RÅDETS BESLUT av den 25 januari 1999 om att antaga ett forsknings- och utbildningsprogram (Euratom på kärnenergiområdet (1998 2002) (1999/175/Euratom)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 7 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag (1),

med beaktande av Europaparlamentets yttrande (2),

med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (3),

av följande skäl:

(1) Genom beslut nr 1999/64/Euratom (4) antog rådet Europeiska atomenergigemenskapens femte ramprogram (nedan kallat femte ramprogrammet) för forsknings- och utbildningsverksamheter för perioden 1998 2002 i vilket de allmänna riktlinjerna och de vetenskapliga och tekniska målen för de forsknings- och utbildningsverksamheter som skall genomföras på kärnenergiområdet fastställs.

(2) I artikel 3 i femte ramprogrammet fastställs att ramprogrammet skall genomföras genom särskilda forsknings- och utbildningsprogram som utarbetas i enlighet med artikel 7 i fördraget. I varje program skall detaljerade regler för genomförandet noga anges, varaktigheten fastställas samt de medel som bedöms nödvändiga anslås.

(3) I enlighet med artikel 4.2 i rådets beslut 94/268/Euratom av den 26 april 1994 om ett fjärde ramprogram för gemenskapens verksamhet inom forsknings- och utbildningsom-rådet för Europeiska atomenergigemenskapen (1994 1998) (5) och artikel 4.2 i rådets beslut om de särskilda programmen genom vilka fjärde ramprogrammet genomförs har kommissionen låtit genomföra en extern utvärdering som den har överlämnat till Europaparlamentet, rådet och Ekonomiska och sociala kommittén tillsammans med dess slutsatser och kommentarer.

(4) I enlighet med artikel 7 i fördraget skall rådets beslut 1999/66/Euratom av den 22 december 1998 om reglerna för företags, forskningscentras och universitets deltagande i genomförandet av Europeiska atomenergigemenskapens femte ramprogram (6) (nedan kallade regler för deltagande) tillämpas på detta särskilda program. Genom dessa regler ges Gemensamma forskningscentret möjlighet att delta i de indirekta åtgärder som omfattas av detta särskilda program.

(5) I syfte att genomföra detta program kan det vara lämpligt att delta i internationell samarbetsverksamhet med tredje land eller med internationella organisationer, i synnerhet på grundval av artikel 101 i fördraget.

(6) Genomförandet av detta program inbegriper också verksamheter och metoder som syftar till att stimulera, sprida och utnyttja resultat på forsknings- och utbildningsområdet och verksamheter för att uppmuntra rörlighet och utbildning för forskare.

(7) Det är betydelsefullt att forskare, industrin och användare ger konkreta bidrag för att fastställa verksamheter som skall bedrivas och att de på lämpligt sätt medverkar till genomförandet av detta program.

(8) Forskningsverksamheterna inom femte ramprogrammet bör också inriktas mot innovation för att bidra till bland annat målen för den första handlingsplanen för innovation.

(9) Genomförandet av JET (Joint European Torus, EG:s fusionsforskningsanläggning) har överlämnats till EG:s fusionsforskningsanläggning (JET), samarbetsprojekt, som inrättats genom rådets beslut 78/471/Euratom (7).

(10) Gemenskapens politik för lika möjligheter måste beaktas vid genomförandet av detta program.

(11) En effektiv och öppen förvaltning bidrar till ett effektivare och mer användarvänligt program.

(12) Förvaltningsutgifter bör öppet ingå i gemenskapsbudgeten på ett sätt som medger insyn.

(13) Genomförandet av detta program bör övervakas så att det vid behov kan anpassas till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen. Vid en lämplig tidpunkt bör även en utvärdering av hur programmet framskrider göras av oberoende experter.

(14) Vetenskapliga och tekniska kommittén har rådfrågats.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I enlighet med artikel 3.1 i femte ramprogrammet antas härmed ett särskilt program för forskning och utbildning på kärnenergiområdet (nedan kallat det särskilda programmet) för perioden 25 januari 1999 31 december 2002.

Artikel 2

1. I enlighet med artikel 2 i det femte ramprogrammet uppgår det belopp som bedöms nödvändigt för att genomföra det särskilda programmet till 979 miljoner euro inbegripet högst 13,5 % för kommissionens administrativa utgifter.

En vägledande fördelning av detta belopp finns i bilaga I.

2. Av beloppet i punkt 1 avser

- 238,2 miljoner euro för perioden 1998 1999, och

- 740,8 miljoner euro för perioden 2000 2002.

I de fall som avses i artikel 2.1 c i det femte ramprogrammet skall rådet anpassa den sistnämnda siffran i enlighet med artikel 2.1 c andra strecksatsen i femte ramprogrammet. I avvaktan på att rådet fattar ett beslut skall detta beslut endast genomföras inom ramen för bestämmelserna i första strecksatsen.

3. Budgetmyndigheten skall fastställa anslagen för varje budgetår i överensstämmelse med de vetenskapliga och tekniska mål och prioriteringar som fastställs i detta beslut och med hänsyn till de resurser som finns tillgängliga enligt den fleråriga budgetplanen.

Artikel 3

1. De allmänna riktlinjerna, de vetenskapliga och tekniska målen samt prioriteringarna för det särskilda programmet anges i bilaga II. De överensstämmer med de principer och de tre kategorier av urvalskriterier som anges i bilaga I till beslutet om det femte ramprogrammet.

2. I enlighet med dessa principer och kriterier skall de urvalskriterier som anges i artikel 9 för reglerna för deltagande tillämpas när det gäller det urval av verksamheter på forsknings- och utbildningsområdet som skall genomföras.

Vid genomförandet av programmet skall det tas hänsyn till alla dessa kriterier, inbegripet det arbetsprogram som anges i artikel 5.1, även om de kan ges olika vikt.

3. Reglerna om deltagande skall gälla det särskilda programmet.

4. De närmare reglerna om gemenskapens finansiella deltagande i det särskilda programmet är de regler som det hänvisas till i artikel 4 i femte ramprogrammet.

De indirekta åtgärderna för forskning och utbildning inom det särskilda programmet anges i bilaga III till det femte ramprogrammet.

Särskilda regler för hur detta program skall genomföras anges i bilaga III till detta beslut.

Artikel 4

Mot bakgrund av de kriterier som det hänvisas till i artikel 3.1, de vetenskapliga och tekniska mål och de prioriteringar som anges i bilaga II skall kommissionen

a) med lämpligt stöd av oberoende, externa experter övervaka genomförandet av det särskilda programmet och, vid behov, i enlighet med artikel 5.1 i femte ramprogrammet, lämna förslag om ändringar till rådet,

b) låta genomföra den externa utvärdering som anges i artikel 5.2 i femte ramprogrammet av den verksamhet som bedrivits inom de områden som omfattas av det särskilda programmet.

Artikel 5

1. Kommissionen skall utarbeta ett arbetsprogram i vilket följande skall anges närmare:

a) En närmare redogörelse för målen och prioriteringarna på forsknings- och utbildningsområdet i bilaga II.

b) Den vägledande tidsplanen för genomförandet av det särskilda programmet.

c) De samordningsarrangemang som anges i bilaga III.

d) Vid behov, urvalskriterier och arrangemang för hur de skall tillämpas för varje slag av indirekt åtgärd för forskning och utbildning.

2. I arbetsprogrammet skall det tas hänsyn till relevanta intressegrupper i synnerhet forskare, industrin och användare. Det skall tjäna som grundval för genomförandet av indirekta åtgärder för forskning och utbildning enligt de förfaranden som anges i reglerna för deltagande.

3. Arbetsprogrammet skall vid behov uppdateras samt av kommissionen göras tillgängligt för samtliga intressenter i användarvänlig form, inbegripet elektronisk form.

Artikel 6

1. Kommissionen skall ansvara för genomförandet av detta särskilda program.

2. För genomförandet av detta program skall kommissionen biträdas av en rådgivande kommitté. Ledamöterna i denna kommitté kan variera beroende på de olika ämnena på kommitténs dagordning. När det gäller kärnklyvningsrelaterade aspekter skall kommitténs sammansättning och de detaljerade operativa bestämmelserna och förfarandena som är tillämpliga bestämmas av rådets beslut 84/338/Euratom, EKSG, EEG om rådgivande och samordnade kommittéer (8). När det gäller fusionsrelaterade aspekter skall de bestämmas av rådets beslut av den 16 december 1980 om den rådgivande kommittén för fusionsprogrammet.

Artikel 7

I enlighet med artikel 5.4 i det femte ramprogrammet skall kommissionen regelbundet informera rådet och Europaparlamentet om de generella framstegen när det gäller genomförandet av programmet.

Artikel 8

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 25 januari 1999.

På rådets vägnar

Ordförande

J. FISCHER

(1) EGT C 236, 28.7.1998, s. 10.

(2) Yttrandet avgivet den 15 december 1998 (ännu ej offentliggjort i EGT).

(3) EGT C 407, 28.12.1998, s. 123.

(4) EGT L 26, 1.2.1999, s. 34.

(5) EGT L 115, 6.5.1994, s. 31. Beslutet senast ändrat genom beslut 96/253/Euratom (EGT L 86, 4.4.1996, s. 72).

(6) EGT L 26, 1.2.1999, s. 56.

(7) EGT L 151, 7.6.1978, s. 10. Beslutet ändrat genom beslut 98/585/Euratom (EGT L 282, 20.10.1998, s. 65).

(8) EGT L 177, 4.7.1984, s. 25.

BILAGA I

VÄGLEDANDE FÖRDELNING AV BELOPPET

>Plats för tabell>

BILAGA II

ALLMÄNNA RIKTLINJER, VETENSKAPLIGA OCH TEKNISKA MÅL SAMT PRIORITERINGAR

INLEDNING

Tillgång till säkra, hållbara och konkurrenskraftiga energikällor är nödvändig för ekonomisk tillväxt, välstånd och livskvalitet i den industrialiserade världen. Ekonomiskt framåtskridande i tredje världen kommer att leda till betydande ökningar av den totala efterfrågan på energi, med eventuella konsekvenser för priserna på bränsle, och skulle kunna ha ogynnsamma effekter på hälsa och miljö. Dessa problem kan endast minskas genom gemensamma internationella ansträngningar för att utveckla lovande tekniker. Med tanke på den förväntade stigande efterfrågan på energi, kommer en fortsatt användning av alla potentiella energikällor att behövas. Kärnenergin utgör ett betydelsefullt bidrag till strategier som syftar till diversifierad energiförsörjning och en minskning av de totala utsläppen av CO2.

Kärnenergin har möjlighet att ge Europa en säker och hållbar elförsörjning till konkurrenskraftiga priser. Strävan att utveckla kärnenergisystemens säkerhet och tillförlitlighet kan stärka gemenskapens industriella konkurrenskraft, genom att Europas ledande position på teknikområdet utnyttjas och genom att acceptansen för kärnenergi ökas. En minskning av strålningsdoserna från samtliga källor, bland annat medicinska källor och naturlig strålning, kommer att förbättra livskvaliteten och underlätta arbetet med miljö- och hälsoproblem.

Programmets strategiska mål

Syftet med detta program är att på ett hållbart sätt underlätta utnyttjandet av kärnenergins fulla potential, både fusions- och fissionsenergi, genom att göra nuvarande tekniker ännu säkrare och mer ekonomiska och genom att utforska nya lovande idéer. Programmet består av tre olika delar:

- En nyckelåtgärd för kontrollerad termonukleär fusion, vars syfte är att ytterligare utveckla både det nödvändiga underlaget för ett beslut om och det eventuella byggandet av en experimentreaktor, och de grundidéer och -tekniker som på lång sikt kommer att behövas.

- En nyckelåtgärd för kärnklyvning, vars syfte är att öka säkerheten i Europas kärnenergianläggningar, att förbättra den europeiska industrins konkurrenskraft, att garantera arbetstagarnas och allmänhetens säkerhet när det gäller strålning och att underlätta lösningen av problemen med kärnavfall och förvaring.

- Åtgärder för forskning och teknisk utveckling av verksamheter av generisk art, vars syfte är att befästa och utveckla europeisk kunskap och kompetens på många områden som rör strålskydd och hälsa.

Medan forskningen om termonukleär fusion redan är fullt integrerad på europeisk nivå, kommer en större och mer effektiv integrering av forskningen att eftersträvas inom kärnklyvningsområdet.

Aspekter som är relevanta för alla delar av programmet omfattar vetenskapligt och tekniskt samarbete med tredje land och internationella organisationer för att underlätta effektiv samarbete på betydelsefulla områden av forskning som är av gemensamt intresse, spridning och fullt utnyttjande av resultat samt forskares utbildning och rörlighet för utveckling av synergieffekterna mellan forskning och utbildning och underlätta tillträdet till storskaliga anläggningar.

Åtgärderna som genomförs inom detta program kommer, där så är nödvändigt, att nära samordnas med det Gemensamma forskningscentrets program för direkta åtgärder, så som det har beskrivits i Europeiska atomgemenskapens femte ramprogram för forskning och utbildning.

a) NYCKELÅTGÄRDER

i) Kontrollerad termonukleär fusion

Mål samt forsknings- och utbildningsprioriteringar

Inom ramen för de långsiktiga mål för fusionsverksamheten som fastställts i femte ramprogrammet, är syftet med denna nyckelåtgärd att ytterligare utveckla det nödvändiga underlaget för ett eventuellt byggande av en experimentreaktor (Next Step), med målet att visa på både de vetenskapliga och tekniska möjligheterna med fusionsenergiproduktion och dess potentiella fördelar när det gäller säkerhet och miljö. På längre sikt skall nyckelåtgärden förbereda utvecklingen av en demonstrationsreaktor (DEMO). Denna verksamhet kommer att åtföljas av relevant forsknings- och utvecklingsverksamhet inom fysik och teknik, där också europeisk industri deltar. I samband med denna strategi bör prospektet med att bygga en experimentreaktor fullföljas inom ramen för internationellt samarbete, t.ex. den internationella termonukleära experimentreaktorn (ITER). Denna nyckelåtgärd skall alltså öka gemenskapens beredskap ur vetenskaplig, teknisk, ekonomisk och organisationsmässig synpunkt att besluta om och stödja en sådan framtida experimentreaktor.

Fusionsenergins bidrag till säker och ren baslastproduktion av elektricitet kommer att undersökas på ett mer omfattande sätt i studier av fusionskraftens socioekonomiska aspekter. Den vetenskapliga och tekniska personalens rörlighet och utbildning, spridning av resultat samt information till allmänheten kommer att utgöra en integrerad del av denna nyckelåtgärd.

Den ovannämnda strategin kommer att föra med sig tre huvudinriktningar:

- Next Step-verksamhet

Verksamheten i fråga om fusionsfysik och fusionsteknik kommer att syfta till att utveckla förmågan särskilt inom sammanslutningarna, JET och europeisk industri att konstruera och driva en experimentreaktor. Europa kommer att fortsätta att delta i ITER:s tekniska projektering (EDA) inför det eventuella byggandet av en sådan.

Forskningsprioriteringar: Dessa kommer att innebära ett slutligt utformande av projekteringen, fullföljande av testerna med prototyper och den därmed sammanhängande forskningen, ett slutligt utformande av specifikationer för upphandling och ett befästande av den nödvändiga vetenskapliga grunden. Vidare kommer de att innebära en anpassning av projekteringen av experimentreaktorn till åtminstone en möjlig särskild plats inom Europeiska unionen och ett inledande av dialogen med de potentiella licensgivande myndigheterna. Dessutom skall det fullskaliga drivandet av JET fullföljas, och för att få ytterligare kunskaper inför Next Step kommer en eventuellt utvidgad användning av JET:s resurser av grupper från organisationer som är anslutna till Euratom att utforskas.

- Konceptförbättringar

Strukturerad verksamhet inom fysiken kommer att koncentreras på en förbättring av fusionsanläggningarnas grundläggande koncept, inbegripet med inriktning mot förberedelser av Next Step-åtgärden och den begreppsmässiga definitionen av DEMO.

Forskningsprioriteringar: Dessa kommer att innebära konstruktion, utnyttjande och modernisering av fusionsanläggningar, som beslutats om under det tidigare ramprogrammet och modernisering av andra nu existerande anläggningar, diagnostik och handlingsmöjligheter när det gäller fusionsplasma, ett fortsatt genomförande av teoretiska undersökningar samt undersökningar som syftar till utförandet av ett avlägset beläget fusionsexperiment. Inom ramen för informella kontakter kommer de dessutom att, förutom magnetisk inneslutning som omfattar huvuddelen av tokamakforskningen och fortsatt verksamhet inom en rad projekt som stellaratorn, den sfäriska tokamaken och pinch med omvända fält innebära samordning av nationell civil forskning om tröghetsinneslutning och eventuella alternativa koncept.

- Långsiktig teknik

Strukturerad teknisk verksamhet kommer att syfta till att på längre sikt förbereda för demonstrationsreaktorn (DEMO) och därefter en prototypreaktor.

Forskningsprioriteringar: Dessa kommer att innebära en utveckling av tritiumalstrande mantlar och en konceptuell studie av ett referensprojekt för att konstruera DEMO-relevanta moduler, ett genomförande av prospektstudier på material med låg aktivering och som är motståndskraftiga mot strålning för DEMO, en ny konsekvensbeskrivning när det gäller säkerhet och miljö och en konceptuell studie av hur DEMO skall konstrueras.

Dessutom kommer fusionens socioekonomiska aspekter att undersökas. Dessa socioekonomiska undersökningar kommer att inbegripa en utvärdering av de ekonomiska kostnaderna och av den sociala acceptansen för fusionsenergi jämfört med andra energikällor och bör underlätta utvärderingen av dess möjligheter att bidra till framställningen av hållbar energi. Genom att komplettera den tekniska verksamheten kommer dessa undersökningar att utgöra underlag för beslut om programmets framtida inriktning.

ii) Kärnklyvning

Mål samt forsknings- och utbildningsprioriteringar

De huvudsakliga målen är att bidra till att säkerställa säkerheten vid Europas kärnanläggningar, förbättra konkurrenskraften för Europas industri, säkerställa skyddet för personal och allmänheten samt en säker och effektiv hantering och slutligt omhändertagande av radioaktivt avfall och att utforska mer innovativa, hållbara lösningar som innebär utsikter på längre sikt till fördelar när det gäller ekonomin, säkerheten, hälsan och miljön. Samtidigt som forskningen huvudsakligen kommer att vara av vetenskaplig eller teknisk art skall den även ha en betydande socioekonomisk dimension. Ytterligare ett mål är att genom utbildning bidra till att en hög nivå av expertis och kompetens bibehålls inom unionen i fråga om kärnklyvning.

- Driftsäkerheten vid befintliga anläggningar

Forskningen kommer att inriktas på åtgärder för att bibehålla och förbättra säkerheten i befintliga anläggningar, inbegripet säkerhetsaspekter i samband med förlängning av reaktorernas livslängd.

Forsknings- och utbildningsprioriteringar: Dessa kommer att innebära ett framtagande av en gemensam grund och gemensamma metoder för att fastställa livslängden för säkra slutförvaringar, granskning av ålderns inverkan på strukturerna och systemen, förbättring av övervaknings- och kontrollmetoderna för att öka säkerheten och minska den yrkesmässiga exponeringen, modernisering av kontrollsystemen, beröringspunkter människa/maskin, organisation och förvaltning av säkerheten.

- Säkerhet i samband med bränslecykeln

Forskningen kommer att inriktas på att utveckla bättre metoder för att utvärdera, hantera och förbättra säkerheten för hela cykeln, inbegripet de befintliga reaktorerna, i syfte att ge ett bättre underlag för val av strategi, att främja användning av bästa säkerhetsmetod som skall vara både kostnadseffektiv och godtagbar i ett bredare sammanhang samt att öka allmänhetens förtroende. Man kommer särskilt att behandla frågor om förebyggande och hantering av olyckor samt ett vetenskapligt grundat tillvägagångssätt för hantering och slutligt omhändertagande av radioaktivt avfall.

Forsknings- och utbildningsprioriteringar: Dessa kommer att innebära tekniska aspekter på allvarliga olyckor, strategier och metoder när det gäller förebyggande, lindring och hantering av olyckor och situationen efter en olycka, att utveckla en gemensam förståelse och samförstånd när det gäller hantering och slutligt omhändertagande av radioaktivt avfall, i synnerhet radioaktivt avfall med lång livslängd, och att minska detta så mycket som möjligt, inbegripet möjligheten att använda sig av kemisk separering och omvandling av isotoper med lång livslängd till isotoper med kort livslängd, att testa och påvisa den tekniska genomförbarheten av djupliggande slutförvaring i underjordiska förvaringsplatser, inbegripet en utvärdering av förvaringsplatsernas prestanda, beteendet på lång sikt för förvaringsplatsernas beståndsdelar samt experiment i storskaliga anläggningar, inbegripet underjordiska laboratorier, förbättrade metoder för utvärdering och hantering av säkerheten, inbegripet sociala aspekter, utveckling av bästa metoder samt bibehållande och uppdatering av databaser, inbegripet sådana om avveckling av kärnanläggningar.

- Säkerhet och effektivitet hos framtida system

Forskningen kommer att inriktas på att förbättra säkerheten och konkurrenskraften för framtida system och anläggningar i ett perspektiv för en hållbar utveckling, inbegripet avancerade och mer effektiva bränslen och mer innovativa eller totalt nya lösningar för energiframställning med fördelar i fråga om kostnader, säkerhet (inbegripet än bättre avfallshantering och användning av klyvbart material), miljöpåverkan och icke-spridning.

Forsknings- och utbildningsprioriteringar: Detta kommer att innebära innovativa reaktorkonstruktioner och koncept för avfallshantering, nya bränslen inbegripet en bättre användning av klyvbart material, optimering av bränslecykeln i sin helhet, inbegripet aspekter på säkerhet, hälsa och miljö, förbättrade passiva säkerhetsanordningar och kontrollsystem, längre hållbarhet för materiel och utrustning som minskar behovet av inspektion och underhåll.

- Strålskydd

Forskningen kommer att inriktas på att att hjälpa operatörer och tillsynsmyndigheter att skydda personal och allmänheten under kärnbränslecykelns drift, hantera kärnolyckor och radiologiska nödsituationer samt att återställa kontaminerad miljö. Forskningen kommer att inriktas på att uppfylla nyckelåtgärdens mål.

Forsknings- och utbildningsprioriteringar: Detta kommer att innebära en integrerad riskhantering och skyddsoptimering, realtidsövervakning av den yrkesmässiga exponeringen på arbetsplatser, beslutsunderlag, informationsutbyte och övervakningsstrategier för hantering av nödsituationer, återställande och förvaltning på lång sikt av kontaminerade miljöer.

b) VERKSAMHETER FÖR FORSKNING OCH TEKNISK UTVECKLING AV GENERISK ART

Mål samt forsknings- och utbildningsprioriteringar

Målet är att befästa och främja kunskap och kompetens inom de radiologiska vetenskaperna i Europa för att förbättra säkerheten och effektiviteten i industriellt och medicinskt bruk av strålning, bättre bedöma och hantera exponering för naturliga strålningskällor och stödja utveckling och praktisk tillämpning av normer för strålskydd.

- Strålskydd och hälsa

Forskningen kommer att inriktas på att förbättra kunskapen om riskerna med joniserande strålning, särskilt verkningarna av strålning i låga doser, i synnerhet på människor, och på att förbättra grunden för bedömning av riskerna med låg och långvarig exponering för joniserande strålning.

Forsknings- och utbildningsprioriteringar: Dessa kommer att innebära biofysiska och molekylärbiologiska aspekter på tidiga och sena biologiska effekter och deras inverka på hälsan, bland annat med anknytning till skador på DNA, epidemilogi samt förebyggande och behandling av strålskador.

- Överföring av radioaktivitet via miljön

Forskningen kommer att inriktas på förbättring av vår kunskap om hur radioaktiva ämnen uppträder i miljön, i syfte att utarbeta en sund politik och god praxis för hantering av naturliga och konstgjorda strålningskällors inverkan på miljön.

Forsknings- och utbildningsprioriteringar: Dessa kommer att innebära uppträdande och flöden av radioaktiva isotoper i biosfären, bedömning av olika miljöers känslighet för radioaktiv förorening, begreppsmässiga och metodologiska grunder för återställande av förorenade miljöer.

- Industriellt och medicinskt bruk och naturliga strålningskällor

Forskningen kommer att inriktas på att förbättra säkerheten och effektiviteten vid medicinskt och industriellt bruk av strålning, på en bättre bedömning och hantering av exponering för naturliga strålningskällor och på begreppsmässiga och metodologiska frågor för att uppnå bättre strålskydd.

Forsknings- och utbildningsprioriteringar: Dessa kommer att innebära innovativa metoder för medicinsk diagnostiskt och industriellt bruk av strålning, optimering av strålskyddet inom industri och medicin, hantering av exponering för naturlig strålning, riskmedvetande och kommunikation.

- Intern och extern dosimetri

Forskningen kommer att inriktas på att förbättra metoderna för bedömning av exponering för strålning från externa eller interna källor och på att utveckla innovativ övervakningsteknik som drar nytta av framstegen inom materialkunskap och digital elektronik.

Forsknings- och utbildningsprioriteringar: Dessa kommer att innebära dosimetri inom komplexa strålningsfält och intagna radioaktiva isotoper, retrospektiv dosimetri, innovativ övervakningsteknik.

c) STÖD TILL FORSKNINGENS INFRASTRUKTUR

Samarbetet mellan kärnforskningsinstituten inom Europa samt med övriga organisationer på området är relativt välutvecklat. Detta samarbete bör intensifieras i framtiden som svar på den pågående rationaliseringen och neddragningen av många nationella kärnforskningsprogram. En effektivare integrering och ett bättre forskningsutnyttjande kommer att behövas för att i fortsättningen säkerställa en säker kärnkraftsanvändning och för att behålla den europeiska industrins konkurrenskraft.

Mål och verksamhet

Målet är att förbättra tillgången till och förstärka konsekvensen i gemenskapens forskningsinfrastruktur så att de tillgängliga resurserna kan utnyttjas optimalt till konkurrensfördel för den europeiska industrin samt att fortsätta att ombesörja ett säkert och godtagbart utnyttjande av kärntekniken.

Storskaliga anläggningar

Fortsatt tillgång till storskaliga anläggningar är oumbärlig och kan underlättas genom delad användning och samarbetsprogram. Anläggningar för undersökning av härdsmälta, inneslutning, materialprovning, acceleratorer, underjordiska laboratorier för provning och demonstration av koncept för underjordisk avfallsdeponering och för dosimetriska och strålningsbiologiska experiment kommer att prioriteras.

Upprättande av nätverk

De befintliga nätverken kommer att förstärkas och andra kommer att upprättas där de bevisligen kan underlätta att programmets mål eller vidare gemenskapsmål uppnås: stöd till omfattande och olikartade nätverk, inriktning på kärnsäkerhetens nyckelfrågor, hantering och deponering av avfall, nedmontering, beredskap och respons i nödsituationer, strålskydd, framväxande säkerhet eller andra tekniska frågor.

Databaser och vävnadsbanker

De befintliga databaserna kommer att förstärkas och andra upprättas vid behov. Prioritet kommer bland annat att ges åt att bygga ut eller upprätta databaser om teknik för nedmontering och avveckling, genomförande och säkerhet vid avfallsdeponering, säkerhetsbedömning av viktiga komponenter, mildrande av allvarliga olyckor samt epidemiologiska undersökningar. En databank med vävnader och biologiskt provmaterial från patienter som har genomgått strålbehandling och människor som har drabbats av kärnolyckor kommer också att upprättas så att bl.a. gemensamma epidemiologiska och biologiska undersökningar om strålskador kan genomföras.

BILAGA III

SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR GENOMFÖRANDE AV PROGRAMMET

Det särskilda programmet kommer att genomföras med hjälp av de indirekta åtgärder på området för forskning och utbildning som avses i bilaga III i femte ramprogrammet med undantag av i) stipendier för samarbete med tredje land och ii) nätverk för forskningsutbildning, som anges i punkt 2 i denna bilaga. Dessutom kommer följande bestämmelser att gälla särskilt för detta program:

1. Kompletterande åtgärder

De kompletterande åtgärderna omfattar särskilt följande:

- Undersökningar till stöd för det särskilda programmet, inbegripet förberedande av framtida verksamhet och särskilt undersökningar av socioekonomiska aspekter på fusion (till exempel bedömning av kostnader och social acceptans).

- Informationsutbyte, konferenser, seminarier, workshops och vetenskapliga och tekniska möten.

- Anlitande av extern expertis, inbegripet tillgång till vetenskapliga databaser, särskilt för den övervakning av det särskilda programmet som föreskrivs i artikel 5.1 i femte ramprogrammet, den externa bedömning som föreskrivs i artikel 5.2 i femte ramprogrammet samt utvärdering av indirekta åtgärder på området för forskning och utbildning och övervakning av deras genomförande.

- Verksamhet för spridning, information och kommunikation, inbegripet vetenskapliga publikationer och verksamhet för utnyttjande av resultat samt tekniköverföring. Verksamheten för spridning kommer att utföras enligt bestämmelserna i avdelning II, kapitel 2 i fördraget.

- Utbildningsprogram med anknytning till de åtgärder för forskning och utbildning som omfattas av det särskilda programmet, inbegripet särskilda kurser inom nyckelåtgärden kärnklyvning. Syftet med dessa särskilda kurser är att bibehålla en hög grad av expertis och kompetens i gemenskapen. De kompletterar de nationella utbildningsprogrammen när särskilt behov uppstår (t.ex. gemenskapsmervärde, subsidiaritet). Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas utbildning som syftar till snabb spridning av resultaten från forskningsprogram på nationell nivå och gemenskapsnivå.

- Stöd till program för information och hjälp till forskningsaktörer, inbegripet små och medelstora företag.

2. Kompletterande utbildningsprogram

Följande båda utbildningsprogram, som kommer att ha begränsad räckvidd, kommer att genomföras för detta särskilda program:

- Stipendier för samarbete med tredje land: inom nyckelåtgärden för kärnklyvning kommer dessa stipendier att möjliggöra för unga forskare från länderna i Central- och Östeuropa och de nya oberoende staterna i före detta Sovjetunionen att arbeta i laboratorier i gemenskapen vilka deltar i genomförandet av det särskilda programmet.

- Nätverk för forskningsutbildning. Nätverken kommer att upprättas inom avancerade eller framväxande forskningsområden och behandla ämnen som forskarna väljer fritt. Deras främsta syfte är att utbilda unga forskare före eller efter doktorsexamen.

3. Ekonomiska bidrag

Nivåerna på de ekonomiska bidragen till de olika indirekta åtgärderna för forskning och utbildning fastställs i bilaga II till femte ramprogrammet.

När det gäller nyckelåtgärden för kontrollerad termonukleär fusion planeras deltagandet i det särskilda programmet inom ramen för associeringsavtalen med medlemsstaterna (och Schweiz) eller organisationer i medlemsstaterna, inom ramen för samarbetsprojektet JET, NET-avtalet eller ett annat näraliggande multilateralt avtal mellan gemenskapen och de associerade organisationerna (som även skulle beakta gemenskapens deltagande i ITER-EDA) eller andra kortfristiga avtal, särskilt med organisationer i en medlemsstat som saknar associering.

Enligt punkt 4 bilaga III till femte ramprogrammet genomförs projekten inom ramen för kostnadsdelad FTU. De genomförs i enlighet med de förfaranden som fastställs i associeringsavtalen, stadgarna för JET, NET-avtalet, ITER-EDA avtalet eller något annat multilateralt avtal mellan gemenskapen och de associerade organisationerna och/eller juridiska personer som kan upprättas förutsatt att de godkänns av den rådgivande kommitté som anges i artikel 6 i det särskilda programmet. Inrättandet av konsortier för integrerade projekt med gemensamt mål kommer att uppmuntras.

Genom femte ramprogrammet kommer vanligen ett enhetligt årligt ekonomiskt bidrag på ca 25 % av de löpande kostnaderna för associering och kortfristiga avtal att ges. Efter samråd med den rådgivande kommitté som anges i artikel 6 i det särskilda programmet kan kommissionen finansiera

- kapitalkostnaderna för särskilt angivna projekt, som har prioriterats av den rådgivande kommitté som anges i artikel 6 i det särskilda programmet, med en enhetlig procentsats på 45 %,

- särskilt angivna åtgärder (till exempel eventuell användning av JET-anläggningen efter 1999) som genomförs enligt ett multilateralt avtal mellan Euratom och associerade organisationer eller en juridisk person, med högst 75 %,

- inköp och tjänster som bara kan tillgodoses genom industrin, med högst 100 %.

Om projekt och verksamheter får ekonomiska bidrag upp till 45 % eller 75 % har alla sammanslutningar och organisationer som deltar i nyckelåtgärden för kontrollerad termonukleär fusion rätt att delta i de experiment som genomförs med den berörda utrustningen. De närmare bestämmelserna för gemenskapens deltagande i samarbetsprojekt JET fastställs i stadgarna för JET som antogs genom rådets beslut 78/471/Euratom av den 30 maj 1978 om upprättande av EG:s fusionsforskningsanläggning (JET), samarbetsprojekt (1)

De närmare bestämmelserna för gemenskapens deltagande i verksamheter med anknytning till detaljerade ITER-projekt (ITER-EDA) fastställs i EDA-avtalet (2), i protokoll nr 2 till detta avtal och i åtföljande dokument (3) och i den ändring som förlänger EDA-avtalet och relevanta arrangemang (4).

4. Tillägg till bestämmelserna om deltagande

De avtal som det hänvisas till i artikel 5.1 andra strecksatsen i reglerna för deltagande är avtal mellan gemenskapen och de associerade organisationerna och/eller företagen. Samråd måste ske med den kommitté som anges i artikel 6 i det särskilda programmet i fråga om dessa avtal.

Enligt bilaga II till femte ramprogrammet och artikel 5.3 i reglerna för deltagande kan juridiska personer etablerade i länderna i Central- och Östeuropa eller i stater som tidigare ingick i Sovjetunionen få bidrag genom femte ramprogrammet inom området kärnklyvning, under förutsättning att de väsentligen bidrar till att sådana mål för det särskilda programmet nås som inte kan tillgodoses på annat sätt.

5. Samordning

Kommissionen skall se till att de olika indirekta åtgärderna för forskning och utbildning inom programmet kompletterar varandra, inte minst genom att de grupperas kring ett gemensamt mål, och att dubbelarbete undviks, samtidigt som de legitima intressena hos dem som föreslår åtgärder för forskning och utbildning respekteras.

Så långt det är möjligt kommer man också att säkerställa samordning mellan åtgärder inom det särskilda programmet och åtgärder inom

- andra särskilda program för genomförande av femte ramprogrammet,

- de program för forskning, teknisk utveckling och demonstration för genomförande av Europaparlamentets och rådets beslut 182/1999/EG av den 22 december 1998 om femte ramprogrammet för Europeiska gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstrationsverksamhet (1998 2002) (5),

- andra europeiska ramprogram inom området forskning inbegripet EUREKA och COST,

- andra forskningsrelaterade gemenskapsinstrument.

Det kommer att omfatta

i) fastställande av gemensamma teman eller prioriteringar, i synnerhet i samband med

- informationsutbyte,

- genomförande av verksamhet som beslutats gemensamt, särskilt gemensamt genomförande av något av de förfaranden som avses i artikel 8 i reglerna om deltagande,

ii) uppdelning av förslag till indirekta åtgärder för forskning och utbildning mellan det särskilda programmet och de särskilda programmen för forskning, teknisk utveckling och demonstration i femte ramprogrammet.

(1) EGT L 151, 7.6.1978, s. 10. Beslutet senast ändrat genom beslut 98/585/Euratom (EGT L 282, 20.10.1998, s. 65).

(2) EGT L 244, 26.8.1992, s. 13.

(3) EGT L 114, 5.5.1994, s. 25.

(4) EGT L 335, 10.12.1998, s. 61.

(5) EGT L 26, 1.2.1999, s. 1.