BOKSLUT FÖR EUROPEISKA KOL- OCH STÅLGEMENSKAPEN PER DEN 31 DECEMBER 1998

(1999/C 240/03)

I enlighet med kommissionens åtaganden för EKSG:s räkning i fråga om dess låneverksamhet publiceras följande bokslut som upprättats enligt artikel 45 c i Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen:

- Europeiska kol- och stålgemenskapens balansräkning per den 31 december 1998.

- Resultaträkning för det räkenskapsår som slutar den 31 december 1998.

- Fördelning av resultatet för det räkenskapsår som slutar den 31 december 1998.

- Noter till bokslutet per den 31 december 1998.

I enlighet med artikel 45 c i EKSG-fördraget åtföljs detta bokslut av en rapport från revisionsrätten.

Balansräkning per den 31 december 1998

- Före disposition av resultatet -

TILLGÅNGAR

>Plats för tabell>

- Före avsättning av resultat -

EGET KAPITAL, AVSÄTTNINGAR OCH SKULDER

>Plats för tabell>

Resultaträkning för räkenskapsåret som slutar den 31 december 1998

KOSTNADER

>Plats för tabell>

INTÄKTER

>Plats för tabell>

Disposition av resultatet för det räkenskapsår som slutar den 31 december 1998

>Plats för tabell>

NOTER TIL EKSG:S BOKSLUT PER DEN 31 DECEMBER 1998

(Belopp i ecu)

1. BOKSLUTETS UPPSTÄLLNING

1.1 Europeiska kol- och stålgemenskapen (EKSG) inrättades genom fördraget av den 18 april 1951. Enligt detta har EKSG till uppgift att bidra till medlemsstaternas ekonomiska utveckling genom att upprätta en gemensam kol- och stålmarknad. Mot bakgrund av att EKSG-fördraget löper ut den 23 juli 2002 har EKSG-avgiften satts till noll för 1998 (kommissionens beslut av den 23 december 1997) och in- och utlåningsverksamheten har praktiskt tagit upphört från och med juli 1997 (kommissionens beslut av den 22 juni 1994). Av denna anledning kommer merparten av EKSG:s inkomster från förvaltningen av de olika reserverna och avsättningarna.

1.2 Uppställningen av EKSG:s bokslut per den 31 december 1998 följer bestämmelserna i rådets båda direktiv 78/660/EEG och 86/635/EEG om årsbokslut och sammanställd redovisning för vissa typer av bolag respektive banker och andra finansiella institut(1).

1.3 EKSG:s redovisning görs i de valutor som används vid den ekonomiska verksamheten. Beloppen i bokslutet uttrycks i ecu.

Följande kurser har använts när balansposterna räknades om till ecu vid årets slut:

>Plats för tabell>

1.4 För balansräkningen per den 31 december 1998 gäller följande fördelning mellan tidigare nämnda valutor och ecun:

>Plats för tabell>

2. REDOVISNINGSPRINCIPER OCH REDOVISNINGSMETODER

Bokslutet är upprättat enligt god redovisningssed.

Räkenskapsårets kostnader och intäkter omräknas till ecu till den månatliga omräkningskurs som gällde transaktionsdagen.

3. TILLGODOHAVANDEN I CENTRALBANKERNA

Denna post utgör EKSG:s tillgodohavanden hos vissa medlemsstaters centralbanker.

4. FORDRINGAR HOS KREDITINSTITUT

4.1 Kapitalräkning eller uppsägningskonto

Den kvarvarande löptiden för dessa fordringar fördelas enligt följande:

>Plats för tabell>

4.2 Lån

Den återstående löptiden för dessa lån fördelas enligt följande:

>Plats för tabell>

5. KUNDFORDRINGAR

5.1 Lån

Lån som beviljats kreditinstitut visas i posten "Fordringar hos kreditinstitut" (se not 4).

Övriga lån är fördelade enligt följande:

>Plats för tabell>

5.2 Avgifter

Avgiftssatserna för 1998 var 0 % och fordringarna den 31 december 1998 gäller alltså föregående års avgifter.

Före värdekorrigeringar uppgick denna post den 31 december 1998 till 7488192 ecu (9165606 ecu den 31 december 1997). Den omfattar bl.a. ett belopp på 5958532 ecu för rättsförfaranden (6342867 ecu den 31 december 1997) och ett belopp på 42261 ecu för anstånd gällande stenkolslager (282491 ecu den 31 december 1997).

Enligt ett allmänt beslut från 1972 ges tillfälligt anstånd med betalningen av avgifter för stenkol i lager.

5.3 Böter

Denna post omfattar kommissionens fordringar på de företag som belagts med böter i enlighet med fördragets regler.

Efter värdekorrigeringar uppgår posten till 90001060 ecu (72785575 ecu den 31 december 1997).

Denna post motsvarar huvudsakligen två förfaranden.

Kommissionen har ådömt ett antal stålföretag ett bötesbelopp på totalt 104364350 ecu (beslut 94/215/EKSG(2) av den 16 februari 1994) för att de inte följt konkurrensreglerna när det gäller marknadsföring av stålbalkar. Vid tillämpningen av detta beslut har 32151350 betalats in. Nästan alla berörda företag har överklagat beslutet hos förstainstansrätten.

Med stöd av artikel 65 i fördraget har kommissionen ådömt flera stålföretag ett bötesbelopp på totalt 27380000 ecu (beslut 98/247/EKSG(3) av den 21 januari 1998) för samordnade förfaranden vid beräkning av legeringspåslag. Hitintills har 14740000 ecu betalats in. Två tredjedelar av de berörda företagen har överklagat beslutet till förstainstansrätten.

5.4 Räntebidrag som skall återbetalas

Denna post visar fordringar på de företag som erhållit lån med räntegaranti där kommissionen har tvingats begära hel eller delvis återbetalning på de räntebidrag som redan utbetalts.

6. VÄRDEPAPPER

Enligt EKSG:s interna bokföringsregler skall portföljinvesteringar begränsas till obligationer från offentliga emittenter. I samband med ett avtal om skulduppgörelse med en gäldenär i betalningssvårigheter, blev dock EKSG under 1998 undantagsvis ägare till aktier och andra andelar med rörlig avkastning i ett privat företag.

6.1 Värdering

Obligationer, andra värdepapper med fast avkastning samt aktier och andelar värderas antingen till det genomsnittliga anskaffningspriset eller det gällande marknadsvärdet vid räkenskapsårets slut, beroende på vilket som är lägst.

Denna regel gäller inte för värdepapper som anses vara finansiella anläggningstillgångar (se not 6.5).

6.2 Fördelning

Obligationerna och de övriga värdepappren med fast avkastning är fördelade enligt följande:

>Plats för tabell>

6.3 Förfallodag under 1999

Under 1999 förföll värdepapper i portföljen upp till följande värden (i ecu):

>Plats för tabell>

6.4 Börsnotering

Aktieportföljen består av börsnoterade värdepapper till ett värde av 1455715767 ecu och återstoden är icke börsnoterade värdepapper till ett värde av 103475525 ecu.

6.5 Finansiella anläggningstillgångar

6.5.1 De finansiella anläggningstillgångarna består av värdepapper som är avsedda att förbli i portföljen fram till den slutliga förfallodagen.

Det rör sig huvudsakligen om korta eller medellånga papper samt EKSG-obligationer som återköps för att säkerställa upplåningen.

6.5.2 De värdepapper som betraktas som finansiella anläggningstillgångar värderas antingen till det genomsnittliga anskaffningsvärdet eller till värdet vid inlösen, beroende på vilket som är lägst.

Värdet för inlösen av dessa värdepapper understiger det genomsnittliga anskaffningsvärdet med ett sammanlagt belopp av 911682 ecu.

6.5.3 De finansiella anläggningstillgångarna fördelar sig enligt följande (ecu):

>Plats för tabell>

7. MATERIELLA OCH IMMATERIELLA TILLGÅNGAR

>Plats för tabell>

Enligt avtal hade Europeiska gemenskapen till en början mot en hyresavgift nyttjanderätten till de olika fastigheter som ägs av EKSG. Detta innebar en förräntning av EKSG:s investerade medel.

I enlighet med dessa nyttjanderättsavtal betalade kommissionen under 1994 och 1995 det resterande skuldbeloppet till EKSG för att EKSG:s äganderätt till fastigheterna skulle kunna överföras till Europeiska gemenskapen.

Överlåtelsen av fastigheten i Canberra slutfördes under 1998.

För EKSG innebär denna transaktion en realisationsvinst på 954130 ecu, dvs. skillnaden mellan överlåtelspriset (1876519 ecu) och det bokförda nettovärdet (922389 ecu) på avyttringsdagen.

Vad gäller de övriga fastigheterna tas erhållna förskott från Europeiska gemenskapen upp i balansräkningens skuldsida till ett totalbelopp av 3191060 ecu (not 12), i avvaktan på att de behöriga myndigheterna skall avsluta de juridiska formaliteterna i samband med överlåtelsen.

8. ÖVRIGA TILLGÅNGAR

>Plats för tabell>

9. FÖRUTBETALDA KOSTNADER OCH UPPLUPNA RÄNTOR

>Plats för tabell>

10. SKULDER TILL KREDITINSTITUT

Den återstående löptiden för dessa transaktioner är fördelad enligt följande:

>Plats för tabell>

11. SKULDEBREV

En del av lånen per den 31 december 1998 förfaller under räkenskapsåret 1999. Dessa uppgår totalt till 5336981 ecu.

12. ÖVRIGA SKULDER

>Plats för tabell>

13. FÖRUTBETALDA KOSTNADER OCH UPPLUPNA RÄNTOR

>Plats för tabell>

14. AVSÄTTNINGAR FÖR RISKER OCH KOSTNADER

>Plats för tabell>

15. ÅTAGANDEN FÖR EKSG:S DRIFTBUDGET

Under 1998 har åtagandena för driftbudgeten utvecklats på följande sätt:

>Plats för tabell>

16. AVSÄTTNING FÖR FINANSIERING AV EKSG:S DRIFTBUDGET

>Plats för tabell>

17. AVSÄTTNINGAR FÖR STORA EXPONERINGAR

Mot bakgrund av att EKSG-fördraget löper ut år 2002 och den gradvisa minskningen av utestående lån ökar riskkoncentrationen på vissa stora lån mycket (dessa stora exponeringar har definierats i enlighet med direktiv 92/121/EEG av den 21 december 1992 om övervakning och kontroll av kreditinstituts stora exponeringar).

Avsättningen för stora exponeringar gäller lån utan första gradens säkerhet och som överstiger 25 % av EKSG:s eget kapital.

Den avser särskilt att täcka riskkoncentrationen vid eventuella betalningssvårigheter. Beräknat utifrån utestående stora exponeringar per den 31 december 1998 uppgår denna avsättning enligt rekommendationer från en grupp internationella experter till 23 miljoner ecu.

18. RESERVER

>Plats för tabell>

Garantifonden är avsedd att täcka in- och utlåningstransaktioner. Efter en tilldelning på 30 miljoner ecu uppgår garantifonden till 530 miljoner ecu per den 31 december 1998. Denna förstärkning av garantifonden görs mot bakgrund av att EKSG-fördraget snart löper ut.

Den 11 september 1996 bekräftade kommissionen att reserverna till 100 % skall motsvara de utestående lånen utan säkerhet från en medlemsstat efter den 23 juli 2002. Detta innebär att reserverna (garantifonden och reserver) successivt måste öka till i storleksordningen 730 miljoner ecu.

Eftersom de utestående lånen kontinuerligt fortsätter att sjunka fram till och efter den 23 juli 2002 och garantifonden ökar, kommer detta att medföra att kapitaltäckningsgraden går från de 14-16 % som fastställdes för fortsatt verksamhet och rör sig mot 100 %.

Kapitaltäckningsgraden ökade från 28 % per den 31 december 1997 till 33 % per den 31 december 1998.

Specialfonden är avsedd att bevilja lån från EKSG:s eget kapital för att finansiera subventionerade bostäder.

Den f.d. pensionsfonden omfattade före den 5 mars 1968 alla EKSG:s pensionsåtaganden. Från och med detta datum övertog medlemsstaterna ansvaret för tjänstemännens pensionsutbetalningar genom den allmänna budgeten. Denna fond används nu för att finansiera bostadslån til Europeiska gemenskapens tjänstemän. Den har även använts för att bevilja särskilda lån till stål- och kolindustrin.

19. ANALYS AV RÄKENSKAPSÅRETS RESULTAT

I sin helhet påverkas EKSG:s resultat både av resultatet från sådan verksamhet som inte behandlas i budgeten (in- och utlåning, investeringar, växelkursförändringar) och av utfallet av EKSG:s driftbudget.

19.1 Transaktioner som inte behandlas i budgeten

>Plats för tabell>

19.2 Utfall av EKSG:s driftbudget

>Plats för tabell>

19.3 Redovisning av räkenskapsårets resultat

>Plats för tabell>

20. RÄNTOR OCH LIKNANDE UTGIFTER

>Plats för tabell>

21. ADMINISTRATIONSKOSTNADER

Ett schablonbelopp på 5 miljoner ecu har betalats till Europeiska kommissionens allmänna budget för att täcka EKSG:s administrationskostnader.

22. ÖVRIGA DRIFTKOSTNADER

>Plats för tabell>

23. UPPLUPNA RÄNTOR OCH LIKNANDE INTÄKTER

>Plats för tabell>

24. ÖVRIGA RÖRELSEINTÄKTER

>Plats för tabell>

25. INTÄKTER I SAMBAND MED EKSG:S DRIFTBUDGET

>Plats för tabell>

26. ÅTAGANDEN UTANFÖR BALANSRÄKNINGEN

26.1 Mottagna åtaganden

>Plats för tabell>

26.2 Åtaganden mot tredje man

>Plats för tabell>

27. FINANSIERINGSANALYS FÖR DET RÄKENSKAPSÅR SOM SLUTAR DEN 31 DECEMBER 1998

>Plats för tabell>

UTFALL AV EKSG:S DRIFTBUDGET FÖR RÄKENSKAPSÅRET 1998

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

(1) EGT L 222, 14.8.1978 och EGT L 372, 31.12.1986.

(2) EGT L 116, 6.5.1994.

(3) EGT L 100, 1.4.1998.