Rådets yttrande

av den 22 januari 2002

om Österrikes uppdaterade stabilitetsprogram för 2001-2005

(2002/C 33/05)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGETT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken(1), särskilt artikel 5.3 i denna,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört Ekonomiska och finansiella kommittén.

Den 22 januari 2002 granskade rådet Österrikes uppdaterade stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2000-2005.

Enligt det uppdaterade programmet beräknas de offentliga finanserna förbättras från ett underskott på 1,1 % av BNP 2000 till ett saldo i balans under perioden 2001-2003, för att åren därefter uppvisa ett litet överskott. Den offentliga bruttoskulden förväntas att minska från 61,8 % av BNP till något under referensvärdet på 60 % år 2002 och förväntas sedan sjunka ytterligare till 52,1 % år 2005. Rådet konstaterar med tillfredsställelse att det offentliga underskottet, trots den oväntat låga tillväxten, sjönk snabbare än väntat och nu ligger ett år före den tidsplan som angavs i föregående program.

Rådet välkommar att viktiga strukturella besparingsåtgärder genomfördes under 2001, bland annat när det gäller pensionerna och den offentliga förvaltningen. Dessa bidrog till att få de offentliga finanserna i balans 2001 och kommer fortsätta att ha en gynnsamt återhållande effekt på utgifterna under programperioden. Detta ligger i linje med rådets rekommendationer i de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken. Rådet konstaterar dock att minskningen av underskottet under 2001 till stor del grundade sig på inkomstförstärkande åtgärder. Detta har lett till att det redan höga skattetrycket i Österrike ökat ytterligare, vilket mer än uppväger effekterna av inkomstskattereformen år 2000.

Budgetberäkningarna i programmet grundas på ett makroekonomiskt scenario där den ekonomiska tillväxten förväntas öka från konjunktursvackans lägstanotering på 1,3 % 2001 och 2002 till 2,4 % år 2003 för att sedan stiga ytterligare till 2,8 % under följande år, vilket innebär att den årliga genomsnittliga tillväxttakten uppgår til 2,25 % under prognosperioden. Rådet anser att den förväntade tillväxttakten kan uppnås eftersom det inte finns några betydande makroekonomiska obalanser, dock under förutsättning att arbetsmarknadens parter fortsätter att träffa löneavtal som innebär att den internationella konkurrenskraften bevaras.

De offentliga finanserna, som förväntas vara nära balans eller uppvisa överskott från och med 2001, ligger i linje med kraven i stabilitets- och tillväxtpakten. Även beräkningarna av det konjunkturrensade saldot ger vid handen att Österrikes offentliga finanser bör kunna klara av en normal konjunkturnedgång utan att referensvärdet på 3 % av BNP för det offentliga underskottet riskerar att överskridas.

Rådet uppmanar de österrikiska myndigheterna att budgeten följs till punkt och pricka på alla myndighetsnivåer. Det är avgörande för att de offentliga finanserna skall förbli i balans, särskilt med tanke på osäkerheten kring effekterna av den ekonomiska avmattningen. Dessutom måste utgiftsnedskärningar göras på delstatsnivå för att uppnå de varaktiga strukturella överskott som förskrivs i den nationella stabilitetspakten.

Rådet anser att det i programmet angivna målet att ha ett offentligt överskott 2004-2005 är lämpligt för Österrike. Att på medellång sikt ha ett offentligt överskott är avgörande för att kraftigt minska den offentliga skulden, vilket förefaller nödvändigt med tanke på den ökning av utgifterna som befolkningens åldrande kommer att leda till på lång sikt.

Rådet konstaterar att regeringens finanspolitiska beräkningar bygger på en intäktskvot som är klart högre än i de flesta andra medlemsstater. Rådet förordar därför att de österrikiska myndigheterna överväger en större minskning av inkomstkvoten än planerat, åtföljt av en lika stor minskning av utgiftskvoten. En betydande minskning av skattetrycket, särskilt på arbete, skulle vara en viktig åtgärd för att få de offentliga finanserna att i högre grad främja sysselsättningen och den ekonomiska tillväxten. På kort sikt uppmanar rådet den österrikiska regeringen att genomföra den minskning av de indirekta lönekostnaderna som redan skjutits upp ett år, men som nu är planerad till år 2003.

Rådet anser vidare att den österrikiska regeringen bör fortsätta med de pågående strukturreformerna och öka sina ansträngningar att reformera pensionssystemet och sjuk- och hälsovårdssektorn, i enlighet med rekommendationerna i de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken. Rådet uppmanar den österrikiska regeringen att särskilt överväga åtgärder som syftar till att ytterligare höja den låga effektiva pensionsåldern och att främja ett ökat arbetskraftsdeltagande, särskilt bland äldre personer i arbetsför ålder och bland kvinnor. Rådet uppmanar även den österrikiska regeringen att gå vidare med reformerna av produkt-, arbets- och kapitalmarknaderna, i syfte att stärka konkurrensen, främja tillgången på riskkapital och skapa en mer dynamisk företagaranda.

(1) EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.