RÅDETS BESLUT av den 23 november 1994 om ett särskilt program för forskning, teknisk utveckling och demonstration inom jordbruk och fiske (inbegripet agroindustri, livsmedelsteknik, skogsbruk, vattenbruk och landsbygdsutveckling) (1994 1998) (94/805/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 130i.4 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag(1),

med beaktande av Europaparlamentets yttrande(2),

med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande(3), och

med beaktande av följande:

Genom beslut 1110/94/EG(4) antog Europaparlamentet och rådet det fjärde ramprogrammet för gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (FTD) för perioden 1994 1998 och angav bland annat de åtgärder som skall genomföras på områdena jordbruk och fiske (inbegripet agroindustri, livsmedelsteknik, skogsbruk, vattenbruk och landsbygdsutveckling). I detta beslut beaktas den motivering som fastställdes i ingressen till beslut 1110/94/EG.

Enligt artikel 130i.3 i fördraget skall ramprogrammet genomföras med hjälp av särskilda program som utvecklas inom varje verksamhetsområde inom ramprogrammet, och dessa särskilda program skall innehålla närmare genom-förandebestämmelser, fastställa programmets varaktighet och föreskriva om de medel som bedöms nödvändiga.

De medel som bedöms vara nödvändiga för att genomföra detta program är 607 miljoner ecu. Anslagen för varje budgetår skall fastställas av budgetmyndigheten, med hänsyn till befintliga resurser inom de ekonomiska ramarna och villkoren i artikel 1.3 i beslut 1110/94/EG.

För att kunna förverkliga målen och möta utmaningarna inom områdena jordbruk och fiske (inbegripet agroindustri, livsmedelsteknik, skogsbruk, vattenbruk och landsbygds-utveckling) bör ett FTD-program stödja

- konkurrenskraften, effektiviteten och en hållbar utveckling inom jordbrukssektorn (jordbruk, trädgårds-odling, skogsbruk och fiske) och inom agroindustrin (livsmedel och icke-livsmedel),

- utvecklingen av gemenskapens politik (särskilt avseende jordbruk och fiske),

- samhällets behov av att kunna tillhandahålla ett brett utbud av hälsosamma och näringsriktiga livsmedels-produkter och icke-livsmedelsprodukter som är miljövänliga,

- en hållbar utveckling i landsbygds- och kustmiljöer samt bevarandet och förbättringen av dessa.

Detta program kan väsentligt bidra till att stimulera tillväxten, stärka konkurrenskraften och främja sysselsättningen i gemen-skapen, i enlighet med vitboken om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning.

Innehållet i gemenskapens fjärde ramprogram för FTD-verksamhet har fastställts med beaktande av subsidiaritets-principen. I detta särskilda program anges innehållet i de verksamheter som skall genomföras med beaktande av den principen på områdena jordbruk och fiske (inbegripet agro-industri, livsmedelsteknik, skogsbruk, vattenbruk och lands-bygdsutveckling).

I beslut 1110/94/EG fastställs att verksamhet på gemenskaps-nivå är berättigad om exempelvis forskningen bidrar till att stärka den ekonomiska och sociala sammanhållningen i gemenskapen och att främja dess harmoniska utveckling i allmänhet samtidigt som den är förenlig med strävan efter vetenskaplig och teknisk kvalitet. Detta program är avsett att förverkliga dessa mål.

Gemenskapen bör endast stödja FTD-verksamhet av hög kvalitet.

Gemenskapens bidrag till fiskeforskning kan göras mer effektiva om särskilda finansieringsförfaranden upprättas för insamling av uppgifter och för underhållet och utvecklingen av lämpliga databaser i samarbete med motsvarande myndigheter i medlemsstaterna.

De bestämmelser för företags, forskningscentrers (inbegripet Gemensamma forskningscentret, GFC) och universitets deltagande och för spridning av forskningsresultat som fastställs genom de regler som avses i artikel 130j i fördraget är tillämpliga på detta särskilda program.

Åtgärder bör vidtas för att uppmuntra små och medelstora företags deltagande i detta program, särskilt teknik-stimulerande åtgärder.

Kommissionen måste fortsätta sitt arbete för att förenkla och påskynda förfarandena vid ansökan och urval och göra dessa mer genomblickbara till stöd för genomförandet av programmet och för att förenkla tillvägagångssättet för de företag, särskilt små och medelstora företag, forskningscentrer och universitet som vill delta i någon av gemenskapens FTD-verksamheter.

Detta program kommer att bidra till att stärka samverkan mellan de FTD-verksamheter som genomförs på områdena jordbruk och fiske (inbegripet agroindustri, livsmedelsteknik, skogsbruk, vattenbruk och landsbygdsutveckling) av forskningscentrer, universitet och företag, särskilt små och medelstora företag, i medlemsstaterna, liksom mellan dessa och motsvarande FTD-verksamheter på gemenskapsnivå.

Arten av de verksamheter som ryms inom detta program nödvändiggör en nära samordning med verksamheter enligt andra särskilda program.

Det kan vara lämpligt att inleda internationellt samarbete med internationella organisationer och tredje land för att kunna genomföra detta program.

Detta program bör även omfatta stödåtgärder för spridning och utnyttjande av FTD-resultat, särskilt till små och medelstora företag i de medlemsstater och regioner som deltar minst i programmet, liksom åtgärder för att stimulera rörlighet och yrkesutbildning för forskare inom detta program i den utsträckning som är nödvändig för programmets korrekta genomförande.

Tänkbara socioekonomiska konsekvenser av och tekniska risker med programmet bör analyseras.

Genomförandet av detta program bör fortlöpande och systematiskt följas upp så att det vid behov kan anpassas till vetenskaplig och teknisk utveckling på området. Vid lämplig tidpunkt bör en oberoende utvärdering av programmets resultat genomföras för att ta fram all den bakgrunds-information som behövs för att fastställa målen för det femte ramprogrammet inom FTD. Då programnet avslutas bör en slutlig utvärdering av de uppnådda resultaten jämföras med de mål som fastställs i detta beslut.

GFC får delta i indirekta åtgärder som omfattas av detta program.

GFC kommer också att genom sitt eget program bidra till förverkligandet av gemenskapens FTD-mål inom de områden som omfattas av detta program.

Samråd har skett med Kommittén för vetenskaplig och teknisk forskning, CREST.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ett särskilt program för forskning och teknisk utveckling, inbegripet demonstrationsverksamhet, på områdena jordbruk och fiske (inbegripet agroindustri, livsmedelsteknik, skogs-bruk, vattenbruk och landsbygdsutveckling) i enlighet med bilaga 1 fastställs härmed för perioden från och med dagen för antagandet av detta beslut till och med den 31 december 1998.

Artikel 2

1. De medel som bedöms vara nödvändiga för programmets genomförande är 607 miljoner ecu, varav högst 7,3 % för personal och administrativa utgifter.

2. En vägledning för fördelningen av detta belopp lämnas i bilaga 2.

3. Budgetmyndigheten skall fastställa anslagen för varje budgetår, mot bakgrund av tillgängliga resurser inom budgetplaneringen och i enlighet med villkoren i artikel 1.3 i beslut 1110/94/EG och med hänsyn till de principer för sund förvaltning som avses i artikel 2 i finansförordningen, tillämplig på Europeiska gemenskapernas allmänna budget.

Artikel 3

1. Allmänna bestämmelser för gemenskapens ekonomiska bidrag fastställs i bilaga 4 till beslut 1110/94/EG.

2. Bestämmelserna för företags, forskningscentrers och universitets deltagande i programmet liksom för spridningen av resultaten fastställs genom de regler som avses i artikel 130 j i fördraget.

3. I bilaga 3 fastställs de särskilda genomförandebestäm-melser för detta program som kompletterar bestämmelserna i punkterna 1 och 2.

Artikel 4

1. I syfte att bland annat bidra till detta programs kostnadseffektiva genomförande skall kommissionen med stöd från utomstående, oberoende experter fortlöpande och systematiskt följa upp programmets genomförande i förhållande till de mål som fastställs i bilaga 1 och som beskrivs närmare i arbetsprogrammet. Den skall särskilt undersöka om målen, prioriteringarna och de ekonomiska resurserna fortfarande är anpassade till situationen. Kommissionen skall vid behov och mot bakgrund av resultaten av uppföljningen lämna förslag till anpassning eller kompletteringar av detta program.

2. Till stöd för den utvärdering av gemenskapsverksam-heterna som föreskrivs i artikel 4.2 i beslut 1110/94/EG och för att följa den där fastställa tidsplanen skall kommissionen låta oberoende kvalificerade experter genomföra en extern utvärdering av de verksamheter som genomförs på de områden som omfattas av detta program och förvaltningen av dessa under de fem år som föregår utvärderingen.

3. Vid utgången av detta program skall kommissionen låta utföra en oberoende slutlig utvärdering av de resultat som uppnåtts i jämförelse med de mål som fastställs i bilaga 3 till beslut 1110/94/EG och i bilaga 1 till detta beslut. Den slutliga utvärderingsrapporten skall överlämnas till Europaparlamentet, rådet och Ekonomiska och sociala kommittén.

Artikel 5

1. Ett arbetsprogram skall upprättas av kommissionen i enlighet med de mål som fastställs i bilaga 1 och med vägledningen för fördelning av budgeterade medel i bilaga 2 och vid behov uppdateras. Det skall i detalj ange

- de vetenskapliga och tekniska målen samt forsknings-uppgifterna,

- tidsplanen för genomförandet, inbegripet datum för utlysning av ansökningsomgång,

- de föreslagna ekonomiska och administrativa arrange-mangen, inbegripet de särskilda villkoren för genomförandet av teknikstimulerande åtgärder för små och medelstora företag och andra åtgärder, inbegripet förberedande och kompletterande åtgärder samt stödåtgärder,

- förfaranden för samordning med andra FTD-verksam-heter som genomförs inom detta område, särskilt enligt andra särskilda program och, i tillämpliga fall, för att säkerställa en förbättrad samverkan med verksamheter som genomförs inom andra ramprogram, exempelvis Eureka och COST,

- förfaranden för spridning, skydd och utnyttjande av resultaten av de FTD-verksamheter som genomförs i enlighet med programmet.

2. Kommissionen skall utlysa ansökningsomgång på grundval av arbetsprogrammet.

Artikel 6

1. Kommissionen skall ansvara för programmets genom-förande.

2. I de fall som avses i artikel 7.1 skall kommissionen bistås av en kommitté som skall bestå av företrädare för medlemsstaterna och med en företrädare för kommissionen som ordförande.

3. Kommissionens företrädare skall förelägga kommittén ett förslag till åtgärder. Kommittén skall yttra sig över förslaget inom den tid som ordföranden bestämmer med hänsyn till hur brådskande frågan är. Yttrandet skall avges med den majoritet som enligt artikel 148.2 i fördraget skall tillämpas vid beslut som rådet skall fatta på förslag av kommissionen, varvid medlemsstaternas röster skall vägas enligt fördragets artikel 148.2. Ordföranden får inte rösta.

4. Kommissionen skall själv anta förslaget om det är förenligt med kommitténs yttrande.

5. Om förslaget inte är förenligt med kommitténs yttrande eller om inget yttrande avges skall kommissionen utan dröjsmål föreslå rådet vilka åtgärder som skall vidtas. Rådet skall fatta sitt beslut med kvalificerad majoritet.

6. Om rådet inte har fattat något beslut inom tre månader från det att förslaget mottagits, skall kommissionen själv besluta att de föreslagna åtgärderna skall vidtas.

Artikel 7

1. Det förfarande som fastställs i artikel 6.2 6.6 skall tillämpas på

- utarbetande och uppdatering av det arbetsprogram som avses i artikel 5.1,

- innehållet i utlysningen av ansökningsomgång och på fastställandet av kriterierna och mekanismerna för godkännande och urval av projekt,

- utvärderingen av FTD-verksamheter som föreslås få ekonomiskt stöd från gemenskapen och det beräknade beloppet av gemenskapens stöd till varje verksamhet när detta är lika med eller högre än 0,5 miljoner ecu,

- varje ändring i vägledningen för fördelning av budgeterade medel enligt bilaga 2,

- särskilda villkor för gemenskapens ekonomiska deltagande i de olika planerade verksamheterna,

- förfaranden och referensramar för programutvärdering,

- varje avsteg från bestämmelserna i bilaga 3,

- deltagande i projekt av rättsliga enheter från tredje land samt av internationella organisationer.

2. Om beloppet för gemenskapens bidrag i enlighet med punkt 1 tredje strecksatsen är lägre än 0,5 miljoner ecu skall kommissionen underrätta kommittén om projekten och utvärderingsresultatet.

3. Kommissionen skall regelbundet underrätta kommittén om utvecklingen av genomförandet av programmet i dess helhet.

Artikel 8

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 23 november 1994.

På rådets vägnar

J. BORCHERT

Ordförande

(1) EGT nr C 228, 17.8.1994, s. 131 och EGT nr C 262, 20.9.1994, s. 18.

(2) EGT nr C 205, 25.7.1994.

(3) Yttrandet avgivet den 14 och 15 september.

(4) EGT nr L 126, 18.5.1994, s. 1.

BILAGA 1

VETENSKAPLIGA OCH TEKNISKA MÅL SAMT INNEHÅLL

Detta särskilda program avspeglar fullständigt riktlinjerna för det fjärde ramprogrammet genom tillämpning av urvalskriterier och angivelse av vetenskapliga och tekniska mål.

Punkt 4. C i bilaga 3, det fjärde ramprogrammets första verksamhetsområde, utgör en integrerad del av detta program.

Inledning

De ekonomiska sektorer som omfattas av detta program kan indelas i fyra grupper: den primära sektorn (jordbruk, trädgårdsodling, skogsbruk, fiske, vattenbruk), insatsvarusektorn (t.ex. utsäde och yngel, maskiner, fisketeknik, kemikalier, gödselmedel, foder, bekämpningsmedel och medicin) och bearbetningsindustrin (livsmedel; socker och stärkelse; protein, fibrer och andra biologiska derivat; trä och papper; läkemedel; biomassa till energi osv.) tillsammans med åtgärder på landsbygden (inbegripet bergs- och kustområden) som är beroende av åtgärderna inom den primära sektorn, insatsvaru- och bearbetningssektorerna. Dessa stora sektorer omfattar stora företag och åtskilliga små och medelstora företag som utvecklar och producerar såväl special- som massprodukter och som skulle gynnas av programmet i likhet med kooperativ, gemenskapens tio miljoner lantbrukare och fiskare samt 380 miljoner konsumenter(1).

Verksamhet inom dessa sektorer, inbegripet primär produktion, bearbetningsindustri och utnyttjande av färdiga produkter påverkas direkt av gemenskapens politiska riktlinjer på områdena jordbruk, landsbygdsutveckling, fiske och miljö samt den inre marknaden.

Ett huvudmål är att bidra till bättre överensstämmelse mellan produktionen och utnyttjandet av biologiska råvaror i Europa. Det bör utvecklas nya marknader för produkter med högre förädlingsvärde av de råvaror som produceras inom jordbruk, skogsbruk och fiske för att uppfylla konsumenternas behov och krav, särskilt genom förbättring av produkternas grundläggande egenskaper.

Modeller för landsbygdsutveckling kommer att behövas för att integrera produktionen av livsmedel och icke-livsmedel på företagsnivå liksom tillhandahållandet och utnyttjandet av tjänster (som exempelvis bevarande av landskapet, vattenförsörjning och landsbygdsturism).

Forskning på detta område kommer att ge en stark vetenskaplig grund för en konkurrenskraftig, effektiv och hållbar primär produktion och agroindustri till stöd för utvecklingen, utvärderingen och genomförandet av gemenskapens politik (inbegripet dess politik i fråga om jordbruk, landsbygdsutveckling, fiske, miljö och den inre marknaden), liksom för att tillmötesgå samhällets behov av god livskvalitet, inbegripet ett brett utbud av hälsosamma och näringsriktiga livsmedel, vars organoleptiska egenskaper skall utgöra ett kriterium för fastställandet av kvaliteten, liksom av nya icke-livsmedelsprodukter samt produktionsmetoder som är förenliga med miljökraven.

Programmets allmänna mål

Målen för detta program är att öka konkurrenskraften, effektiviteten och hållbarheten inom jordbruks- och fiskesektorerna och därmed sammanhängande industrisektorer och att främja landsbygdsutvecklingen. Forskningen bör bidra till att undanröja hindren för ett mer allmänt utnyttjande av råvaror från jordbruk, skogsbruk och fiske till nya och förbättrade livsmedels- och icke-livsmedelsprodukter och att stimulera skapandet av nya produkter, avsättnings-möjligheter och bearbetningsmetoder inom jordbruks-, skogsbruks- och fiskesektorerna liksom inom agroindustrisektorn. Därför måste forskningen bidra till att lösa landsbygds- och kustsamhällenas socioekonomiska problem liksom problem i fråga om säkerhets-, kvalitets-, hälso- och miljöaspekter av de nya livsmedel och icke-livsmedelsprodukter som efterfrågas av allmänheten.

Forskning som är avsedd att leda till upprättandet av enhetliga normer kommer att inledas och ges stöd för att skapa en sund vetenskaplig grund för normer och bestämmelser för produktionen, omvandlingen och användningen av biologiska resurser.

Målet med demonstrationsprojekten i det stadium som följer på experimentell forskning och småskalig teknisk utveckling är att bevisa att produktionsmetoderna och -systemen är tekniskt genomförbara och eventuellt ekonomiskt fördelaktiga. Dessa projekt är ännu inte konkurrensutsatta och bör som sådana fokuseras särskilt på tillämpningen av ny teknik och involvera både producenter och användare. Plattformar eller en "utvidgad publik" kan i tillämpliga fall inrättas för att maximera tekniköverföringen och för att ge största möjliga antal användare. För att minska projektkostnaderna kommer demonstrationsprojekten att genomföras i den minsta omfattning som krävs för att ge tillförlitlig praktisk information om effekten av nya produktionssystem och -metoder och den nya tekniken. Sådan demonstrationsverksamhet kan genomföras inom alla de områden som ingår i detta program. "Bottom-up"-metoden kommer att tillämpas för att ringa in de bästa demonstrationsmöjligheterna.

För att säkerställa att de nya tekniska kunskaperna förs vidare till gagn för de tänkta användarna skall det eftersträvas att teknikproducenter och teknikanvändare liksom producenter och konsumenter av råvaror från jordbruket engagerar sig i tvärvetenskapliga projekt.

För att främja och underlätta små och medelstora företags deltagande skall teknikstimulerande åtgärder som grundar sig på erfarenheterna från Craft-verksamheten genomföras och bidrag beviljas till genomförbarhetsstudier, med hänsyn till behoven hos företag i mindre gynnade regioner.

I fråga om biomassaenergi kan en integrerad metod användas som omfattar hela bioenergikedjan, inbegripet produktion och kombinerad förädling av råvaror från jord- och skogsbruk samt omvandling och utnyttjande av dessa för energiändamål. Det råder osäkerhet om bioenergins energieffektivitet i det nuvarande ekonomiska läget och det är därför viktigt att frågor om energieffektivitet och marknadsorientering beaktas i nära samarbete med programmet för icke-kärnenergi.

För att förbättra dialogen och förståelsen mellan de huvudsakliga nationella och sociopolitiska bioetiska ståndpunkterna samtidigt som medlemsstaternas kulturella skillnader beaktas kommer det att forskas i de faktorer som påverkar allmänhetens inställning till de etiska, lagliga och sociala aspekterna på de områden som ingår i detta program.

Programmet för jordbruk och fiske är nära knutet till de andra biovetenskapliga programmen och till programmen för miljö, havsforskning, icke-kärnenergi och industri- och materialteknik liksom verksamheterna enligt fjärde verksamhetsområdet. Det är viktigt att säkerställa goda samordningsmedel, inbegripet utvecklandet av projekt som omfattar frågeställningar som berör flera program.

MÅL SOM KRÄVER EN KONCENTRERAD INSATS

Område 1: Integrerade produktions- och bearbetningskedjor

Inom agroindustrisektorn (inbegripet småskaliga regionala bearbetningsanläggningar) och inom skogsbruks/trävaru-sektorn finns det möjligheter att skapa nya viktiga marknader som utnyttjar biologiska råvaror från Europa. Dessa icke-livsmedelsprodukter måste ofta konkurrera med etablerade produkter och målet är därför att utveckla effektiva och ekonomiska produktionskedjor och att ta tillvara ekonomiskt bärkraftiga möjligheter för att kunna motsvara marknadens kvalitetskrav liksom optimera förenligheten med miljökraven.

I detta syfte kommer all nödvändig sakkunskap och teknik, särskilt bioteknik som hänger samman med de individuella leden i produktionskedjan, att kombineras i integrerade livsmedels- och icke-livsmedelsprojekt med sikte på de branscher där Europa har komparativa fördelar. En särskild vikt kommer att läggas vid att producenter och konsumenter av biologiska råvaror deltar i gemensamma projekt i nära samarbete med forskare. Produktionen av och bearbetningsleden inom trä- och biomassa kommer att beaktas, eftersom en ökad effektivitet där sannolikt har en viktig effekt på ekonomin i landsbygdsområden.

Stora insatser skall göras för att utveckla möjligheterna för nya, biobaserade halvfabrikat och färdiga produkter med högre förädlingsvärde. En samverkande effekt kommer att sökas genom att produktionen av olika livsmedel och icke-livsmedel kombineras, t.ex. genom att omvandlingen av biprodukter till energi och andra icke-livsmedelsprodukter optimeras.

Syftet är att skapa stora projekt och nätverk som omfattar hela produktionskedjor. Dessa samordnade projektnätverk skall omfatta primär produktion av livsmedel eller icke-livsmedel och bearbetning till färdiga produkter av dessa. Att integrera projekten till nätverk skulle skapa det nödvändiga kritiska underlag som på kort till medellång sikt kan ha starkt inflytande på utvecklingen och genomförandet av ny teknik och nya produkter inom varje kedja, inbegripet optimering av utnyttjandet av avfall och biprodukter.

De största möjligheterna till tidiga framsteg ligger i industriell användning av jordbruksprodukter på följande fem områden: spannmålsgrödor, oljeväxter och baljväxter, skogsbruks- och trävarukedjan liksom biomassa för energi- och icke-livsmedelsändamål. Samma metod kan därefter tillämpas på andra produktionskedjor som exempelvis djur- och fiskproduktion och på andra grödor som fiberväxter, foder, trädgårdsväxter samt medicinalväxter.

Vid fastställande av projekten kommer vikt att läggas vid en integrerad metod både inom biomassaenergi och inom industriell användning av biomassa till icke-livsmedelsprodukter för att säkerställa kontinuitet och överensstämmelse med de av gemenskapens FTD-verksamheter som omfattar bioenergikedjans såväl tekniska som icke-tekniska aspekter (inbegripet t.ex. energibalans, miljökonsekvensanalys, kostnadseffektiviteten i samband med transporter, makroekonomiska aspekter osv.): produktion och kombinerad förädling av råvaror från jordbruk och skogsbruk, omvandling och användning av dessa material för energi- och industriändamål. Forskning inom området för trä- och fiberbiomassa och bearbetningskedjor bör stärka den vetenskapliga grunden för diversifiering och nyorientering av produktionen av kvalitetsprodukter liksom utvecklingen av miljövänliga och förnybara produkter som är anpassade till marknaden.

Denna strategi kommer att utarbetas enligt detta program och energiprogrammen gemensamt. Det här forsknings-programmet kommer att fokusera på råvaruproduktion, logistik och bearbetning medan verksamheterna inom energi-programmen kommer att fokusera på omvandling och utnyttjande av biomassa i fast form.

Område 2: Industriell tillämpning och bearbetningsmetoder

Övergången från laboratoriestadiet till industriell skala kännetecknas av stora problem och hinder, som exempelvis homogeniteten och kvaliteten på råvarutillförseln och en förståelse av biomaterialens grundläggande fysiska och kemiska egenskaper, t.ex. deras vätskedynamik, värmeöverföring, flockning, produktåtervinning, utrustning osv. För att bl.a. överföra de grundläggande framsteg som gjorts i samband med ECLAIR- och bioteknikprogrammen skall bättre metoder utvecklas för att skapa och prova nya metoder inom agroindustrisektorn och att använda bioteknik samtidigt som hänsyn tas till den ekonomiska möjligheten att göra investeringar i ny teknik, inbegripet småskalig teknik i och utanför jordbruksföretagen.

Forskare och ingenjörer skall samarbeta i tvärvetenskapliga projekt för att få inblick i särskilda problem i samband med anpassning av laboratoriemetoder till produktionen. Grundläggande strategiska undersökningar behövs för att klarlägga biologiska materials grundläggande fysiska och kemiska egenskaper. Framför allt kommer nya och bättre metoder (t.ex. specialiserade verktyg, robotteknik, strukturerade modeller och simuleringsmetoder) för anpassning till industriell skala, utformning och provning av metoder inom agroindustrisektorn att utvecklas gemensamt. Ny bearbetningsteknik och överföring av teknik från andra industrisektorer skall övervägas.

"Grön" bioproduktbaserad kemi i tidigare led och tillämpad bioteknik som grundar sig på biosyntes med enzymer och fermentering samt i efterföljande led verksamheter som består av fraktionering, separation och produktutveckling, är typiska exempel på metoder där tekniska svårigheter uppstår i samband med anpassningen till industriell skala, där en samverkan mellan kemoteknik inom utformning, instrumentering, utrustning och biovetenskap kommer att ge det största utbytet. Det kommer att forskas i förädling av produkter och biprodukter från fermentering och andra bearbetnings-industrier, inbegripet behandling av jordbruksavfall och avfall från agroindustri, med undantag av kommunalt avfall, i syfte att ta fram t.ex. biprodukter eller gödselmedel för jordbruket.

En annan positiv effekt med forskning på detta område kan vara att kostnaderna för och miljöeffekterna av industriell bearbetning minskar. Dessa verksamheter kommer att komplettera och samverka med grundforskningen i biobearbetning inom bioteknikprogrammet liksom de mer tillämpade verksamheterna enligt industriteknikprogrammet.

Område 3: Generisk vetenskap och avancerad teknik för framställning av näringsriktiga livsmedel

Livsmedels- och dryckesvaruindustrin, inbegripet fiskeindustrin, ligger produktionsmässigt på andra plats i Europa. Forskningen bör förbättra industrins konkurrenskraft men också leda till säkrare och bättre samt mer näringsriktiga och hälsofrämjande livsmedel av hög organoleptisk kvalitet för konsumenterna. Inom forskningen bör även betonas utveckling av miljövänlig teknik för livsmedelsproduktion med ringa avfall och samverkande åtgärder inom livsmedels-förpackning/-lagring/-transport och -distribution och andra miljöaspekter på livsmedelsproduktion.

Generisk teknik omfattande bioteknik kommer att tillämpas inom livsmedelssektorn för att producera kommersiella grödor av högre kvalitet, med bättre närings- och organoleptiska egenskaper och därmed komplettera grundforskningen inom bioteknikprogrammet.

Annan forskning kommer att koncentreras på vetenskapliga generiska problem vid omvandling av biologiska råmaterial till livsmedel och deras metabolism. Tonvikten kommer att ligga på tvärvetenskaplig, molekylär, biokemisk, mikrobiologisk och cellfysiologisk forskning för att främja nya avancerade metoder för att förbättra livsmedels-, säkerhets- och sundhetskvalitet, inbegripet att bevara färskheten hos fisk, skaldjur och andra livsmedel.

Gemenskapens verksamheter kommer att koncentreras på metoder för att mäta och kontrollera säkerhet och kvalitet, ursprungsidentifiering, hälsoaspekter; grundlägande livsmedels- och näringsforskning (strukturer och samverkan); livsmedels funktionalitet, ämnesomsättning och säkerhet in vivo och in vitro; nya bearbetningsmetoder (liksom förbättring av traditionella metoder för bättre produktkvalitet); utrustning och produkter (med betoning på bioomvandling/bioteknik och att undvika oönskade ämnen); samverkan mellan dessa och konsumenternas beteende, inbegripet inställningen till ny livsmedelsteknik och hinder mot att välja hälsosamma livsmedel, med målet att hjälpa konsumenterna att bättre förstå de valmöjligheter som erbjuds dem i fråga om näringsriktighet, hälsa och nya livsmedel. Detta arbete kommer också att omfatta forskning om förbättring av fiskeprodukter och ett bättre utnyttjande av föga använda arter och biprodukter.

Näringsbetingade sjukdomar och rubbningar blir alltmer vanliga i den moderna livsstilen. Tvärvetenskaplig forskning som kombinerar produktion, bearbetning och hälsoaspekter kommer att fokusera på förhållandet mellan kostvanor och hälsa, särskilt i fråga om näringsupptagning och ämnesomsättning, tarmflorans och immunologins roll och livsmedel avsedda för särskilda kostbehov och funktioner.

Område 4: Jordbruk, skogsbruk och landsbygdsutveckling

Målet med forskningen på detta område är att främja utvecklingen och utvärderingen av gemenskapens politik liksom att identifiera landsbygdens problem och söka lösningen på dessa. Det finns behov av att utveckla nya produktionssystem som är ekonomiskt bärkraftiga och som samtidigt är förenliga med miljön och vidmakthåller en tillräckligt hög syssel-sättningsnivå. En förbättring av jordbrukets ekonomiska situation kommer också att sökas genom att stimulera produktion av kvalitetsprodukter, diversifiering av livsmedel (t.ex. regionala specialiteter) och icke-livsmedel och jordbruks-aktiviteter liksom genom kostnadsminskningar som förutsätter införandet av ny teknik och effektivare och bättre utnyttjade insatsmedel.

Sedan Förenta nationernas konferens om miljö och utveckling i Rio de Janeiro 1992 har gemenskapen haft den fasta föresatsen att bevara, karakterisera och utnyttja genetiska resurser inom jordbruket och att skydda och långsiktigt förvalta skogarna. Vid ministerkonferenserna om skydd av skogarna i Europa (Strasbourg 1990 och Helsingfors 1993) gjordes ett åtagande att aktivt bidra till en rad samordnade verksamheter på europanivå som skall leda till ett bättre skydd av och en ekologiskt bärkraftig förvaltning av skogsresurserna. Forskning krävs för att förverkliga dessa mål.

Forskningen bör förbättra den vetenskapliga grund som är nödvändig för utvecklingen och genomförandet av en politik för landsbygdsutveckling.

Optimering av metoder, system och primära produktionskedjor: Som ett resultat av reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken är det nödvändigt att utveckla de vetenskapliga grunderna för att kunna identifiera och utveckla de medel, metoder, system och produktionskedjor som gradvis kommer att leda till ett mindre intensivt men fortfarande konkurrenskraftigt jordbruk som är förenligt med skyddet av miljön och naturresurserna och ekonomiskt bärkraftigt samtidigt som en tillräcklig sysselsättningsnivå vidmakthålls. Nya användningsmetoder av uttagen mark som är gynnsamma för lantbrukare och gemenskapen bör utvecklas och utvärderas.

För att det skall gå att åstadkomma nödvändiga förändringar inom jordbruket behövs forskning om identifiering, isolering och utnyttjande av odlade grödors genetiska variation (inbegripet sådana sorter som inte längre odlas) och deras vilda släktingar liksom om djurs diversitet.

Det kommer att forskas i områden med anknytning till bevarandet av det genetiska arvet och biodiversiteten i utsäden av inhemska arter som har visat förmåga att anpassa sig till ogynnsamma klimatförhållanden, som t.ex. torka, eller som har visat sig motståndskraftiga mot vissa skadedjur. Samtidigt kommer insatser att göras för att utveckla sorter som är mer motståndskraftiga mot dessa ogynnsamma inverkningar för att främja ett extensivt jordbruk i torra områden.

I detta sammanhang bör prioriteringarna vara följande: utvärdering av jordbruksmetodernas miljöeffekter, minskning och optimalt utnyttjande av insatsvaror, en hållbar förvaltning av mark och vattenresurser, användning av uttagen mark och anpassning av produktionskedjorna till skiftande marknadsbehov samt till ekonomiska och miljömässiga behov.

Modeller för förvaltning av vattenresurser kommer att utvecklas för att bevara grödor när det förekommer liten eller oregelbunden nederbörd i syfte att förhindra en sänkning av grundvattennivån genom överdriven bevattning med underjordiskt vatten och för att anpassa de förfaranden som förhindrar försaltning av vatten och ytlager. I detta sammanhang skall särskild uppmärksamhet ägnas åt förvaltning av markresurser, särskilt för att främja metoder för bekämpning av jorderosion.

Utnyttjandet av bioteknik i kombination med traditionella metoder bör leda till att nya genotyper skapas inom animalieproduktionen liksom nya växtsorter och hybrider, inbegripet skogsträd, fler resistenta sorter eller sorter som ger större skördar (särskilt för icke-livsmedelsändamål) och en bättre råvarukvalitet för slutlig bearbetning och använd-ning.

Dessa verksamheter kommer att komplettera de mer grundläggande verksamheterna inom bioteknikprogrammet och de kommersiellt inriktade verksamheterna inom området generisk vetenskap. Tonvikten kommer att läggas på att förbättra värdet av jordbruksprodukter och biprodukter, att genomföra nya metoder för biologiskt växtskydd, att skapa nya genotyper eller sorter som leder till en minskad användning av insatsvaror, vilket resulterar i minskade produktionskostnader och en sundare användning av naturresurserna liksom till minskade miljöeffekter. Denna aspekt har särskild betydelse för jordbruksprodukters konkurrenskraft och deras eventuella användning som icke-livsmedel.

Till stöd för förvaltningen av den gemensamma jordbrukspolitiken kommer forskningsarbetet också att inriktas på metoder för kontroll av tillämpningen av bestämmelser, förbättring av medlen för uppföljning och förvaltning av marknaderna samt tvärvetenskapliga analyser av effekterna av den gemensamma jordbrukspolitiken före och efter genomförandet; vidare skall det forskas i en utveckling av tvärsektoriella prognosmodeller eller andra metoder för kvantitativ analys liksom informationssystem och beslutsstöd för jordbrukare och beslutsfattare.

Kvalitet: på området för kvalitetsprodukter, inbegripet traditionella produkter, skall forskningen förutom att stödja nya EG-bestämmelser (ursprungsbeteckning, geografisk angivelse och särskild angivelse av produkttyp, ekologiskt jordbruk osv.) sikta på att identifiera och karakterisera kriterierna, produkterna och kvalitetskedjorna samt definiera och informera om sådana villkor som säkerställer rimliga inkomster för primära producenter. Det krävs gemenskapsforskning om bevarande av livsmedel, livsmedelshygien och lagring av färska och bearbetade livsmedel och foder på jordbruksföretagen.

Arbetet kommer att koncentreras särskilt på att förbättra metoderna för kvalitetskontroll av primära produkter, att öka förädlingsvärdet och de fördelar som samtliga aktörer i produktionskedjan kan dra härav; på det grundläggande konceptet "samlad kvalitet"; på analyser av konsumenternas beteende och på vetenskapliga grundvalar för främjandet av primära jordbruksprodukter.

Diversifiering av produktion, markanvändning och verksamheterna inom jordbrukssektorn förutsätter att forskning satsas på att identifiera och analysera ekonomiskt lönsamma möjligheter (livsmedel och icke-livsmedel) liksom utvecklandet av kompletterande verksamheter för jordbrukarna (t.ex. landsbygdsturism, hantverk, kombinerat jord- och skogsbruk osv.). Vid valet av prioriteringar kommer lika stor vikt att läggas vid ekonomiska som vid tekniska faktorer, och tvärvetenskapliga metoder kommer att gynnas. Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas åt ekonomisk bärkraftighet och den nya primärproduktionens och nya verksamheters förenlighet med miljökraven.

Djurhälsa, växtskydd, djurskydd: Forskningen bör ge vetenskapligt och tekniskt stöd till utvecklandet och förvaltningen av gemenskapens normer och bestämmelser, särskilt i samband med den stora inre marknaden och kommissionens ansvar för områdena växtskydd och djurhälsa liksom för kontroll av sjukdomar och skadedjur inom jordbruket.

Vetenskapligt stöd till hygien, upptäckt, diagnos, riskutvärdering, sjukdomsepidemiologi samt förebyggande åtgärder och bekämpningsåtgärder kommer att vara av särskild betydelse liksom analys av de aspekter som gäller djurens välfärd, optimering av faktorer rörande djurfoder samt forskning till stöd för godkännande av växtskydds- och djurhälso-produkter för att förbättra säkerheten för användarna av dessa produkter och för konsumenterna. Forskning på området husdjurs beteende (etologi) och utveckling av skötselsystem som är förenliga med djurens välfärd bör omfattas.

Ett utnyttjande av bioteknik bör också bidra till upptäckt (diagnostik), förebyggande (t.ex. genom vaccinering) och utrotning (t.ex. genom läkemedel) av djur- och växtsjukdomar.

Multifunktionell skötsel av skogar: Forskningen bör bidra till ett generellt förverkligande av de mål för skydd och långsiktig utveckling av skogarna som antogs i Strasbourg 1990, Rio de Janeiro 1992 och Helsingfors 1993. I detta sammanhang och i linje med genomförandet av jord- och skogsbruksåtgärder i enlighet med reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken bör prioriteringarna inom skogsforskning vara att förbättra den baskunskap som möjlig-gör genomförandet av en hållbar förvaltning av skogarna, skogsekosystemens funktion, utveckling och förbättring av kombinerade jord- och skogsbrukssystem, integrering av skogarnas många funktioner (inbegripet produktion, bevarande, rekreation/fritidsaktiviteter och klimatskydd). Behovet av en ekonomisk, miljövänlig och hållbar användning av skogarna (inbegripet deras roll för att mildra klimatförändringarna) och forskning i hur man bäst tar tillvara skogarnas mång-facetterade nytta kvarstår. Slutligen bör forskningen förbättra förståelsen av de många orsakerna till skogarnas tillbakagång i olika skogsekosystem.

Landsbygdsutveckling: Forskningen måste ge vetenskapligt stöd till genomförandet av gemenskapens politik för landsbygdsutveckling som kommer att utvecklas väsentligt under perioden 1994 1999. Följande teman är betydelsefulla: Metoder för uppföljning och utvärdering av program och åtgärder för landsbygdsutveckling, analys av handlingsprogram för att förbättra jordbruksstrukturer och landsbygdsutvecklingsåtgärder, klassificering av landsbygdsområden, identifiering av de viktigaste socioekonomiska indikatorerna, analys av huvudsakliga problem, möjligheter och hinder, införande av nya metoder och diversifiering av verksamheter i känsliga landsbygdsområden (särskilt enligt mål 1 och 5 b), identifiering och mobilisering av de parter och organisationer som kan antas bli aktiva deltagare i verksamheter för landsbygdsutveckling, och modeller för en ekonomisk utveckling som grundar sig på en integrerad metod och på utnyttjande av den lokala potentialen.

Generellt kommer särskild uppmärksamhet att ägnas åt ekonomisk bärkraftighet och dess förenlighet med miljökraven.

Område 5: Fiske och vattenbruk

Det övergripande målet är att skapa en sund vetenskaplig grund för ett balanserat, hållbart utnyttjande av gemenskapens fiskeresurser och en ytterligare kontrollerad utveckling av vattenbruket. Detta skall uppnås genom en bättre sakkunskap och förståelse för vattenekosystemet, inbegripet växelverkan mellan fiskeverksamheter, vattenbruk och miljö. Socioekonomiska aspekter är en integrerad del av programmet tillsammans med kravet att utveckla lämpliga metoder för att utvärdera fiske- och vattenbrukspolitiken.

En förbättring av vattenbrukets och fiskets ekonomiska situation skall sökas genom förbättring av produktkvaliteten, diversifiering av produkter (livsmedel och icke-livsmedel) och verksamheter samt genom avfallsminskning, såväl vid fångst som bearbetning.

Arbetet inom denna sektor kommer att ta sikte på fem områden:

Miljöfaktorernas effekt på vattenresurserna: Målet är att skapa en bättre förståelse för miljöfaktorernas betydelse (oceanografiska faktorer, klimatfaktorer, primärproduktion osv.) på de viktigaste biologiska parametrarna (yngel-produktion, fördelning, naturlig dödlighet osv.). I tillämpliga fall kommer detta arbete att knytas till verksamheter inom havsforskningsprogrammet.

Fiskets och vattenbrukets ekologiska effekt: Forskningen kommer att resultera i en bättre förståelse av de effekter som fiske och vattenbruk har på ekosystemet med målsättningen att minska deras inverkan på vattenmiljön, särskilt att minska dödligheten hos yngel och arter som det inte aktivt fiskas efter. Forskningen skall omfatta förhållandet mellan fisket och de viktigaste rovdjuren, redskapsselektivitet, nedbrytning av havsbotten och utsläpp från fiskodlingar och kommer att genomföras mot bakgrund av andra störningar i miljön som orsakas av naturliga (t.ex. hydrografiska) och andra antropogena faktorer än fiske (t.ex. föroreningar, eutrofiering, utvinning av grus och sand).

Artbiologi för optimering av vattenkulturen: Denna forskning kommer att bidra till en bättre kunskap om de vattenlevande arternas biologi med målsättningen att uppmuntra utvecklandet av en ekonomiskt lönsam näring. Särskild vikt kommer att läggas vid genetisk anpassning av vattenlevande arter och patologi. I tillämpliga fall kommer tvärvetenskapliga metoder att antas, inbegripet tillämpning av bioteknik. Forskning om nya arter som syftar till ökad diversifiering kommer att främjas.

Socioekonomiska aspekter av fiskenäringen: Målet är att skapa en större kunskap och förståelse för driften och förvaltningen av samtliga sektorer inom fiskenäringen, inbegripet därtill knuten industri. Särskild betoning skall läggas vid tvärvetenskapliga studier, inbegripet utvärdering av de sociala och ekonomiska följderna av alternativa förvaltnings-former.

Metodförbättring: Målet här är att förbättra befintliga metoder för utvärdering av fiskbestånd (t.ex. nya metoder för uppgiftsinsamling och analys) och utvecklandet av nya redskap och metoder för fiske- och vattenbruksforskning.

Område 6: Andra verksamheter som huvudsakligen genomförs samordnat

Detta program kommer att koncentrera sig på de fem redovisade områdena genom användning av kostnadsdelning och samordnade åtgärder i tillämpliga fall. Om medlemsstaterna har omfattande program kommer det här programmet att bygga på dessa verksamheter genom samordnade åtgärder och i tillämpliga fall genom kostnadsdelning i syfte att förbättra samförståndet och samarbetet på europeisk nivå (samordning). Denna samordning kommer att genomföras genom inrättandet av europeiska nätverk som skall sammanföra de viktigaste aktörerna på området. Följande är exempel på områden där samordning är lämplig:

- Primär produktion inom jordbruk, skogsbruk, fiske och vattenbruk med huvudbetoning på konkurrenskraft, hållbarhet, kvalitet, försörjningssäkerhet och växelverkan med miljön.

- Bevarande, utveckling och förvaltning av det naturliga, halvnaturliga och människoskapade landskapet.

- Landsbygdsutveckling (inbegripet utveckling av bergs- och kustområden): FTD-verksamheterna på medlemsstats-nivå som berör landsbygds- och kustområden är mångskiftande. Genom att skapa ett europeiskt forum på forskningsområdet för utbyte av erfarenheter, kunskaper och metoder kommer en europeisk samordning att bidra till att utveckla nyskapande metoder för att övervinna problemen i dessa regioner. Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas åt de tillfällen som ges genom nya näringsverksamheter i landsbygds- och kustregioner och utbildning liksom åt utvärdering av deras socioekonomiska effekter och effekter på miljön.

- Livsmedelsproduktion och -bearbetning: Nätverk skall skapas för att bättre integrera pågående forskning på nationell nivå, särskilt genom att sammanföra forskning i livsmedelsproduktion, livsmedelskvalitet (inbegripet organoleptisk kvalitet), säkerhet, hälsa och socioekonomiska aspekter med strategier för att informera konsumenterna och att införliva dessa erfarenheter i livsmedelsbearbetningen.

Detta gemensamma utnyttjande av erfarenheter bör kunna skapa samordningseffekter till fördel för primärproducenter, bearbetningsföretag, konsumenter och övriga aktörer inom landsbygdsutveckling och bör bidra till att definiera nya prioriteringar för forskningen inom denna sektor.

Sammanfattningsvis syftar verksamheterna enligt detta program till att utöka tillämpningen av de grundläggande metoderna inom bioteknik och biomedicin liksom även i tillämpliga fall inom miljövård, energi och målinriktad socioekonomisk forskning.

(1) I det följande omfattar "jordbruk" all verksamhet på jordbruksföretag, inbegripet odling av grödor, boskapsproduktion, trädgårdsodling och skogsbruk; "skogsbruk" används också i en vidare bemärkelse för att omfatta all träproduktion och träanvändning liksom kombinerat jord- och skogsbruk; "fiske" omfattar alla vattenorganismer och inbegriper vattenbruk, och "landsbygdsområden" omfattar även samhällen och verksamheter i bergs- och kustområden.

BILAGA 2

VÄGLEDNING FÖR FÖRDELNINGEN AV BUDGETERADE MEDEL

>Plats för tabell>

Denna uppdelning utesluter inte möjligheten att ett projekt kan tillhöra flera områden.

BILAGA 3

SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR GENOMFÖRANDET AV PROGRAMMET

Programmet kommer att genomföras genom indirekta åtgärder, där gemenskapen ger ekonomiskt bidrag till FTD-verksamheter som genomförs av tredje man eller GFC-institutioner i samarbete med tredje part:

1. Åtgärder med kostnadsdelning av följande typer:

a) FTD-verksamhet (inbegripet demonstrationsprojekt) som genomförs av företag, forskningscentrer och universitet, i tillämpliga fall omfattande grundforskning av betydelse för industrin; konsortier i samband med integrerade projekt med gemensamma mål bör främjas.

Demonstrationsverksamhet i enlighet med bilaga 3 i ramprogrammet är avsedd att övervinna hindren mot utnyttjande av ny teknik och att överbrygga avståndet mellan teknikproducenter och -användare. Genomförbarhets-undersökningar och bidrag till dem som engagerar sig i denna teknik kan också omfattas.

Gemenskapens finansiering skall normalt inte överskrida 50 % av projektkostnaden, med gradvis lägre deltagande ju närmare projektet ligger marknaden. De universitet och institutioner som inte har något eget reviderbart ekonomiskt redovisningssystem får sina extrakostnader ersatta till 100 %.

b) Temanätverk som sammanför primärproducenter, tillverkare, konsumenter, universitet och forskningscentrer inom generisk teknik för att underlätta integration och kunskapsöverföring samt forskarrörlighet och att säkerställa att större hänsyn tas till marknadsbehoven.

Gemenskapens finansiering kommer normalt inte att överskrida 20 000 ecu i genomsnitt per part och år medan extrakostnader för samordning av verksamheten ersätts upp till 100 %. Medlemmarna i ett nätverk kan också ansöka om forskningsprojekt enligt sedvanliga förfaranden.

c) Teknikstimulering för att uppmuntra och underlätta små och medelstora företags deltagande i FTD-verksamheter:

i) Genom att bevilja särskilda förstudiebidrag för det inledande skedet av en FTD-verksamhet, inbegripet sökandet efter partner, under en period på upp till 12 månader. Förstudiebidraget kommer att beviljas enligt ett urval som följer ett förslag som normalt skall lämnas in av minst två små eller medelstora från varandra fristående företag från två olika medlemsstater. Förstudiebidraget får täcka upp till 75 % av kostnaden för inledningsstadiet men inte överskrida 45 000 ecu eller 22 500 ecu om ett småföretag undantagsvis ansöker ensamt, och

ii) genom att stödja forskningsprojekt i samarbete varvid små och medelstora företag med likartade problem men utan tillräckliga egna forskningsmöjligheter engagerar andra rättsliga enheter för att genomföra FTD för deras räkning. Gemenskapens finansiering av forskningsprojekt i samarbete som normalt engagerar åtminstone fyra små och medelstora från varandra fristående företag från minst två olika medlemsstater skall normalt täcka 50 % av kostnaderna för forskningen.

Efter en första utlysning av ansökningsomgång kan i båda fallen förslag lämnas in vid varje tidpunkt under den period då arbetsprogrammet genomförs.

2. Förberedande och kompletterande åtgärder och stödåtgärder som exempelvis

- undersökningar till stöd för det här programmet och som förberedelse för framtida verksamheter,

- stöd till informationsutbyte, konferenser, seminarier, workshops eller andra vetenskapliga eller tekniska möten, inbegripet sådana som omfattar flera sektorer eller tvärvetenskapliga samordningsmöten,

- anlitande av extern expertis, inbegripet tillgång till vetenskapliga databaser,

- vetenskapliga publikationer och åtgärder för spridning, främjande och utnyttjande av resultaten i samordning med de verksamheter som genomförs under tredje verksamhetsområdet; från början och under hela FTD-projektens varaktighet kommer hänsyn att tas till de faktorer som kan antas främja ett utnyttjande av resultaten varvid deltagarna i projekten kommer att utgöra det centrala nätverket för spridning och utnyttjande av dessa,

- en analys av programmets möjliga socioekonomiska konsekvenser och tekniska risker som också kommer att bidra till programmet "målinriktad socioekonomisk forskning",

- utbildningsverksamhet rörande forskning som omfattas av detta program för att höja yrkesskickligheten och underlätta tekniköverföring till industrin,

- en oberoende utvärdering av programmets förvaltning och verkställande och genomförandet av åtgärderna,

- åtgärder till stöd för driften av nätverk i syfte att öka medvetandet och ge decentraliserat stöd till små och medelstora företag i samarbete med Euromanagementverksamheten för FTD-revision.

Gemenskapens finansiering får omfatta upp till 100 % av kostnaden för dessa åtgärder.

3. Samverkande åtgärder, bestående av en samordning av de FTD-projekt som redan finansieras av offentliga myndigheter eller privata organ. Medlemsstaterna skall hjälpa kommissionen att identifiera relevanta laboratorier och institutioner för att säkerställa att inga viktiga verksamheter hålls utanför denna samordning.

Samverkande åtgärder enligt detta program kan också användas som ett sätt att fastställa genomförbarheten och att definiera innehållet i förslag till forskningsverksamheter med kostnadsdelning.

Gemenskapens finansiering kommer att täcka upp till 100 % av denna samordning.