3.

Finansiella fordringar kan åtskiljas med avseende på om de är överlåtbara eller ej. En fordran är överlåtbar om det är lätt att överföra äganderätten från en enhet till en annan genom leverans eller överlåtelse eller att avräkna den i fråga om finansiella derivat. Medan det potentiellt går att handla med alla finansiella instrument är överlåtbara instrument utformade för att handlas på en reglerad marknad eller over-the-counter, även om faktisk handel inte är en nödvändig förutsättning för överlåtbarhet. Tabell Instrumentkategorier KATEGORIER AV TILLGÅNGAR Kategori Viktigare egenskaper 1. Kassa Innehav av utelöpande sedlar och mynt i euro och utländska valutor som allmänt används som betalningsmedel 2. Utlåning med ursprunglig löptid upp till ett år/över ett år och upp till fem år/över fem år Innehav av finansiella tillgångar som skapas när långivare ger lån till låntagare och som antingen inte är styrkta med dokument eller också är styrkta med icke-överlåtbara dokument. Denna post omfattar även tillgångar i form av uppgiftslämnarnas insättningar. Nationella centralbanker får även kräva en fullständig sektorsuppdelning för denna post. 1. I posten inräknas: a) Lån till hushåll och hushållens icke-vinstdrivande organisationer, fördelade på: i) Konsumtionskrediter (lån som har beviljats för huvudsakligen personlig konsumtion av varor och tjänster). Konsumtionskrediter till enmansföretag/företag med delägare utan juridisk status ingår i denna kategori om rapporterande MFI känner till att lånet främst används för personlig konsumtion. ii) Bostadslån (lån som har beviljats för bostadsförvärv för eget bruk eller uthyrning, inklusive lån för byggnation och renovering). Bostadslån innefattar lån mot säkerhet i bostad som innehas med äganderätt och som används för bostadsförvärv samt andra lån för bostadsförvärv som görs i form av personliga lån eller mot säkerhet i form av andra tillgångar. Bostadslån till enmansföretag/företag med delägare utan juridisk status ingår i denna kategori utom i fall där rapporterande MFI känner till att fastigheten huvudsakligen används för affärsverksamhet; i sådana fall ska lånet rapporteras som ”övrig utlåning till enmansföretag/företag med delägare utan juridisk status”. iii) Övriga lån (lån som har beviljats för annat än konsumtion och bostadsförvärv, t.ex. affärskrediter, konsolidering av skulder, studielån etc.). Denna kategori får även omfatta lån för konsumtion till enmansföretag/företag med delägare utan juridisk status (se del 3 i bilaga II) om dessa inte rapporteras under kategorin ”konsumtionskrediter”. En ”varav”-position som anger de lån som beviljats enmansföretag ska rapporteras inom denna kategori utom i fall då förutsättningarna för förenklad rapportering uppfylls (se del 3 i bilaga II). b) Kreditkortsfordringar I denna förordning omfattar denna kategori kredit som beviljats hushåll och icke-finansiella bolag antingen via kort med fördröjd debetfunktion, dvs. kort som ger komfortkredit enligt definitionen nedan, eller via kreditkort, dvs. kort som ger komfortkredit samt utökad kredit. Kreditkortsskulder bokförs på särskilda kreditkortskonton och syns därför inte på girokonton eller konton som ger möjlighet till övertrassering. Komfortkredit definieras som kredit som erbjuds till 0 procents ränta under perioden från betalningstransaktionerna med kortet fram till dess att de belopp som betalats med kortet under en viss kreditperiod förfaller till betalning. Utökad kredit definieras som sådan kredit som beviljas efter utgången av föregående kreditperioder, dvs. det debetbelopp på kreditkortskontot som inte betalats vid första möjliga tillfälle, för vilket det normalt utgår ränta som överstiger 0 procent. I allmänhet måste avbetalningar göras varje månad så att åtminstone en del av krediten återbetalas. Motparten till denna typ av kredit är den person som i slutänden är skyldig att återbetala utestående belopp i enlighet med avtalet. För privatpersoner är detta kortinnehavaren, när det gäller företagskort är det företaget. c) Revolverande lån och checkräkningskrediter Vanligtvis karaktäriseras revolverande lån av alla följande egenskaper: i) gäldenären får använda medel upp till en avtalad kreditlimit utan att i förväg informera borgenären, ii) den tillgängliga krediten kan öka eller minska allteftersom medel lånas och återbetalas, iii) krediten kan användas upprepade gånger, iv) det ställs inga krav på regelbundna återbetalningar. Revolverande lån inkluderar de belopp som erhållits genom en kreditlinje och ännu ej återbetalats (utestående belopp). En kreditlinje är en överenskommelse mellan en borgenär och en gäldenär som tillåter gäldenären att förfoga över medel, under en viss period och upp till ett visst belopp, och efter eget gottfinnande återbetala dessa medel före ett visst datum. Belopp som står till förfogande enligt en kreditlinje men som inte använts eller som redan återbetalts ska inte tas med under någon kategori av balansräkningspost. Checkräkningskrediter är debetsaldon på avistakonton. Både revolverande lån och checkräkningskrediter exkluderar lån som tillhandahålls genom kreditkort. Det sammanlagda belopp som gäldenären är skyldig ska rapporteras, oavsett huruvida det ligger inom eller utanför de begränsningar avseende lånets storlek och löptid som borgenär och gäldenär avtalat om. d) Syndikerade lån (enskilda låneavtal i vilka flera institut deltar som gäldenärer) Syndikerade lån omfattar endast fall där gäldenären, genom låneavtalet, känner till att lånet ges av flera borgenärer. För statistiska ändamål ska endast sådana belopp som faktiskt lånats ut (snarare än den totala kreditlinjen) betraktas som syndikerade lån. Det syndikerade lånet samordnas normalt av ett institut (som ofta kallas ”lead manager”) men ges de facto av de olika syndikatdeltagarna. Deltagarna, inklusive lead managern, rapporterar alla sina andelar av lånet som tillgångar i sina balansräkningar (alltså inte gentemot lead managern). e) Insättningar, enligt definitionen i skuldkategori 9 (inlåning) f) Finansiell leasing till tredje man Finansiell leasing är avtal varigenom den lagliga ägaren till en kapitalvara (nedan kallad leasegivaren) hyr ut varan till tredje man (nedan kallad leasetagaren) för större delen av eller hela varans ekonomiska livslängd mot delbetalningar som täcker varukostnaden och en beräknad ränta. Avsikten är att alla med varan förbundna förmåner ska komma leasetagaren till del samt att denne ska stå för kostnader och risker som sammanhänger med äganderätten. I statistiksammanhang behandlas finansiell leasing som lån från leasegivaren till leasetagaren, som möjliggör för leasetagaren att förvärva kapitalvaran. De tillgångar (kapitalvaror) som hyrts ut till leasetagaren ska inte tas upp i balansräkningen. g) Osäkra fordringar som ännu inte återbetalats eller avskrivits Det sammanlagda beloppet för lån avseende vilka återbetalningen är försenad eller på något annat sätt bedöms vara nödlidande, helt eller delvis, i enlighet med definitionen av fallissemang i artikel 178 i förordning (EU) nr 575/2013. h) Innehav av icke-överlåtbara värdepapper Innehav av skuldebrev som inte är överlåtbara och som inte har någon andrahandsmarknad. i) Överlåtna lån Lån som de facto blivit överlåtbara ska tas upp under tillgångsposten utlåning så länge det inte finns bevis på handel på andrahandsmarknaden. I annat fall bör de klassificeras som skuldebrev (kategori 3). j) Efterställda fordringar i form av in- eller utlåning Efterställda skuldinstrument medför en underordnad fordran på utställarinstitutet, som endast kan göras gällande sedan alla bättre ställda fordringar (exempelvis in- och utlåning) har tillgodosetts, vilket innebär att de får liknande egenskaper som ägarandelar. I statistiksammanhang ska efterställda fordringar följa det finansiella instrumentet, dvs. de klassificeras som antingen lån eller skuldebrev beroende på vilket instrument det gäller. Om det i statistiken anges en enda siffra för MFI-innehav av samtliga former av efterställda fordringar ska den tas upp under tillgångsposten skuldebrev, eftersom efterställda fordringar oftare utgörs av värdepapper än av lån. k) Fordringar enligt omvända repor eller lån av värdepapper mot kontant säkerhet Motposten till kontanta medel som betalats för värdepapper, som förvärvats av uppgiftslämnare till ett givet pris med ett bindande åtagande att återsälja samma eller motsvarande värdepapper till ett fast pris på en viss dag i framtiden, eller värdepapperslån mot säkerhet i form av likvida medel (se skuldkategori 9.4). I denna rapporteringsordning ska uppdelningen av lån som beviljats mot säkerhet i fast egendom inkludera det totala utestående lånebeloppet för vilket säkerhet ställts i enlighet med artikel 199.2–199.4 i förordning (EU) nr 575/2013, med en utestående lån/säkerhetskvot på högst 1. Om dessa regler inte tillämpas av uppgiftslämnaren ska bedömningen av vilka lån som ska inkluderas i denna uppdelning baseras på det tillvägagångssätt som valts för att uppfylla kapitalkraven. 2. Följande post ska inte behandlas som lån: Lån som ges på förtroendebasis Lån som ges på förtroendebasis, dvs. förtroendelån eller lån utan säkerhet, görs i ena partens namn (nedan kallad förvaltaren) för tredje mans räkning (nedan kallad mottagaren). Lån på förtroendebasis ska i statistiksammanhang inte tas upp i förvaltarens balansräkning om de risker och förmåner som sammanhänger med äganderätten ligger kvar hos mottagaren. De risker och förmåner som sammanhänger med äganderätten ligger kvar hos mottagaren om: a) mottagaren står för kreditrisken för lånet, dvs. förvaltaren ansvarar endast för den administrativa hanteringen av lånet, eller b) mottagarens investering är säkrad mot förluster, om förvaltaren skulle träda i likvidation, dvs. förtroendelånet ingår inte i de av förvaltarens tillgångar som kan tas i anspråk vid eventuell konkurs. 3. Skuldebrev Innehav av skuldebrev, som är överlåtbara finansiella instrument som fungerar som skuldbevis, och som vanligen har en andrahandsmarknad eller kan användas för avräkning på marknaden och som inte ger innehavaren någon form av äganderätt i förhållande till utställarinstitutet. I posten inräknas: a) Innehav av värdepapper som ger innehavaren en ovillkorlig rätt till en fast eller avtalsenlig avkastning i form av kupongbetalningar eller en bestämd fast summa på en given dag eller givna dagar eller räknat från en vid emissionen bestämd dag. b) Lån som har blivit överlåtbara på en reglerad marknad, dvs. överlåtna lån, under förutsättning att det finns bevis på handel på andrahandsmarknaden, däribland förekomst av marknadsgaranter, och att det finns en återkommande notering av den finansiella tillgången, t.ex. genom skillnader i köp- och säljkurser. I annat fall bör de klassificeras under tillgångsposten utlåning (se även överlåtna lån i kategori 2i). c) Efterställda fordringar i form av skuldebrev (se även efterställda fordringar i form av in- eller utlåning under kategori 2j). Värdepapper som lånats ut mot säkerhet eller sålts med återköpsavtal ska stå kvar i den ursprungliga ägarens balansräkning (i stället för att överföras till den tillfälliga förvärvarens balansräkning) i de fall det finns ett bindande åtagande att låta lånet gå tillbaka och inte endast en option att låta det återgå. Om den tillfälliga förvärvaren säljer de mottagna värdepapperen, ska denna försäljning ses som en direkt värdepapperstransaktion och tas upp i den tillfälliga förvärvarens balansräkning som en negativ post i värdepappersportföljen. 3a/3b/3c Skuldebrev med ursprunglig löptid upp till ett år/över ett år och upp till två år/över två år I posterna inräknas a) innehav av överlåtbara skuldebrev med ursprunglig löptid upp till ett år/över ett år och upp till två år/över två år, b) lån som har blivit överlåtbara på en reglerad marknad, dvs. överlåtna lån som klassificeras som skuldebrev, med ursprunglig löptid upp till ett år/över ett år och upp till två år/över två år, c) efterställda fordringar i form av skuldebrev med ursprunglig löptid upp till ett år/över ett år och upp till två år/över två år. 4. Ägarandelar Ägarandelar representerar äganderätt till bolag eller kvasibolag. De utgör ett krav på restvärdet sedan kraven från samtliga borgenärer har tillgodosetts. Denna post omfattar noterade och onoterade aktier samt andra ägarandelar. 5. Aktier/andelar i investeringsfonder Aktier eller andelar som getts ut av en investeringsfond som är ett företag för kollektiva investeringar i finansiella och/eller icke-finansiella tillgångar, i den utsträckning som målet är att investera kapital från allmänheten. Denna post omfattar aktier/andelar i penningmarknadsfonder som getts ut av penningmarknadsfonder enligt artikel 2 och aktier/andelar i investeringsfonder, utom penningmarknadsfonder (enligt definitionen i artikel 1.1 i förordning (EU) nr 1073/2013 (ECB/2013/38). 6. Icke-finansiella tillgångar (inklusive fasta tillgångar) Andra materiella eller immateriella tillgångar än finansiella tillgångar. Denna post omfattar bostäder, övriga byggnader och anläggningar, maskiner och inventarier, värdeföremål samt produkter som skyddas av immateriell äganderätt, som datorprogram och databaser 7. Övriga tillgångar Posten ”övriga tillgångar” är en restpost på balansräkningens tillgångssida och definieras som tillgångar som inte kan hänföras till någon annan kategori. Nationella centralbanker får kräva rapportering av specifika underpositioner inkluderade i denna post. I posten kan ingå: a) Finansiella derivatpositioner med positivt bruttomarknadsvärde I statistiksammanhang ska finansiella derivatinstrument som tas upp i balansräkningen föras hit och bör rapporteras som en separat ”varav”-post med uppdelning efter sektor (MFI/icke-MFI) och land (inhemska motparter/hemmahörande i euroområdet, utom inhemska/övriga utlandet). b) Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter brutto som hänför sig till svävande poster Svävande poster är tillgångssaldon i MFI:s balansräkning, som inte är kontoförda under kundnamn men som ändå hänför sig till kundmedel (dvs. medel som ska investeras, överföras eller avvecklas). c) Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter brutto som hänför sig till poster på väg Dessa poster, som oftast tillhör kunder, är medel som håller på att överföras mellan olika MFI. I posten ingår checkar och andra typer av betalning som sänts till andra MFI för mottagande. d) Upplupen ränta på utlåning I enlighet med den allmänna periodiseringsprincipen ska upplupen ränta på utlåning tas upp i balansräkningen när den uppstår, dvs. enligt faktureringsmetoden, i stället för när den inflyter, dvs. enligt kontantmetoden. Upplupen ränta på utlåning ska tas upp brutto under kategorin övriga tillgångar. Upplupen ränta ska särskiljas från det lån den hör till och bör rapporteras som en separat ”varav”-post. e) Upplupen ränta på innehav av skuldebrev f) Upplupen vinstutdelning g) Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter som inte hänför sig till den primära MFI-verksamheten h) Motpost till mynt som ges ut av den statliga förvaltningen (endast på NCB-balansräkningar) Från övriga tillgångar utesluts finansiella instrument i form av finansiella tillgångar (som tas upp under andra balansräkningsposter), vissa finansiella instrument som inte utgör finansiella tillgångar, såsom garantier, åtaganden, administrerade och anförtrodda medel (som tas upp utanför balansräkningen) och icke-finansiella tillgångar (som tas upp under kategori 6).

KATEGORIER AV SKULDER Kategori Viktigare egenskaper 8. Utelöpande sedlar och mynt Skuldkategorin utelöpande sedlar och mynt utgörs av utelöpande sedlar och mynt som utfärdas eller godkänns av monetära myndigheter. Häri ingår sedlar som utgivits av ECB och nationella centralbanker. Utelöpande mynt är inte en skuldkategori för MFI i euroområdets medlemsstater utan för den statliga förvaltningen. Mynt är emellertid en del av penningmängdsaggregaten och tas därför upp under kategorin ”utelöpande sedlar och mynt”. Motposten till denna skuld ska tas upp under övriga tillgångar. 9. Inlåning Belopp (andelar, insättningar e.dyl.) som uppgiftslämnare är skyldiga sina fordringsägare och som överensstämmer med egenskaperna i bilaga I del 1 avsnitt 1, exklusive belopp som hänför sig till emitterade överlåtbara värdepapper eller aktier/andelar i penningmarknadsfonder. För datainsamlingen ska kategorin delas upp i inlåning över natten, inlåning med överenskommen löptid, inlåning med uppsägningstid och repor. a) Inlåning och upplåning Inlåning täcker även upplåning som utgör skulder för MFI. Begreppsmässigt står upplåning för belopp som mottagits av MFI men som inte har formen av inlåning. I ENS 2010 skiljer man mellan upplåning och inlåning utifrån vilken part som tar initiativet, dvs. om detta är låntagaren, så utgör det en upplåning, men om det är långivaren, så är det en inlåning. För datainsamlingen behandlas inte upplåning som en separat kategori på balansräkningens skuldsida. Saldon som ses som upplåning ska i stället utan uppdelning klassificeras under posten inlåning, såvida de inte har formen av överlåtbara instrument. Detta är i linje med definitionen ovan av inlåning. Lån till MFI som klassificeras som inlåning ska delas upp i enlighet med kraven för datainsamlingen (dvs. efter sektor, instrument, valuta och löptid). Syndikerade lån mottagna av uppgiftslämnare ingår i den här kategorin. b) Icke-överlåtbara instrument Icke-överlåtbara instrument som emitterats av uppgiftslämnare ska i allmänhet klassificeras som inlåning. Icke-omsättningsbara instrument som emitterats av uppgiftslämnare och som i ett senare skede blir omsättningsbara och kan handlas på andrahandsmarknaden bör omklassificeras som skuldebrev. c) Marginalbetalningar Marginalbetalningar i samband med derivat ska klassificeras som inlåning om de utgör säkerhet i form av kontanter till MFI och de förblir insättarens egendom och ska återbetalas till denne när kontraktet avvecklas. Principiellt sett bör marginalinsättningar som tas emot av uppgiftslämnare endast klassificeras som inlåning i den mån som MFI får tillgång till medel som fritt kan vidareutlånas. Om en del av den marginalinsättning som MFI tar emot måste vidarebefordras till en annan deltagare på derivatmarknaden, exempelvis en clearingcentral, ska i princip endast den återstående delen, som MFI kan förfoga över, klassificeras som inlåning. De stora skillnaderna i rådande praxis kan göra det svårt att fastställa vilka marginalbetalningar som verkligen ska återbetalas, eftersom olika typer av marginalinsättningar sätts in utan åtskillnad på samma konto, och vilka marginalinsättningar som förser MFI med medel för vidareutlåning. I dessa fall kan det godtas att dessa marginalbetalningar klassificeras som övriga skulder eller som inlåning. d) Öronmärkta saldon Allt beroende på nationell praxis ska ”öronmärkta saldon” i samband med exempelvis leasingavtal klassificeras som inlåning under ”inlåning med överenskommen löptid” eller ”inlåning med uppsägningstid”, beroende på löptid/bestämmelser i det underliggande avtalet. e) Andelar som emitterats av MFI Andelar som emitterats av MFI klassificeras som inlåning i stället för eget kapital och reserver om: i) det finns en ekonomisk borgenärs-/gäldenärsrelation mellan emitterade MFI och innehavaren, oavsett eventuell äganderätt till andelarna, och ii) dessa andelar kan omvandlas till kontanter eller tas ut utan avsevärda begränsningar eller straffavgifter. En uppsägningstid utgör inte någon avsevärd begränsning. Därutöver ska sådana andelar uppfylla följande villkor: — de berörda nationella regleringarna ger inte ett emitterande MFI någon ovillkorlig rätt att vägra inlösen av sina andelar, — andelarna är ”värdesäkrade”, dvs. under normala omständigheter kommer de att återbetalas till nominellt värde i samband med inlösen och — om ett MFI hamnar på obestånd har andelsinnehavarna inte någon rättslig skyldighet att betala utestående skulder utöver andelarnas nominella värde, dvs. ägarnas andel i tecknat kapital, och har ej heller några andra betungande ytterligare skyldigheter. Att andelar är efterställda andra instrument som MFI emitterat utgör inte någon betungande ytterligare skyldighet. Uppsägningstiderna innan sådana andelar kan omvandlas till kontanter används för att klassificera dessa andelar enligt uppdelningen efter uppsägningstid inom instrumentkategorin ”inlåning”. Dessa uppsägningstider gäller också vid beräkningen av kassakravsprocenten enligt artikel 4 i förordning (EG) nr 1745/2003 (ECB/2003/9). Eventuella öronmärkta andelar avseende lån som lämnats av MFI ska klassificeras som inlåning med samma uppdelning efter ursprunglig löptid som det underliggande lånet, dvs. som ”inlåning med överenskommen löptid” eller ”inlåning med uppsägningstid” beroende på bestämmelserna om löptid i det underliggande låneavtalet. När sådana andelar som emitterats av MFI och som klassificerats som inlåning i stället för eget kapital och reserver innehas av MFI, ska de hos innehavaren klassificeras som lån på tillgångssidan i balansräkningen. f) Skulder avseende värdepapperisering Motposten för lån och/eller andra tillgångar som avvecklats genom en värdepapperisering men som fortfarande ingår i balansräkningen. Följande post ska inte behandlas som lån: Medel (insättningar) som mottagits på förtroendebasis ska inte tas upp på MFI:s statistikbalansräkning (se lån som ges på förtroendebasis under kategori 2). 9.1 Inlåning över natten Insättningar som kan tas ut i kontanter eller på begäran kan överföras utan uppsägningstid med check, girering, debitering eller liknande utan större dröjsmål, begränsningar eller straffavgift. I posten inräknas a) saldon (räntebärande eller icke räntebärande) som på anfordran omedelbart kan tas ut i kontanter eller före stängningsdags dagen efter insättningen utan större straffavgift eller begränsningar, men som inte är överförbara, b) saldon (räntebärande eller icke räntebärande) som utgörs av förbetalda belopp som hårdvarubaserade eller mjukvarubaserade elektroniska pengar, exempelvis kontantkort, c) lån som ska återbetalas före stängningsdags dagen efter det att lånet beviljats. 9.1a Överförbar inlåning Överförbar inlåning är sådan inlåning inom kategorin ”inlåning över natten” som på begäran kan överföras utan uppsägningstid för att göra betalningar till andra ekonomiska aktörer genom vanligt förekommande betalningssätt, t.ex. kreditöverföringar och direktdebiteringar, eller genom kredit- eller betalkort, transaktioner i e-pengar, check eller liknande sätt utan större dröjsmål, begränsningar eller straffavgift. Inlåning som endast kan användas för kontantuttag och/eller inlåning från vilka medel endast kan tas ut eller transfereras via ett annat konto som samma ägare har, ingår inte i gruppen överförbar inlåning. 9.2 Inlåning med överenskommen löptid Icke överförbar inlåning som inte kan tas ut i kontanter före den överenskomna förfallodagen, eller som kan tas ut i kontanter under löptiden endast mot någon form av straffavgift. Posten innehåller också administrativt reglerad sparinlåning, där löptidskriteriet är irrelevant (klassificeras som tillhörande löptidskategorin över två år). Finansiella produkter med roll over-bestämmelser ska klassificeras efter den kortaste löptiden. Även om inlåning med överenskommen löptid kan tillåta tidigare inlösen efter uppsägning, eller kan inlösas på anfordran mot viss straffavgift, kan dessa omständigheter inte anses avgörande för klassificeringen. 9.2a/9.2b/9.2c Inlåning med överenskommen löptid upp till ett år/över ett år och upp till två år/över två år Dessa poster inkluderar för varje löptidsuppdelning: a) Saldon som placerats med fast löptid upp till ett år/över ett år och upp till två år/över två år som varken är överförbara eller kan tas ut i kontanter före förfallodagen. b) Saldon som placerats med fast löptid upp till ett år/över ett år och upp till två år/över två år som inte är överförbara men kan tas ut före förfallodagen efter uppsägning. Om uppsägning har skett klassificeras sådana saldon som tillhörande kategori 9.3a eller 9.3b beroende på vilket som är tillämpligt. c) Saldon som placerats med fast löptid upp till ett år/över ett år och upp till två år/över två år som inte är överförbara men kan tas ut vid anfordran mot viss straffavgift. d) Marginalbetalningar i samband med derivatkontrakt som stängs inom ett år/mellan ett och två år/efter två år i form av kontanter som ställts som säkerhet mot kreditrisker men som förblir insättarens egendom och ska återbetalas till denne när kontraktet avvecklas. e) Lån som antingen är styrkta med icke-överlåtbara dokument eller också inte styrkta med dokument, med ursprunglig löptid upp till ett år/över ett år och upp till två år/över två år. f) Icke-överlåtbara skuldebrev emitterade av MFI med ursprunglig löptid upp till ett år/över ett år och upp till två år/över två år. g) MFI:s efterställda skulder i form av insättningar eller lån med ursprunglig löptid upp till ett år/över ett år och upp till två år/över två år. h) Skulder avseende värdepapperisering. Motposten till lån och/eller andra tillgångar som avvecklats genom en värdepapperisering men som fortfarande ingår i statistikbalansräkningen. Dessa skulder ska enligt praxis inordnas i löptidskategorin ”med överenskommen löptid över två år”. Därutöver ska inlåning med överenskommen löptid över två år inkludera: Saldon (oavsett löptid) för vilka ränta och/eller villkor fastställs i nationell lagstiftning och som är avsedda för specifika ändamål, t.ex. bostadsfinansiering, med löptider över två år, även om de tekniskt sett kan lyftas vid anfordran. 9.3 Inlåning med uppsägningstid Icke överförbara insättningar utan överenskommen löptid som inte kan tas ut i kontanter utan uppsägningstid och som inte kan tas ut i kontanter före uppsägningstidens utgång eller endast mot viss straffavgift. I posten ingår inlåning som, trots att insättningarna i vissa fall juridiskt sett kan tas ut utan uppsägningstid, enligt nationell praxis skulle omfattas av straffavgifter och begränsningar (klassificerade under löptidskategorin upp till tre månader), liksom placeringskonton utan uppsägningstid eller överenskommen löptid men med restriktiva uttagsvillkor (klassificerade under löptidskategorin över tre månader). 9.3a/9.3b Inlåning med uppsägningstid upp till tre månader/över tre månader varav över två år I posterna inräknas: a) Saldon som placerats utan fast löptid, som endast kan lyftas efter en uppsägningstid på upp till tre månader/över tre månader, varav över två år. I fall där pengarna kan lyftas före uppsägningstidens utgång (eller vid anfordran) medför det att en straffavgift tas ut. b) Saldon som placerats med fast löptid, som inte är överförbara, men för vilka en uppsägningstid under tre månader/över tre månader varav över två år för förtida återbetalning har inletts. Inlåning med uppsägningstid upp till tre månader omfattar dessutom icke överförbara avistasparkonton och andra former av insättningar från allmänheten som kan tas ut mot avsevärd straffavgift även om de juridiskt sett kan lyftas vid anfordran. Inlåning med uppsägningstid över tre månader varav över två år (i förekommande fall) omfattar placeringskonton utan uppsägningstid eller överenskommen löptid men med uttagsvillkor. 9.4 Återköpsavtal (repor) Motposten till kontanter, som mottagits i utbyte mot värdepapper, som sålts av uppgiftslämnare till ett givet pris med ett bindande åtagande att återköpa samma eller motsvarande värdepapper till ett fast pris på en viss dag i framtiden. Belopp som uppgiftslämnare mottagit i utbyte mot värdepapper, som överlåtits till tredje man, dvs. den tillfälliga förvärvaren, ska klassificeras som återköpsavtal (repor), om det finns ett bindande åtagande att låta transaktionen gå tillbaka och inte endast en option att låta den återgå. Detta innebär att uppgiftslämnare behåller alla risker och fördelar som är förbundna med de underliggande värdepapperen under transaktionen. Följande varianter av repoliknande transaktioner klassificeras som återköpsavtal (repor): a) Belopp som erhållits i utbyte mot värdepapper, som tillfälligt överlåtits till tredje man i form av värdepapperslån mot kontant säkerhet. b) Belopp som erhållits i utbyte mot värdepapper, som tillfälligt överlåtits till tredje man i form av återköpsavtal (sale/buy-back). De värdepapper som är föremål för repoliknande transaktioner ska redovisas enligt reglerna i tillgångspost 3 ”Skuldebrev”. Transaktioner som innebär en tillfällig överföring av guld mot kontant säkerhet inkluderas också under denna post. 10. Aktier/andelar i penningmarknadsfonder Aktier/andelar emitterade av penningmarknadsfonder. Se definition i bilaga I del 1 avsnitt 2. 11. Emitterade skuldebrev Värdepapper – utom aktier – som emitterats av uppgiftslämnare och som vanligen är överlåtbara och har en andrahandsmarknad, eller kan användas för avräkning på marknaden och som inte ger innehavaren någon form av äganderätt gentemot det institut som har emitterat värdepapperet. I posten inräknas: a) Värdepapper som ger innehavaren en ovillkorlig rätt till en fast eller avtalsenlig avkastning i form av kupongbetalningar och/eller en bestämd fast summa på en given dag (eller dagar) eller räknat från en vid emissionen bestämd dag. b) Icke-överlåtbara instrument som emitteras av uppgiftslämnare och som senare blir överlåtbara bör omklassificeras som skuldebrev (se även kategori 9). c) Efterställda skulder som emitterats av MFI ska, när det gäller monetär och finansiell statistik, behandlas på samma sätt som andra skulder som MFI ådragit sig. Efterställda skulder som emitterats i form av värdepapper ska alltså klassificeras som emitterade skuldebrev, medan efterställda skulder som emitterats av MFI i form av in- eller utlåning ska klassificeras som inlåning. Om alla efterställda skulder som emitterats av MFI anges som en enda post i statistiken, ska siffran tas upp under posten emitterade skuldebrev, eftersom efterställda skulder oftare utgörs av värdepapper än av lån. Efterställda skulder bör inte föras in under skuldposten eget kapital och reserver. d) Hybridinstrument. Omsättningsbara instrument med en kombination av skuld- och derivatkomponenter, inklusive i) överlåtbara instrument som innefattar derivat, ii) överlåtbara instrument vars lösenvärde och/eller kupong är knuten till utvecklingen i en underliggande referenstillgång, ett tillgångspris eller annat referensvärde under instrumentets löptid. 11a/11b/11c Skuldebrev med ursprunglig löptid upp till ett år/över ett år och upp till två år/över två år Dessa poster inkluderar för varje löptidsuppdelning: a) Överlåtbara skuldebrev emitterade av MFI med ursprunglig löptid upp till ett år/över ett år och upp till två år/över två år. b) Efterställda fordringar emitterade av MFI i form av skuldebrev med ursprunglig löptid upp till ett år/över ett år och upp till två år/över två år. 11d Varav skuldebrev med en löptid på upp till två år och nominell kapitalgaranti under 100 procent Hybridinstrument emitterade av MFI med ursprunglig löptid upp till två år som på förfallodagen, på grund av kombinationen av skuld- och derivatkomponenterna, kan ha ett avtalsenligt lösenvärde i emissionsvalutan som understiger det belopp som ursprungligen investerats. 12. Eget kapital och reserver I datainsamlingen redovisas här de poster som härrör från emissionen av aktiekapital i uppgiftslämnande MFI till aktieägare eller andra ägare och som för innehavaren medför äganderätt till institutet och vanligen rätt till en del av institutets vinst och av dess egna kapital vid likvidation. Hit räknas också vinster (eller förluster) såsom de har bokförts i resultaträkningen, medel som härrör från ofördelat resultat till aktieägarna eller medel som uppgiftslämnare avsatt för väntade framtida betalningar och åtaganden. Närmare bestämt skulle denna kategori i princip omfatta följande: a) Det erhållna aktiekapitalet, inbegripet överkursfonden. b) Vinster (eller förluster) såsom de har bokförts i resultaträkningen. c) Inkomster och utgifter som redovisas direkt i eget kapital. d) Medel som härrör från ofördelat resultat till aktieägarna. e) Specifika och allmänna reserver mot förluster i samband med utlåning, värdepapper och andra typer av tillgångar, exempelvis avsättningar för värdeförsämringar och låneförluster (kan redovisas enligt bokföringsreglerna). 13. Övriga skulder Posten övriga skulder är en restpost på balansräkningens skuldsida för skulder som inte kan hänföras till någon annan kategori. Nationella centralbanker får kräva rapportering av specifika underpositioner inkluderade i denna post. Övriga skulder kan innefatta a) Finansiella derivatpositioner med negativa bruttomarknadsvärden I statistiksammanhang ska finansiella derivatinstrument som tas upp i balansräkningen föras hit och bör rapporteras som en separat ”varav”-post med uppdelning efter sektor (MFI/icke-MFI) och land (inhemska motparter/hemmahörande i euroområdet, utom inhemska/övriga utlandet). b) Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter brutto som hänför sig till svävande poster Svävande poster är saldon i MFI:s balansräkning, som inte är kontoförda under kundnamn men som ändå hänför sig till kundmedel (dvs. medel som ska investeras, överföras eller avvecklas). c) Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter brutto som hänför sig till poster på väg Dessa poster, som oftast tillhör kunder, är medel som håller på att överföras mellan olika MFI. Posterna innefattar överföringar som har debiterats på kunders konton och övriga poster för vilka uppgiftslämnarna ännu inte betalat motsvarande belopp; d) Upplupen ränta på inlåning I enlighet med den allmänna periodiseringsprincipen ska upplupen ränta på inlåning tas upp i balansräkningen när den uppstår, dvs. enligt faktureringsmetoden, i stället för när den faktiskt betalas, dvs. enligt kontantmetoden. Upplupen ränta på inlåning ska tas upp brutto under kategorin övriga skulder. Upplupen ränta ska särskiljas från den inlåningskategori den hör till och bör rapporteras som en separat ”varav”-post. e) Upplupen ränta på emitterade skuldebrev f) Upplupen vinstutdelning Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter som inte hänför sig till den primära MFI-verksamheten, dvs. belopp som ska betalas till leverantörer, för skatter, löner, sociala avgifter etc. g) Reserver för åtaganden gentemot tredje man, t.ex. pensioner och utdelning h) Marginalbetalningar i samband med derivatkontrakt Marginalbetalningar som görs enligt derivatkontrakt ska normalt klassificeras som inlåning (se kategori 9). De stora skillnaderna i rådande praxis gör det svårt att fastställa vilka marginalbetalningar som verkligen ska återbetalas, eftersom olika typer av marginalinsättningar sätts in utan åtskillnad på samma konto, och vilka marginalinsättningar som förser MFI med medel för vidareutlåning. I dessa fall kan det godtas att dessa marginalbetalningar klassificeras som övriga skulder eller som inlåning, allt beroende på nationell praxis; i) Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter netto som hänför sig till framtida avveckling av värdepapperstransaktioner eller valutatransaktioner. Från posten övriga skulder kan uteslutas i det närmaste alla finansiella instrument i form av finansiella skulder (som tas upp under andra balansräkningsposter), finansiella instrument som inte utgörs av finansiella skulder, såsom garantier, åtaganden, administrerade lån och förtroendelån (som tas upp utanför balansräkningen) och icke-finansiella skulder såsom kapitalposter på skuldsidan (som tas upp under eget kapital och reserver).