RÅDETS BESLUT av den 25 januari 1999 om att antaga ett särskilt program för forskning, teknisk utveckling, inbegripet demonstration, som skall genomföras av Gemensamma forskningscentrat (GFC) genom direkta åtgärder (1998 2002) (1999/174/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 130i.4 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag (1)

med beaktande av Europaparlamentets yttrande (2)

med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (3), och

av följande skäl:

(1) Genom beslut nr 182/1999/EG (4) antog Europaparlamentet och rådet femte ramprogrammet (nedan kallat "femte ramprogrammet") för Europeiska gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (nedan kallat FoTUD) för perioden 1998 2002, med de allmänna riktlinjerna och de tekniska och vetenskapliga målen för de verksamheter som skall genomföras av Gemensamma forskningscentret (GFC) för Europeiska gemenskapen.

(2) I artikel 130i.3 i fördraget fastställs att ramprogrammet skall genomföras genom särskilda program som utvecklas inom varje verksamhetsområde som ingår i ramprogrammet, och att varje särskilt program skall innehålla de närmare villkoren för genomförandet, programmets längd och de medel som bedöms nödvändiga.

(3) I enlighet med artikel 4.2 i Europaparlamentets och rådets beslut nr 1110/94/EG av den 26 april 1994 om det fjärde ramprogrammet för Europeiska gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (1994 1998) (5) och artikel 7.3 i rådets beslut om de särskilda programmen för genomförandet av det fjärde ramprogrammet, har kommissionen låtit genomföra en extern utvärdering som tillsammans med kommissionens slutsatser och kommentarer har överlämnats till Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén.

(4) I enlighet med artikel 130j i fördraget är rådets beslut 1999/65/EG av den 22 december 1998 om regler för företags, forskningscentrums och universitets deltagande samt om regler för spridning av forskningsresultat för genomförandet av Europeiska gemenskapens femte ramprogram (1998 2002) (6) (nedan kallade regler för deltagande och spridning) tillämpliga på detta särskilda program. Dessa regler gör det möjligt för Gemensamma forskningscentret att delta i indirekta åtgärder som omfattas av detta särskilda program.

(5) Utöver det samarbete som omfattas av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller av associeringsavtal kan det vara lämpligt att inleda internationell samarbetsverksamhet med tredje land eller internationella organisationer, särskilt på grundval av artikel 130m i fördraget, för genomförande av programmet.

(6) Genomförandet av detta program kommer även att omfatta verksamhet och metoder för att stimulera, sprida och utnyttja resultat inom FoTUD-området i synnerhet i förhållande till små och medelstora företag, samt verksamhet som stimulerar rörlighet och utbildning för forskare.

(7) Det femte ramprogrammets forskningsverksamhet bör även inriktas på innovation för att kunna bidra till bland annat de mål som fastställs i den första handlingsplanen för innovation. Gemensamma forskningscentret bör aktivt bedriva verksamhet när det gäller innovation och tekniköverföring.

(8) Gemenskapens politik för lika möjligheter måste beaktas när detta program genomförs.

(9) Genomförandet av detta program bör övervakas så att programmet vid behov kan anpassas till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen. Vid en lämplig tidpunkt bör även en utvärdering av hur programmet framskrider göras av oberoende experter.

(10) Vid genomförandet av detta program skall kommissionen samråda med Gemensamma forskningscentrets styrelse i enlighet med tillämpliga bestämmelser i kommissionens beslut om Gemensamma forskningscentrets organisation. De gällande bestämmelserna återges i kommissionens beslut 96/282/Euratom (7).

(11) Gemensamma forskningskommitténs styrelse har rådfrågats om det vetenskapliga och tekniska innehållet i detta särskilda program.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I enlighet med artikel 3.1 i det femte ramprogrammet antas härmed ett särskilt program för direkta åtgärder avseende forskning och teknisk utveckling inbegripet demonstration som skall genomföras av Gemensamma forskningscentret (nedan kallat det särskilda programmet) för perioden från och med den 25 januari 1999 till och med den 31 december 2002.

Artikel 2

1. Det belopp som bedöms nödvändigt för att Gemensamma forskningscentret skall kunna genomföra direkta åtgärder enligt detta program uppgår till 739 miljoner euro.

En vägledande fördelning av beloppet finns i bilaga I.

2. Av det belopp som nämns i punkt 1 avser

- 189 miljoner euro perioden 1998 1999

och

- 550 miljoner euro perioden 2000 2002.

I det fall som avses i artikel 2.1 c i det femte ramprogrammet skall rådet anpassa den sistnämnda siffran i enlighet med artikel 2.1 c, andra strecksatsen, i det femte ramprogrammet. I avvaktan på rådets beslut skall detta särskilda program inte genomföras utöver bestämmelsen i första strecksatsen.

3. Budgetmyndigheten skall fastställa anslagen för varje budgetår i överensstämmelse med de vetenskapliga och tekniska mål och prioriteringar som fastställs i detta beslut och med hänsyn till de resurser som finns tillgängliga inom den fleråriga budgetplanen.

Artikel 3

1. De allmänna riktlinjerna, de vetenskapliga och tekniska målen och prioriteringarna för detta särskilda program anges i bilaga II. De överensstämmer med de principer och de tre kategorier av urvalskriterier som anges i bilaga I till det femte ramprogrammet.

2. Reglerna för spridning av resultat skall gälla för detta särskilda program.

3. De närmare reglerna för gemenskapens finansiella deltagande i det särskilda programmet framgår av artikel 4 i det femte ramprogrammet.

Direkta FoTUD-åtgärder definieras i bilaga II och bilaga IV till det femte ramprogrammet.

Särskilda regler för genomförande av programmet anges i bilaga III till detta beslut.

Artikel 4

Mot bakgrund av de kriterier som avses i artikel 3.1 samt de vetenskapliga och tekniska mål och prioriteringar som anges i bilaga II skall kommissionen

a) med lämpligt bistånd av oberoende externa experter övervaka genomförandet av det särskilda programmet och, vid behov, i enlighet med artikel 5.1 i det femte ramprogrammet förelägga rådet förslag om anpassning av det,

b) låta genomföra den externa utvärdering, som anges i artikel 5.2 i det femte ramprogrammet, av de verksamheter som bedrivits inom de områden som omfattas av det särskilda programmet.

Artikel 5

1. Kommissionen skall utarbeta ett arbetsprogram i vilket följande skall anges:

a) Mer detaljerade uppgifter om målen och FoTUD-prioriteringarna i bilaga II.

b) Den vägledande tidsplanen för genomförandet av det särskilda programmet.

2. Arbetsprogrammet skall uppdateras när så är nödvändigt samt göras tillgängligt av kommissionen för alla intresserade parter i användarvänlig form, inbegripet elektronisk form.

Artikel 6

1. Kommissionen skall ansvara för genomförandet av detta särskilda program genom Gemensamma forskningscentret.

2. Kommissionen skall samråda med Gemensamma forskningscentrets styrelse (nedan kallad styrelsen) i enlighet med tillämpliga bestämmelser om Gemensamma forskningscentrets organisation.

3. Kommissionen skall regelbundet informera styrelsen om genomförandet av detta särskilda program.

Artikel 7

Kommissionen får begära att Gemensamma forskningscentret, på grundval av kriteriet ömsesidig nytta, genomför projekt tillsammans med juridiska personer som är etablerade i tredje land, när detta verksamt bidrar till genomförandet av de direkta åtgärderna.

Artikel 8

I enlighet med artikel 5.4 det femte ramprogrammet skall kommissionen regelbundet underrätta rådet och Europaparlamentet om hur programmets genomförande förlöper i stort.

Artikel 9

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 25 januari 1999.

På rådets vägnar

J. FISCHER

Ordförande

(1) EGT C 260, 18.8.1998, s. 105.

(2) Yttrandet avgivet den 15 december 1998 (ännu ej offentliggjort i EGT).

(3) EGT C 407, 28.12.1998, s. 123.

(4) EGT L 26, 1.2.1999, s. 1.

(5) EGT L 126, 18.5.1994, s. 1. Beslutet senast ändrat genom beslut nr 2535/97/EG (EGT L 347, 18.12.1997, s. 1).

(6) EGT L 26, 1.2.1999, s. 46.

(7) EGT L 107, 30.4.1996, s. 12.

BILAGA I

PRELIMINÄR FÖRDELNING AV DET BELOPP SOM BEDÖMS NÖDVÄNDIGT

>Plats för tabell>

BILAGA II

ALLMÄNNA RIKTLINJER, VETENSKAPLIGA OCH TEKNISKA MÅL OCH PRIORITERINGAR

A. GEMENSAMMA FORSKNINGSCENTRETS UPPGIFTER

GFC har till uppgift att tillhandahålla avnämarinriktat vetenskapligt och tekniskt stöd till utformningen, utvecklingen, genomförandet och övervakningen av gemenskapens politik. GFC är en del av kommissionen och fungerar som gemenskapens referenscentrum för vetenskap och teknik. Centrumets verksamhet är nära förknippad med politikutformningen och tjänar medlemsstaternas gemensamma intressen, utan att ha några kommersiella och nationella intressen.

GFC stöder politikutformarna i deras arbete med frågor som är angelägna för den enskilde medborgaren, som förbättrar samspelet mellan människan och miljön och främjar en hållbar utveckling genom forskning på hög nivå i nära samverkan med näringslivet och andra organ.

Gemensamma forskningscentret kommer att sträva efter att samordna den FoTUD-verksamhet som genomförs i medlemsstaterna. GFC:s arbete är avhängigt ett intensivt samarbete i nätverk med offentliga och privata institutioner i medlemsstaterna, t.ex. forskningsnät, gemensamma projekt och utbyte av personal. Detta är mycket viktigt, eftersom GFC:s verksamhet kompletterar de indirekta åtgärderna i det femte ramprogrammet. De indirekta åtgärderna kommer även fortsättningsvis att vara det främsta redskapet för att utveckla och prova nya idéer, och GFC:s uppgift är att se till att idéerna tillämpas i politikutformningen.

B. MÅL: STÖDJA FÖRÄNDRINGSPROCESSEN

Den tekniska utvecklingen, särskilt inom biovetenskap och informationsteknik, förändrar vårt sätt att leva, vårt sätt att göra affärer och den värld vi lever i. Dessa förändringar är komplexa och är kopplade till varandra, vilket innebär att de som utformar politiken behöver hjälp med att förstå hur de kan ta den nya tekniken i anspråk för att tillhandahålla bättre tjänster till medborgarna, göra det möjligt för näringslivet att dra nytta av de nya framstegen och främja strategier som skyddar medborgarna mot de risker som förändringarna kan medföra. GFC, som varande kommissionens vetenskapliga gren, behöver kunna förstärka förändringsprocessen genom stöd till gemenskapens politikutformning så att förståelsen för nya frågeställningar ökar, genom vetenskapligt och tekniskt stöd till politikutformningen och dess genomförande samt genom saklig övervakning av politikåtgärdernas effektivitet.

Följande två urvalskriterier skall tillämpas på GFC:s verksamhet:

- Betydelsen för gemenskapens politik. Kunskap om unionens politiska dagordning gör att GFC:s forskning kan ligga rätt i tiden och bidra till politikutformningen där det bäst behövs.

- Subsidiaritet. Subsidiariteten har två sidor. Forskningen måste dels genomföras inom ett område där det är lämpligt med gemenskapsdeltagande, dels bör det vara lämpligt att GFC utför uppgifterna. GFC arbetar därför inom områden som gränsöverskridande frågor, konsumentskydd och bedrägeribekämpning, där centrumet genom sin unika, alleuropeiska sammansättning ger ett mervärde.

C. GFC:S PROGRAM

GFC:s särskilda program för det femte ramprogrammet speglar de stora förändringar som har ägt rum i Europa och den övriga världen under de senaste tio åren. Dessa förändringar har visserligen främjat tillväxt och välstånd, men det behövs åtgärder för att säkerställa en fortsatt tillväxt, att den europeiska industrin kan konkurrera på den inre marknaden och på världsmarknaderna på rättvisa villkor, en hållbar tillväxt och att Europas medborgare får leva i en ren och säker miljö.

Därför har GFC:s verksamhet delats in i följande tre huvudsakliga temaområden:

I. Tjäna medborgarna

II. Stärka en hållbar utveckling

III. Stödja gemenskapens konkurrenskraft

Det första temaområdet syftar till att främja en politik som skyddar den enskilde medborgaren. Hit hör åtgärder för att konsumenterna skall kunna lita på att de livsmedel han/hon köper och konsumerar är korrekt angivna och märkta, att konsumenterna skyddas mot bedrägerier, att han/hon garanteras fullständigt utnyttjande av den moderna läkarvetenskapen, att informationen till allmänheten är korrekt och tillförlitlig och att skyddet mot naturkatastrofer och hälsorisker som orsakas av människan är tillfredsställande.

Det andra temaområdet är hållbarhet, dvs. hur man kan förena tillväxt med skydd av miljön, bevarande av naturresurser och biologisk mångfald, samtidigt som man ser till att gemenskapen även i fortsättningen kan finansiera den tillämpliga politiken och undvika att dessa insatser saboteras genom bedrägerier. Ett mycket viktigt mål för gemenskapens politik är att integrera miljöaspekterna på alla andra politikområden, och lagstiftarna står inför en stor utmaning när det gäller att skapa rättsliga ramar för denna integrering, samtidigt som den fria marknadens politik upprätthålls. GFC skall främja en hållbar utveckling genom analyser av vilka miljökonsekvenser olika möjligheter kan få, genom att främja bedrägeribekämpning inom jordbruks- och fiskeripolitiken, stödja de internationella insatserna för att förebygga en global förändring samt undersöka hur Europas ekosystem ändras och hur de skulle kunna bevaras.

Det tredje temaområdets syfte är främst att bidra till gemenskapens industrins konkurrenskraft genom att främja överföringen av kunskap och forskningsresultat till industri. GFC kommer till exempel att använda sin unika expertis för att göra det lättare för nya industrigrenar att tillämpa den senaste tekniken (exempelvis satellitövervakning och avancerade material som biomaterial). Dessutom kommer lämpliga åtgärder att genomföras för att främja nyckelområden inom EU:s politik där det krävs extra stöd för att optimera den möjliga synergin mellan EU:s och partnerländernas forskarvärld och näringsliv, t.ex. utvidgningen och integrering av kandidatländerna i den gemensamma marknaden, samarbete med anslutningsländer och länder i Medelhavsområdet.

Genomgående för alla tre forskningsteman är två inslag. Det första, mätning, standardisering och provning, är också GFC:s viktigaste specialitet. Det andra är teknisk-ekonomisk expertis som kan förse EU:s institutioner med adekvat rådgivning om utvecklingen av ny teknik, sannolikheten för att en viss teknik slår igenom, de sociala utmaningar som den nya tekniken medför samt möjliga konsekvenser för politiken. Detta inbegriper övervakning av händelseutvecklingen i de andra stora industrialiserade handelsblocken, för att avgöra vilka lärdomar som kan där dras. Båda dessa uppgifter ingår i all GFC:s verksamhet, även där det inte uttryckligen nämns.

Slutligen skall nedanstående program inte ses som ett fastlagt program för GFC:s verksamhet under de närmaste fyra åren, utan snarare som en allmän ram som speglar dagens syn på den politiska dagordningen och dess prioriteringar. Förändringar av GFC:s program kan väntas, allt eftersom vetenskap och teknik utvecklas och den politiska dagordningen och konsumenternas prioriteringar förändras.

I. TJÄNA MEDBORGARNA

I det första temaområdet för GFC:s forskningsverksamhet fokuseras den enskilde medborgaren. Målet är att stödja gemenskapspolitik som är avsedd att skydda medborgarna, tillhandahålla information, bevara deras hälsa och skydda deras säkerhet.

Konsumentpolitik och skydd av konsumenternas hälsa är mycket viktiga inslag i gemenskapens politik, och den rättsliga grunden för konsumentskydd kommer att förstärkas ytterligare genom Amsterdamfördraget. I första hand går politiken ut på att skydda konsumenterna på den inre marknaden, öka insynen i marknaden, stärka konsumenternas förtroende (inte minst genom mer omfattande och effektiv information och utbildning), utveckla ett system för dialog och samråd mellan Europeiska kommissionen och de organisationer som företräder konsumenterna och förbättra dialogen mellan konsumentorganisationerna och industrin samt säkerställa att konsumenternas intressen beaktas i tillräcklig omfattning i utformningen av gemenskapens övriga politik. GFC skall ge vetenskapligt stöd till denna politik.

Vid sidan av biotekniken är informationstekniken det område där utvecklingen går snabbast. EG:s initiativ i fråga om informationssamhället syftar till att garantera att politiken till fullo drar nytta av den nya tekniken och att den enskilde kan förlita sig på att informationen hanteras på ett betryggande sätt, samtidigt som man måste erkänna att det är marknadskrafterna som driver på framstegen inom detta område. GFC skall stödja unionens initiativ genom teknisk rådgivning om tillförlitliga tjänster och genom att förbättra och förenkla tillgången till information.

Den tredje tyngdpunkten för GFC:s insatser för att tjäna medborgarna ligger inom området hälsovård. Målet här är att utnyttja de särskilda teknikområden där GFC förfogar över unik teknik och expertis för diagnos och behandling av sjukdomar.

Utöver livsmedelssäkerhet och säkerhet hos djurfoder omfattar gemenskapens åtgärder till skydd för allmänheten bland annat lagstiftning om fordonssäkerhet, direktiv om industrisäkerhet samt riktlinjer för konstruktionsspecifikationer. GFC kommer att tillhandahålla tekniskt stöd till dessa åtgärder, avgöra hur ny teknik kan bidra till att bemästra gränsöverskridande naturkatastrofer som översvämningar, liksom till Europeiska unionens insatser för minröjning av civila genom lämplig samordnings- och stödverksamhet.

I.1. Konsumentskydd

När det gäller konsumenthälsan, styr gemenskaperna arbetet i vetenskapliga kommittéer vars verksamhet är grundad på expertkunskap, oberoende och öppenhet. De genomför inspektioner för att säkerställa att reglerna om hygien och livsmedelssäkerhet efterlevs och de gör utvärderingar och bedömer riskerna för konsumenthälsan.

Den tydliga förstärkningen av konsumentpolitiken har utlösts av en allmän önskan att dels följa med i den snabba utvecklingen av möjligheter till sortimentökning och prissänkning som den avancerade tekniken medför, dels vidta adekvata åtgärder för att skydda konsumenterna. Denna politik kräver naturligtvis ett starkt vetenskapligt stöd, både på grund av att frågorna är så komplicerade och för att den senaste tekniken skall kunna användas för kvalitets- och ursprungskontroller. GFC kommer att stödja gemenskapens politik på detta område genom att introducera ny teknik som gagnar konsumentskyddet, och genom att bedöma och reagera på nya hot när de uppträder. Denna verksamhet kommer att omfatta följande:

- Forskning för att främja harmonisering och validering av metoder för kvalitets- och säkerhetsanalys av djurfoder, inbegripet en eventuell europeisk harmonisering av standarder för ekologiskt odlade livsmedel och för djurfoder, livsmedel, drycker och konsumtionsvaror. Tillhandahålla referenser för att fastställa livsmedels och dryckers äkthet och ursprung, införa inspektionsmetoder samt riskbedömning, metodik och referenser till stöd för märkning av livsmedel och för bedrägeribekämpning.

- Stöd till genomförandet av gemenskapens politik på bioteknikområdet, inbegripet metoder för att övervaka och påvisa genetiskt modifierade organismer samt förfaranden för riskbedömning.

- Toxikologiska studier av konsekvenser och följder för hälsan av livsmedelsföroreningar, giftiga kemikalier (t.ex. ämnen som påverkar de endokrina organen) och patogena mikroorganismer. Fastställa modeller och angreppssätt för riskbedömning.

- Validering av säkra alternativa förfaranden till de in-vivo-försök som för närvarande används för att undersöka om kemikalier, läkemedel och konsumtionsvaror medför toxikologiska risker.

I.2. Tillämpningar inom hälso- och sjukvård

Mycket av den teknik som GFC utvecklat inom kärnenergiteknik, meteorologi, informatik och materialvetenskap kan tillämpas inom hälso- och sjukvård och kan vidareutvecklas. Sådan vidareutveckling skall göras med hjälp av GFC:s anläggningar och unika expertis, och kommer även i fortsättningen att genomföras i samarbete med den medicinska och farmaceutiska världen. Verksamheten kommer att omfatta följande:

- Aktivt stöd, inbegripet validering och standardisering, till nya behandlingsmetoder för cancer utgående från kärnteknik, tillämpning av borneutroninfångningsterapin (BNCT) och alfa-immunterapi samt inom medicinsk bildbehandling och analys.

- Standardförberedande forskning och validering av provmetoder för biokompatibla material och biomekaniska komponenter. Granskning av medicinsk utrustning i syfte att harmonisera normer och standarder. Utveckling, tillverkning och certifiering av referensmaterial för klinisk diagnos och provning av testinstrument.

- Stöd till telematiksystem för säkert utbyte av information om läkemedelslagstiftningen i EG.

I.3. Informationssamhällets fördelar

GFC:s expertis på informationsteknikområdet skall bidra till att göra EG:s initiativ beträffande informationssamhället tillförlitliga och att främja bedrägeribekämpningen. Verksamheten omfattar följande:

- Stöd till initiativet för tillförlitlighet, inbegripet angivna prov och instrument för tillförlitlighet, forskning om systemens överlevnadsförmåga, fastställande av tjänsters tillförlitlighetsgrad och kvalificeringsmetoder för integrerade system. Tillämpning och demonstration av ny nätverksteknik, system för stöd i beslutsfattandet och medicinska datasystem. Användning av forskningsresultat i statistiska och geografiska informationstillämpningar.

- Stöd till bedrägeribekämpning, inbegripet utveckling och drift av effektiva, tillförlitliga och säkra kommunikationssystem mellan offentliga myndigheter i medlemsstaterna och kommissionen, utveckling av ett system för tidig varning samt metoder för analys och kontroll av stora mängder av uppgifter från olika källor.

I.4. Befolkningens säkerhet: naturliga faror och risker som skapas av människan

Inom EG har ett antal olika åtgärder vidtagits för att skydda befolkningen mot faror och risker. Hit hör normer för fordonskonstruktion och högtrycksutrustning, bestämmelser om märkning och anmälan av farliga kemikalier och anmälan av olyckor. GFC spelar en aktiv roll i genomförandet av dessa strategier och ger stöd till utvecklingen av nya skyddsåtgärder.

- Stöd till gemenskapens industrisäkerhetslagstiftning genom analys av uppgifter om industriolyckor, tillhandahållande av information till behöriga myndigheter och industrin samt teknisk rådgivning till kommissionen.

- Utformning, utveckling, validering och harmonisering av kontrollförfaranden för högtrycksutrustning i syfte att garantera maximal säkerhet på arbetsplatsen. Stöd till utveckling och införande av nya standarder. Interaktioner mellan väte och konstruktionsmaterial samt förberedande av industriella säkerhetsnormer och standarder.

- Övervakning, kontroll och hantering av kemiska ämnen. Genomförande och optimering av bestämmelser om anmälan, tillståndsgivning, klassificering och märkning av nya och befintliga kemikalier. Forskning inom miljöriskbedömning.

- Bibehålla och vidareutveckla ett forskningspolitiskt program som kan bidra till de vetenskapliga och tekniska förutsättningarna för att bistå i minröjningsarbetet, upprätta en förteckning över olika mintyper och deras kännetecken och utveckla metoder för att genomsöka minfält och strategier för att fastställa säkra metoder för minsökning och -röjning, fastställa referenskriterier och standarder liksom validering av röjningsmetoder och tillgängliga redskap.

- Kemisk analys av och redskap för att bestämma ursprunget för illegala droger.

- Fastställa normer för konstruktionssäkerheten hos transportfordon och skyddsräcken, kalibrera provningsanläggningar i medlemsstaterna samt validering av simuleringsmetoder som skall komplettera de vanliga kollisionsproven.

- Stöd till upprättandet av ett gemensamt europeiskt rapporteringssystem för olyckspåbud vid flygning, inbegripet analys av den mänskliga faktorns roll.

- Stöd till formuleringen och utvecklingen av byggstandarder (Euroklassificering). Forskning för att garantera säkerhet och tillförlitlighet hos byggnader och vägkonstruktioner vid seismisk rörelse, hastiga stötar och trafikvibrationer, inbegripet tillämpningar för att bevara viktiga monument som ingår i det europeiska kulturarvet, att bedöma graden av förfall och teknik för att restaurera dem.

- Tillämpning av satellitteknik i samband med risk- och skadebedömningar, övervakning av naturkatastrofer som skogsbränder, översvämningar, jordskred, torka och kuststormar, samt krishantering efter det att sådana olyckor inträffat.

II. STÄRKA EN HÅLLBAR UTVECKLING

Teknisk utveckling, hållbar tillväxt samt respekt för och skydd av miljön hör till gemenskapens viktigaste frågor, fastställda i fördraget och föremål för gemensamma strategier och åtgärder.

Gemenskapens femte handlingsprogram för miljön (1992 2000) utgör grunden för EG:s miljöpolitik. Där fastställs att strävan efter hållbar utveckling är nittiotalets stora utmaning. I en nyligen publicerad handlingsplan fastställs fem prioriterade områden där gemenskapens verksamhet behöver intensifieras. Dessa prioriteringar är: ökad integration av miljöaspekter i den övriga politiken (t.ex. jordbruk, transport, energi, industri och turism), användning av ett större antal styrmedel, i synnerhet marknadsbaserade styrmedel men även strukturpolitiska styrmedel vid genomförandet av gemenskapens politik, förbättrat genomförande och bättre efterlevnad av gemenskapsrätten, information till allmänheten och förstärkning av unionens profil i internationella sammanhang ökat samarbete med länderna i Central- och Östeuropa och partnerländerna i Medelhavsområdet, förstärkning av Europeiska unionens roll i internationell miljöverksamhet samt vid behandlingen av handels- och miljöfrågor.

GFC:s vetenskapliga och tekniska avdelningar kan tillhandahålla den expertis som krävs för bättre förståelse av de frågor som berörs, och kan bidra till genomförandet av åtgärdsplanens fem punkter. Centrumets breda spektrum av vetenskapliga discipliner gör att det kan bidra till att fastställa adekvata och realistiska gränsvärden för föroreningar, till att ta fram allmänt godtagbart referensmaterial och fastställa mått och mätmetoder för att övervaka dem, bedöma genomslagskraften hos föreslagen lagstiftning, identifiera bästa tillgängliga teknik och bedöma tillgänglig teknisk kunskap för att förbättra industriprocesser och minska föroreningarna, kunskap om de processer som styr den globala klimatförändringen och deras inverkan samt fastställa ny teknik som kan påverka hållbarheten. Särskilda insatser skall göras på energiområdet och inom trafiken.

Den forskningsverksamhet i GFC som syftar till att främja en hållbar utveckling kommer att kunna bistå såväl kommissionen, Europaparlamentet, medlemsstaterna som behöriga organ för Europeiska unionen, och den kommer att omfatta följande prioriterade frågor:

II.1. Integration av miljöskyddsaspekter i gemenskapspolitiken

Enligt fördraget skall kommissionen bedöma konsekvenserna av alla förslag som kan påverka miljön och försöka införa hållbarhet som målsättning på alla politikområden som jordbruk, energi, transport och regional utveckling. GFC kommer att stödja detta på följande sätt:

- Socioekonomiska och teknisk-ekonomiska studier för att bidra till att miljöskyddsaspekter tas med i gemenskapens sektorspolitik, inbegripet fallstudier och utveckling av metoder för att mäta och analysera styrmedel (t.ex. grön bokföring).

- Forskning om markanvändning och dess dynamik, tendenser inom landsbygds- och tätortsutveckling. Forskning om jordbruk- och miljöfrågor, främst med hjälp av satellitobservationer. Förvaltning av kustområden, utveckling och harmonisering av indikatorer för miljöförstöring.

II.2. Föroreningar

I gemenskapslagstiftningen föreskrivs det att alla nya industrianläggningar skall använda bästa tillgängliga teknik för att minska föroreningar på ett integrerat sätt, dvs. så att alla former av förorening i luft, mark och vatten beaktas. Det är därför nödvändigt att utveckla system som kan användas för att upptäcka föroreningar och harmonisera mätningar i hela gemenskapen, så att dessa åtgärder och alla övriga åtgärder för att minska föroreningarna kan få stöd. GFC:s verksamhet kommer därför att omfatta följande:

- Stöd till miljölagstiftning för integrerat förebyggande (dvs. i vatten, mark och luft) och begränsning av föroreningar inom industrin. Utveckla referensramar för användning av bästa tillgängliga teknik på olika områden inom industrin. Bedömning av lagstiftningens inverkan på konkurrenskraft och sysselsättning.

- Stöd till internationell harmonisering av teknik för övervakning av föroreningar. Utveckla och tillverka referensmaterial och mätanordningar i olika matriser (t.ex. mark, vatten, luft, flora och fauna) för att förebygga föroreningar.

- Forskning till stöd för harmonisering och validering av referensmetoder för analys av vattenkvalitet. Vattenövervakning, -rening och -förvaltning. Bedömning av toxikologiska risker som uppstår på grund av vattenföroreningar. Ingripanden i nödsituationer. Förfaranden och kriterier för kontroll av vattenkvalitet. Studier av hur vattenförvaltningen sköts och vilken effekt det har i olika geografiska områden som skyddas genom EG-lagstiftning liksom i områden som ofta drabbas av översvämning eller torka.

- Utveckla metoder för att lokalisera markförorening som uppstått genom industriell verksamhet, samt för att övervaka föroreningar i havet (t.ex. algblomning, oljeutsläpp), inbegripet fartyg som förorsakat föroreningar.

- Forskning till stöd för harmonisering och validering av metoder för kontroll av luftkvaliteten samt kriterier för luftkvalitet i tätortsområden. Alternativa bränslens inverkan på luftkvaliteten samt emissioner av mikropartiklar. Övervakning av radioaktivitet i miljön. Regionala program för miljöövervakning i utvalda regioner (t.ex. Alpkonventionen).

II.3. Globala förändringar

Genom att underteckna Kyotoprotokollet har industriländerna förpliktat sig att minska sina utsläpp av växthusgaser. Europeiska unionen, som förhandlade på medlemsstaternas vägnar, har lovat att minska utsläppen med 8 % jämfört med 1990 års värden. Europeiska unionen behöver intensivt tekniskt stöd för att kunna behålla sin trovärdighet som part i klimatkonventionen, förstärka sin internationella position, och göra sig en klar bild av vilka framtidsmöjligheter Europa har, och vilka följder valet kommer att få för förvaltade och icke förvaltade naturresurser, folkhälsan och den biologiska mångfalden. Unionen behöver också hjälp med att fastställa risker och osäkerhetsfaktorer och för att formulera en lämplig strategi. GFC kommer att stödja gemenskapens politik med följande åtgärder:

- Studie av växthusgasers och aerosolers flöden. Forskning om de processer som leder till utsläpp av växthusgaser. Bedömning av Kyotoprotokollets konsekvenser för utsläppsvärden, luftkvalitet, klimatförändringar och gemenskapens ekonomi. Stöd till politiska initiativ i gemenskapen.

- Utnyttjande av satellitobservationer för kartläggning, övervakning och inventering av de viktigaste globala resurserna i havet och på land. Globala informationssystem och modeller skall användas vid analysen och bidra till ökad kunskap om de tendenser som iakttas. Europeiska forskarnät skall få tillträde till globala uppsättningar med uppgifter.

II.4. Energi och transport

I Europa är slutanvändningen av energi nästan helt jämt fördelad mellan industrin (29 %), transport (32 %) och hushåll samt tjänstesektorn (39 %). Till största delen utvinns energin ur fossila bränslen, främst i form av oljeprodukter i transportsektorn. Nästan två tredjedelar av allt kol som förbrukas används i elproduktionen. Om Europa skall kunna uppfylla sina åtaganden inom ramen för internationella avtal och uppnå en hållbar tillväxt måste effektiva åtgärder vidtas för att minska utsläppen och ersätta fossila bränslen med förnybara energikällor. I 1996 års grönbok om förnybara energikällor fastställdes det att EG-fördraget ger tillräckligt spelrum för att främja användningen av förnybara energikällor. Det föreslogs att gemenskapen skulle skärpa sin politik för att uppnå att 12 % av bruttoenergiförbrukningen inom unionen skulle tillgodoses genom förnybara energikällor år 2010. GFC kommer att stödja gemenskapen i dess politik, främst genom följande åtgärder:

- Integration av förnybara energikällor i energisystem samt socioekonomiska studier. Utveckla nya provningsmetoder samt förslag till normer och standarder för solcells- och solvärmesystem, nya generationen energilagringssystem, bränsleceller och isolering och övriga energieffektiva material eller anordningar. Studie av möjligheterna att använda väte som bränsle, med särskild hänsyn tagen till säkerhetsfrågor och analys av teknisk-ekonomiska aspekter.

- Bidrag till utveckling och harmonisering av provningsmetoder, kontrollförfaranden, normer och standarder för komponenter i system för högeffektiv kraftproduktion och i högtemperatursystem. Främjandet av säkerhet, lång livslängd och minskning av utsläppen kommer att ägnas särskild uppmärksamhet.

- Forskning om hur neutroner och olika material integrerar. Tillhandahållande av referensdata om neutroner för energiproduktion inom ramen för internationella konventioner. Besläktade teknisk-ekonomiska undersökningar och undervisning på hög nivå som stöd till industrin, med särskild hänsyn tagen till partner i anslutnings- och kandidatländer.

- Utveckla och validera ny teknik för kontroll av emissioner och emissionsbegränsning för land-, luft- och vattenbaserade transportsystem. Analys av uppgifter om olika tekniker för att minska emissionerna samt inrättande av ett referenslaboratorium för samordning av jämförande provningsprogram och nätverk. Genomföra kostnadseffektivitetsstudier samt skapa teknisk-ekonomiska modeller och utveckla en databas med tekniska standarder.

- Lämpliga studier av hur efterfrågan på stads- och regiontrafiksystem utvecklas, till stöd för gemenskapens transportpolitik.

II.5. Jordbruk, landsbygdsutveckling och fiske

Gemenskapens politik syftar till att göra jordbrukssektorn mer konkurrenskraftig på världsmarknaderna och att främja en hållbar landsbygdsutveckling, konsumentvänliga produkter och metoder som skonar miljön. Politiken skall förbereda utvidgningen österut som kommer att innebära att jordbruksmarkens yta ökar med 50 % och att antalet arbetstagare inom jordbruket fördubblas. Bedrägeribekämpning är viktigt, med tanke på jordbruksbudgetens storlek och med tanke på hälsoriskerna inom jordbrukssektorn och hållbarhetsaspekter inom fiskeriet. GFC kommer även i framtiden att aktivt stödja denna politik genom följande åtgärder:

- Framåtblickande teknisk-ekonomiska studier och scenarier som skall ge ökad kunskap om långsiktiga tendenser inom strategier som berör livsmedelskedjan och regional utvecklingspolitik. Vetenskapliga och tekniska bidrag till dessa centrala områden i gemenskapens politik skall särskilt understrykas, och därvid skall även de större politiska sammanhangen beaktas (utvidgningen, Medelhavspolitiken osv.).

- Studier av landsbygdsmiljöns utveckling. Satellitobservation av förändringar i landsbygds- och kustområden (miljökonsekvenser, skogsutveckling och -förvaltning, tendenser inom jord- och vattenbruk, turism). Förvaltning av kustområden.

- Ta fram och utvärdera metoder för övervakning av reglerad verksamhet inom fiskerisektorn.

- Ta fram agro-meteorologiska modeller som kan bidra till prognoser om skördar (i synnerhet i samband med Europeiska unionens utvidgning). Övervakning av resultaten för att garantera överensstämmelse med prioriteringarna i den gemensamma jordbrukspolitiken och åtgärderna mot bedrägerier. Harmonisering och kvalitetskontroll av det arbete som medlemsstaterna gjort med ledning av jordbrukarnas uppgifter. Omläggning av systemet för jordbruksinformation mot prioriterade sektorer inom jordbruket. Framtagning av avancerade statistiska metoder och strategier för stickprovskontroll av subventioner på det avgörande stadiet av granskningen och godkännandet av räkenskaperna.

- Framtagning och drift av en databas för registrering och övervakning av boskapstransporter inom gemenskapen. Tekniskt stöd för införandet av ett tillförlitligt system för identifiering och märkning av alla djur i gemenskapen, inbegripet allmän kvalitetskontroll och certifiering av elektroniska system.

- Framtagning och framställning av certifierade referensmaterial och referensmetoder för att garantera jordbruksprodukters kvalitet (t.ex. näringsvärde, spår av föroreningar i råvaror).

III. FRÄMJANDE AV GEMENSKAPENS KONKURRENSKRAFT

Gemenskapens främsta bidrag till ekonomisk utveckling, tillväxt och skapande av sysselsättning är främjandet av industrins konkurrenskraft och skapandet av en effektiv inre marknad för produkter och tjänster. Gemenskapen förhandlar dessutom om handelsavtal med andra länder, i syfte att garantera rättvist marknadstillträde för gemenskapsprodukter och stimulera ekonomisk tillväxt i utvecklingsländerna. Ekonomisk tillväxt främjas också av strukturstöden, t.ex. Phare och Tacis, som gör det möjligt för mindre gynnade regioner och länder att uppnå mer fullständig integrering med den inre marknaden och världsekonomin.

Rättvis handel regleras av internationellt antagna normer, och GFC skall även i fortsättningen stödja och främja framtagningen av adekvata europeiska och internationella normer, standarder, uppföranderegler och referensinstrument. Stödet till strukturpolitiken kommer att omfatta överföring av teknik som utvecklats på GFC till industrin, samt åtgärder för att stimulera nya industriers konkurrenskraft på världsmarknaderna (t.ex. satellitobservationer, där GFC förfogar över särskild expertis), eller utveckling av en vetenskaplig infrastruktur i partnerländerna i Medelhavsområdet. Dessa insatser kompletteras med generiska undersökningar av hur teknik överförs från den akademiska världen till industrin och hur sysselsättningen påverkas av förändringarna inom industrin.

III.1. Sysselsättning, teknik och industrins konkurrenskraft

Sysselsättning och konkurrenskraft är frågor som kommer att fortsätta att dominera den politiska debatten i Europa under de närmaste åren. GFC kommer att ge sitt stöd till dessa frågor genom följande åtgärder:

- Undersöka sambanden mellan teknik, sysselsättning och konkurrenskraft. Fastställa optimala metoder för att driva på tillväxten och öka sysselsättningen. Analys av hur samhällstrender (ålder, kön), strukturella förändringar i olika sektorer (industri, tjänster, institutioner), tekniska förändringar och gemenskapens politik (euron, utvidgningen, avreglering) påverkar konkurrenskraft och sysselsättning i framtidens Europa.

- Analys av de faktorer som begränsar utvecklingen av Europas mindre gynnade regioner i syfte att undanröja hinder och främja konkurrenskraft och sysselsättning. Framtidsinriktad analys av gemenskapens forskningsprioriteringar och vilken roll vetenskap och teknik spelar i regionernas utveckling.

III.2. Standardisering som stöd för det internationella handelssystemet

Näringslivet behöver förutsägbara och tillförlitliga villkor för marknadstillträde för att kunna göra de stora investeringar som krävs för att ta sig in på en ny marknad. Alla marknadsaktörer måste dessutom kunna hänvisa till väletablerade, kontrollerbara och internationellt godkända mått för att garantera marknadsreglernas överskådlighet och undvika snedvridning av konkurrensen och onödiga rättstvister. I syfte att bidra till att dessa mål uppnås kommer GFC att åta sig följande:

- Beskrivning, framställning, lagring, stabilitetsprovning och spridning internationellt av Gemenskapens referensbyrå (CBR) certifierade referensmaterial som ligger till grund för mycket av GFC:s stöd till olika politikområden (miljö, konsumentskydd, hälsa, industrins konkurrenskraft). Framställning av industricertifierade referensmaterial, i synnerhet när snabba insatser krävs eller när lagren måste bytas ut.

- Utveckling och genomförande av primära isotopiska mätningar, framställning av isotopiskt referensmaterial och upprättandet av ett virtuellt institut för primära isotopiska mätningar i samarbete med nationella mätinstitut för att kunna jämföra kemiska mätningar från olika länder, för att bistå ackrediterande myndigheter och kvalitetssäkringssystem och göra det möjligt att jämföra kemiska mätningar med gemensamma referenser. Stöd till medlemsstaterna när dessa bygger upp egna mätsystem.

- Utveckling och validering av analytiska referensmetoder för element och deras kemiska former, radionuklider och organiska ämnen. Forskning om radionuklidmätning vid förberedelse av primärstandarder, kalibrering av utrustning och bestämning av spårelement.

- Standardförberedande forskning och stöd till framtagning av mät- och provningsstandarder för material i ny teknik, t.ex. nanoteknik.

III.3. Innovation och tekniköverföring

Det är allmänt erkänt att innovation främjar konkurrenskraften och tillväxten. GFC kommer att stödja försöken att förstå de mekanismer som styr kunskapsöverföringen från forskningsvärlden till den privata sektorn, och kommer att försöka optimera den nytta som centrumets egen teknik kan göra för industrin. Denna verksamhet omfattar följande:

- Studier av gemenskapens innovationssystem i syfte att förbättra utnyttjandet av gemenskapens vetenskapliga och tekniska potential. Särskilt fastställande av optimala metoder för utveckling, överföring och utbyte av kunskap, företagsorganisation, utbildningsbehov och de små och medelstora företagens särskilda behov skall beaktas. Därvid skall gränssnitten mellan GFC:s nätverk och nätverken för företag utvecklas.

- Stöd till utvecklingen av en konkurrenskraftig och hållbar industri för observationer av jorden som kan ge ett mervärde i Europa genom att nya användare kan identifieras, nya produkter och tjänster kan utvecklas liksom redskap som kan vara till hjälp för kunder för jordobservationsuppgifter och -tjänster.

- Utnyttjande av GFC:s resultat. Studier för att förstå användarnas behov. Urval av projekt för innovation och tekniköverföring för GFC-utvecklad teknik. Demonstration för användare och potentiella investerare. Samarbete med små och medelstora företag som arbetar med avancerad teknik kommer att prioriteras.

III.4. Utvidgning, förberedelse av anslutning och internationellt samarbete

Det ökade teknikflödet i samband med globaliseringen av marknaderna, målen för Europeiska unionens nuvarande utrikespolitik och behovet av ett effektivt skydd för EG:s finansiella intressen skapar behov av en förstärkt dialog och mer samarbete med framtida partnerländer i vetenskapliga och tekniska sammanhang. GFC kommer att stödja utvidgningsprocessen genom att dela med sig av sin kunskap till forskare från framtida medlemsstater, ta emot deras forskare och uppmuntra dem att använda centrumets anläggningar och ansluta sig till dess nätverk. I synnerhet kommer GFC att vidta följande åtgärder:

- Främja kandidatländernas och andra länders relevanta organisationers anslutning till internationella program för mätningsutvärdering. Utvidgning av nätverken för avancerade material och standarder till att även omfatta industri och forskningsinstitutioner i sådana länder.

- Utveckla samarbetet med partnerländerna i södra och östra Medelhavsområdet i syfte att utbyta god praxis och vetenskaplig information samt ge teknisk-ekonomiska bidrag till den process som inleddes i Barcelona.

- Utveckla en tvärvetenskaplig databas med harmoniserad och samstämmig geografisk information för den utvidgade Europeiska unionen. GFC kommer att tillhandahålla den tekniska samordning som krävs och bidra till att utveckla standarder för programvara samt metoder som garanterar de olika geografiska informationssystemens fullständiga driftskompatibilitet.

BILAGA III

SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR GENOMFÖRANDET AV PROGRAMMET

1. Kommissionen skall efter samråd med GFC:s styrelse genomföra de direkta åtgärderna med utgångspunkt från de vetenskapliga mål och det innehåll som anges i bilaga II. Den verksamhet som berör denna åtgärd skall genomföras vid Gemensamma forskningscentrets (GFC) olika institut.

2. I samband med genomförandet av sin verksamhet skall GFC, där så är lämpligt och möjligt, delta i eller organisera nätverk mellan offentliga och privata laboratorier i medlemsstaterna, eller i europeiska forskningskonsortier. Särskild uppmärksamhet skall ges åt samarbete med industrin, i synnerhet små och medelstora företag. Forskningsorgan som är etablerade i tredje land kan också delta i vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan gemenskapen och de berörda länderna utanför gemenskapen. Särskilda hänsyn skall tas till samarbete med forskningslaboratorier och institut i länderna i Central- och Östeuropa och de nya oberoende staterna i f.d. Sovjetunionen.

GFC skall själv sprida den kunskap som erhålls i samband med genomförandet av projekten (med beaktande av eventuella inskränkningar på grund av konfidentialitet).

3. Stödåtgärderna omfattar följande:

- Organisera besök till GFC:s institut för stipendiater, gästforskare och utlånade experter.

- Organisera utlåning av GFC:s personal till nationella laboratorier, industrilaboratorier och universitet.

- Specialiserad undervisning till stöd för utveckling och genomförande av europeisk politik och specialiserad utbildning med tonvikt på tvärvetenskap.

- Systematiskt utbyte av information, bland annat genom att ta initiativ till vetenskapliga seminarier, workshops och sammankomster samt vetenskapliga publikationer.

- Oberoende vetenskaplig och strategisk utvärdering av projektens och programmens resultat.