrev en mycket kapitalintensiv verksamhet och c) HSH:s svaga och låga lönsamhet jämfört med tiden före krisen, som beror på lägre avkastning på tillgångarna, jämförelsevis högre avsättningar för risker på området tillgångsbaserad finansiering och märkbart högre finansieringskostnader än före krisen. Dessutom hyste kreditvärderingsinstituten grundläggande tvivel när det gällde HSH:s företagsprofil. Eftersom HSH inte har någon större tillgång till privatkunder kommer banken även fortsättningsvis att vara beroende av penning- och kapitalmarknaderna. På dessa marknader har den dock svårt att få in tillräckliga finansiella medel. Strängare kapitaltäckningskrav, likviditetsbuffertar och obalanser i finansieringen blir en extra stor utmaning för en ren s.k. wholesale-bank som HSH.

(31) Den andra trenden började i maj 2009 när S&P sänkte HSH:s betyg till BBB+. Detta följdes av att Moody’s och Fitch i maj respektive juli 2010 sänkte HSH:s betyg till A3/A–. Som motiv till nedgraderingen hänvisade kreditvärderingsinstituten till att de offentliga ägarna på grund av a) EU:s bestämmelser om statligt stöd och b) bankens budgetläge i fortsättningen endast skulle kunna ge begränsat stöd till banken. De omfattande stödåtgärder som hittills har genomförts har fått betydande konsekvenser för de offentliga ägarnas finansiella styrka. De kan därför endast i mindre utsträckning garantera fortsatt stöd. En viktig aspekt vid bedömningen av huruvida de offentliga ägarna även i fortsättningen kommer att kunna genomföra stödåtgärder var den stora omfattningen av det skuldebrev som emitterades med stöd av övergångsbestämmelsen (21), och som sedan blev kvar i HSH:s balansräkning.

(32) Redan 2007 korrigerades värdet på HSH:s strukturerade kreditportfölj (CIP) (22) till följd av finanskrisen från 30 miljarder US-dollar till 1,3 miljarder euro. När krisen utvidgades till den reella ekonomin påverkades den traditionella kreditportföljen och kvaliteten på HSH:s fordringar negativt av bankens finansieringsverksamhet på områdena sjöfart, transport, fastigheter och förnybar energi. En ytterligare korrigering av värdet på den strukturerade kreditportföljen till 1,6 miljarder euro och ett riskskydd på 1,9 miljarder euro för kreditverksamheten bidrog också i hög grad till att banken 2008 hade ett negativt resultat på 3,2 miljarder euro.

(33) När Lehman Brothers gick i konkurs i september 2008 ledde detta till ännu värre refinansieringssvårigheter för HSH. Banken begärde därför likviditetsgarantier från fonden för stabilisering av det finansiella systemet i Tyskland (nedan kallad SoFFin) på 30 miljarder euro.

(34) Den 29 april 2009 meddelade den tyska finansinspektionen (nedan kallad BaFin) att den ansåg att HSH med tanke på det gällande regelverket skulle få svårt att uppfylla de lagstadgade kapitalkraven. BaFin tillkännagav att den i enlighet med 47 § i den tyska lagen om kreditväsendet skulle utlysa ett moratorium om HSH:s ägare inte ökade HSH:s kapitalbas.

(35) Den 6 maj 2009 sänkte S&P HSH:s betyg två steg, från (A) till (BBB+) med negativa utsikter.

3. STÖDÅTGÄRDERNA

(36) Delstaterna Schleswig-Holstein och Hamburg beviljade i maj och juni 2009 två stödåtgärder till förmån för HSH. Det rörde sig om en rekapitalisering på 3 miljarder euro och en tranch för den andra förlusten (nedan kallad riskbegränsningen) på 10 miljarder euro. Dessutom erhöll HSH en tredje stödåtgärd i form av likviditetsgarantier från SoFFin, som till sist uppgick till 17 miljarder euro (nedan kallad likviditetsgarantierna).

3.1 REKAPITALISERINGEN

(37) Rekapitaliseringen bestod i ett kapitaltillskott på totalt 3 miljarder euro i kärnprimärkapital i utbyte mot röstberättigande stamaktier. Aktierna emitterades av HSH AG och tecknades helt och hållet av HSH Finanzfonds AöR. HSH Finanzfonds AöR är ett offentligrättsligt organ som Schleswig-Holstein och Hamburg tillsammans har inrättat och som dessa delstater till lika delar äger och kontrollerar.

(38) HSH Finanzfonds AöR skaffade fram de finansiella medel som krävdes för rekapitaliseringen genom att låna pengar på kapitalmarknaderna. Institutionens skuld till följd av låneemissionen delades lika mellan Hamburg och Schleswig-Holstein och garanterades gentemot långivarna med hjälp av säkerheter. Det lån som HSH Finanzfonds AöR emitterade hade endast till syfte att finansiera HSH:s rekapitalisering. HSH Finanzfonds AöR fungerade uteslutande som ett specialföretag för Hamburg och Schleswig-Holstein och hade inget annat syfte än rekapitalisering och riskskydd.

(39) Priset på de nyemitterade aktierna fastställdes av PricewaterhouseCoopers (nedan kallat PwC) och grundades på en värdering som HSH hade låtit utföra. Enligt värderingen låg företagsvärdet på mellan [> 2] miljarder euro och [< 3] miljarder euro ([> 19] euro till [< 28] euro per aktie). På grundval av värderingen låg HSH:s genomsnittsvärde på [2–3] miljarder euro ([19–28] euro per aktie). Utlåtandet om företagsvärdet gjordes innan HSH:s kreditbetyg sänktes den 6 maj 2009. Vid värderingen togs ingen hänsyn till nedgraderingens inverkan på HSH:s värde, däremot påverkas överläggningarna om fastställandet av nyemissionspriset. Värderingen grundades på antagandet att HSH skulle uppgraderas till det tidigare betyget (A) 2013.

(40) Hamburg und Schleswig-Holstein begärde en årlig ersättning på 10 % för kapitaltillskottet på 3 miljarder euro (300 miljoner euro om året). Eftersom HSH:s affärsplan visade att vinstprognosen för perioden 2009–2012 inte var tillräcklig för att betala en tioprocentig utdelning på alla stamaktier, sänktes priset på de nyemitterade stamaktierna för den utdelning på 10 % som inte betalades ut under perioden 2009–2012. Motvärdet för utbetalningen av en utdelning på 10 % för perioden 2009–2012 uppgick till [650–800] miljoner euro ([3–6] euro per aktie). Nyemissionspriset sattes till 19 euro per aktie ([19–28] euro minus [3–6] euro). HSH Finanzfonds AöR förvärvade 157 894 737 nya stamaktier.

(41) Sparbanksföreningarna och J.C. Flowers deltog inte i rekapitaliseringen. På grund av detta späddes de två sparbanksföreningarnas och J.C. Flowers ägarandel ut från 13,20 %, 1,62 % och 25,67 % till 4,73 %, 0,58 % och 9,19 %, och Hamburg och Schleswig-Holsteins gemensamma direkta och indirekta ägarintresse (inklusive via HSH Finanzfonds AöR:s aktieinnehav) ökade från 59,51 % till 85,49 %.

3.2 RISKBEGRÄNSNINGEN

(42) Riskbegränsningen inrättades samtidigt som rekapitaliseringen i juni 2009. HSH Finanzfonds AöR gav ett direkt ansvar även för denna. Sparbanksföreningarna och J.C. Flowers deltog inte i denna åtgärd. Riskbegränsningen består av en garanti på 10 miljarder euro mot den andra förlusten, vilket skyddar HSH mot förluster i en portfölj som på en viss bestämd dag i mars 2009 uppgick till totalt ca 172 miljarder euro (fordringar på 187 miljarder euro vid fallissemang). Tranchen för den första förlusten på 3,2 miljarder euro bärs av HSH självt. Tranchen för den andra förlusten på upp till 10 miljarder euro bärs av HSH Finanzfonds AöR. Förluster som överstiger 13,2 miljarder euro (tranchen för den första och den andra förlusten tillsammans) ska bäras av HSH. Den skyddade portföljens övertagandevärde ligger på [ca 168] miljarder euro (totala tillgångar på [ca 172] miljarder euro minus 3,2 miljarder euro).

(43) I princip kan HSH när som helst häva garantin. Fram till och med den 31 december 2013 begränsas en sådan hävning emellertid till totalt [2–5] miljarder euro och till [1–4] miljarder euro per år. Den 9 mars 2011 hävde HSH 1 miljard euro av garantin. Den 18 juni 2011 respektive den 6 september 2011 hävde HSH vid varje tillfälle ytterligare 1 miljard euro av garantin. Den återstående garantin hade därmed sjunkit till 7 miljarder euro. BaFin underättades om hävningarna. BaFin förklarade att man inte hade några invändningar mot detta.

(44) Värdeminskade tillgångar som värdepapper med bakomliggande tillgångar (ABS) som säkerhet utgör ca [3–6] % av den portfölj på ca [172] miljarder euro som täcks av riskbegränsningen. Merparten av de skyddade tillgångarna utgörs av konsumentkrediter, som utgör HSH:s kärnverksamhet. Den skyddade portföljen består av olika valutor, bland annat euro, US-dollar och brittiska pund. Tabell 2 Fördelning av de skyddade tillgångarna på [ca 172] miljarder euro Typ av tillgång Tillgångar i balansräkningen (i miljarder euro) Procent av portföljen Konsumentkrediter [ca 115] (…) Värdepapper med fast avkastning [ca 30] (…) Skuldebrevslån (23) [ca 15] (…) Värdepapper med bakomliggande tillgångar som säkerhet [ca 10] (…) Betalningsgarantier [ca 5] (…) Summa [ca 172] 100,0

(45) Innan riskbegränsningen inrättades hade HSH inte låtit externa experter värdera hela portföljen, utan enbart ABS-portföljen och en del av CIP-portföljen, som värderades av Blackrock och Cambridge Place. På uppmaning av kommissionen gjorde HSH under perioden november 2009–januari 2010 en värdering av den skyddade portföljen på grundval av kommissionens antagande om ett strikt stresscenario. Värderingen utfördes i samarbete med kommissionens experter. De antaganden som gjordes vid värderingen överensstämde med de strikta stresscenarier som kommissionen har presenterat i andra fall. Värderingen grundades på en omfattande analys av ett stickprov på 40 transaktioner med ett fiktivt värde på 1 miljard euro, dvs. 0,6 % av den totala exponeringen, och en tranchvärdering av en stor representativ del av portföljen som gjordes med hjälp av Moody’s CDOROM-verktyg (24). De antaganden som låg till grund för värderingen diskuterades med kommissionens experter. I diskussionerna biträddes HSH av sin egen externa expert Morgan Stanley, som bekräftade att beräkningarna hade utförts på ett tekniskt korrekt sätt. När riskbegränsningen inrättades beräknades dess effekt på sänkningen av kapitalkravet vara [ca 3,5] miljarder euro. I februari 2010 bekräftade BaFin att den metod som hade använts för att bestämma effekten av sänkningen av kapitalkravet och de beräkningar som låg till grund för denna var korrekta.

(46) Enligt det avtal som HSH Finanzfonds AöR och HSH ingick den 2 juni 2009 om beviljandet av en garanti erhåller HSH Finanzfonds AöR för beviljandet av en garanti för den andra förlusten en premie på 400 räntepunkter per år på garantins nominella värde (10 miljarder euro) (nedan kallat grundpremien). Genom att ta i anspråk eller häva delar av garantin minskar det belopp på vilken ersättningen på 400 räntepunkter ska betalas. I tabell 3 visas totalbeloppen för den kumulativa betalningen vid följande tre scenarier: a) scenario 1: HSH:s grundscenario, vid vilket det antas att garantin inte kommer att utnyttjas och HSH helt kommer att häva garantin senast vid utgången av 2015, b) scenario 2: ett mellanscenario där man utgår från att 5 miljarder euro av garantin kommer att utnyttjas och c) scenario 3: som grundas på värderingen av tillgångarna och där man antar att hela garantin kommer att utnyttjas fram till [2015–2020] (inga hävningar). Tabell 3 Tysklands förslag på ersättning för riskbegränsningen vid olika scenarier (I miljoner euro) Scenario 1 (Garantin utnyttjas inte) Scenario 2 (Garantin utnyttjas: 5 miljarder euro) Scenario 3 (Garantin utnyttjas: 10 miljarder euro) Grundpremie (400 räntepunkter på garantins utestående nominella värde) [> 1,5] [> 2,5] [> 4]

(47) Beroende på i vilken omfattning garantin utnyttjas kommer betalningen av grundpremien under omstruktureringsperioden att uppgå till mellan [100–150] miljoner euro och 405 miljoner euro per år (se tabell 4). Tabell 4 Beräknad betalning av grundpremie (400 räntepunkter) från HSH till HSH Finanzfonds AöR under omstruktureringsperioden (I miljoner euro) 2009 faktiskt värde 2010 faktiskt värde 2011 2012 2013 2014 Scenario 1 (garantin utnyttjas inte) – 300 – 405 – [300–350] – [200–250] – [150–200] – [100–150] Scenario 2 (5 miljarder euro utnyttjas) – 300 – 405 – [300–350] – [200–250] – [180–230] – [150–200] Scenario 3 (10 miljarder euro utnyttjas) – 300 – 405 – [300–400] – [300–400] – [300–400] – [300–400]

3.3 LIKVIDITETSGARANTIERNA

(48) HSH har dessutom begärt likviditetsgarantier från SoFFin, för att täcka emissionen av nya skuldebrev på totalt 30 miljarder euro. I början av december 2008 godkände SoFFin emissionen av en första tranch på 10 miljarder euro. Garantierna godkändes inom ramen för det tyska räddningspaketet (25). Återstående 20 miljarder euro skulle frisläppas när en omstruktureringsplan hade lagts fram. Den andra tranchen på 20 miljarder euro frisläpptes efter det att HSH och SoFFin hade lagt fram sin omstruktureringsplan den 7 mars 2009. Den 30 september 2009 hade totalt 17 miljarder euro utnyttjats. Den 1 januari 2010 sänkte SoFFin garantins maxbelopp från 30 miljarder euro till 17 miljoner euro. Sedan dess har maxbeloppet inte höjts igen.

4. OMSTRUKTURERINGSPLANEN

4.1 DEN URSPRUNGLIGA OMSTRUKTURERINGSPLANEN OCH TILLHÖRANDE ÄNDRING AV FINANSPROGNOSERNA

(49) Den första omstruktureringsplanen (nedan kallad den ursprungliga omstruktureringsplanen) överlämnades den 1 september 2009 och beskrivs i beslutet att inleda förfarandet (skälen 23–28 i beslutet att inleda förfarandet). Kompletterande upplysningar om omstruktureringskonceptet i den ursprungliga omstruktureringsplanen överlämnades mellan oktober 2009 och juni 2011. Den ändrade omstruktureringsplanen (nedan kallad den ändrade omstruktureringsplanen) lades fram den 11 juli 2011. Finansprognoserna i den ursprungliga omstruktureringsplanen och uppdateringen av dessa beskrivs i korthet nedan.

(50) I den ursprungliga omstruktureringsplanen förutsågs för perioden 2009–2014 minskade ränteintäkter på [ca 20] %, från [ca 1,4] miljarder euro till [ca 1,1] miljarder euro. Beträffande de enskilda delarna i det finansiella resultatet var HSH:s prognos att kärnbanken (26) under perioden 2009–2014 skulle öka sitt resultat före omstruktureringen (och efter riskskyddet för kreditverksamheten) med mer än 200 %, närmare bestämt från [ca 350] miljoner euro till [ca 1,1] miljarder euro. Prognosen för 2014 när det gäller resultatet före omstruktureringen på [ca 1,1] miljarder euro innehöll även en positiv effekt på [ca 100] miljoner euro från utlösandet av delar av riskskyddet för kreditverksamheten. Som nettointäkter från provisioner och handelsresultat angavs för 2014 resultatet före omstruktureringen av kärnbanken [på ca 20 %]. I den ändrade omstruktureringsplanen korrigerades prognosen för resultatet före omstrukturering för 2014 till [350–450] miljoner euro. Av detta utgjorde nettointäkter från provisioner och handelsresultat [10–15] %.

(51) I den ursprungliga omstruktureringsplanen var prognosen att HSH:s totala tillgångar skulle minska från [ca 175] miljarder euro (2009) till [ca 150] miljarder euro (2014). Dessutom skulle värdet på kärnbankens tillgångar öka från [ca 100] miljarder euro (2009) till [ca 110] miljarder euro (2014). I den ändrade omstruktureringsplanen ändrades prognosen för värdet av HSH:s och kärnbankens tillgångar till 120 miljarder euro respektive 82 miljarder euro.

(52) I den ursprungliga omstruktureringsplanen skulle värdet på tillgångarna inom de olika segmenten i sektorbanken (sjöfart, energi och transport) öka från [ca 30] miljarder euro (2009) till [ca 35] miljarder euro (2014). Av detta skulle [ca 20] miljarder euro i framför allt US-dollarfinansierade sjöfartstillgångar försvinna. I den ändrade omstruktureringsplanen korrigerades prognosen för värdet på tillgångarna i de olika segmenten i sektorbanken och sjöfartstillgångarna för 2014 till [20–25] miljarder euro respektive 15 miljarder euro. Till skillnad från i den ursprungliga omstruktureringsplanen togs affärsområdet luftfart inte längre upp i den ändrade omstruktureringsplanen.

(53) I den ursprungliga omstruktureringsplanen förväntades primärkapitalrelationen bli [ca 10] % 2014, och i den ändrade omstruktureringsplanen höjdes detta till [10–15] %.

(54) För 2014 innehöll den ursprungliga omstruktureringsplanen en fördelning av de planerade finansieringskällorna för den del av balansräkningen som skulle finansieras på [ca 100] miljarder euro (varav [ca 25] miljarder euro i osäkrad finansiering på penning- och kapitalmarknaden), så att det i förhållande till det planerade värdet på de totala tillgångarna på [ca 150] miljarder euro blev kvar en finansieringslucka på [ca 50] miljarder euro. Genom den ändrade omstruktureringsplanen minskade luckan för den förväntade summan av tillgångar och den förväntade summan av skulder. HSH fastställde föreskrifter för finansieringskällorna, för att täcka det finansieringsbehov som luckan gav upphov till.

(55) I nedanstående tabell visas tillväxtprognosen för HSH:s huvudsakliga verksamhetsområden enligt den ursprungliga omstruktureringsplanen och de ändringar som gjorts i den ändrade omstruktureringsplanen. Tabell 5 Jämförelse av tillväxttakten i segmenten sjöfart och företagskunder Segment Ursprunglig omstruktureringsplan (1 september 2009) Ändrad omstruktureringsplan (11 juli 2011) Kommentarer till tillväxtprognosen i den ändrade omstruktureringsplanen Sjöfart Tillväxttakt i ny affärsverksamhet [ca 250] % för 2010 (faktiskt värde) till 2014 (genomsnittlig årlig tillväxttakt [ca 40] %) Tillväxttakt i ny affärsverksamhet [90–130] % för 2010 (faktiskt värde) till 2014 (genomsnittlig årlig tillväxttakt […] %) Denna tillväxttakt grundas på en årlig absolut volym ny affärsverksamhet på i genomsnitt […] miljarder euro under perioden 2011–2014. Som jämförelse uppgick den totala marknadsvolymen under samma tidsperiod till i genomsnitt [ca 25] miljarder euro i ny affärsverksamhet. Företagskunder Ökning av kreditvolymerna med [ca 100] % (2010 faktiskt värde – 2014) Ökning av kreditvolymerna med […] % (2010 faktiskt värde – 2014) Denna tillväxttakt motsvarar en årlig absolut volym ny affärsverksamhet på […] miljarder euro under fyra år. Som jämförelse uppgick summan av tillgångarna i detta segment den 31 december 2008 till 25,7 miljarder euro.

4.2 ALLMÄN BESKRIVNING AV DEN ÄNDRADE OMSTRUKTURERINGSPLANEN

(56) Den ändrade omstruktureringsplanen överlämnades den 11 juli 2011. I planen anges att HSH kommer att göra väsentliga ändringar av sin affärsmodell. HSH:s nya affärsmodell kännetecknas av en minskad risk, en starkare inriktning på regional verksamhet och hållbar finansiering och utlåning. De omstruktureringsåtgärder som planeras, och som redan har inletts, innebär utöver att banken ska koncentrera sig på sin kärnverksamhet därför att vissa verksamheter och väsentliga ägarintressen ska avyttras respektive upphöra, att nätet av filialer ska anpassas och att kostnadsstrukturen ska optimeras. I den ändrade omstruktureringsplanen anges att en intern omstruktureringsenhet ska inrättas, i vilken man i bokföringssyfte och av organisatoriska skäl ska samla verksamheter som inte ska fortsätta. De viktigaste punkterna i denna nya affärsmodell är följande: a) Ny inriktning mot en bärkraftig kärnbank genom att kraftigt minska värdet på tillgångarna, förstärka den regionala affärsverksamheten (företagskunder i Tyskland, fastighetsverksamhet i Tyskland och privata bankkunder) och bibehålla kärnkompetens i utvalda internationella affärsverksamheter med starkare regional koppling (sjöfart och förnybar energi med inriktning på Europa). b) Uteslutande inriktning på kapitalmarknadsverksamhet, Treasury-verksamhet och kundrelaterad affärsverksamhet, särskilt som leverantör av produkter för andra affärsenheter (cross-selling). Den egna handeln kommer att upphöra. c) Upphörande av verksamhet som inte är förenlig med HSH:s nya strategiska inriktning, dvs. internationell affärsverksamhet med erbjudanden om företagsuppköp genom lån (LBO-verksamhet), den utländska fastighetsverksamheten, tillgångsbaserad flygplansfinansiering och övrig kreditverksamhet som inte tydligt tillhör kärnkompetensen. d) Avyttring av alla dotterbolag som inte är förenliga med HSH:s nya strategiska inriktning. I den ändrade omstruktureringsplanen planeras avyttring av totalt [100–120] ägarintressen. HSH har redan minskat antalet ägarintressen till 25. Alla avyttringar ska ha genomförts senast […]. e) Tydlig uppdelning mellan de affärsområden som ska upphöra, och som den interna omstruktureringsenheten ska minska storleken på eller sälja. Omstruktureringsenheten kommer inte att inleda några nya affärsverksamheter. f) Kraftig anpassning av antalet inhemska och utländska filialer. I och med att icke-strategiska verksamheter ska upphöra kommer 15 av de ursprungliga 21 utländska filialerna att stängas. Filialerna och representationskontoren i Helsingfors, Shanghai, Bombay, Stockholm, Neapel, Oslo, Riga, Tallin, Warszawa, San Fransisco och Hanoi har redan stängts. Filialerna och representationskontoren i Köpenhamn, Paris, Amsterdam och Moskva ska stängas senast 2012. Efter omstruktureringen kommer HSH att behålla sex filialer och representationskontor i London, Hongkong, New York, Singapore, Luxemburg och Aten, där filialerna i London, Luxemburg och New York kommer att minska storleken och filialen i Hongkong kommer att omvandlas till ett representationskontor.

(57) Den regionala inriktningen omfattar framför allt den nordtyska verksamhet som riktas mot företags- och privatkunder, fastighetsverksamheten och sparbanksverksamheten. Dessutom kommer HSH att koncentrera sig på utvalda områden inom internationell sjöfartsfinansiering och finansiering av projekt inom förnybar energi med tyngdpunkt på Europa samt vissa infrastrukturinvesteringar. HSH kommer att stänga filialen i Lübeck senast vid utgången av 2011.

(58) Sammantaget kommer den nya kärnbankens balansomslutning kraftigt att minska, särskilt genom att tillgångar överförs från kärnbanken till HSH:s egen omstruktureringsenhet. I slutet av omstruktureringsperioden, den 31 december 2014, kommer balansomslutningen för HSH (kärnbanken) att uppgå till 82 miljarder euro. Jämfört med 2008 års balansomslutning på 208 miljarder euro innebär detta en minskning med 126 miljarder euro, dvs. med nästan 61 %.

(59) Den ändrade omstruktureringsplanen grundas på allmänna antaganden när det gäller BNP-utvecklingen i Tyskland, i euroområdet, i Förenta staterna och i hela världen, ändringar av korta och långa räntor, inflationen i euroområdet och i Förenta staterna, oljepriset och växelkursen mellan euron och US-dollarn. Prognosen för de enskilda affärsområdena grundas på antaganden beträffande relevanta marknaders tillväxttakt, volymer och marginaler vid ny affärsverksamhet per segment och cross-selling-kapaciteten. Mot bakgrund av den betydelse som affärsområdet sjöfart har för HSH:s sammanlagda resultat har HSH presenterat sektorspecifika antaganden om utvecklingen av sjöfartsfinansieringsmarknaden. I nedanstående tabell visas prognoserna för hur man tror att marknadens storlek kommer att utvecklas när det gäller ny affärsverksamhet globalt (sammanlagt värde för segmenten frakt-, container- och tankerfartyg), omfattningen av HSH:s nya affärsverksamhet och HSH:s marknadsandel. Tabell 6 Antaganden om sjöfartsfinansiering 2011–2014 Genomsnitt 2005–2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 Ny affärsverksamhet inom sjöfartsfinansiering i hela världen (I miljarder euro) 109,4 25,9 48,3 [10–15] [15–25] [25–35] [40–50] HSH:s nya affärsverksamhet (I miljarder euro) 6,7 0,2 1 [0,5–1,5] [0,5–1,5] [1–2] [2–3] HSH:s marknadsandel (%) 6,1 0,8 2,1 [ca 4] [ca 5] [ca 5] [ca 5]

(60) HSH utgår från en genomsnittlig växelkurs mellan euron och US-dollarn på [1,30–1,50]. Banken har redogjort för hur ändrade antaganden påverkar vinsten och förlusten och dess nettolikviditetsposition och framför allt presenterat en analys av hur sårbar banken är för ränteändringar och ändringar av växelkursen mellan euron och US-dollarn. Enligt analysen av hur sårbar banken är skulle HSH:s förluster vid kraftiga ändringar av antagandena om räntesatser och växelkursen mellan euron och US-dollarn inte överstiga vad banken kan klara. Dessutom skulle HSH inte få en negativ likviditetsposition om växelkursen kraftigt avviker från grundscenariot.

(61) På grundval av mindre gynnsamma marknadsprognoser har HSH vidare lagt fram ett negativt och ett värsta scenario på koncernnivå. De finansiella prognoserna vid det negativa och värsta scenariot visar att HSH genom det sätt som riskbegränsningen är utformad på klarar en stressfaktors påverkan på bankens betalningsförmåga. Vid ett negativt scenario kan HSH skjuta upp hävandet av delar av garantin och därmed begränsa ökningen av riskvägda tillgångar till följd av negativa ekonomiska ramvillkor. Vid båda scenarierna skulle HSH under omstruktureringsperioden ha en primärkapitalrelation på ca 10 %.

4.3 BESKRIVNING AV OMSTRUKTURERINGEN AV ENSKILDA AFFÄRSOMRÅDEN INOM HSH

(62) Balansomslutningen för kärnbankens affärsområde företagskunder minskas från 26,3 miljarder euro (2008) till [10–20] miljarder euro (2014). Totalt kommer affärsområdet under denna period att minska med [45–55] %.

(63) I sin verksamhet riktad mot företagskunder kommer HSH att erbjuda större medelstora företag finansiella medel, särskilt i kärnregionen Nordtyskland.

(64) HSH har upphört med sin verksamhet på området återfinansiering av leasingföretag och sin internationella LBO-verksamhet och kommer även att avsluta sin verksamhet riktad mot företagskunder i Asien och Skandinavien. Affärsområdet företagskunder kommer inte att omfatta tillgångsbaserad finansiering av flygplan eller fartyg. HSH:s förmåga att stödja regional affärsverksamhet i kärnregionen kommer dock inte att minska.

(65) HSH kommer i första hand att koncentrera sig på större medelstora företag i Nordtyskland och på tyska företag med vissa huvudsakliga verksamhetsområden. Det kommer att finnas en tydlig inriktning mot lönsamma transaktioner och på kunder med god kreditvärdighet, som behöver olika produkter. HSH kommer att försöka bli den bank som dessa kunder ser som ”sin” bank.

(66) I syfte att förbättra finansieringspositionen kommer affärsområdet gradvist att inriktas mot att acceptera inlåning och utnyttja finansieringsstrukturer, tillåta syndikering, klara ECB:s krav eller kunna överlåtas till investerare.

(67) Balansomslutningen för kärnbankens affärsområde fastigheter ska minska från 30,5 miljarder euro (2008) till [9–18] miljarder euro (2014). Detta innebär att affärsområdet krymper med [50–70] %.

(68) HSH kommer att erbjuda alla typer av kreditprodukter och alla övriga bankprodukter som efterfrågas av fastighetsföretag. HSH kommer att koncentrera sin verksamhet på Nordtyskland och tyska storstadsregioner. Tyngdpunkten kommer att ligga på finansieringslösningar för […] och finansiering av projekt med försvarbara risker. Inom detta affärsområde kommer HSH att koncentrera sig på finansiering av […]. Vissa särskilda typer av fastigheter kommer bara att finansieras på ett selektivt sätt.

(69) Verksamheten i andra länder – inklusive den internationella fastighetsverksamheten, som består av stöd till tyska kunder i europeiska storstadsregioner – kommer att överges. På dessa områden kommer HSH inte längre att bedriva någon ny affärsverksamhet och kommer att låta de befintliga affärsverksamheterna löpa ut.

(70) HSH kommer i huvudsak att koncentrera sig på professionella fastighetsinvesterare och lägga tyngdpunkten på befintliga kunder, på utvalda byggherrar, på kunder med en stark ställning inom fastighetssektorn och stor potential när det gäller cross-selling samt på kunder med koppling till Nordtyskland. HSH kommer vidare att använda sig av strukturer och produkter som minskar finansieringsbehovet, dvs. affärsverksamhet som rör säkerställda obligationer, ECB-giltiga krediter och finansiella instrument och säkerheter som garanteras av Kreditanstalt für Wiederbau (KfW).

(71) Balansomslutningen för kärnbankens affärsområde sparbanker kommer att minska från 8,7 miljarder euro (2008) till [< 3] miljarder euro (2014), framför allt genom avveckling av refinansieringsverksamhet för sparbanker.

(72) Detta affärsområdes kundstam består i första hand av sparbanker och offentliga kunder i Nordtyskland och i andra hand av sparbanker och offentliga kunder utanför Nordtyskland (sekundärt banknamn).

(73) HSH erbjuder ett stort utbud av produkter på sparbankernas kärnaffärsområde. Hit hör framför allt bankverksamhet för privat- och företagskunder, Treasury-verksamhet samt aktiedepåförvaltning och kreditportföljsförvaltning.

(74) På affärsområdet Private Banking kommer kärnbankens balansomslutning att minska från 1,7 miljarder euro (2008) till [0,5–1,5] miljarder euro (2014).

(75) HSH kommer att koncentrera sig på att tillhandahålla tjänster till förmögna privatkunder i kärnregionen Nordtyskland. Dessutom kommer HSH att erbjuda Private Banking-tjänster i de övriga marknadssegmentens överregionala filialer. Utbudet av tjänster kommer att […].

(76) HSH kommer att koncentrera sig på att vinna och behålla förmögna och mycket förmögna kunders samt stiftelsers förtroende. Inom ramen för cross-selling kommer Private Banking-tjänsterna även att erbjudas kunder/fysiska personer inom kärnbankens övriga affärsområden.

(77) Inom affärsområdet sjöfart kommer kärnbankens balansomslutning att minska med 46 %, från 28,3 miljarder euro (2008) till ca 15 miljarder euro (2014).

(78) Fram till den 31 december 2014 får HSH:s marknadsandel av ny affärsverksamhet på området global sjöfartsfinansiering inte överstiga [< 8] % per år. Dessutom ska HSH se till att banken fram till den 31 december 2014 inte hör till de tre leverantörer av fartygsfinansiering som – utifrån den rangordning av marknader som fastställs varje år – har den högsta årliga andelen ny affärsverksamhet i världen.

(79) HSH:s portfölj ska diversifieras både i fråga om fartygstyper och stater. När det gäller de olika typerna av tillgångar kommer tyngdpunkten även i fortsättningen att ligga på […] och flera […]. Traditionella långfristiga hypotekslån för nybyggnation och finansiering av begagnade fartyg kommer att vara viktiga produkter. Dessutom kommer HSH att vara en selektiv leverantör av strukturerade finanstjänster.

(80) HSH kommer att minska sin affärsverksamhet, genom att upphöra med sin finansiering av roll-on/roll-off-fartyg och kryssningsfartyg […].

(81) HSH kommer att koncentrera sig på medelstora och stora globalt verksamma sjöfartsföretag, små lönsamma kunder samt utvalda kunder som väljs ut grundat på vinstpotential och riskfaktorer. Vidare spelar kundens beredskap för syndikering och uppfyllandet av förutsättningarna för syndikering (t.ex. öppenhet och insyn) och refinansiering en roll.

(82) Affärsområdet sjöfart kommer framför allt ett erbjuda enkla standardversioner av finansiella instrument (27) och i begränsad omfattning strukturell finansiering samt uppträda som arrangörsbank (Mandated Lead Arranger and Bookrunner).

(83) Kärnbankens affärsområde transport/luftfart kommer att överges. Balansomslutningen på 11,7 miljarder euro (2008) kommer att placeras i omstruktureringsenheten eller andra affärsområden. I framtiden kommer HSH inte längre att ägna sig åt finansiering av flygplan med tillgångar som säkerhet. Den relevanta befintliga affärsverksamheten kommer att löpa ut, avyttras eller i avvecklingssyfte överföras till omstruktureringsenheten. Inom ramen för omstruktureringen har HSH redan till viss del omvandlat affärsområdet och placerat det strategiskt viktiga området järnväg och infrastruktur i affärsområdet energi och infrastruktur.

(84) Till följd av den nyordningen inom affärsområdet energi och infrastruktur som utgör en del av omstruktureringsprocessen ökar kärnbankens balansomslutning inom området energi och infrastruktur från 4,6 miljarder euro 2008 (det tidigare affärsområdet energi) till [5–10] miljarder euro 2014. Affärsområdet energi och infrastruktur omfattar såväl segmentet förnybar energi som segmenten infrastruktur och järnväg, som tidigare ingick i affärsområdet transport.

(85) I energisegmentet kommer HSH att finansiera vind- och solkraftsprojekt. Området omfattar tillgångskategorierna vindkraft (land- och havsbaserad) solkraft (fotovoltaisk och termisk) och som kompletterande verksamhet nätverk i samband med vind- och solkraftsprojekt. Målregion för dessa verksamheter är i första hand Europa. HSH kommer att upphöra med sin affärsverksamhet på området traditionella energikällor och upphöra med hela sin energiverksamhet i Nordamerika.

(86) Anpassningarna av affärsområdena, särskilt avslutandet av affärsområdet luftfart och minskningen av segmenten utlandsfastigheter och sjöfart, leder automatiskt till att segmentet ”Övrigt” minskar.

(87) Segmentet Övrigt omfattar – vid sidan av Corporate Centre – kapitalmarknadsverksamheten, där HSH förvaltar sina tillgångar och som fungerar som leverantör av produkter för detta affärsområde.

(88) HSH kommer kontinuerligt att förbättra finansieringarnas stabilitet och kvalitet. Från och med slutet av 2012 kommer banken att se till att både dess stabila nettofinansieringsgrad och dess likviditetstäckningsgrad (28) […]. Kärnbankens affärer i US-dollar, som kommer att refinansieras med hjälp av finansiering i US-dollar (och inte genom swappar) kommer att öka med minst […] % fram till 2012 och med minst […] % fram till 2014.

(89) HSH kommer kraftigt att minska kapitalmarknadsverksamhet med hög riskpotential och har redan kraftigt skurit ned sin produktkatalog. Den egna handeln har redan upphört.

4.4 BESKRIVNING AV FINANSPLANEN I DEN ÄNDRADE OMSTRUKTURERINGSPLANEN

(90) HSH har för perioden 2011–2014 lagt fram en omfattande affärsplan inklusive vinst- och förlusträkning och balansräkning, lönsamhets- och produktionsindikatorer uppdelade på affärsområde och konsoliderade på koncernnivå. HSH har dessutom överlämnat en analys av hur känslig banken är på koncernnivå, både i ett negativt och i ett värsta scenario. Enligt vinst- och förlustförväntningarna kommer HSH-koncernen 2011 att göra en förlust på ytterligare [100–200] miljoner euro, och banken kommer fram till 2014 att stadigt öka sin vinst till [400–500] miljoner euro efter skatt. Avkastningen på eget kapital kommer att vara negativ 2011 och fram till 2014 stiga till ca [7–8] %. Primärkapitalrelationen kommer under perioden 2012–2014 att vara ca [13–16] %. Enligt de uppgifter kommissionen har tillgång till innehåller de ekonomiska prognoserna i den ändrade omstruktureringsplanen en enda utbetalning på 500 miljoner euro 2011, som ska dras av resultatet före skatt. Summan av tillgångarna får enligt prognosen sjunka från 208 miljarder euro (2008) till 120 miljarder euro (2014).

(91) I följande tabeller anges nyckeluppgifter i den ändrade omstruktureringsplanen för HSH och kärnbanken. Tabell 7 Finansplan för HSH 2011–2014 2008 faktiskt värde 2009 faktiskt värde 2010 faktiskt värde 2011 prognos 2012 prognos 2013 prognos 2014 prognos Total avkastning (i miljoner euro) 157 2 876 1 603 [1 300–1 800] [1 300–1 800] [1 300–1 800] [1 300–1 800] Resultat före omstrukturering (i miljoner euro) (2 796) (718) 545 [500–1 000] [500–1 000] [500–1 000] [500–1 000] Resultat före skatt (i miljoner euro) (2 968) (1 325) 17 [–200–300] [0–500] [100–600] [200–700] Resultat (i miljoner euro) (3 195) (902) 48 [–400–100] [0–500] [0–500] [0–500] Relationen mellan kostnader och intäkter (K/I-tal) (%) 573 29 54 [45–55] [45–55] [45–55] [40–50] Avkastning på eget kapital (RoE) efter skatt (%) < 0 < 0 < 0 [– 5–+ 5] [5–10] [5–10] [5–10] Summa tillgångar (i miljarder euro) 208 175 151 [130–150] [125–145] [120–140] [115–135] Tabell 8 Finansplan för kärnbanken 2011–2014 2008 faktiskt värde 2009 faktiskt värde 2010 faktiskt värde 2011 prognos 2012 prognos 2013 prognos 2014 prognos Total avkastning (i miljoner euro) 1 582 1 756 1 103 [750–1 250] [750–1 250] [750–1 250] [750–1 250] Resultat före omstrukturering (i miljoner euro) 418 354 574 [300–600] [300–600] [300–600] [300–600] Resultat före skatt (i miljoner euro) 295 18 318 [200–500] [200–500] [200–500] [200–500] Relationen mellan kostnader och intäkter (K/I-tal) (%) 39 32 52 [40–60] [40–60] [40–60] [40–60] Segmenttillgångar (i miljarder euro) 113 97 88 [60–90] [60–90] [60–90] 82

(92) I nedanstående tabell visas HSH:s finansplan med beaktande av den allmänna finansieringsstrategin och US-dollarfinansieringsstrategin. Tabell 9 Finansplan för HSH 2010–2014 (i miljarder euro) Volym per finansieringskälla 2010 faktiskt värde 2011 2012 2013 2014 Säkerställda obligationer (…) (…) (…) (…) (…) Statligt garanterade långfristiga obligationer (…) (…) (…) (…) (…) Långfristiga prioriterade obligationer utan säkerhet (…) (…) (…) (…) (…) Kortfristig finansiering på valuta- och kapitalmarknaden (…) (…) (…) (…) (…) Övrig finansiering på valuta- och kapitalmarknaden (…) (…) (…) (…) (…) Företags- och privatkundsinlåning (fram till 2010)/Restinlåning (golvnivå från 2011) (…) (…) (…) (…) (…) Utvecklingsbanker och kommersiella lån (…) (…) (…) (…) (…) Hybridkapitalinstrument (primärt kapital och supplementärt kapital) (…) (…) (…) (…) (…) Summa (…) (…) (…) (…) (…) Derivat (…) (…) (…) (…) (…) Summa tillgångar (…) (…) (…) (…) (…) Summa tillgångar – (Totala skulder + derivat), som ska finansieras med kortfristiga säkerställda finansiella medel, överskott från inlåning och eget kapital (…) (…) (…) (…)

(93) Värdet på de statligt säkerställda långfristiga obligationerna kommer att minska från 44 miljarder euro (i slutet av 2010) till [13–18] miljarder euro (i slutet av 2014). Samtidigt kommer HSH:s totala tillgångar att minska med [25–35] miljarder euro. Mellanskillanden mellan de totala tillgångarna och de totala skulderna (där man bortser från effekterna av derivat) bildar en lucka i finansieringsplanen som måste täckas med kortfristiga osäkrade och säkrade finansiella medel och överskott från inlåning och eget kapital. HSH:s planering när det gäller inlåningen rör endast den del av den totala inlåningen som betraktas som stabil (golvnivå). Den faktiska storleken på inlåningen beräknas dock bli högre och täppa till en del av finansieringsluckan. Även om en del av luckan mellan finansierade tillgångar och skulder kan täppas till med hjälp av en kortfristig finansiering på penning- och kapitalmarknaden, kommer HSH:s beroende av kortfristig finansiering på penning- och kapitalmarknaden i absoluta tal att minska under omstruktureringsperioden. Beträffande finansieringsstrategin i euro kommer HSH att i relativt högre grad använda sig av säkerställd inlåning. Tabell 10 Finansieringsstrategi i US-dollar (2010–2014) (i miljarder US-dollar) Volymer 2010 faktiskt värde 2011 2012 2013 2014 Finansiering i US-dollar (…) (…) (…) (…) (…) US-dollarfinansiering med swappar (…) (…) (…) (…) (…) Summa tillgångar i US-dollar (…) (…) (…) (…) (…) Summa tillgångar i US-dollar – sjöfart (…) (…) (…) (…) (…)

(94) Medan HSH 2010 finansierade 75 % av sina totala tillgångar i US-dollar med hjälp av valutaövergripande swappar, kommer användningen av swappar att minska till […] % av de totala tillgångarna i US-dollar (inklusive tillgångar i omstruktureringsenheten). Det relativt ringa beroendet av swappfinansiering uppnås genom en minskning av de US-dollarbaserade tillgångarna och därmed en minskning av de absoluta belopp som avsätts till finansiering i US-dollar.

(95) År 2010 ställde sparbankerna [2,5–3,5] miljarder euro av den långfristiga finansieringen och [200–500] miljoner euro långfristig säkrad finansiering, dvs. totalt [2,7–4] miljarder euro till HSH:s förfogande. Dessutom tillhandhöll andra delstatsbanker totalt [150–250] miljoner euro och andra finansinstitut (privata och offentliga finansinstitut med undantag av sparbanker och delstatsbanker) [1–2] miljarder euro.

(96) Den ändrade omstruktureringsplanen visar på en stärkt kapitalposition och starkare nyckeltal för HSH under omstruktureringsperioden med en planerad andel kärnprimärkapital på [10–13] % i slutet av 2014. På kommissionens uppmaning har HSH tagit upp en ökning av sitt aktiekapital på 500 miljoner euro för 2013 i sina finansiella prognoser. Tabell 11 HSH:s kapitalposition (2009–2015) 2009 faktiskt värde 2010 faktiskt värde 2011 2012 2013 2014 2015 Riskvägda tillgångar efter garanti (i miljarder euro) 71 41 [40–60] [40–60] [45–65] [50–70] [50–70] Utestående garanti (i miljarder euro) 10 10 7,0 [< 7,0] [< 7,0] [< 5,0] [< 5,0] Kapitalutveckling (i miljarder euro) Kärnprimärkapital (i miljarder euro) 5,080 4,433 [4 000–6 000] [4 500–6 500] [5 000–7 000] [5 500–7 500] [6 000–8 000] Primärkapital (i miljarder euro) 7,491 6,274 [5 000–7 000] [5 500–7 500] [6 000–8 000] [6 500–8 500] [7 000–9 000] Summa kapital (i miljarder euro) 11,523 9,400 [8 000–12 000] [8 000–12 000] [8 000–12 000] [8 000–12 000] [8 000–12 000] Kapitalnyckeltal Kärnprimärkapital/riskvägda tillgångar (%) 7,1 10,7 [> 7,0] [> 8,0] [> 9,0] [> 10,0] [> 10,0] Primärkapital/riskvägda tillgångar (%) 10,5 15,2 [> 10,0] [> 10,0] [> 10,0] [> 10,0] [> 10,0]

4.5 TYSKLANDS ÅTAGANDEN

(97) Tyskland har åtagit sig att se till att HSH kommer att genomföra den ändrade omstruktureringsplanen, och har listat sina olika åtaganden i bilagorna I och III till detta beslut.

4.6 ÖVERVAKNING

(98) Tyskland har lovat att en övervakningsförvaltare en gång i kvartalet ska upprätta en utförlig rapport. Rapporten ska framför allt innehålla information om ersättning för undsättningsåtgärden (i enlighet med bilaga V i kommissionen meddelande om behandlingen av värdeminskade tillgångar inom gemenskapens banksektor, nedan kallat meddelandet om värdeminskade tillgångar (29)) och genomförande av den ändrade omstruktureringsplanen (i enlighet med punkt 46 i kommissionens meddelande om återställandet av lönsamheten och bedömningen av omstruktureringsåtgärder inom finanssektorn under den rådande krisen enligt reglerna om statligt stöd, nedan kallat omstruktureringsmeddelandet (30)).

5. GRUNDER FÖR ATT INLEDA DET FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDET FÖR ATT PRÖVA STÖDÅTGÄRDERNA TILL FÖRMÅN FÖR HSH

(99) Den 30 oktober 2009 inledde kommissionen det formella granskningsförfarandet för att fastställa huruvida riskbegränsningen uppfyllde kriterierna i meddelandet om värdeminskade tillgångar beträffande vilka tillgångar som kan komma i fråga för räddningsåtgärder, bedömningen (inklusive bedömningsmetoden), ersättningen och förvaltningen av de värdeminskade tillgångarna. Dessutom ville kommissionen undersöka villkoren för rekapitaliseringsåtgärden, ansvarsfördelningen och åtgärderna för att begränsa snedvridning av konkurrensen.

(100) Beträffande huruvida de skyddade tillgångarna kan komma i fråga för räddningsåtgärder uppgav kommissionen i punkt 40 i beslutet att inleda förfarandet att man hyste tvivel beträffande huruvida kriterierna i meddelandet om värdeminskade tillgångar var uppfyllda, eftersom endast en mindre del av den skyddade portföljen direkt omfattades av definitionen av värdeminskade tillgångar i meddelandet om värdeminskade tillgångar.

(101) Beträffande öppenhet och offentliggörande förklarade kommissionen i skäl 43 i beslutet att inleda förfarandet att HSH visserligen hade lagt fram rapporter som hade utarbetats av oberoende experter, men att dessa enbart omfattade en bråkdel av den skyddade portföljen – nämligen en stor del av den strukturerade kreditsäkerheten. Dessutom har Tyskland inte tillhandahållit BaFin någon validering av värderingsprocessen och resultatet.

(102) Beträffande förvaltningen av tillgångarna uppgav kommissionen i skäl 45 i beslutet att inleda förfarandet att man hyste tvivel beträffande huruvida de mekanismer som HSH planerar uppfyller kriterierna i beslutet om värdeminskade tillgångar, eftersom alla tillgångar fortfarande tycktes ingå i HSH:s balansomslutning.

(103) Beträffande värderingen förklarade kommissionen i skäl 47 i beslutet att inleda förfarandet att enbart den strukturerade kreditportföljen hade värderats av oberoende experter och att det vid den aktuella tidpunkten inte förelåg tillräcklig information om värderingen av hela portföljens ekonomiska värde. Kommissionen förklarade vidare att den ville pröva de korrelationsantaganden som låg till grund för värdet på de skyddade tillgångarna.

(104) Beträffande ersättningen uppgav kommissionen i skäl 49 i beslutet att inleda förfarandet att man hyste tvivel beträffande huruvida ansvaret fördelades på ett lämpligt sätt, eftersom det enligt meddelandet om värdeminskade tillgångar krävs att HSH genom en klausul om den första förlusten bär en del (i regel minst 10 %) av förlusterna eller riskerna. I punkt 51 och följande punkter i beslutet att inleda förfarandet uppgav kommissionen dessutom att den hyste tvivel om huruvida påslaget på 400 räntepunkter var en lämplig ersättning för den risk som den offentliga ägaren övertog.

(105) Beträffande återställandet av lönsamheten betvivlade kommissionen i skäl 59 i beslutet att inleda förfarandet att HSH verkligen kunde återfå sin långsiktiga lönsamhet. På grund av HSH:s starka beroende av penning- och kapitalmarknaden hyste kommissionen framför allt tvivel om huruvida den föreslagna refinansieringsstrategin i sig är hållbar på medellång och lång sikt efter att den statliga garantin har löpt ut.

(106) I skälen 60 och 61 i beslutet att inleda förfarandet ifrågasatte kommissionen de antaganden om tillväxttakt och marginaler som låg till grund för den ursprungliga omstruktureringsplanen. Kommissionen hyste framför allt tvivel beträffande de högre marginalerna på affärsområdet Private Banking och tillväxtprognoserna på affärsområdena sjöfart och transport, i vilka HSH redan har en förhållandevis hög marknadsandel.

(107) I skäl 62 i beslutet att inleda förfarandet hade kommissionen invändningar mot att HSH i betydande omfattning kommer att fortsätta sin internationella kapitalverksamhet, samtidigt som man förklarar att man ännu kraftigare ska inrikta sin affärsmodell på regionala verksamheter. I punkt 63 i beslutet att inleda förfarandet uppgav kommissionen att man betvivlade att antagandet att HSH kan återfå sitt tidigare kreditbetyg A 2013 verkligen är realistiskt.

(108) Beträffande bankens eget kapital förklarade kommissionen att den ursprungliga omstruktureringsplanen inte innehöll några långtgående förslag. Det är fortfarande oklart hur stort det egna bidraget i form av avyttringar kommer att bli. När det gäller att få minoritetsägarna att delta i ansvarsfördelningen hyste kommissionen tvivel beträffande HSH:s bedömning av bolagets värde och därmed beträffande priset på de nyemitterade aktierna. I skälen 10 och 32 i beslutet att inleda förfarandet invände kommissionen mot att sparbanksföreningarna och J.C. Flowers, som inte deltog i rekapitaliseringen, hade kunnat dra fördel av kapitaltillskottet genom att behålla en orimligt stor andel i HSH.

6. KOMMENTARER FRÅN TYSKLAND

(109) Den 17 december 2009 överlämnade Tyskland delstaternas och HSH:s gemensamma synpunkter på beslutet att inleda förfarandet.

6.1 SYNPUNKTER PÅ RISKBEGRÄNSNINGEN

(110) Tyskland anser att kommissionens bedömning av riskbegränsningen är felaktig eftersom bedömningen har gjorts med stöd av meddelandet om värdeminskade tillgångar, trots att detta meddelande inte är tillämpligt i förevarande fall.

(111) Tyskland delar inte kommissionens uppfattning att tillämpningen av meddelandet om värdeminskade tillgångar är obligatoriskt och att kommissionen oberoende av när åtgärden utformades eller anmäldes ska tillämpa de rättsbestämmelser och meddelanden som gällde vid tidpunkten för antagandet av beslutet (31). Enligt Tyskland stämmer detta enbart om det går att göra en vid tolkning av tillämpningsområdet för de olika rättsbestämmelserna eller meddelandena, vilket dock inte är fallet. Tyskland har vidare gjort gällande att meddelandet om värdeminskade tillgångar inte omfattar alla undsättningsåtgärder som rör värdeminskade tillgångar. Enligt Tysklands uppfattning är meddelandet om värdeminskade tillgångar bara en förvaltningsbestämmelse, som framför allt har till syfte att skapa en enhetlig förvaltningspraxis och uteslutande är bindande för kommissionen. Riskbegränsningens förenlighet med den inre marknaden måste prövas direkt mot EUF-fördraget. Eftersom målet med garantin för den andra förlusten och sammansättningen av den skyddade portföljen enligt Tyskland inte omfattas av tillämpningsområdet för meddelandet om värdeminskade tillgångar anser Tyskland att meddelandet om värdeminskade tillgångar inte kan tillämpas.

(112) Tyskland förklarade att tillämpningen av meddelandet om värdeminskade tillgångar leder till en felaktig bedömningsram, som missgynnar HSH vid fastställandet av stödmekanismer, portföljens värde, storleken på ersättningen och behovet av omstrukturering.

(113) Tyskland stöder sig på skäl 38 i beslutet att inleda förfarandet, i vilket kommissionen förklarar att det är svårt att göra en bedömning av marknadsvärdet på en portfölj som i huvudsak består av företagslån. Tyskland tolkade dessa svårigheter som bevis för att garantin för den andra förlusten inte ska prövas på grundval av meddelandet om värdeminskade tillgångar, och förklarade att kommissionen genom en för hög beräkning hade kommit fram till ett stödbelopp som var lika högt som det nominella garantibeloppet. Redan av detta framgår att den valda metoden måste vara felaktig, eftersom det skulle betyda att kommissionen likställde den valda riskbegränsningen när det gäller stödinslaget med en lika stor rekapitalisering, även om åtgärderna är av olika karaktär. Medan rekapitaliseringen gav ett varaktigt kapitaltillskott rörde det sig i garantins fall enbart om en stabiliseringsåtgärd med ren regleringsverkan som begränsades till de säkrade tillgångarnas löptid.

(114) Tyskland påpekar att användningen av marknadsvärdet för att härleda stödinslaget visar att kommissionen har felbedömt riskbegränsningens karaktär, eftersom denna absolut inte innebär några marknadssvängningar. Kommissionen bör snarare fastställa stödinslaget i form av garantin för den andra förlusten enligt de allmänna bestämmelserna för statligt stöd och särskilt genom att tillämpa kommissionens tillkännagivande om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd i form av garantier (32) (nedan kallat garantimeddelandet). Enligt Tyskland skulle tillämpningen av garantimeddelandet, i den mån riskbegränsningen skulle erkännas som ett marknadsorienterat pris, leda till ett mindre stödinslag.

(115) Även om meddelandet om värdeminskade tillgångar skulle kunna användas på garantin mot den andra förlusten har kommissionen enligt Tyskland gjort sig skyldig till felaktigheter vid fastställandet av stödinslaget och beräkningen av storleken på ersättningen samt beträffande ansvarsfördelningen och förvaltningen av tillgångarna i omstruktureringsenheten. Stödinslaget i garantin mot den andra förlusten är felaktigt, eftersom antagandena om portföljens övertagande- och marknadsvärde är felaktiga. Beträffande ersättningen för sänkningen av kapitalkravet gör Tyskland gällande att beräkningen av effekten av sänkningen av kapitalkravet grundades på gamla uppgifter. Enligt nyare uppgifter är effekten av sänkningen av kapitalkravet mycket mindre. Den preliminära bedömningen av ansvarsfördelningen är inte heller korrekt och för snäv, eftersom kommissionen enbart stöder sig på garantins tranch för den första förlusten, som ligger långt under den tranch för den första förlusten på 10 % av den säkrade portföljen som krävs enligt meddelandet om värdeminskade tillgångar. Det finns inget samband mellan ansvarsfördelningen och den tranch för den första förlusten, som anges i absoluta tal. Dessutom bär HSH varje förlust som överstiger garantin mot den andra förlusten. När det gäller förvaltningen av tillgångarna förklarade Tyskland att grundprinciperna i meddelandet om värdeminskade tillgångar inte kan tillämpas på HSH:s riskbegränsning och att det inte vore meningsfullt att låta alla tillgångar som omfattas av riskbegränsningen förvaltas separat. HSH kommer eventuellt att inrätta en omstruktureringsenhet och se till att det finns en tydlig funktionell och organisatorisk gräns mellan kärnbanken och omstruktureringsenheten, som ska följas upp på företagsledningsnivå.

(116) Tyskland håller inte med om den värdering av portföljen som görs i skäl 47 i beslutet att inleda förfarandet. När det gäller den skyddade portföljen rör det sig till största delen om en klassisk kreditverksamhet som det är svårt att värdera grundat på kassaflödet. I det aktuella fallet är det inte heller lämpligt att värdera den skyddade portföljen med hjälp av en värderingsregel för ”komplexa” tillgångar, som med hjälp av fasta s.k. haircuts ska stimulera osäkerheten på marknaden. Medan HSH lät externa experter värdera CIP-portföljen grundat på kassaflödet bör den klart större kreditportföljen undergå en normal, bankmässig kreditanalys enligt gällande regelverk, där låntagarnas kreditvärdighet har störst betydelse.

(117) Som nämns i beslutet att inleda förfarandet har Tyskland gjort gällande att användningen av den beräkningsmetod som anges i meddelandet om värdeminskade tillgångar inte bör tillämpas på garantin mot den andra förlusten och att fastställandet av storleken på ersättningen ska grundas på garantimeddelandet. Inom ramen för utbytet av information mellan Tyskland och kommissionen, som omfattade ett flertal möten och telefonkonferenser, lade Tyskland under perioden januari–augusti 2010 fram uppgifter för att styrka att återställandet av HSH:s lönsamhet skulle försvåras om hela beloppet på […] återkrävdes.

6.2 SYNPUNKTER PÅ REKAPITALISERINGEN

(118) Enligt Tysklands uppfattning har kommissionen även begått fel vid bedömningen av rekapitaliseringen, vilka rör värderingen av HSH som företag och bedömningen av vissa fördelar för de minoritetsägare som inte har deltagit i rekapitaliseringen.

(119) Kommissionens betänkligheter beträffande värderingen av företaget beror enligt Tyskland på felaktiga faktiska konstateranden. Det spelar exempelvis inte någon roll att PwC:s ursprungliga värdering av företaget inte omfattade S&P:s sänkning av kreditbetyget, och det finns goda grunder för antagandet att HSH kommer att återfå kreditbetyget A 2013.

(120) Vad priset för de nya aktierna beträffar är det vanligt att börsnoterade banker gör ett påslag på 30–60 %. Värderingen av HSH utgör en lämplig grund för att fastställa priset på nya aktier, och HSH:s gamla aktieägare gynnades inte av stödåtgärden, eftersom de behöll en omåttligt stor andel i HSH.

6.3 SYNPUNKTER PÅ RISKBEGRÄNSNINGEN OCH REKAPITALISERINGEN MOT BAKGRUND AV DE OFFENTLIGA ÄGARNAS ANSVARSGARANTI

(121) Tyskland förklarade att om inga räddningsåtgärder hade vidtagits hade detta lett till HSH:s likvidation, vilket hade medfört mycket större förluster för de offentliga ägarna genom att den statliga ansvarsgarantin då hade lösts ut. Tänkbara fordringar inom ramen för den statliga ansvarsgarantin uppskattades till ca 30 miljarder euro eller mer. Tyskland påpekade att en privat investerare i samma situation som de offentliga ägarna hade använt sig av samma räddningsåtgärder för att undvika större ännu förluster.

(122) Tyskland anser att räddningsåtgärderna uppfyller kriterierna för en privat investerare i en marknadsekonomi (dvs. principen om hur en privat investerare i en marknadsekonomi skulle agera) och därför inte utgör statligt stöd. Kriterierna anses uppfyllda när man med rimlig säkerhet kan utgå från att ett företag kommer att återfå sin lönsamhet och likvidationskostnaderna överstiger kostnaderna för kapitalåtgärderna (33). Enligt Tyskland är den ursprungliga omstruktureringsplan som lades fram den 1 september 2009 ett tillräckligt bevis för att HSH kommer att återfå sin lönsamhet. I samband med uppskattningen av likvidationskostnaderna förklarade Tyskland att man måste skilja mellan de förpliktelser som delstaterna har övertagit i egenskap av HSH:s ägare, och deras förpliktelser som offentliga myndigheter. Delstaternas förpliktelser som offentliga myndigheter (t.ex. arbetslöshetsunderstöd och socialbidrag) får inte inverka på uppskattningen av likvidationskostnaderna. Endast de förpliktelser som delstaterna har övertagit som ägare till HSH bör beaktas i samband med likvidationskostnaderna. Med stöd av domen i målet Linde (34) anser Tyskland att även kostnader för stöd som tidigare bedömts vara lagenligt ska beaktas vid genomförandet av testet om en privat investerare i en marknadsekonomi. Kommissionen har godkänt den statliga ansvarsgarantin, och denna garanti är därför ett exempel på ett stöd som är förenligt med den inre marknaden. Dessutom bör de utökade förpliktelserna till följd av den statliga ansvarsgarantin räknas till de förpliktelser som delstaterna har i en egenskap av ägare till HSH, och inte som offentlig myndighet. Den statliga ansvarsgarantin är till sin natur inte jämförbar med en garantiförklaring från moderbolaget (Patronatserklärung). Vid uppskattningen av likvidationskostnaderna bör de offentliga ägarnas förpliktelser enligt den statliga ansvarsgarantin dessutom uppskattas till 30 miljarder euro. Tyskland ansåg att likvidationskostnaderna kraftigt skulle överstiga de offentliga ägarnas kapitalåtgärder till förmån för HSH. Tyskland anser därför att kriterierna för en privat investerare i en marknadsekonomi är uppfyllda och att räddningsåtgärderna inte utgör statligt stöd.

6.4 SYNPUNKTER PÅ HÅLLBARHETEN I HSH:S AFFÄRSMODELL

(123) Även om Tyskland betraktade den preliminära bedömningen av HSH:s affärsmodell i punkt 62 i beslutet att inleda förfarandet som nästan för negativ, uppdaterade man sin ursprungliga omstruktureringsplan för att skingra kommissionens tvivel när det gällde konkurrensen.

6.5 SYNPUNKTER PÅ EGET BIDRAG OCH KOMPENSATIONSÅTGÄRDER

(124) Tyskland förklarade att de åtgärder som angavs i den ursprungliga omstruktureringsplanen uppfyllde kravet på ett lämpligt eget bidrag – ersättning för åtgärderna, överföring från kapitalreserver, försäljning av väsentliga ägarintressen och minskning av kostnaderna – genom ett eget bidrag på 5,9 miljarder euro, och att åtgärderna därför borde vara tillräckliga.

(125) De föreslagna kompensationsåtgärderna – minskning av balansräkningen, upphörande med lönsamma affärsportföljer, stängningen av 12 (35) av de 21 internationella filialer som banken hittills haft och försäljning av väsentliga ägarintressen (REAG och DAL (36)) – betraktades visserligen som i det närmaste tillräckliga, men ändrades emellertid ändå i den ändrade omstruktureringsplanen.

7. SYNPUNKTER FRÅN TREDJE PART

(126) Kommissionen har även mottagit synpunkter från tredje part. Den 30 november och 11 december 2009 överlämnade sparbanksföreningarna sina synpunkter, och den 17 december 2009 överlämnade J.C. Flowers sina synpunkter.

7.1 SGVSH:S OCH SVB:S SYNPUNKTER

(127) Sparbanksföreningarna delar inte kommissionens preliminära uppfattning att de i förhållandevis hög utsträckning har gynnats av den rekapitalisering som de offentliga ägarna gjorde av HSH, eftersom nyemissionspriset enligt sparbanksföreningarna helt riktigt sattes lågt.

(128) En uppdelning av förfarandena i HSH-ärendet, där stödåtgärderna skulle godkännas i ett förfarande och frågan om eventuellt indirekt stöd till minoritetsägare skulle prövas enligt ett annat förfarande, strider mot artikel 7 i förordning (EG) nr 659/1999 (37) (nedan kallad procedurförordningen). Stödåtgärden kan inte både vara förenlig med den inre marknaden (när det gäller stödet till förmån för HSH) och samtidigt oförenlig med den inre marknaden i fråga om HSH:s aktieägare. Ett negativt beslut beträffande rekapitaliseringen vad gäller sparbanksföreningarna och J.C. Flowers skulle innebära att rekapitaliseringen skulle anses utgöra ett oförenligt stöd. Enligt sparbanksföreningarna borde kommissionen behandla frågan om minoritetsägarnas del i ansvarsfördelningen med hjälp av den allmänna bedömningen av ansvarsfördelningen inom ramen för rekapitaliseringen.

(129) Enligt sparbanksföreningarna kan den otillräckliga utspädning av minoritetsägarnas aktieinnehav som kommissionen har anfört inte utgöra något statligt stöd. Enligt deras uppfattning är utspädningen en sekundär effekt av en rekapitalisering. Dessutom är kriterierna i artikel 107.1 i EUF-fördraget inte uppfyllda, eftersom sparbanksföreningarna inte utgör något företag i den mening som avses i stödbestämmelsen. SGVSH och SVB är själva inte verksamma på någon marknad, utan förvaltar bara ägarintressen för sina medlemmar (de offentliga sparbankerna i Hamburg och Schleswig-Holstein). Fördelarna för sparbanksföreningarna kan på sin höjd bestå i att ägarintresset i HSH ökar i värde, vilket ligger i alla kapitaltillskotts natur. Dessutom beviljas den påstådda fördelen inte med hjälp av statliga medel. Utspädningsgraden beror på antalet aktier och deras pris. Det var dock inte staten som fastställde nyemissionspriset, utan det gjorde aktieägarna på bolagsstämman. Detta beslut kan inte tillskrivas staten och kan enligt domen i målet Stardust Marine (38) inte anses utgöra statligt stöd. Den påstådda fördelen har i vilket fall som helst inte haft någon inverkan på sparbankernas konkurrensställning på de marknader som de är verksamma på. Således snedvrider den påstådda fördelen inte konkurrensen och påverkar inte heller handeln mellan medlemsstaterna.

(130) Sparbanksföreningarna påpekar vidare att kommissionen vid tidigare rekapitaliseringsåtgärder inte har undersökt om man har funnit någon sekundär effekt. Inte heller EU-domstolen har i sin dom i målet WestLB (39) grundat sitt beslut på någon sådan princip. Sparbanksföreningarna konstaterar vidare att kommissionen i andra fall, där nyemissionspriset verkade vara extremt högt (40), inte har undersökt sekundära effekter. Om denna aspekt bara skulle undersökas i fall som HSH eller BayernLB skulle detta bryta mot likabehandlingsprincipen.

(131) Sparbanksföreningarna förklarar vidare att de aktieägare som har ägarintressen i ett aktiebolag har förtursrätt vid köp av nya aktier. Det rör sig emellertid om en option och inte om någon skyldighet. Sparbanksföreningarna ansåg att nyemissionspriset var lämpligt, men att de av finansiella skäl inte kunde delta i rekapitaliseringen.

(132) Dessutom gör sparbanksföreningarna gällande att de sedan 2008 har genomfört betydande kapitalåtgärder till förmån för HSH. I juli 2008 hade sparbanksföreningarna omvandlat ett fast aktieinnehav på 685 miljoner euro till ett aktiekapital i HSH på 125 miljoner euro och kapitalreserver på 560 miljoner euro. Dessutom hade sparbanksföreningarna tillsammans med J.C. Flowers tecknat ett fast aktieinnehav i form av en konvertibel (hybridinstrument) på 962 miljoner euro, genom vilken sparbanksföreningarna hade övertagit en andel på 660,5 miljoner euro. I slutet av 2008 hade HSH frigjort kapitalreserver på 3,1 miljarder euro, för att kompensera för förluster och undvika att hybridinstrumenten skulle absorbera förlusterna. I samband med detta hade sparbanksföreningarna förlorat sin andel på 560 miljoner euro av kapitalreserven. Den obligatoriska konvertibeln bidrog till HSH:s förlust. En kupong ersattes emellertid inte. Sparbanksföreningarna har sedan 2008 inte erhållit någon utdelning.

(133) I maj 2009 ville sparbanksföreningarna sälja sina aktier. På grund av att de den 25 mars 2003 hade ingått ett avtal med de offentliga ägarna om att inte avyttra aktier under en viss tid (s.k. lock-up agreement) var en försäljning dock inte möjlig. I avtalet hade parterna åtagit sig att utöva sin rösträtt på ett sådant sätt att de offentliga ägarna och sparbanksföreningarna behöll majoriteten av rösterna, och att upp till en viss procentsats inte avyttra sina andelar. Avtalet om aktieinnehav kan inte sägas upp före den 31 december 2013.

(134) Sparbanksföreningarna påpekade att deras aktieinnehav kraftigt hade spätts ut till följd av rekapitaliseringen och hade sjunkit från 13,2 till 4,7 % respektive från 1,62 till 0,6 %. Med 85,5 % av de direkta och indirekta ägarintressena kontrollerade de offentliga ägarna gemensamt alla HSH:s strategiska beslut. Ur en privat investerares synvinkel innebar denna gemensamma kontroll att minoritetsägarnas aktier minskade ännu mer i värde.

(135) Sparbanksföreningarna påpekade att PwC gjorde sin värdering av HSH på uppdrag av HSH och inte på uppdrag av minoritetsägarna. PwC har utfört värderingen enligt erkända värderingsprinciper. Enligt sparbanksföreningarna borde PwC ha varit tvunget att ta hänsyn till särskilda värden och en modifierad riskökning, som skulle ha gett ett aktievärde på 30 euro. Sparbanksföreningarna anser därför att deras aktieinnehav har spätts ut orimligt mycket och uppskattar skadan till ca 200 miljoner euro.

7.2 SYNPUNKTER FRÅN J.C. FLOWERS

(136) Flowers har framfört liknande argument som sparbanksföreningarna och har dessutom gjort gällande att man redan har tillhandahållit ett betydande eget bidrag till omstruktureringen av HSH. De kapitalåtgärder som genomfördes i juli 2008 till förmån för HSH är starkt kopplade till kapitaltillskottet i maj 2009. I juli 2008 sköt J.C. Flowers till 300 miljoner euro i likvida medel. Beträffande aktieinnehavet i form av en konvertibel på totalt 962 miljoner euro hade J.C. Flowers skjutit till likvida medel på totalt 301,5 miljoner euro. Det passiva ägandet i form av en konvertibel bidrog till förlusten, eftersom ingen kupongutbetalning gjordes. Investerarnas andel av denna kapitalåtgärd utgjorde 48 % och var därmed betydligt högre än deras tidigare ägarintresse i HSH på totalt 25,67 %.

(137) Till skillnad från kommissionens preliminära bedömning i punkterna 65 och 73 i beslutet att inleda förfarandet ansåg J.C. Flowers inte att deras eget bidrag och deras del av ansvarsfördelningen var otillräcklig. J.C. Flowers påpekade att man 2009, när kapitalreserver på 3,1 miljarder euro frigjordes, hade bidragit med 794 miljoner euro. Till stöd för sin uppfattning anförde investerarna kommissionens beslut i ärendet Commerzbank (41) och gjorde gällande att kommissionen i fallet Commerzbank hade betraktat försäljning av aktietillgångar och andra tillgångar som ett tillräckligt eget bidrag och förbudet mot kupongutbetalning och aktieutdelning som en fördelning av ansvaret. Enligt investerarna borde man ta hänsyn till kapitalåtgärderna från 2008.

(138) Investerarna krävde att den förlust av deras blockerande minoritet som hade blivit följden av utspädningen av aktieinnehavet ändå skulle betraktas som eget bidrag. Trots att deras aktieinnehav hade spätts ut till 9,19 % kunde de med stöd av sin ägarandel före rekapitaliseringen även i fortsättningen utnyttja 26,58 % av den statliga ansvarsgarantin. Vidare ansåg de att kommissionens invändningar mot värderingen av HSH och mot det enligt kommissionen alltför höga aktiepriset inte var berättigade. De ansåg att man inte har tagit hänsyn till en rad faktorer som höjer värdet.

(139) Eftersom det enligt tysk rätt inte är möjligt att överföra aktier kan indirekt stöd till minoritetsägare inte återkrävas. Det går inte att dela upp det pågående förfarandet eftersom det endast genomfördes en stödåtgärd till förmån för HSH.

8. TYSKLANDS SYNPUNKTER PÅ SYNPUNKTERNA FRÅN TREDJE PART

(140) Tyskland lämnade sina synpunkter på sparbanksföreningarnas och J.C. Flowers argument. Tyskland vidhöll sin uppfattning att HSH:s värdering är lämplig och att minoritetsägarna inte har gynnats av indirekt statligt stöd. Dessutom förespråkade Tyskland en uppdelning av förfarandena, om detta skulle leda till ett snabbare avslut för HSH och marknaderna. Tyskland betvivlade att en rekapitalisering är en enhetlig rättslig process och i stödrättsligt hänseende därför endast kan bedömas som en enda enhet. Med stöd av EU-domstolens rättspraxis förklarade Tyskland att det skulle vara rättsligt möjligt att dela upp förfarandena. Om den rättsliga bedömningen av ett stöd utfaller olika för olika stödmottagare (i det aktuella fallet HSH och minoritetsägarna), medför detta inte att stödet till förmån för HSH inte är förenligt med den inre marknaden. Att stödet till den stödmottagande banken är ändamålsenligt kan säkerställas genom att omstruktureringsplanen utformas på ett relevant sätt, så att de eventuella förmåner för minoritetsägarna som kan hänföras till ett alltför högt aktiepris måste beslutas och korrigeras separat. Tyskland delade inte J.C. Flowers uppfattning att indirekt stöd till minoritetsägare inte kan återkrävas, på grund av att det i den tyska lagstiftningen inte föreskrivs någon möjlighet att överföra aktier. En sådan överföring är möjlig enligt tysk lagstiftning, men även om så inte vore fallet kan Tyskland inte åberopa ett fel i en exekutionstitel, för att motivera varför man inte följer ett beslut om återkrav från kommissionen.

9. STÖDRÄTTSLIG BEDÖMNING

9.1 FÖREKOMST AV STATLIGT STÖD

(141) Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.

(142) En åtgärd anses utgöra statligt stöd om följande villkor är uppfyllda: a) stödet måste ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, b) det måste gynna vissa företag eller viss produktion, c) denna fördel måsta vara selektiv och d) åtgärden måste snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen och kunna påverka handeln mellan medlemsstaterna. Samtliga villkor måste vara uppfyllda för att en åtgärd ska anses utgöra statligt stöd. Kommissionen anser fortfarande att så är fallet.

(143) För det första beviljades åtgärderna av HSH Finanzfonds AöR, ett offentligrättsligt organ som de offentliga ägarna har inrättat och som de till lika delar äger och kontrollerar. Inrättandet av detta organ skedde på grundval av ett statligt avtal mellan delstaterna Hamburg och Schleswig-Holstein som undertecknades i Kiel den 3 april 2009 och i Hamburg den 5 april 2009 (42). HSH Finanzfonds AöR övertog de offentliga ägarnas uppgift att stödja HSH. För att fullgöra sin uppgift övertog HSH Finanzfonds AöR garantier upp till ett garantibelopp på 10 miljarder euro, förvärvade aktier i HSH och tog ut lån för att förvärva dessa aktier. Enligt § 3 i det statliga avtalet ansvarade de offentliga ägarna för HSH Finanzfonds AöR:s skulder. Det råder därför ingen tvekan om att åtgärderna är statligt finansierade.

(144) För det andra beviljades riskbegränsningen och rekapitaliseringen för att undvika att HSH skulle bli insolvent (43), och bidrog därigenom till att HSH kunde leva vidare. Det rör sig därför om en ekonomisk fördel i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

(145) För det tredje är åtgärderna specifikt inriktade på HSH och är därmed selektiva.

(146) Vidare måste åtgärderna i fråga snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen eller påverka handeln mellan medlemsstaterna. Denna påverkan kan prövas utifrån stödets storlek, stödåtgärdens kännetecken och stödmottagaren (44). Stödåtgärderna gör det möjligt för HSH att undvika insolvens och fortsätta sin verksamhet på en rad marknader. HSH är en internationellt inriktad bank som konkurrerar med andra banker i Tyskland och med banker i andra länder. Dessutom är HSH systemrelevant för den tyska banksektorn (45) och en viktig konkurrent på marknaden för sjö- och luftfartsfinansiering (HSH är världens största fartygsfinansiär och en ledande leverantör av finansiella tjänster inom luftfartssektorn). Dessutom har HSH fått ett relativt stort stöd (se skäl (159)), och riskbegränsningen täcker ca 75 % av dess balansomslutning. Mot bakgrund av åtgärdernas effekter, HSH:s ställning inom banksektorn (särskilt på marknaden för fartygsfinansiering) och stödets storlek riskerar den fördel som banken beviljats att påverka handeln mellan medlemsstaterna.

(147) Denna bedömning har inte heller ändrats av de synpunkter som Tyskland och tredje part har inkommit med. De åtgärder som Tyskland har vidtagit till förmån för HSH har obestridligen karaktären av stöd. Å ena sidan kräver Tyskland att kommissionen ska pröva riskbegränsningen på grundval av garantimeddelandet i stället för meddelandet om värdeminskade tillgångar, och antyder därmed att det i riskbegränsningens fall rör sig om statligt stöd. Å andra sidan gör Tyskland gällande (vilket sammanfattas i avsnitt 6.3 i detta beslut) att en privat investerare, som hade befunnit sig i samma situation som de offentliga ägarna, mot bakgrund av den obegränsade statliga ansvarsgarantin (Gewährträgerhaftung) på fordringar på minst 30 miljarder euro likväl hade genomfört räddningsåtgärder till förmån för HSH för att undvika ännu högre förluster. Av detta drar Tyskland slutsatsen att kriterierna för en privat investerare i en marknadsekonomi har uppfyllts och att åtgärderna i fråga således inte utgör statligt stöd.

(148) Tyskland har gjort en felaktig tolkning av den rättspraxis som åberopas. I det aktuella fallet argumenterar Tyskland att ett statligt stöd (den statliga ansvarsgarantin) ska behandlas som en del av likvidationskostnaderna, så att man kan förklara andra statliga stödåtgärder (rekapitaliseringen och riskbegränsningen) som förenliga med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi. I domen i målet Linde ingick parterna en transaktion på marknadsvillkor, som innehöll ett tillskott, för att avsluta ett leveransavtal som även det hade ingåtts på marknadsvillkor och vars genomförande medförde höga årliga förluster. EU-domstolen slog i detta sammanhang fast att ”… det övergripande arrangemang som beskrivits ovan utgör en normal affärstransaktion där [Treuhandanstalt] och LWG har handlat som rationella aktörer i en marknadsekonomi. Det är uppenbart att dessa organ framför allt har vägletts av affärsmässiga överväganden, utan att politiska syften av ekonomisk eller social natur har beaktats (46).” Detta kan inte jämföras med sakförhållandena i det aktuella fallet. Båda transaktionerna i målet Linde ingicks nämligen på marknadsvillkor, medan ingen av transaktionerna i HSH-ärendet ingicks på marknadsvillkor.

(149) Den statliga ansvarsgarantin definieras som en direkt förpliktelse för en offentlig myndighet eller något annat offentligrättsligt organ att på grundval av en lag eller förordning överta ansvaret för ett offentligrättsligt kreditinstituts skulder gentemot sina fordringsägare. Den statliga ansvarsgarantin innebär således en förpliktelse för den som beviljar garantin att träda in vid kreditinstitutets betalningsoförmåga eller likvidation. Garantin grundas på ett direkt anspråk från kreditinstitutets fordringsägare gentemot den som beviljar garantin. Garantin kan emellertid endast åberopas om kreditinstitutets tillgångar inte räcker för att betala fordringsägarna. Den statliga ansvarsgarantin är varken begränsad till ett visst belopp eller en viss tid. Dessutom betalar kreditinstitutet ingen ersättning för detta ansvar (47). Den statliga ansvarsgarantin innebär att en offentlig myndighet (kommun, delstat) har ett obegränsat subsidiärt ansvar utan ersättning för fordringar mot ett offentligrättsligt organ (i det aktuella fallet ett offentligrättsligt kreditinstitut), om detta organ saknar betalningsförmåga. En privat investerare i en marknadsekonomi som hade befunnit sig i samma situation som de offentliga ägarna hade inte utan ersättning övertagit en obegränsad garanti för en bank som täcker hela den bankens balansomslutning, vilket de offentliga ägarna gjorde i form av den statliga ansvarsgarantin.

(150) Kommissionen har funnit att den statliga ansvarsgarantin i praktiken utgör statligt stöd och har krävt att Tyskland ska avskaffa den statliga ansvarsgarantin.

(151) Den statliga ansvarsgarantin är fast förankrad i offentlig rätt. De skyldigheter som de offentliga ägarna påtar sig inom ramen för den statliga ansvarsgarantin påtas i egenskap av offentligt organ och inte som privat ägare. I enlighet med kommissionens beslutspraxis (48) och rättspraxis (49) kan enbart förpliktelser som en privat investerare i en marknadsekonomi har kunnat reglera betraktas som en del av likvidationskostnaderna. Som framgår av skäl (149) skulle en privat investerare i en marknadsekonomi inte ha ställt ut en garanti till en bank som den inte får någon ersättning för, som är obegränsad och som täcker bankens hela balansomslutning. På så sätt är domen i målet Linde inte särskilt relevant för bedömningen av det aktuella fallet, eftersom de förpliktelser som härrör från den statliga ansvarsgarantin inte kan klassificeras som likvidationskostnader.

(152) Rekapitaliseringens nominella värde ska ses som rekapitaliseringens stödinslag, eftersom en privat investerare i en marknadsekonomi aldrig hade tillhandahållit detta medel till ett företag i svårigheter. Som anges i skälen 27 och 28 i undsättningsbeslutet visar den omständigheten att minoritetsägarna inte deltog i rekapitaliseringen och den ojämna fördelningen av de offentliga ägarnas ansvar till följd av räddningsåtgärderna att den offentliga ägaren med rekapitaliseringen fullföljde målen för den offentliga politiken och inte agerade som en privat investerare. I överensstämmelse med sin beslutspraxis (50) vidhåller kommissionen sin uppfattning att stödinslaget i rekapitaliseringen uppgår till 3 miljarder euro.

(153) Kommissionen bekräftar vidare att stödinslaget i riskbegränsningen uppgår till 10 miljarder euro. Trots Tysklands argument är kommissionen lika övertygad som tidigare om att prövningen av åtgärderna ska grundas på meddelandet om värdeminskade tillgångar. I meddelandet om värdeminskade tillgångar anges hur medlemsstaternas räddningsåtgärder för värdeminskade tillgångar enligt artikel 107.3 b i EUF-fördraget ska bedömas i stödrättsligt hänseende. Värdeminskade tillgångar är tillgångar som medför förluster för banker. Enligt kommissionens uppfattning ska meddelandet om värdeminskade tillgångar tillämpas på alla undsättningsåtgärder som avser värdeminskade tillgångar och som faktiskt undsätter det finansinstitut som gynnas av åtgärden, eftersom det enligt meddelandet vid undsättningsåtgärder handlar om åtgärder med vars hjälp banker kan undvika vissa kategorier av tillgångar (51). Detta gäller även den aktuella riskbegränsningen.

(154) Kommissionen delar inte Tysklands uppfattning att meddelandet om värdeminskade tillgångar inte ska tillämpas och att stödinslaget i garantin mot den andra förlusten ska fastställas enligt de allmänna bestämmelserna om statligt stöd och framför allt garantimeddelandet. Garantimeddelandet gäller för stödåtgärder med vars hjälp banker ska tillföra likviditet (52). Riskbegränsningen har ett annat syfte. Den avser bankens tillgångar och ska frigöra så mycket kapital som möjligt, så att banken kan förbättra sin kapitaltäckningskvot.

(155) När det gäller Tysklands invändning om tillämpningen i tiden erinrar kommissionen om att den oberoende av när åtgärden utformades eller anmäldes måste tillämpa de bestämmelser och meddelanden som gällde när beslutet antogs (53). Detta är en allmän regel, och varje undantag från denna regel måste tydligt anges i den bestämmelse som annars skulle ha tillämpats. Som EU-domstolen (54) har bekräftat ska en anmäld åtgärd prövas enligt de bestämmelser som gällde vid tidpunkten för beslutet. På grund av den rådande finanskrisen har kommissionen därför redan tillämpat meddelandet om värdeminskade tillgångar på åtgärder som anmäldes innan detta meddelande offentliggjordes (55).

(156) Enligt meddelandet om värdeminskade tillgångar utgörs stödbeloppet av skillnaden mellan tillgångarnas överföringsvärde och marknadspriset. Den skyddade portföljens överföringsvärde uppgick till [ca 168] miljarder euro, vilket motsvarar dess nominella värde på [ca 172] miljarder euro minus den första förlusten på 3,3 miljarder euro (tranchen för den första förlusten).

(157) Mot bakgrund av den skyddade portföljens omfattning och sammansättning ([60–80] % av portföljen består av krediter) är det svårt att fastställa portföljens marknadsvärde. Finns det ingen marknad kan marknadsvärdet på en tillgång i praktiken vara noll (56). I varje fall ligger den skyddade portföljens marknadsvärde långt under sitt faktiska ekonomiska värde (57), som speglar det långsiktiga ekonomiska värde som ligger till grund för tillgångarnas värde. Eftersom garantins stödbelopp inte kan överstiga dess nominella värde (10 miljarder euro) är det inte nödvändigt att fastställa ett exakt värde. Därför anser kommissionen att stödinslaget i riskbegränsningen uppgår till 10 miljarder euro.

(158) Kommissionen påpekar att de likviditetsgarantier på 17 miljarder euro som SoFFin har ställt ut utgör ett stöd som har beviljats inom ramen för den tyska stödordningen.

(159) Kommissionen har kommit fram till att stödinslaget i riskbegränsningen och rekapitaliseringen uppgår till 13 miljarder euro. Kommissionen anser vidare att stödinslaget i likviditetsgarantin uppgår till upp till 17 miljarder euro.

9.2 STÖDÅTGÄRDERNAS FÖRENLIGHET

9.2.1 TILLÄMPNING AV ARTIKEL 107.3 B I EUF-FÖRDRAGET

(160) Enligt artikel 107.3 b i EUF-fördraget kan ett stöd förklaras vara förenligt med den inre marknaden om det bidrar till att ”avhjälpa en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi”. Inom ramen för godkännandet av det tyska bankräddningspaketet (58) har kommissionen bekräftat att det finns risk för en allvarlig störning i Tysklands ekonomi och att syftet med det statliga stödet till bankerna är att avhjälpa denna störning. Även om ekonomin sedan början av 2010 långsamt håller på att återhämta sig anser kommissionen fortfarande att villkoren för att bevilja statligt stöd enligt artikel 107.3 b i EUF-fördraget är uppfyllda, då finansmarknaderna på nytt befinner sig under tryck. Kommissionen bekräftade denna uppfattning genom att anta ett meddelande i december 2010 genom vilket tillämpning av reglerna om statligt stöd på stödåtgärder till förmån för banker med anledning av finanskrisen (59) förlängdes till den 31 december 2011.

(161) Om en bank som HSH går i konkurs kan detta direkt påverka finansmarknaderna och därmed hela ekonomin i en medlemsstat. Med tanke på hur sårbara finansmarknaderna är för tillfället grundar kommissionen fortfarande sin prövning av stödåtgärder inom banksektorn på artikel 107.3 b i EUF-fördraget.

9.2.2 RISKBEGRÄNSNINGENS FÖRENLIGHET MED MEDDELANDET OM VÄRDEMINSKADE TILLGÅNGAR

(162) Kommissionen ska pröva huruvida räddningsåtgärderna är förenliga med artikel 107.3 b i EUF-fördraget och meddelandet om värdeminskade tillgångar. Till skillnad från vad Tyskland har anfört är syftet med meddelandet om värdeminskade tillgångar inte enbart en enhetlig förvaltningspraxis (60), utan även att förklara hur stödbestämmelserna ska tillämpas på räddningsåtgärder för värdeminskade tillgångar. Kommissionen tar hänsyn till de särdrag som kännetecknar räddningsåtgärder och härleder förenlighetskriterierna för sådana åtgärder från reglerna om statligt stöd. Tillämpningen av meddelandet om värdeminskade tillgångar ska garantera att medlemsstaterna tillämpar räddningsåtgärder på ett samstämmigt sätt och att bestämmelserna för kontroll av stödet följs. Enligt punkt 18 i meddelandet om värdeminskade tillgångar är syftet med det meddelandet att fastställa samordnade principer och villkor för att garantera effektivast möjliga räddningsåtgärder på den inre marknaden, med hänsyn till det långsiktiga målet att återgå till normala marknadsförhållanden. Målsättningen är således mer omfattande än vad Tyskland har antagit och inskränker sig inte till en enhetlig förvaltningspraxis. Med tanke på denna målsättning måste kommissionen tillämpa meddelandet om värdeminskade tillgångar på alla räddningsåtgärder.

(163) Kommissionen ser därför ingen anledning att, som Tyskland kräver, låta prövningen grundas direkt på artikel 107.3 b i EUF-fördraget.

(164) I meddelandet om värdeminskade tillgångar fastställs under vilka villkor räddningsåtgärder är förenliga med artikel 107.3 b i EUF-fördraget. Prövningen av huruvida åtgärderna är förenliga ska således ske utifrån en rad olika kriterier. Här ingår särskilt huruvida tillgångarna kan komma i fråga för räddningsåtgärder, förvaltningen av tillgångar, värderingen av bestämda portföljer, tydlig problemdefinition samt full förhandsinsyn och redovisning av värdeminskningar och offentliggörande av värdeminskningarna, anpassning av åtgärderna till målen för den offentliga politiken, lämplig ersättning och ansvarsfördelning samt kommissionens obligatoriska prövning av en omstruktureringsplan.

9.2.2.1 Huruvida tillgångarna kan komma i fråga för räddningsåtgärder

(165) Enligt punkt 33 och följande punkter i meddelandet om värdeminskade tillgångar ska de tillgångar som kan komma i fråga för räddningsåtgärder definieras och placeras i kategorier (korgar). En utförlig förklaring om avgränsningen av dessa kategorier återges i bilaga III i meddelandet om värdeminskade tillgångar. På grund av de många olika tillgångar som täcks av riskbegränsningen räcker emellertid korgsystemet i meddelandet om värdeminskade tillgångar inte till. I punkt 35 i meddelandet om värdeminskade tillgångar ges emellertid ytterligare utrymme för att definiera tillgångar som kan komma i fråga för räddningsåtgärder. Även utan att ange något särskilt skäl kan banker som inte omfattas av punkt 33 i meddelandet om värdeminskade tillgångar således göra sig av med värdeminskade tillgångar, så länge som dessa inte uppgår till mer än 10–20 % av de totala tillgångarna för en bank som omfattas av ett räddningsprogram. Då riskbegränsningen i förevarande fall står för [ca 75] % av HSH:s balansomslutning erbjuder punkt 35 i meddelandet om värdeminskade tillgångar inte någon tillfredsställande lösning.

(166) Enligt punkt 32 i meddelandet om värdeminskade tillgångar, som innehåller de grundläggande beskrivningarna av de tillgångar som kan omfattas av räddningsåtgärder, bör man emellertid göra en pragmatisk värdering av den typ av tillgångar som omfattas av räddningsåtgärden. Kommissionen konstaterar att de olika kategorier av tillgångar som har drabbats av finanskrisen på grund av spill over-effekter har blivit större. Särskilt värdepapper på områdena sjöfart, luftfart och fastigheter är nu illikvida eller har kraftigt minskat i värde. Räddningsåtgärder för dessa typer av tillgångar kan bidra till att nå målen i meddelandet om värdeminskade tillgångar, dvs. att insynen ökar och ger ett bidrag till den finansiella stabiliteten, även när dessa tillgångar inte faller inom de olika kategorierna av tillgångar som utlöste finanskrisen. Därför har kommissionen tidigare godtagit räddningsåtgärder för sådana tillgångar (61) och anser även i detta fall att detta är lämpligt.

(167) Enligt punkt 36 i meddelandet om värdeminskade tillgångar kan kriterierna för när tillgångar omfattas av räddningsåtgärder vara vagt formulerade om detta kompenseras av en genomgripande omstrukturering. Ju större andel av en banks portföljtillgångar som är skyddade, desto mer genomgripande måste omstruktureringen vara. I beslutet att inleda förfarandet uppgav kommissione