Kommissionens förordning (EG) nr 1694/2002

av den 27 september 2002

om införande av slutgiltiga skyddsåtgärder avseende import av vissa stålprodukter

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 3285/94 av den 22 december 1994 om gemensamma importregler och om upphävande av förordning (EG) nr 518/94(1), senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 2474/2000(2), särskilt artiklarna 7 och 16 i denna,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 519/94 av den 7 mars 1994 om gemenskapsregler för import från vissa tredje länder och om upphävande av förordningarna (EEG) nr 1765/82, 1766/82 och 3420/83(3), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1138/98(4), särskilt artiklarna 6 och 15 i denna,

efter samråd med den rådgivande kommitté som inrättas i artikel 4 i förordning (EG) nr 3285/94 och i artikel 4 i förordning (EG) nr 519/94, och

av följande skäl:

FÖRFARANDE

(1) Den 6 mars 2002 underrättade vissa medlemsstater (nedan kallade de berörda medlemsstaterna) kommissionen om att importen av vissa stålprodukter utvecklades på ett sådant sätt att skyddsåtgärder borde vidtas. Medlemsstaterna lade fram tillgänglig bevisning enligt kriterierna i artikel 10 i förordning (EG) nr 3285/94 och artikel 8 i förordning (EG) nr 519/94 och bad kommissionen att införa provisoriska skyddsåtgärder och att inleda en undersökning om skyddsåtgärder.

(2) De berörda medlemsstaterna hävdade att importen av vissa stålprodukter hade ökat betydligt på senare tid och att den stängning av den amerikanska marknaden som Förenta staternas handelspolitiska skyddsåtgärder innebar inte bara fick till följd att producenterna i gemenskapen i betydande utsträckning fråntogs viktiga avsättningsmöjligheter för sin export, utan även att det skapades förutsättningar för en mycket stor omläggning av stålhandeln från Förenta staterna till Europeiska gemenskapen (nedan kallad gemenskapen). Medlemsstaterna hävdade att stålprodukter som var avsedda för Förenta staterna skulle komma att ledas om till gemenskapen. Detta skulle kunna medföra en mycket kraftig ökning av den redan omfattande lågprisimporten och förvärra de redan allvarliga störningarna på gemenskapens stålmarknad, vilka är en följd av tidigare importökningar som riskerade att orsaka gemenskapens producenter allvarlig skada.

(3) De berörda medlemsstaterna meddelade att gemenskapens producenter hade ingett relevanta uppgifter och yrkade på att gemenskapen utan dröjsmål skulle anta skyddsåtgärder, eftersom dröjsmål skulle kunna orsaka skada som skulle vara svår att avhjälpa.

(4) Kommissionen underrättade samtliga medlemsstater om den situation som påstods föreligga och samrådde med dem om villkoren för och utvecklingen av importen, om huruvida det för var och en av de berörda sektorerna förelåg allvarlig skada eller risk för allvarlig skada samt om olika aspekter av situationen i ekonomiskt hänseende och handelshänseende vad gäller de i gemenskapen tillverkade produkterna i fråga.

(5) Den 28 mars 2002 inledde kommissionen en undersökning om allvarlig skada eller risk för allvarlig skada för gemenskapens producenter av produkter som är av samma slag som eller direkt konkurrerande med vissa importerade stålprodukter. De 21 stålprodukter som omfattas av undersökningen är 1) olegerade varmvalsade ringar eller rullar, 2) olegerad varmvalsad plåt, 3) olegerade varmvalsade smala band, 4) legerade varmvalsade platta produkter, 5) kallvalsad plåt, 6) elektroplåt (annan än kornorienterad elektroplåt), 7) plåt överdragen med metall, 8) plåt överdragen med organiskt ämne, 9) bleckprodukter, 10) kvartoplåt, 11) bredplattstänger, 12) stänger och lätta profiler av olegerat handelsstål, 13) stänger och lätta profiler av legerat handelsstål, 14) armeringsstänger, 15) stänger och lätta profiler av rostfritt stål, 16) valstråd av rostfritt stål, 17) tråd av rostfritt stål, 18) rördelar (< 609,6 mm), 19) flänsar (andra slag än av rostfritt stål), 20) gasrör och 21) ihåliga profiler.

(6) Samma dag infördes, på grundval av uppgifter som samlats in och granskats före inledandet, provisoriska åtgärder för 15 av de stålprodukter som omfattas av undersökningen. Det rör sig om produkterna 1, 2, 3, 4, 5, 6, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 17, 18 och 19 i skäl 5 ovan.

(7) Kommissionen övergick därefter till en fullständig undersökning avseende samtliga 21 produkter. Kommissionen underrättade officiellt de exporterande producenterna och importörerna samt de intresseorganisationer för exporterande producenter respektive importörer som den visste var berörda, företrädarna för exportländerna samt gemenskapens producenter. Kommissionen sände frågeformulär till alla dessa parter och till dem som gav sig till känna inom de tidsfrister som fastställts i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen gav också, i enlighet med artikel 5 i rådets förordning (EG) nr 519/94 och artikel 6 i rådets förordning (EG) nr 3285/94, direkt berörda parter möjlighet att lämna synpunkter skriftligen och begära att bli hörda.

(8) Vissa exporterande producenter, producenter i gemenskapen och importörer lämnade synpunkter skriftligen. Alla berörda parter som inom den fastställda tidsfristen begärde att bli hörda, angav att de sannolikt skulle beröras av resultatet av förfarandet och visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle till detta. Parternas muntliga och skriftliga synpunkter övervägdes och togs i beaktande vid fastställandet av de slutgiltiga undersökningsresultaten. Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde nödvändiga för sitt slutgiltiga fastställande. Kontrollbesök genomfördes på platsen hos 30 producenter i gemenskapen, 12 exporterande producenter och 2 importörer.

(9) Nedan anges undersökningsresultaten avseende produkterna 1, 2, 3, 4, 5, 18 och 19. Undersökningsresultaten avseende de återstående produkterna redovisas i en separat förordning avseende dessa produkter.

UNDERSÖKNINGSRESULTAT

1. PRODUKT 1 VARMVALSADE RINGAR ELLER RULLAR

1.1. Berörd produkt och produkt av samma eller direkt konkurrerande slag

1.1.1. Berörd produkt

(10) Den berörda produkten är vissa valsade platta produkter av järn eller olegerat stål, med en bredd av minst 600 mm, varken pläterade, på annat sätt metallöverdragna eller försedda med annat överdrag, i ringar eller rullar, inte vidare bearbetade efter varmvalsningen (nedan kallade varmvalsade ringar eller rullar). Produkten klassificeras för närvarande enligt KN-nummer 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 10, 7208 37 90, 7208 38 10, 7208 38 90, 7208 39 10 och 7208 39 90.

(11) Varmvalsade ringar eller rullar tillverkas i allmänhet i stålverk genom att man varmvalsar halvfabrikat efter den sista valsningen eller efter betningen eller genomdragsglödgningen. De rullas sedan upp i rullar.

(12) Varmvalsade ringar eller rullar tillverkas i olika kvaliteter och dimensioner. Importen från tredje land utgörs till helt övervägande del av "konstruktionsstål" (t.ex. S235 och S275 enligt Euronorm EN 10025) och "mjukt kolstål" (t.ex. DD11, DD12, DD13 enligt EN 10011 och "Deutsche Industrie-norm" DIN 1614/1). Vart och ett av de KN-nummer som anges ovan motsvarar en specifik produkttyp med en viss bredd och tjocklek inom de gränser som nämns ovan.

(13) Den berörda produkten klassificeras också i två olika kategorier beroende på ytbehandling: svarta varmvalsade ringar eller rullar, som utgör basprodukten, och betade varmvalsade ringar eller rullar, som efter varmvalsningen genomgår en ytterligare ytbehandling som kallas betning. Åtskillnaden mellan svarta respektive betade ringar eller rullar avspeglas även i Kombinerade nomenklaturens struktur i det att ringar och rullar i de olika kategorierna tillhör olika KN-nummer.

(14) Varmvalsade ringar eller rullar används som insatsmaterial för tillverkning av andra stålprodukter (breda och smala band, alla kallvalsade produkter, rör osv.).

(15) Även om varje KN-nummer motsvarar en urskiljbar typ av varmvalsade ringar eller rullar, konstaterades det att alla olika typer har identiska eller liknande fysiska och tekniska egenskaper, användningsområden och tillämpningar. Därför utgör alla typer av varmvalsade ringar eller rullar som omfattas av de KN-nummer som nämns ovan en enda produkt.

1.1.2. Produkter av samma eller direkt konkurrerande slag

(16) Kommissionen har undersökt huruvida den produkt som tillverkas av gemenskapens producenter (nedan kallad den likadana produkten) är av samma slag som den berörda importerade produkten. Under undersökningens gång mottog kommissionen inlagor från vissa större exportörer och importörer av varmvalsade ringar eller rullar, i vilka det gjordes gällande att vissa typer av varmvalsade ringar eller rullar som importerades till gemenskapen inte tillverkades av gemenskapens producenter och därför inte borde betraktas som "likadana" som den berörda produkten.

(17) Kommissionen gjorde en ingående granskning av dessa inlagor och tog framför allt följande undersökningsresultat i beaktande:

a) Den importerade produkten och den i gemenskapen tillverkade produkten hade samma internationella klassificering enligt tulltaxan. De hade också samma eller liknande fysiska egenskaper såsom sammansättning, storlek, form och struktur, och tillverkades i enlighet med internationellt erkända standarder.

b) Den importerade produkten och den i gemenskapen tillverkade produkten såldes via liknande eller samma försäljningskanaler, prisuppgifterna var lättillgängliga (uppgifter om priserna publiceras bland annat i facktidskrifter såsom Metal Bulletin och Steel Weekly) och den berörda produkten och gemenskapsproducenternas produkt konkurrerade huvudsakligen genom priset.

c) Den importerade produkten och den i gemenskapen tillverkade produkten kunde båda användas för samma eller liknande slutändamål. De var därför i stor utsträckning alternativa produkter eller ersättningsprodukter och kunde lätt bytas ut mot varandra.

d) Både den importerade produkten och den i gemenskapen tillverkade produkten betraktades av konsumenterna som alternativa medel för att fullgöra vissa funktioner i syfte att uppfylla ett visst behov eller krav. De av exportörer eller importörer fastställda skillnaderna var således endast mindre avvikelser som gjorts för en viss kund.

(18) Kommissionen drog slutsatsen att den importerade produkten och den i gemenskapen tillverkade produkten, trots de tekniska skillnader i produkternas egenskaper och kvaliteter som enligt inlagorna skulle finnas, är produkter "av samma eller direkt konkurrerande slag".

1.2. Ökad import

(19) Kommissionen undersökte huruvida den berörda produkten importeras till gemenskapen i så kraftigt ökade kvantiteter - i absoluta tal eller i förhållande till gemenskapens produktion - eller under sådana omständigheter att importen därigenom orsakar, eller riskerar att orsaka, gemenskapens producenter allvarlig skada. Kommissionen inriktade sig i detta avseende på import av den berörda produkten under den senaste tidsperiod för vilken det förelåg uppgifter i absoluta tal och i förhållande till produktion avsedd för försäljning (företagsintern användning, dvs. produktion för användning inom det egna företaget eller den egna företagsgruppen, inte inbegripen) och total produktion. Av tabellen nedan framgår för vart och ett av åren 1997-2001 hur importen utvecklades i absoluta tal och i förhållande både till gemenskapens produktion för försäljning (nedan kallad avsaluproduktion) och till gemenskapens totala produktion (inklusive produktion för företagsintern användning).

Product 1

Varmvalsade ringar eller rullar

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

(20) Under tiden före krisen i Asien(5) låg importen på en mer eller mindre konstant nivå kring 2,4 miljoner ton (2,26 miljoner ton 1995 och 2,39 miljoner ton 1996). Som en följd av krisen i Asien ökade importen med 47 % mellan 1997 och 1998, samtidigt som genomsnittspriset sjönk med nästan 9 %. I förhållande till den totala produktionen i gemenskapen ökade importen från 5 % till 7 %, medan den i förhållande till den produktion som såldes på den öppna marknaden ökade med 14,8 % till 23,7 %. Kommissionen anser emellertid att importnivån 1998 inte var representativ på grund av de extremt låga priser som tillämpades av asiatiska producenter och det därav resulterande importflödet.

(21) Året därpå, när effekterna av krisen i Asien började avta, minskade importen till mera normala nivåer, om än något högre än 1997. Genomsnittspriset låg emellertid kvar på en låg nivå. Under 1999 minskade importen också i förhållande till den produktion som såldes på den öppna marknaden. Vid en jämförelse mellan 1997 och 1999 kan man emellertid konstatera en ökad marknadspenetration för importen, både i absoluta tal och i förhållande till avsaluproduktion och total produktion.

(22) Mellan 1999 och 2000 ökade importen från 3,85 miljoner ton till 4,83 miljoner ton, en ökning med 0,98 miljoner ton, dvs. med 25 %. Under samma period minskade avsaluproduktionen något (från 20,7 miljoner ton till 20,3 miljoner ton), så att importen i förhållande till avsaluproduktionen ökade med 28 %. Den totala produktionen ökade med nästan 2 % år 2000, vilket avspeglar en ökad produktion för intern användning. Ökningen av importen i förhållande till total produktion var därför något mindre, nämligen 24 %.

(23) Mellan 2000 och 2001 ökade importen till 5,01 miljoner ton (en ökning med ytterligare 0,18 miljoner ton eller med 4 %). Under 2001 minskade avsaluproduktionen med ytterligare 4,2 % till 19,45 miljoner ton. Importen i förhållande till den produktion som såldes på den öppna marknaden ökade därmed med omkring 8 %. Den totala produktionen minskade också under 2001 (med 5,05 miljoner ton, dvs. med 7,5 %), vilket avspeglar en minskad produktion för intern användning och en minskning av den produktion som såldes på den öppna marknaden. Ökningen av importen i förhållande till total produktion var därför 11 %.

(24) Priset på den berörda produkten föll mellan 1997 och 1998 och fortsatte att vara lågt 1999. Nedgången 1998 och de fortsatt låga priserna 1999 förefaller vara ett resultat av krisen i Asien. Under 2000 ökade priserna (till 290 euro per ton), men sjönk sedan åter 2001 (med 13 %). Kommissionen noterar att importen, även om priserna ökade under 2000, fortsatte att öka 2001 (både i absoluta tal och i förhållande till produktionen) samtidigt som priserna sjönk. Genomsnittspriset för importen föll från 290 euro per ton 2000 till 254 euro per ton 2001. Kommissionen noterar också att den fortsatta ökningen av importen till gemenskapen inträffade vid en tidpunkt när euron var relativt svag i förhållande till US-dollarn och när priserna i Förenta staterna för varmvalsade ringar eller rullar var 30-40 % högre än priserna i gemenskapen för denna produkt.

1.2.1. Glidande tvåårsmedelvärde

(25) För att kunna fastställa den bakomliggande trenden när det gäller importens omfattning mellan 1997 och 2001 och avgöra huruvida den importuppgång som noterats under den senaste tiden är en ihållande trend, undersökte kommissionen glidande tvåårsmedelvärden. Dessa medelvärden visar att importen fluktuerade mellan 4,05 miljoner ton och 4,34 miljoner ton under varje tvåårsperiod mellan 1997/1998 och 1999/2000 samtidigt som den ökade med över 13 % från 4,34 miljoner ton till 4,92 miljoner ton mellan 1999/2000 och 2000/2001.

1.2.2. Importens marknadsandel

(26) Marknadsandelen för importen steg kraftigt mellan 1997 och 1998 som en följd av krisen i Asien för att sedan falla tillbaka till 17,1 % 1999, vilket innebar en ökning med omkring 19 % i förhållande till 1997. Från och med 2000 ökade marknadsandelen först till 20,8 % och därefter till 22,3 %, vilket innebar en ökning med omkring 22 % respektive 7 %.

1.2.3. Slutsats

(27) Kommissionen betraktar den kraftiga ökningen av importen 1998 som exceptionell, och den kan enligt kommissionens mening inte anses utgöra ett led i den normala utvecklingen av importen. Detta visas också av att importen sjönk väsentligt 1999. Om man undantar 1998 ökade importen mellan 1997 och 1999 med 8,6 % per år i absoluta tal (med 9,2 % i förhållande till den totala produktionen och med 13 % i förhållande till den produktion som såldes på den öppna marknaden). Mellan 1999 och 2000 uppgick däremot den årliga tillväxten i importen till 25 % i absoluta tal (24 % i förhållande till den totala produktionen och 28 % i förhållande till den produktion som såldes på den öppna marknaden). Oavsett vilket mått som väljs var den årliga tillväxttakten för importen mer än dubbelt så hög mellan 1999 och 2000 som under den föregående perioden, och den ökade ytterligare under 2001. Det bör noteras att den höga importnivån, att döma av ianspråktagandet av den kvot som fastställdes under det preliminära skedet, verkar bekräftas för 2002.

(28) Att importuppgången under den senaste tiden inte kan tillskrivas ihållande trender i importnivån framgår av utvecklingen av det glidande tvåårsmedelvärdet för importen under den femåriga skadeundersökningsperioden.

(29) Kommissionen drar slutsatsen att den importuppgång som ägt rum under den senaste tiden kan betraktas som plötslig, markant och betydande i jämförelse med utvecklingen under tidigare år, särskilt med tanke på att importuppgången 1998 måste anses vara icke representativ.

1.3. Oväntade händelser

1.3.1. Ökad användning av handelspolitiska skyddsinstrument från Förenta staternas sida

(30) Förenta staterna, som står för ungefär en åttondel av stålkonsumtionen i världen, har sedan 1998 som en följd av krisen i Asien i ökad utsträckning använt sig av handelspolitiska skyddsinstrument när det gäller stålsektorn i syfte att skydda de inhemska producenterna från konkurrens. Ett antal av dessa fall har avgjorts inom Världshandelsorganisationen (WTO) och vissa av de metoder som använts har konstaterats vara oförenliga med WTO:s regler. Icke desto mindre grundar sig många av de åtgärder som fortfarande är i kraft på just dessa metoder.

(31) I tabellen nedan visas det årliga antalet fall inom hela stålsektorn i vilka Förenta staterna slutgiltigt fastställt antidumpningstullar eller utjämningstullar för ett eller flera länder under perioden 1997-2001. Det framgår av tabellen att åtgärderna har ökat under de tre senaste åren.

>Plats för tabell>

(32) Under 2001 meddelade Förenta staterna dessutom att ytterligare omfattande åtgärder skulle vidtas inom stålsektorn. I januari 2001 inledde Förenta staterna en undersökning rörande stål enligt avdelning 223 i US Trade Act 1974 ("1974 års handelslag"). I juli 2001 inledde Förenta staternas International Trade Commission (ITC) en omfattande undersökning rörande stål enligt avdelning 202 i 1974 års handelslag och i december 2001 rekommenderade ITC skyddsåtgärder för en rad olika stålprodukter.

(33) Dessa åtgärder fick i tilltagande utsträckning hämmande effekter på importen av stålprodukter till Förenta staterna och ledde till att den amerikanska stålimporten sjönk med 33 % mellan 1998 och 2001. Åtgärderna kulminerade i de skyddsåtgärder som Förenta staterna tillkännagav den 5 mars 2002. Framför allt skyddsåtgärdsförfarandet, vilket hade diskuterats i flera månader innan det inleddes, hade en återhållande inverkan på importen till Förenta staterna på grund av att det försatte de ekonomiska aktörerna i en osäker situation. Det rör sig om den största handelspolitiska skyddsåtgärd som någonsin inletts av en WTO-medlem och omfattar import till ett värde av omkring 17 miljarder US-dollar.

1.3.2. Förenta staternas ökade användning av handelspolitiska skyddsinstrument när det gäller den berörda produkten

(34) För varmvalsade ringar eller rullar införde Förenta staterna mellan 1999 och 2001 fjorton antidumpningsåtgärder (inbegripet en överenskommelse om tillfälligt upphävande), på höga tullnivåer, samt sex utjämningsåtgärder. I juli 1999 infördes sålunda antidumpningstullar på mellan 41,27 % och 43,4 % på import av den berörda produkten med ursprung i Brasilien. I september 2000 infördes dels antidumpningstullar på mellan 40,6 % och 44,59 %, dels utjämningstullar på 41,69 % (varav vissa tillämpades kumulativt) på import av den berörda produkten med ursprung i Argentina. I november 2000 infördes antidumpningstullar på mellan 64,20 % och 90,83 % på import av den berörda produkten med ursprung i Kina. Vidare infördes i november 2000 dels antidumpningstullar på mellan 36,53 % och 44,4 %, dels utjämningstullar på mellan 8,28 % och 31,89 % (varav vissa tillämpades kumulativt) på import av den berörda produkten med ursprung i Indien.

(35) När det gäller varmvalsade ringar eller rullar hade Förenta staterna per den 15 mars 2002 antidumpningsåtgärder i kraft avseende exportörer i 14 länder och utjämningsåtgärder i kraft avseende exportörer i sex länder. Åtgärderna gällde följande länder: Argentina, Brasilien, Indien, Indonesien, Japan, Kazakstan, Kina, Nederländerna, Rumänien, Ryssland, Sydafrika, Taiwan, Thailand och Ukraina. Varje gång en antidumpnings- eller utjämningsåtgärd införts har den amerikanska importen av den berörda produkten från landet i fråga minskat. Den mycket kraftiga nedgången i den amerikanska importen 2001 inträffade vidare ett år när Förenta staterna inte bara hade 14 antidumpningsåtgärder och 6 utjämningsåtgärder beträffande den berörda produkten i kraft utan också, vid årets början, inledde en undersökning rörande stål enligt avdelning 223 i 1974 års handelslag. Dessutom tillkännagav International Trade Commission vid årets mitt att det skulle göras en omfattande undersökning rörande stål enligt avdelning 202 i 1974 års handelslag.

(36) Mellan 1999 och 2001 minskade importen till Förenta staterna från 5,4 miljoner ton till 2,56 miljoner ton. Under samma period ökade importen till gemenskapen från 3,8 miljoner ton till 5 miljoner ton, en ökning med 32 %.

(37) Kommissionen har vidare fastställt att minskningen av importen av varmvalsade ringar eller rullar till den amerikanska marknaden bland annat ledde till att importen till gemenskapens marknad ökade. På grundval av tillgängliga uppgifter har kommissionen fastställt att det finns ett samband i tiden mellan Förenta staternas ökade och omfattande användning av handelspolitiska skyddsinstrument under senare år, den mycket kraftiga minskningen av Förenta staternas import av varmvalsade ringar eller rullar mellan 2000 och 2001 och ökningen av gemenskapens import av samma produkt under den perioden. Gemenskapen var den viktigaste exportmarknaden för varmvalsade ringar eller rullar 2001. På både gemenskapens marknad och den amerikanska marknaden finns samma typer av industriella användare. Många av de exportörer som berörs av Förenta staternas handelspolitiska skyddsinstrument har sedan flera år också exporterat till gemenskapen. Samtidigt som den amerikanska importen föll mycket kraftigt ökade importen till gemenskapen till sin högsta nivå någonsin, trots sjunkande BNP-tillväxt, produktion och konsumtion i gemenskapen 2001.

(38) Denna ökade och omfattande användning av handelspolitiska skyddsinstrument, varav flera konstaterades vara oförenliga med WTO:s regler, kunde inte ha förutsetts när Uruguayrundan avslutades och utgör sådana oväntade omständigheter som avses i avtalet om skyddsåtgärder.

1.3.3. Minskningen av importen till Förenta staterna

(39) I tabellen nedan visas importen till Förenta staterna av varor enligt HS-undernummer 7208 10, 7208 25, 7208 26, 7208 27, 7208 36, 7208 37, 7208 38 och 7208 39 (vilka omfattar den berörda produkten och den likadana produkten) under perioden 1997-2001.

>Plats för tabell>

Källa:

Global Trade Atlas

(40) Importen till Förenta staterna ökade mellan 1997 och 1998 för att 1999 falla tillbaka till något under 1997 års nivå. Mellan 1999 och 2000 ökade den med omkring 6.4 miljoner ton. Mellan 2000 och 2001 sjönk importen mycket kraftigt, med omkring 60 %.

(41) Den minskade importen av varmvalsade ringar eller rullar till Förenta staterna kan främst förklaras med de direkta verkningarna av de i punkterna 21-26 nämnda åtgärderna för de exportörer vars varor blev föremål för antidumpnings- eller utjämningstullar, men också med de indirekta avskräckande effekter som åtgärderna och undersökningarna fick för alla exportörer av den berörda produkten till Förenta staterna.

(42) Av tabellen nedan framgår hur enskilda antidumpnings- eller utjämningsåtgärder påverkade exporten av den berörda produkten från vissa länder.

>Plats för tabell>

1.4. Definition av gemenskapens producenter

(43) Den totala produktionen i gemenskapen av varmvalsade ringar eller rullar uppgår till omkring 68 miljoner ton per år. Följande stålföretag i gemenskapen samarbetade till fullo i undersökningen:

- Aceralia Corporacion Siderurgica, Spanien

- Cockerill Sambre SA, Belgien

- Arbed Sidmar NV, Belgien

- Sollac SA, Frankrike

- Stahlwerke Bremen GmbH, Tyskland

- EKO Stahl GmbH, Tyskland

- Corus Strip UK, Förenade kungariket

- Corus Staal BV, Nederländerna

- Rautaruukki Oyj, Finland

- Riva Ilva SpA, Italien

- Salzgitter AG Stahl & Technologie, Tyskland

- SSAB Tunnplåt AB, Sverige

- Thyssen Krupp Stahl AG, Tyskland

(44) Alla dessa företag är medlemmar av European Confederation of the Iron and Steel Industry ("Eurofer"). De svarade för omkring 91,4 % av den totala produktionen i gemenskapen av den berörda produkten och står för en övervägande del av den totala produktionen i gemenskapen i den mening som avses i artikel 5.3 c i förordning (EG) nr 3285/94 och artikel 15.1 i förordning (EG) nr 519/94. De anses därför i detta förfarande utgöra gemenskapens producenter.

1.5. Allvarlig skada

1.5.1. Inledning

(45) För att kunna fastställa om det föreligger allvarlig skada för gemenskapens producenter, dvs. en betydande allmän försämring av gemenskapsproducenternas ställning, har kommissionen bedömt alla relevanta faktorer av objektiv och kvantifierbar natur som påverkar gemenskapsproducenternas situation. Särskilt har kommissionen för den berörda produkten bedömt utvecklingen av produktionskapacitet, produktion, kapacitetsutnyttjande, sysselsättning, produktivitet, kassaflöde, avkastning på sysselsatt kapital, företagsintern användning, lager, konsumtion, försäljning, marknadsandel, priser, prisunderskridande och lönsamhet för åren 1997-2001. De relevanta ekonomiska uppgifterna återfinns i slutet av denna produktanalys.

(46) Undersökningen har visat att varmvalsade ringar eller rullar används på två olika sätt. De kan antingen säljas som varmvalsade ringar eller rullar eller också användas internt för att tillverka andra produkter. Det konstaterades att omkring 69 % av de varmvalsade ringar eller rullar som tillverkas av gemenskapens producenter används internt (dvs. de bearbetas vidare av dessa producenter i en integrerad process, ofta med utnyttjande av samma produktionslinje; detta kallas nedan företagsintern användning). Dessa varmvalsade ringar eller rullar följer en intern vidare förädlingsprocess som normalt inte faktureras.

(47) Den återstående produktionen säljs som varmvalsade ringar eller rullar till både närstående och icke-närstående kunder till marknadspriser på gemenskapens marknad (nedan kallad den öppna marknaden). Även import av varmvalsade ringar eller rullar säljs på den öppna marknaden. De största inköparna på den öppna marknaden är oberoende kallvalsverk, rörtillverkare, stålcentraler (steel service centres), stålhandlare och lagerhållare. Både av gemenskapsindustrin sålda varmvalsade ringar eller rullar och importerade varmvalsade ringar eller rullar säljs till samma typer av kunder och används för samma ändamål. Vid försäljning av varmvalsade ringar eller rullar på den öppna marknaden utfärdas en faktura.

(48) Undersökningen visade att det finns en tydlig skillnad mellan varmvalsade ringar eller rullar för företagsintern användning och varmvalsade ringar eller rullar avsedda för den öppna marknaden. Det konstaterades att ringar eller rullar avsedda för företagsintern användning inte berördes direkt av importen. Däremot konkurrerade avsaluproduktionen direkt med de importerade produkterna.

(49) För att kunna ge en så heltäckande bild som möjligt av gemenskapsproducenternas situation har kommissionen samlat in och analyserat uppgifter såväl rörande varmvalsade ringar eller rullar avsedda för företagsintern användning som rörande varmvalsade ringar eller rullar avsedda för den öppna marknaden. Eftersom försäljningen på den öppna marknaden konkurrerar med importen av den berörda produkten inriktade kommissionen sig på den öppna marknaden. Den har i största möjliga utsträckning kombinerat uppgifterna rörande den öppna marknaden och uppgifterna rörande företagsintern användning, men även behandlat dem separat i den mån det varit nödvändigt och möjligt.

1.5.2. Analys av den samlade verksamheten avseende den berörda produkten

1.5.2.1. Produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

>Plats för tabell>

(50) Undersökningen visade att det inte inträffade några större förändringar av total uppskattad teoretisk produktionskapacitet under skadeundersökningsperioden.

(51) Kapacitetsutnyttjandet var relativt oförändrat mellan 1997 och 2000 (det varierade mellan 83,4 % och 85,9 %), men föll med nästan 8 % 2001 (till 79,4 %). Stålindustrin måste ha ett högt kapacitetsutnyttjande för att vara lönsam; denna kraftiga nedgång i kapacitetsutnyttjande avspeglar produktionsnedgången.

1.5.2.2. Total produktion i gemenskapen

>Plats för tabell>

(52) Den totala produktionen i gemenskapen minskade mellan 1997 och 1998 men återhämtade sig delvis 1999 och nådde en toppnivå 2000 i linje med den ökade efterfrågan. Under 2001 sjönk produktionen i takt med att försäljningen och den företagsinterna användningen minskade. I detta avseende hänvisas till analysen av importen av produkt 5, den viktigaste av produkterna i senare led av försäljningskedjan.

1.5.2.3. Sysselsättning

>Plats för tabell>

(53) Antalet anställda när det gäller den berörda produkten var så gott som oförändrat 1997 och 1998. Sysselsättningen minskade med nästan 2300 personer (6,6 %) mellan 1998 och 1999, samtidigt som det kom rapporter om nedläggningar av tillverkningsenheter, men stabiliserades 2000. Den sjönk med ytterligare 1400 personer (4,3 %) 2001. Förlusten av arbetstillfällen var särskilt kännbar 2001 på grund av ytterligare nedläggningar av tillverkningsenheter. Antalet anställda väntas sjunka ytterligare 2002. Prognosen har till viss del bekräftats genom den nedläggning av en tillverkningsenhet i Förenade kungariket som ägde rum andra kvartalet 2002.

1.5.2.4. Produktivitet

>Plats för tabell>

(54) Produktiviteten låg kvar på omkring 1900 ton per anställd 1997 och 1998 för att sedan öka till mer än 2000 ton per anställd 1999. Den var sedan i stort sett oförändrad under hela 2000 och 2001.

1.5.2.5. Kassaflöde

>Plats för tabell>

(55) Kassaflödet kunde endast undersökas i fråga om de samarbetsvilliga företag som tillverkade den berörda produkten, inte avseende enbart den berörda produkten i sig. Denna indikator ansågs därför vara mindre relevant än de övriga indikatorer som nämns ovan. Det står emellertid klart att situationen var negativ mellan 1997 och 2001 och mellan 2000 och 2001.

1.5.2.6. Avkastning på sysselsatt kapital

>Plats för tabell>

(56) Avkastningen på sysselsatt kapital kunde endast undersökas för de samarbetsvilliga företag som tillverkade den berörda produkten, inte enbart avseende den berörda produkten i sig. Denna indikator ansågs därför också vara mindre relevant än de övriga indikatorer som nämns ovan. Det står emellertid klart att situationen var negativ mellan 1997 och 2001 och mellan 2000 och 2001.

(57) Det ansågs inte relevant att analysera konsumtion, försäljningsvolym, marknadsandel, priser per enhet, lönsamhet och lager i detta avsnitt, eftersom en fullständig analys av dessa indikatorer endast var relevant för den öppna marknaden.

1.5.3. Analys av den öppna marknaden

1.5.3.1. Konsumtion

>Plats för tabell>

(58) Konsumtionen i gemenskapen av varmvalsade ringar eller rullar fastställdes på grundval av gemenskapsproducenternas totala försäljning på den öppna marknaden och total import av den berörda produkten till gemenskapen enligt Eurostats importstatistik.

(59) Mellan 1997 och 1999 minskade konsumtionen i gemenskapen med nästan 2 %, från 22,9 miljoner ton till 22,5 miljoner ton. Mellan 1999 och 2000 ökade den med 2,8 % och nådde då den högsta nivån under femårsperioden (23,2 miljoner ton), varefter den föll tillbaka till 22,5 miljoner ton 2001 (en minskning med 3 %). Konsumtionsnedgången mellan 2000 och 2001 granskas i avsnittet "Andra faktorer" för att det skall kunna fastställas om den bidragit till den allvarliga skada som gemenskapens producenter lidit och i så fall i vilken utsträckning.

1.5.3.2. Försäljningsvolym

>Plats för tabell>

(60) Försäljningen av den likadana produkten i gemenskapen minskade från 19,66 miljoner ton till 18,08 miljoner ton mellan 1997 och 1998, varefter det skedde en återhämtning till 18,7 miljoner ton 1999. Därefter sjönk försäljningen av den likadana produkten igen mellan 1999 och 2000, denna gång med 2 %. Mellan 2000 och 2001 sjönk försäljningen med ytterligare 4 % och nådde 2001 femårsperiodens lägsta nivå, 17,49 miljoner ton. Detta avspeglar importens ökande dominans på en nedåtgående marknad.

1.5.3.3. Marknadsandel

>Plats för tabell>

(61) Gemenskapsproducenternas marknadsandel sjönk från 85,7 % till 79 % mellan 1997 och 1998 till följd av den kraftiga ökning av importen från Sydostasien som ägde rum 1998 som ett resultat av krisen i Asien. För att de skulle kunna återta större delen av sina förlorade marknadsandelar hade gemenskapens producenter det påföljande året (1999) inget annat val än att bemöta de importinitierade prissänkningarna genom att själva sänka sina priser. Gemenskapsproducenternas marknadsandel har emellertid sedan 1999 minskat betydligt, till 79,2 % 2000 och 77,7 % 2001. Detta visar att importen i ökande omfattning fick genomslag på marknaden under den perioden, detta trots att gemenskapens producenter sänkte sina priser med 8 % mellan 2000 och 2001. Kombinationen av prisnedgång och förlust av marknadsandelar till importen påverkade gemenskapsproducenternas lönsamhet mycket kraftigt (se nedan).

1.5.3.4. Den likadana produktens pris samt prisunderskridande

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

(62) Genomsnittspriset på den likadana produkten steg mellan 1997 och 1998 för att 1999 falla till femårsperiodens lägsta nivå, 235 euro per ton. En återhämtning inträffade 2000, men sedan föll priserna igen (med 8 %) till 277 euro per ton 2001. Denna trend bekräftas ytterligare av att priset på den i gemenskapen tillverkade produkten på kvartalsbasis sjönk från 283 euro per ton till 254 euro per ton mellan första kvartalet 2001 och första kvartalet 2002.

(63) För att kunna fastställa nivån på prisunderskridandet undersöktes prisuppgifter för jämförbara tidsperioder på samma handelsnivå och för försäljning till liknande kunder. En beräkning på grundval av en jämförelse av priser som fakturerats av gemenskapens producenter och av producenter med export till gemenskapen visar att de inhemska priserna underskreds med i genomsnitt 3,9 % år 2001.

(64) Kommissionen noterar att importpriset under hela skadeundersökningsperioden låg klart under den i gemenskapen tillverkade produktens pris. Figuren nedan visar att den kraftiga uppgången i lågprisimporten 1998 tvingade gemenskapens producenter till prissänkningar 1999, vilket ledde till en kraftig lönsamhetsnedgång och till att de noterade förluster 1999. Under 2000 kunde gemenskapens producenter, tack vare ökad konsumtion och mera normala marknadsförhållanden, öka priserna och lönsamheten. Den kraftiga ökningen av importen det året ledde emellertid till lägre priser 2001. Den kraftiga importökningen fortsatte under 2001, och dess fortsatta verkningar avspeglas i prisnedgången för den i gemenskapen tillverkade produkten.

>PIC FILE= "L_2002261SV.001201.TIF">

1.5.3.5. Lönsamhet

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

(65) Gemenskapsproducenternas lönsamhet på försäljningen i gemenskapen varierade avsevärt under den femåriga skadeundersökningsperioden. Den lägsta lönsamheten noterades 1999, den högsta 2000. År 2001, när importen ökade till sin högsta nivå under femårsperioden, sjönk genomsnittspriset på importen till 254 euro per ton och genomsnittspriset på den i gemenskapen tillverkade produkten till 277 euro per ton. Detta återspeglas i det prisunderskridande på 3,9 % som konstaterades för 2001. Prisnedgången i kombination med minskande försäljningsvolymer ledde till att gemenskapsproducenternas lönsamhet sjönk från 10,8 % till -3,1 %. Denna trend bekräftas ytterligare av att kvartalsvisa uppgifter från det första kvartalet 2001 till det första kvartalet 2002 visar att lönsamheten på gemenskapsproducenternas försäljning på gemenskapens marknad sjönk från 1,1 % till - 10,9 %.

(66) Målprisunderskridandet avspeglar i vilken utsträckning priset på den importerade produkten är lägre än den prisnivå som gemenskapens producenter kan förväntas uppnå när ingen skada föreligger. Nivån på målprisunderskridandet beräknades på grundval av det vägda genomsnittliga icke-skadevållande priset per ton för den i gemenskapen tillverkade produkten. Detta pris beräknades genom att en vinstmarginal på 8 % lades till den i gemenskapen tillverkade produktens produktionskostnad. Vinstmarginalen ansågs rimlig eftersom den hänför sig till gemenskapsproducenternas vinst i en normal handelssituation som inte påverkas av plötsliga, kraftiga importökningar. Det icke-skadevållande priset jämfördes med det vägda genomsnittliga priset per ton under 2001 för den berörda produkten. Skillnaden mellan dessa båda priser uttrycktes i procent av cif-priset vid gemenskapens gräns för den importerade produkten och resulterade i ett målprisunderskridande på 17,5 %.

1.5.3.6. Lager

>Plats för tabell>

(67) Lagren minskade något 1998 men ökade sedan betydligt 1999 och även (men mera måttligt) 2000 och 2001. Lagerökningen mellan 1998 och 1999 sammanföll med minskad företagsintern användning och förefaller i huvudsak kunna tillskrivas den nedgången. Trots återhämtningen i företagsintern användning året därpå (2000) fortsatte lagren emellertid att växa. De växte ytterligare 2001 eftersom både avsaluproduktionen och produktionen för företagsintern användning minskade.

1.5.4. Analys av företagsintern användning

>Plats för tabell>

(68) Vissa indikatorer som rör företagsintern användning har beskrivits inom ramen för analysen av den sammanlagda verksamheten i samband med den berörda produkten (kapacitet, kapacitetsutnyttjande, sysselsättning och produktivitet). När det gäller vissa andra faktorer som undersöks i analysen av den öppna marknaden (försäljningspris, lager och lönsamhet) är de uppgifter som mottagits till sin natur inte sådana att de möjliggör en omedelbar och objektiv jämförelse med uppgifterna om den öppna marknaden för varmvalsade ringar eller rullar. Det finns emellertid inget som bevisar att det skulle vara mer lönsamt att producera för företagsintern användning än för den öppna marknaden. Denna analys inriktas därför på produktion för företagsintern användning och det undersöks huruvida trenden för denna typ av produktion är jämförbar med trenderna vad gäller den öppna och den totala marknaden.

(69) Produktionen för företagsintern användning ökade med nästan 700000 ton mellan 1997 och 1998 men sjönk sedan igen till 44,6 miljoner ton 1999. Den företagsinterna användningen ökade mellan 1999 och 2000, från 44,6 miljoner ton till 46,7 miljoner ton (en ökning med 4,7 %). Gemenskapens producenter kunde, trots en minskning av den produktion som såldes på den öppna marknaden, därigenom öka den totala produktionen 2000. Under 2001 minskade dock den företagsinterna användningen. Tillsammans med nedgången i den produktion som såldes på den öppna marknaden ledde detta till att den totala produktionen minskade till 62,4 miljoner ton 2001 (en minskning med mer än 7 % i förhållande till år 2000).

1.5.5. Slutsats

(70) Av uppgifterna framgår att produktionskapaciteten visserligen var i stort sett oförändrad och produktiviteten ökade något, men att utvecklingen totalt sett var negativ när det gäller kapacitetsutnyttjande, produktion och sysselsättning. Även kassaflödet och avkastningen på sysselsatt kapital uppvisar negativa siffror. Totalt sett uppvisar uppgifterna för den öppna marknaden, mot bakgrund av en nedgång i konsumtionen och en lagerökning, en negativ utveckling för försäljning, marknadsandelar, priser och lönsamhet. Av uppgifterna rörande företagsintern användning framgår att den företagsinterna användningen genomgick en liknande utveckling. Dessa undersökningsresultat får stöd i analysen av den sammanlagda verksamheten avseende den berörda produkten.

(71) Kommissionen noterar särskilt att samtidigt som importen 2001 nådde sin högsta nivå på fem år (5 miljoner ton) sjönk gemenskapsproducenternas försäljningsvolym i gemenskapen till sin lägsta nivå på fem år (17,49 miljoner ton) och minskade deras lönsamhet snabbt. Detta skedde mot bakgrund av en samtidig nedgång i den produktion som såldes på den öppna marknaden och konsumtion samt sjunkande priser. I det läget skulle man ha väntat sig en nedgång i importen. I stället ökade den för andra året i rad.

(72) Verkningarna av denna kombination av faktorer för gemenskapens producenter återspeglas i de ekonomiska indikatorerna. Gemenskapsproducenterna har förlorat marknadsandelar och hade 2001 sin lägsta marknadsandel på fem år. Kapacitetsutnyttjandet sjönk kraftigt 2001 och därmed också produktiviteten. Även sysselsättningen minskade och väntas sjunka ytterligare 2002. Den samlade effekten av nedgången i produktion, försäljningsvolym i gemenskapen och priser var att gemenskapsproducenternas lönsamhet minskade och att verksamheten blev förlustbringande 2001. Dessa utvecklingstendenser bekräftas av den fortsatta försämringen av priser och lönsamhet mellan första kvartalet 2001 och första kvartalet 2002.

(73) Med beaktande av alla dessa faktorer och särskilt på grundval av analysen av verksamheten på den öppna marknaden drar kommissionen slutsatsen att gemenskapens producenter har lidit allvarlig skada.

1.6. Orsakssamband

(74) För att undersöka om det finns ett orsakssamband mellan den ökade importen och den allvarliga skadan och för att se till att skada som orsakats av andra faktorer inte tillskrivs den ökade importen, gick kommissionen till väga på följande sätt:

- Skadeverkningarna av de faktorer som ansågs orsaka skada skildes från varandra.

- Dessa skadeverkningar tillskrevs de faktorer som orsakat dem.

- Efter att ha identifierat den skada som de olika kända faktorerna orsakat fastställde kommissionen huruvida den ökade importen är en faktisk och betydande orsak till den allvarliga skadan.

1.6.1. Inverkan av den ökade importen

(75) Marknaden för varmvalsade ringar eller rullar är öppen när det gäller leverantörer, kunder och priser. Eftersom varmvalsade ringar eller rullar i allt väsentligt är en stapelvara, konkurrerar den berörda produkten och den likadana produkten huvudsakligen genom priset.

(76) Under perioden 1999-2001 ökade importens marknadsandel från 17,1 % till 22,3 %, medan gemenskapsproducenternas marknadsandel minskade från 82,9 % till 77,7 %. Under samma period ökade importen i förhållande till den produktion som såldes på den öppna marknaden från 18,6 % till 25,8 %. Importen har alltså också ökat i förhållande till produktionen, till förfång för gemenskapens producenter.

(77) När det gäller priserna sjönk det genomsnittliga priset per enhet på den importerade produkten på gemenskapsmarknaden från 290 till 254 euro per ton mellan 2000 och 2001. Det genomsnittliga priset per enhet på gemenskapsprodukten föll från 301 till 277 euro per ton. På denna öppna marknad har prisunderskridandet haft en avgörande inverkan. Minskningen av den likadana produktens genomsnittliga pris per enhet skulle bara den ha medfört att gemenskapsproducenternas intäkter av försäljningen i gemenskapen skulle ha sjunkit med 8 % (440 miljoner euro) 2001. Eftersom försäljningsvolymen samtidigt minskade uppgick den faktiska nedgången i intäkter från försäljningen i gemenskapen till 678 miljoner euro. De fasta kostnaderna utgör en väsentlig del av de totala kostnaderna. Nedgången i försäljningsintäkterna förorsakade därför ett oproportionerligt stort vinstfall, och 2001 gjorde gemenskapsproducenterna en förlust på 3,1 %. Denna nedgång i priser och lönsamhet måste vidare ses mot bakgrund av ett antal fabriksnedläggningar och därav föranledda neddragningar av antalet anställda.

(78) Kommissionen anser av dessa skäl att det finns ett samband mellan den ökade importen till låga priser och den allvarliga skada som gemenskapens producenter lidit, och att den ökade importen har haft en skadlig inverkan särskilt i form av ett tryck på priserna och en volymmässig minskning av gemenskapsproducenternas försäljning på gemenskapsmarknaden.

1.6.2. Inverkan av förändringar i konsumtionen

(79) Kommissionen undersökte skadeverkningarna av nedgången i konsumtionen mellan 2000 och 2001. Nedgången måste ses mot bakgrund av den övergripande trenden under den femåriga skadeundersökningsperioden. Konsumtionen minskade från 22,9 miljoner ton 1997 till 22,5 miljoner ton 1999, men ökade därefter med 634000 ton till 23,2 miljoner ton 2000 innan den minskade med omkring 677000 ton till 22,5 miljoner ton 2001.

(80) I detta särskilda fall anser kommissionen att den synbara uppgången i konsumtionen 2000 i stor utsträckning berodde på att importen och lagren ökade mycket under det året. Utvecklingstendenserna ger därför en mera korrekt bild. Även om konsumtionen minskade rejält mellan 2000 och 2001, sjönk den under den femåriga skadeundersökningsperioden sammanlagt med 442000 ton eller med 2 %. Detta motsvarar en genomsnittlig nedgång på 0,4 % per år.

(81) Vid undersökningen av detta särskilda fall måste hänsyn tas till samtliga marknadsaktörers reaktion på den minskande konsumtionen. Det konstaterades i detta sammanhang att samtidigt som gemenskapens producenter tvingades minska sin försäljning i gemenskapen med omkring 900000 ton 2001 jämfört med 2000, utvecklades importen i klart motsatt riktning. Någon ekonomisk grund för den kraftiga importökningen kunde inte fastställas. Det fanns exempelvis ingen exportör som hävdade att ökningen berodde på lägre produktionskostnader.

(82) När det gäller inverkan på priserna bör en konsumtionsnedgång på endast 0,4 % per år normalt inte få någon större inverkan på priserna om produktionen snabbt anpassas till marknadens behov. Gemenskapens producenter förefaller i detta avseende ha reagerat genom att minska både produktionen och försäljningen i högre grad än nödvändigt för att ligga i linje med konsumtionsnedgången.

(83) På liknande sätt bör, om pristrycket minskar, de skadeverkningar som härrör från låga priser kunna begränsas. Den viktigaste faktorn här är vinst, och vinstminskningen skulle ha begränsats till ett minimum om priserna inte hade fallit betydligt. Det är därför rimligt att dra slutsatsen att konsumtionsnedgången inte skulle ha medfört väsentliga vinstminskningar om lågprisimporten inte hade ökat kraftigt.

(84) Även om samtliga marknadsaktörer agerat ansvarsfullt och anpassat sin produktion, skulle emellertid gemenskapsproducenternas försäljning ha minskat. Konsumtionen låg 2001 på samma nivå som 1999 (dvs. 22,5 miljoner ton). År 2000 ökade konsumtionen med 600000 ton för att 2001 falla tillbaka till 1999 års nivå. Gemenskapsproducenternas försäljning minskade emellertid med 350000 ton 2000 jämfört med 1999 trots den enorma ökningen av konsumtionen. Samtidigt ökade importen 2000 med 1 miljon ton jämfört med 1999. Importen absorberade därför hela uppgången i konsumtionen och betydligt mer därtill. År 2001 föll konsumtionen tillbaka till 1999 års nivå, och gemenskapsproducenternas försäljning minskade med omkring 900000 ton medan importen fortsatte att öka. Med tanke på den nedåtgående trenden vad gäller konsumtionen borde gemenskapsproducenternas försäljning ha minskat med ungefär 70000 ton per år.

(85) Av de ovan angivna skälen dras slutsatsen att det finns ett klart, men inte betydande, orsakssamband mellan konsumtionsnedgången och de observerade skadeverkningarna.

1.6.3. Inverkan av förändringar i den företagsinterna användningen

(86) Kommissionen har även studerat effekterna av hur den företagsinterna användningen av varmvalsade ringar eller rullar utvecklats. Denna låg på mer eller mindre samma nivå mellan 1997 och 1999 (44,6 miljoner ton), men steg avsevärt 2000 (46,7 miljoner ton) och föll sedan igen 2001 (42,8 miljoner ton). Över perioden som helhet uppgick minskningen till omkring 2 miljoner ton. Kommissionen noterade att denna nedgång överensstämde med marknadsvillkoren för mellan- och slutprodukterna.

(87) De övriga uppgifter som mottagits avseende företagsintern användning är till sin natur inte sådana att de möjliggör en omedelbar och objektiv jämförelse med uppgifterna om den öppna marknaden för varmvalsade ringar eller rullar. De ger emellertid inga belägg för att det var mera lönsamt att producera för företagsintern användning än för den öppna marknaden.

(88) Nedgången i den företagsinterna användningen har alltså haft skadeverkningar vad gäller produktionen, vilket i sin tur påverkat kapacitetsutnyttjandet och i förlängningen lönsamheten. Nedgången i priser och intäkter för gemenskapens producenter på den öppna marknaden berodde emellertid på lågprisimporten och har ett obetydligt eller obefintligt samband med nedgången i företagsintern användning.

1.6.4. Inverkan av förändringar i exportresultatet

(89) Kommissionen undersökte också inverkan av nedgången i exporten.

>Plats för tabell>

(90) Mellan 1997 och 1999 minskade gemenskapsproducenternas export av varmvalsade ringar eller rullar från 2,54 miljoner ton till 1,94 miljoner ton. Mellan 1999 och 2001 låg exporten sedan kvar på mer eller mindre samma nivå, med en nedgång 2000 och en mindre uppgång 2001. Under femårsperioden minskade exporten med omkring 580000 ton. Den största minskningen ägde emellertid rum mellan 1997 och 1999. Sedan 1999 har exporten varit mer eller mindre oförändrad. Minskad export har därför under den senaste perioden, mellan 2000 och 2001, inte bidragit till skadeverkningarna. Eftersom den skada som härrör från nedgång i exporten huvudsakligen ägde rum under den första delen av den femåriga skadeundersökningsperioden måste den anses vara mindre betydelsefull än om den hade ägt rum under den senare delen av femårsperioden.

(91) Av de ovan angivna skälen dras slutsatsen att det finns ett visst orsakssamband mellan exportnedgången och de skadeverkningar som inträffade under den första delen av femårsperioden.

1.6.5. Inverkan av outnyttjad kapacitet

(92) Kommissionen har vidare undersökt om skadeverkningar kan ha uppstått på grund av outnyttjad kapacitet hos gemenskapens producenter. Det inträffade inga större förändringar av den uppskattade totala teoretiska produktionskapaciteten under skadeundersökningsperioden, och kapacitetsutnyttjandet låg alltid över eller omedelbart under 80 %. Det har därför inte kunnat konstateras något samband mellan kapaciteten och skadeverkningarna.

1.6.6. Inverkan av omstrukturering

(93) Kommissionen undersökte vidare skadeverkningarna av kostnaderna för den omstrukturering som gemenskapens producenter genomgått under de senaste åren. I detta sammanhang noteras det att en omstrukturering i regel innebär kostnader på kort sikt såsom avgångsvederlag, kostnader för förvärv m.m., vilka uppvägs av effektivitetsvinster på medellång sikt. När det gäller den pågående rationaliseringen skulle detta innebära att pågående kostnader på kort sikt, även om de befanns vara små, inverkade på kostnadsstrukturen.

1.6.7. Fastställande av skadeverkningar

(94) Den allvarliga skada som gemenskapens producenter lidit tog sig främst uttryck i minskad försäljning och ökad ekonomisk förlust. Kommissionen fastställde att, utöver ökningen av importen, fyra faktorer bidrog till skadan: konsumtionsnedgång, nedgång i företagsintern användning, exportnedgång och pågående rationaliseringar.

(95) Först och främst inträffade en mindre konsumtionsnedgång på omkring 0,4 % per år. Denna nedgång var dock mer markant 2001 än 2000. Importen utvecklades emellertid inte alls i enlighet med konsumtionen, och kommissionen anser att den svaga konsumtionsnedgången inte hade någon betydande inverkan på vare sig volym eller priser.

(96) Den nedgång i företagsintern användning som fastställdes särskilt mellan 2000 och 2001 har haft en negativ inverkan främst i fråga om volym. Den har således inget betydande samband med den nedgång i priser och intäkter som gemenskapens producenter erfor på den öppna marknaden.

(97) Kommissionen undersökte också nedgången i gemenskapsproducenternas export under femårsperioden. Det skedde en nedgång under den första delen av femårsperioden. Under den senare delen av perioden, när den allvarliga skadan noterades, var exporten emellertid mer eller mindre oförändrad. Exportutvecklingen hade därför en betydligt mindre inverkan på gemenskapens producenter under perioden 2000-2001 än den kraftiga importökningen.

(98) När det gäller de pågående rationaliseringarna anser kommissionen likaså att inverkan på gemenskapsproducenternas kostnadsstruktur inte är betydande, särskilt om man jämför med lågprisimportens inverkan på priserna.

(99) Kommissionen noterade att nedgången i gemenskapsproducenternas försäljningsvolym, försäljningspriser och lönsamhet främst berodde på importökningen, vilken inte bara var mycket större än ökningen av konsumtionen 2000 utan också fortsatte under konsumtionsnedgången 2001.

1.6.8. Slutsats

(100) Efter att ha undersökt skadeverkningarna av de andra kända faktorerna och efter att ha separerat och åtskilt dem från varandra och från den ökade importens skadeverkningar samt efter att ha sett till att den skada som orsakats av andra faktorer inte tillskrivs importen, drar kommissionen slutsatsen att det kan anses finnas ett faktiskt och betydande samband mellan den ökade importen och den allvarliga skadan för gemenskapens producenter.

1.7. Ytterligare faktorer

(101) Kommissionen har dessutom analyserat ett antal faktorer som motiverar slutsatsen att den allvarliga skada som gemenskapens producenter lidit kan väntas bli mycket värre om importen skulle ligga kvar på den nuvarande nivån eller öka.

1.7.1. Förenta staternas skyddsåtgärder på stålområdet

(102) Det erinras om att Förenta staterna den 5 mars 2002 införde skyddsåtgärder avseende vissa stålprodukter, bland annat varmvalsade platta kolstålprodukter. Åtgärderna trädde i kraft den 20 mars 2002 och innebär att tullen på import till Förenta staterna höjs med, under det första året, 30 % av värdet, under det andra året 24 % av värdet och under det tredje året 18 % av värdet. Åtgärderna gäller inte Israel, Jordanien, Kanada och Mexiko, inte heller en rad såsom utvecklingsländer angivna länder.

1.7.2. Omläggning av handeln till följd av Förenta staternas skyddsåtgärder

(103) Kommissionen undersökte de troliga effekterna av Förenta staternas åtgärder genom att analysera situationen för de viktigaste exportländerna till Förenta staterna.

(104) Under 2001 importerade Förenta staterna 2562747 ton av varor som var klassificerade enligt samma HS-nummer som den berörda produkten. De största exportörerna till Förenta staterna av dessa produkter var Nederländerna (13 %/340000 ton), Frankrike (13 %/320000 ton), Sydkorea (11 %/270000 ton), Kanada (9 %/240000 ton), Turkiet (9 %/230000 ton), Mexiko (9 %/230000 ton) och Australien (9 %/230000 ton). Indien, Kina, Taiwan, Indonesien, Thailand, Ukraina, Ryssland, Sydafrika, Brasilien, Tyskland och Japan har också varit viktiga leverantörer till den amerikanska marknaden under senare år.

(105) Det totala exporten till Förenta staterna 2001 från de länder som berörs av de amerikanska skyddsåtgärderna (med undantag av gemenskapens producenter och producenterna i de länder som inte omfattas av de amerikanska skyddsåtgärderna avseende dessa produkter) uppgick till 1 miljon ton. Vissa produkter som produceras av vissa leverantörer har också undantagits från de amerikanska åtgärderna, men kvantiteterna i fråga bedöms inte vara betydande.

(106) Kommissionen undersökte därefter sannolikheten för att det begränsade tillträdet till den amerikanska marknaden till följd av Förenta staternas skyddsåtgärder skulle leda till ökad export till gemenskapen. Kommissionen undersökte de samarbetsvilliga exporterande producenternas kapacitet. Det konstaterades att de hade ökat sin produktionskapacitet från dess nivå 1997-1999 på omkring 123 miljoner ton till 140,4 miljoner ton 2001. Ingen av de samarbetsvilliga exporterande producenterna meddelade att de hade för avsikt att minska sin kapacitet inom den närmaste framtiden och inte heller att de hade för avsikt att minska sin produktion på grund av Förenta staternas åtgärder.

(107) De flesta angav att de hade för avsikt att kompensera eventuella minskningar i sin export till Förenta staterna genom att sälja mer på den inhemska marknaden. Detta påstående gjordes dock i en situation av stagnerande eller minskande konsumtion på dessa marknader. Därför är det mycket osannolikt att dessa producenter kan öka försäljningen på sina inhemska marknader i någon betydande utsträckning. Det är inte heller troligt att de kan öka försäljningen till andra exportmarknader, eftersom de flesta av producenterna på dessa marknader redan lider av den kännbara stängningen av den amerikanska marknaden och det inte finns några tecken på att det kommer att förekomma någon betydande extra konsumtion på dessa marknader på kort och medellång sikt som skulle göra det möjligt för importen kan öka.

(108) Den handel som, i avsaknad av slutgiltiga åtgärder, kan komma att ledas om till gemenskapen till följd av Förenta staternas åtgärder uppgår därför till omkring 1 miljon ton. Det finns flera skäl till att denna volym kanske inte blir fullt så stor, t.ex. de nuvarande höga nivåerna på de inhemska priserna i Förenta staterna, som kan komma att resultera i en något högre import än väntat trots tullen på 30 %, liksom det faktum att producenter i tredje land kanske delvis kan kompensera bortfallet av den amerikanska marknaden genom att sälja mer på de inhemska marknaderna. Detta kanske i viss mån särskilt gäller de länder som har vidtagit skyddsåtgärder för att motverka Förenta staternas skyddsåtgärder. Producenterna kan också komma att öka sina lager under en tid.

(109) Det kommer dock fortfarande att finnas en mycket påtaglig möjlighet för ökad export till gemenskapen. Ökningen under 2001 hade många orsaker, vilket redan konstaterats i analysen om allvarlig skada, och alla dessa gäller fortfarande och kan väntas fortsätta att driva upp importen. Till dessa kommer nu dessutom Förenta staternas skyddsåtgärder som uppenbarligen kommer att innebära en betydande mängd produktion som producenterna är enormt pressade att finna köpare till. Under dessa omständigheter är det rimligt att anta att, i frånvaro av slutgiltiga åtgärder, minst mellan 25 % och 50 % av den kvantitet som beräknats ovan (1 miljon ton) skulle komma att omfattas av en omläggning av handeln från Den amerikanska marknaden. Det kommer med all sannolikhet att röra sig om ännu större kvantiteter, men det är bättre att basera denna analys på en försiktig beräkning.

(110) Att gemenskapen (5 miljoner ton) under 2001 var den största exportmarknaden för varmvalsade ringar eller rullar är också relevant. Siffrorna kan jämföras med Sydkorea (4,2 miljoner ton), Förenta staterna (2,6 miljoner ton), Kina (2,3 miljoner ton), Japan (1,7 miljoner ton) och Turkiet (1,6 miljoner ton). Detta återspeglar det faktum att gemenskapen var och, som en följd av nyligen vidtagna åtgärder, fortsätter att vara en av de mest öppna marknaderna i världen. Att euron nyligen har stigit i värde i förhållande till US-dollarn och andra viktiga valutor gör import mer lockande i förhållande till gemenskapsproduktion på kort och medellång sikt.

1.7.3. Minskad export från gemenskapen till följd av Förenta staternas skyddsåtgärder på stålområdet

(111) En omedelbar effekt av de amerikanska åtgärderna har varit att gemenskapens export av varmvalsade ringar eller rullar till Förenta staterna kraftigt minskat. Införandet av värdetullar på 30 % kommer i stor utsträckning att stoppa denna export. Små volymer kan dock komma att exporteras till följd av att prisnivån i Förenta staterna för närvarande är hög, vilket kan göra det värt att betala tullarna, åtminstone för att sälja eventuella överskott. Gemenskapens export till Förenta staterna, som uppgick till omkring 820000 ton 2001, kommer att minska betydligt till följd av Förenta staternas åtgärder. I beräkningen har hänsyn i möjligaste mån tagits till de undantag Förenta staterna beviljat sedan åtgärderna infördes.

(112) Det är också troligt att gemenskapens export till andra marknader i tredje land kommer att minska eftersom alla producenter världen över kommer att få det svårare att exportera, till följd både av Förenta staternas åtgärder och av de skyddsåtgärder som vidtagits av andra tredje länder och gemenskapen för att undvika att exporten hamnar på deras egna marknader.

1.7.4. Beräknade effekter av Förenta staternas åtgärder

(113) Kommissionen har utvärderat de eventuella effekterna för gemenskapens producenter om inga slutgiltiga åtgärder införs och av den omläggning av handeln som Förenta staternas skyddsåtgärder ger upphov till, liksom vilka effekter dessa åtgärder får för gemenskapens export. I detta avseende har kommissionen konstaterat att importen, om gemenskapen inte inför några skyddsåtgärder, oundvikligen kommer att öka betydligt med följden att gemenskapsindustrin kommer att uppleva en mycket allvarlig och betydande nedgång. Mot bakgrund av den extremt svåra situation som gemenskapsproducenterna befinner sig i skulle varje betydande importökning få extremt allvarliga följder. Den väntade ökningen på mellan 250000 och 500000 ton skulle omedelbart leda till ytterligare betydande försäljningsminskningar för gemenskapens producenter, vilket i sin tur väldigt fort skulle få allvarliga negativa konsekvenser för övriga indikatorer med hjälp av vilka industrins tillstånd fastställs.

(114) En fortsatt minskning av gemenskapens export kommer också i betydande utsträckning att bidra till att gemenskapsproducenternas situation förvärras. Sedan Förenta staterna införde åtgärderna uppskattas gemenskapens export ha minskat väsentligt och denna situation kommer troligen att bestå eller kanske till och med förvärras under de kommande månaderna.

(115) Den beräknade importökningen och den beräknade minskningen av gemenskapens export skulle i betydande utsträckning förvärra situationen för gemenskapsindustrin avseende alla faktorer som redan undersökts i samband med fastställandet av om det förekommer allvarlig skada. De skulle omedelbart leda till ytterligare en kraftig minskning av försäljning och priser, vilket skulle inverka negativt på produktionen samt resultera i ökade kostnader per enhet och ökade förluster. De totala negativa effekterna skulle i hög grad förstärkas av det faktum att gemenskapsproducenterna redan lider allvarlig skada till följd av den ökade importen under senare år.

1.7.5. Slutsats

(116) Med hänsyn till att gemenskapens producenter redan lider allvarlig skada är det rimligt att dra slutsatsen att den betydande importökning som troligen kommer att äga rum om slutgiltiga skyddsåtgärder inte införs skulle komma att påtagligt förvärra situationen för gemenskapens producenter. Situationen kommer dessutom att förvärras genom en betydande minskning av gemenskapens export till följd av Förenta staternas åtgärder.

Product 1

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

2. PRODUKT 2 - OLEGERAD VARMVALSAD PLÅT

2.1. Berörd produkt och produkt av samma eller direkt konkurrerande slag

2.1.1. Berörd produkt

(117) Den berörda produkten är vissa valsade platta produkter av järn eller olegerat stål, med en bredd av minst 600 mm, varken pläterade, på annat sätt metallöverdragna eller försedda med annat överdrag, inte i ringar eller rullar, inte vidare bearbetade efter varmvalsningen,

- med reliefmönster,

- andra än med reliefmönster, med en tjocklek av minst 4,75 mm men högst 10 mm och en bredd av mindre än 2050 mm, andra än valsade på fyra sidor eller i slutna spår och med en bredd av högst 1250 mm,

- andra än med reliefmönster, med en tjocklek av minst 3 mm men högst 4,75 mm, andra än valsade på fyra sidor eller i slutna spår och med en bredd av minst 4 mm, eller

- andra än med reliefmönster, med en tjocklek av mindre än 3 mm,

(nedan kallade varmvalsad plåt). Den berörda produkten klassificeras för närvarande enligt KN-nummer 7208 40 10, 7208 40 90, 7208 52 99, 7208 53 90, 7208 54 10 och 7208 54 90

(118) Varmvalsad plåt tillverkas i allmänhet i stålverk genom att man varmvalsar halvfabrikat efter den sista valsningen eller efter betningen eller genomdragsglödgningen.

(119) Även om varje KN-nummer motsvarar en urskiljbar typ av varmvalsad plåt, konstaterades det att alla olika typer har identiska eller liknande fysiska och tekniska egenskaper, användningsområden och tillämpningar. Därför utgör alla typer av varmvalsad plåt som omfattas av de KN-nummer som nämns ovan en enda produkt.

2.1.2. Produkter av samma eller direkt konkurrerande slag

(120) Kommissionen har undersökt huruvida den produkt som tillverkas av gemenskapens producenter (nedan kallad den likadana produkten) är av samma slag som den berörda importerade produkten. Under undersökningens gång mottog kommissionen inlagor från vissa större exportörer och importörer av varmvalsad plåt, i vilka det gjordes gällande att vissa typer av varmvalsad plåt som importerades till gemenskapen inte tillverkades av gemenskapens producenter och därför inte borde betraktas som "likadana" som den berörda produkten.

(121) Kommissionen gjorde en ingående granskning av dessa inlagor och tog framför allt följande undersökningsresultat i beaktande:

a) Den importerade produkten och den i gemenskapen tillverkade produkten hade samma internationella klassificering enligt tulltaxan. De hade också samma eller liknande fysiska egenskaper såsom sammansättning, storlek, form och struktur, och tillverkades i enlighet med internationellt erkända standarder.

b) Den importerade produkten och den i gemenskapen tillverkade produkten såldes via liknande eller samma försäljningskanaler, prisuppgifterna var lättillgängliga (uppgifter om priserna publiceras bland annat i facktidskrifter såsom Metal Bulletin och Steel Weekly) och den berörda produkten och gemenskapsproducenternas produkt konkurrerade huvudsakligen genom priset.

c) Den importerade produkten och den i gemenskapen tillverkade produkten kunde båda användas för samma eller liknande slutändamål. De var därför i stor utsträckning alternativa produkter eller ersättningsprodukter och kunde lätt bytas ut mot varandra.

d) Både den importerade produkten och den i gemenskapen tillverkade produkten betraktades av konsumenterna som alternativa medel för att fullgöra vissa funktioner i syfte att uppfylla ett visst behov eller krav. De av exportörer eller importörer fastställda skillnaderna var således endast mindre avvikelser som gjorts för en viss kund.

(122) Kommissionen drog slutsatsen att den importerade produkten och den i gemenskapen tillverkade produkten, trots de tekniska skillnader i produkternas egenskaper och kvaliteter som enligt inlagorna skulle finnas, är produkter "av samma eller direkt konkurrerande slag".

2.2. Ökad import

(123) Kommissionen undersökte huruvida den berörda produkten importeras till gemenskapen i så kraftigt ökade kvantiteter - i absoluta tal eller i förhållande till gemenskapens produktion - eller under sådana omständigheter att importen därigenom orsakar gemenskapens producenter allvarlig skada. Kommissionen inriktade sig i detta avseende på import av den berörda produkten under den senaste tidsperiod för vilken det förelåg uppgifter i absoluta tal och i förhållande till produktion avsedd för försäljning (företagsintern användning, dvs. produktion för användning inom det egna företaget eller den egna företagsgruppen, inte inbegripen) och total produktion. Av tabellen nedan framgår för vart och ett av åren 1997-2001 hur importen utvecklades i absoluta tal och i förhållande både till gemenskapens produktion för försäljning (nedan kallad avsaluproduktion) och till gemenskapens totala produktion (inklusive produktion för företagsintern användning).

Produkt 2

Olegerad varmvalsad plåt

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

(124) Under tiden före krisen i Asien(6) låg importen på en mer eller mindre konstant nivå kring 400000 ton (387176 ton 1996 och 417598 ton 1997). Som en följd av krisen i Asien ökade importen med 22 % mellan 1997 och 1998, samtidigt som genomsnittspriset sjönk med nästan 6 %. Den totala produktionen i gemenskapen och avsaluproduktionen ökade också 1998, så att importen i förhållande till avsaluproduktionen ökade från 22,9 % till 25,8 %, medan den i förhållande till den totala produktionen ökade från 19 % till 21,2 %. Kommissionen anser emellertid att importnivån 1998 inte var representativ på grund av de extremt låga priser som tillämpades av asiatiska producenter och det därav resulterande importflödet.

(125) Året därpå, när effekterna av krisen i Asien började avta, sjönk importen med omkring 7 %, men den var fortfarande högre i absoluta tal än 1997. Relativt sett (i förhållande till avsaluproduktionen och den totala produktionen) återgick importen till 1997 års nivå, men priset fortsatte att vara lågt.

(126) Mellan 1999 och 2000 ökade importen från 477067 ton till 533107 ton, en ökning med 56000 ton, dvs. med 12 %. Under samma period minskade avsaluproduktionen med mer än 14 %, från 2,16 miljoner ton till 1,85 miljoner ton. Importen i förhållande till avsaluproduktionen ökade som en följd härav från 22,1 % till 28,9 %, vilket innebär en ökning med 30 %. Nedgången i avsaluproduktionen och en ökad företagsintern användning ledde till att den totala produktionen minskade från 2,58 miljoner ton till 2,32 miljoner ton. Importen ökade från 18,5 % till 23 % av den totala produktionen.

(127) Mellan 2000 och 2001 ökade importen till 572,133 ton (en fortsatt ökning med omkring 39,000 ton eller med 7,3 %). Under 2001 minskade avsaluproduktionen med ytterligare 3 % till 1,79 miljoner ton. Importen ökade därmed med 11 % i förhållande till den produktion som såldes på den öppna marknaden. Produktionen i gemenskapen minskade också under 2001 (med 133000 ton eller med 6 %), vilket avspeglar en minskad produktion för intern användning och en minskning av den produktion som såldes på den öppna marknaden. Ökningen av importen i förhållande till produktionen i gemenskapen var därför 14 %.

(128) Priset på den berörda produkten föll mellan 1997 och 1998 och fortsatte att vara lågt 1999. Nedgången 1998 och de fortsatt låga priserna 1999 förefaller vara ett resultat av krisen i Asien. År 2000 ökade priserna med 24 % till 305 euro per ton, men sjönk sedan med 25 % 2001. Kommissionen noterar att importen, även om priserna ökade under år 2000, fortsatte att stiga (både i absoluta tal och i förhållande till produktionen) år 2001 samtidigt som priserna sjönk kraftigt. Genomsnittspriset för importen föll från 305 euro per ton 2000 till 229 euro per ton 2001. Kommissionen noterar också att den fortsatta ökningen av importen till gemenskapen inträffade vid en tidpunkt när euron var relativt svag i förhållande till US-dollarn och när priserna i Förenta staterna för varmvalsad plåt var 30-40 % högre än priserna i gemenskapen för denna produkt.

2.2.1. Glidande tvåårsmedelvärde

(129) För att kunna fastställa den bakomliggande trenden när det gäller importens omfattning mellan 1997 och 2001 och avgöra huruvida den importuppgång som noterats under den senaste tiden är en ihållande trend, undersökte kommissionen glidande tvåårsmedelvärden. Dessa medelvärden visar att importen fluktuerade mellan 464319 ton och 505087 ton (dvs. medelvärdet 484703 ton +/- 4 %) under varje tvåårsperiod mellan 1997/1998 och 1999/2000, men att den sedan mellan 1999/2000 och 2000/2001 ökade med över 9 %, från 505087 ton till 552620 ton.

2.2.2. Importens marknadsandel

(130) Importens marknadsandel ökade något mellan 1997 och 1998 för att sedan falla till 19,3 % 1999, vilket innebär en något minskad marknadsandel jämfört med 1997. Under 2000 och 2001 ökade marknadsandelen väsentligt, först till 24 % och därefter till 25,9 %, vilket innebar en ökning med 24 % respektive 8 %.

2.2.3. Slutsats

(131) Kommissionen betraktar den kraftiga ökningen av importen 1998 som exceptionell, och den kan enligt kommissionens mening inte anses utgöra ett led i den normala utvecklingen av importen. Detta visas också av att importen sjönk 1999. Om man undantar 1998 ökade importen mellan 1997 och 1999 med 7 % per år i absoluta tal (och var negativ i förhållande till den totala produktionen och i förhållande till avsaluproduktionen). Mellan 1999 och 2000 uppgick däremot den årliga tillväxten i importen till 12 % i absoluta tal (24 % i förhållande till den totala produktionen i gemenskapen och 28 % i förhållande till avsaluproduktionen). Oavsett vilket mått som väljs var den årliga tillväxttakten för importen högre mellan 1999 och 2000 än under den föregående perioden. Trots att importen hade nått sin höjdpunkt 2000 fortsatte den att växa snabbare än mellan 1997 och 1999. Det bör noteras att den höga importnivån, att döma av ianspråktagandet av den kvot som fastställdes under det preliminära skedet, verkar bekräftas för 2002.

(132) Att importuppgången under den senaste tiden inte kan tillskrivas ihållande trender i importnivån framgår av utvecklingen av det glidande tvåårsmedelvärdet för importen under den femåriga skadeundersökningsperioden.

(133) Kommissionen drar slutsatsen att den importuppgång som ägt rum under den senaste tiden kan betraktas som plötslig, markant och betydande i jämförelse med utvecklingen under tidigare år, särskilt med tanke på att importuppgången 1998 måste anses vara icke representativ.

2.3. Oväntade händelser

2.3.1. Ökad användning av handelspolitiska skyddsinstrument från Förenta staternas sida

(134) Förenta staterna, som står för ungefär en åttondel av stålkonsumtionen i världen, har sedan 1998 som en följd av krisen i Asien i ökad utsträckning använt sig av handelspolitiska skyddsinstrument när det gäller stålsektorn i syfte att skydda de inhemska producenterna från konkurrens. Ett antal av dessa fall har avgjorts inom Världshandelsorganisationen (WTO) och vissa av de metoder som använts har konstaterats vara oförenliga med WTO:s regler. Icke desto mindre grundar sig många av de åtgärder som fortfarande är i kraft på just dessa metoder.

(135) I tabellen nedan visas det årliga antalet fall inom hela stålsektorn i vilka Förenta staterna slutgiltigt fastställt antidumpningstullar eller utjämningstullar för ett eller flera länder under perioden 1997-2001. Det framgår av tabellen att åtgärderna har ökat under de tre senaste åren.

>Plats för tabell>

(136) Under 2001 meddelade Förenta staterna dessutom att ytterligare omfattande åtgärder skulle vidtas inom stålsektorn. I januari 2001 inledde Förenta staterna en undersökning rörande stål enligt avdelning 223 i US Trade Act 1974 ("1974 års handelslag"). I juli 2001 inledde Förenta staternas International Trade Commission (ITC) en omfattande undersökning rörande stål enligt avdelning 202 i 1974 års handelslag och i december 2001 rekommenderade ITC skyddsåtgärder för en rad olika stålprodukter.

(137) Dessa åtgärder fick i tilltagande utsträckning hämmande effekter på importen av stålprodukter till Förenta staterna och ledde till att den amerikanska stålimporten sjönk med 33 % mellan 1998 och 2001. Åtgärderna kulminerade i de skyddsåtgärder som Förenta staterna tillkännagav den 5 mars 2002. Framför allt skyddsåtgärdsförfarandet, vilket hade diskuterats i flera månader innan det inleddes, hade en återhållande inverkan på importen till Förenta staterna på grund av att det försatte de ekonomiska aktörerna i en osäker situation. Det rör sig om den största handelspolitiska skyddsåtgärd som någonsin inletts av en WTO-medlem och omfattar import till ett värde av omkring 17 miljarder US-dollar.

2.3.2. Förenta staternas ökade användning av handelspolitiska skyddsinstrument när det gäller den berörda produkten

(138) När det gäller varmvalsat stål och varmvalsad plåt (dvs. de amerikanska produkter som bland annat omfattar varmvalsad plåt) införde Förenta staterna 19 antidumpningsåtgärder på hög tullnivå (inbegripet en överenskommelse om tillfälligt upphävande) och 10 utjämningsåtgärder mellan 1999 och 2001. I februari 1999 infördes sålunda antidumpningstullar på mellan 10,78 % och 67,14 % på import av den berörda produkten med ursprung i Japan och antidumpningstullar och utjämningstullar på mellan 10,21 % och 52,14 % (varav vissa tillämpades kumulativt) på import av den berörda produkten med ursprung i Indonesien. I juli 1999 infördes antidumpningstullar på mellan 41,27 % och 42,12 % på import av den berörda produkten med ursprung i Brasilien. I september 2000 infördes antidumpningstullar och utjämningstullar på mellan 40,6 % och 44,59 % (varav vissa tillämpades kumulativt) på import av den berörda produkten med ursprung i Argentina. I november 2000 infördes antidumpningstullar på mellan 64,20 % och 90,83 % på import av den berörda produkten med ursprung i Kina. I november 2000 infördes antidumpningstullar och utjämningstullar på mellan 8,28 % och 44,4 % (varav vissa tillämpades kumulativt) på import av den berörda produkten med ursprung i Indien.

(139) När det gäller varmvalsat stål och varmvalsad plåt hade Förenta staterna per den 15 mars 2002 antidumpningsåtgärder i kraft avseende exportörer i 17 länder och utjämningsåtgärder i kraft avseende exportörer i 9 länder. Åtgärderna gällde följande länder: Argentina, Brasilien, Frankrike, Indien, Indonesien, Italien, Japan, Kazakstan, Kina, Nederländerna, Rumänien, Ryssland, Sydafrika, Sydkorea, Taiwan, Thailand och Ukraina. Varje gång en antidumpnings- eller utjämningsåtgärd införts har den amerikanska importen av den berörda produkten från landet i fråga minskat. Den mycket kraftiga nedgången i den amerikanska importen 2001 inträffade vidare ett år när Förenta staterna inte bara hade 19 antidumpningsåtgärder och 10 utjämningsåtgärder beträffande den berörda produkten i kraft utan också, vid årets början, inledde en undersökning rörande stål enligt avdelning 223 i 1974 års handelslag. Dessutom tillkännagav International Trade Commission vid årets mitt att det skulle göras en omfattande undersökning rörande stål enligt avdelning 202 i 1974 års handelslag.

(140) Mellan 1999 och 2001 minskade importen till Förenta staterna från 6,61 miljoner ton till 3,63 miljoner ton. Under samma period ökade importen till gemenskapen av varmvalsad plåt från 477067 ton till 572133 ton, vilket innebar med ökning med 20 %.

(141) Kommissionen har vidare fastställt att minskningen av importen av varmvalsat stål och varmvalsad plåt till den amerikanska marknaden bland annat ledde till att importen av varmvalsad plåt till gemenskapsmarknaden ökade. På grundval av tillgängliga uppgifter har kommissionen fastställt att det finns ett samband i tiden mellan Förenta staternas ökade och omfattande användning av handelspolitiska skyddsinstrument under senare år, den mycket kraftiga minskningen av Förenta staternas import av varmvalsat stål och varmvalsad plåt mellan 2000 och 2001 och ökningen av importen till gemenskapen under den perioden. Gemenskapen var en viktig exportmarknad för varmvalsad plåt 2001. På både gemenskapens marknad och den amerikanska marknaden finns samma typer av industriella användare. Många av de exportörer som berörs av Förenta staternas handelspolitiska skyddsinstrument har sedan flera år också exporterat till gemenskapen. Samtidigt som den amerikanska importen föll mycket kraftigt ökade importen till gemenskapen till sin högsta nivå någonsin, trots sjunkande BNP-tillväxt, produktion och konsumtion i gemenskapen 2001.

(142) Denna ökade och omfattande användning av handelspolitiska skyddsinstrument, varav flera konstaterades vara oförenliga med WTO:s regler, kunde inte ha förutsetts när Uruguayrundan avslutades och utgör sådana oväntade omständigheter som avses i avtalet om skyddsåtgärder.

2.3.3. Minskningen av importen till Förenta staterna

(143) I tabellen nedan visas importen till Förenta staterna av de produkter som Förenta staterna kategoriserar som varmvalsat stål (inbegripet plåt i ringar eller rullar) och varmvalsad plåt (inbegripet plåt skuren i längder och pläterad plåt) under perioden 1997-2001. Varmvalsad plåt klassificeras i någon av dessa produktkategorier i Förenta staterna.

>Plats för tabell>

Källa:

Global Trade Atlas

(144) Importen till Förenta staterna ökade mellan 1997 och 1998 för att 1999 falla tillbaka till något under 1997 års nivå. Mellan 1999 och 2000 ökade den med omkring 7,6 miljoner ton. Mellan 2000 och 2001 sjönk importen emellertid med mer än 52 % till 3,6 miljoner ton.

(145) Den minskade importen av varmvalsat stål och varmvalsad plåt till Förenta staterna kan främst förklaras med de direkta verkningarna av de åtgärder som nämns ovan för de exportörer vars varor blev föremål för antidumpnings- eller utjämningstullar, men också med de indirekta avskräckande effekter som åtgärderna och undersökningarna fick för alla exportörer av den berörda produkten till Förenta staterna.

(146) Av tabellen nedan framgår hur enskilda antidumpning- eller utjämningsåtgärder påverkade exporten från Förenta staterna av varmvalsat stål (inbegripet plåt i ringar eller rullar) och varmvalsad plåt (inbegripet plåt skuren i längder och pläterad plåt) från vissa länder.

>Plats för tabell>

2.4. Definition av gemenskapens producenter

(147) Den totala produktionen i gemenskapen av den berörda produkten uppgår till omkring 2,4 miljoner ton per år. Följande stålföretag i gemenskapen samarbetade till fullo i undersökningen:

- Cockerill Sambre SA, Belgien

- Sidmar NV, Belgien

- Sollac SA, Frankrike

- EKO Stahl GmbH, Tyskland

- Corus Strip UK, Förenade kungariket

- Corus Staal BV, Nederländerna

- Rautaruukki Oyj, Finland

- Riva Ilva SpA, Italien

- Salzgitter AG Stahl & Technologie, Tyskland

- SSAB Tunnplåt AB, Sverige

- Thyssen Krupp Stahl AG, Tyskland

- Voest Alpine Stahl GmbH, Österrike

(148) Alla dessa företag är medlemmar av European Confederation of the Iron and Steel Industry ("Eurofer"). De svarade för omkring 93 % av den totala produktionen i gemenskapen av den berörda produkten och står för en övervägande del av den totala produktionen i gemenskapen i den mening som avses i artikel 5.3 c i förordning (EG) nr 3285/94 och artikel 15.1 i förordning (EG) nr 519/94. De anses därför i detta förfarande utgöra gemenskapens producenter.

2.5. Allvarlig skada

2.5.1. Inledning

(149) För att kunna fastställa om det föreligger allvarlig skada för gemenskapens producenter, dvs. en betydande försämring av gemenskapsproducenternas ställning, har kommissionen bedömt alla relevanta faktorer av objektiv och kvantifierbar natur som påverkar gemenskapsproducenternas situation. Särskilt har kommissionen för den berörda produkten bedömt utvecklingen av produktionskapacitet, produktion, kapacitetsutnyttjande, sysselsättning, produktivitet, kassaflöde, avkastning på sysselsatt kapital, företagsintern användning, lager, konsumtion, försäljning, marknadsandel, priser, prisunderskridande och lönsamhet för åren 1997-2001. De relevanta ekonomiska uppgifterna återfinns i slutet av denna produktanalys.

(150) Undersökningen har visat att den berörda produkten används på två olika sätt. Den kan antingen säljas eller användas internt för tillverkning av andra produkter. Det konstaterades att omkring 17 % av den berörda produkten som tillverkas av gemenskapens producenter används internt (dvs. de bearbetas vidare av dessa producenter i en integrerad process, ofta med utnyttjande av samma produktionslinje; detta kallas nedan företagsintern användning). Dessa produkter följer en intern vidareförädlingsprocess som inte faktureras.

(151) Den återstående produktionen säljs till marknadspriser på gemenskapens marknad (nedan kallad den öppna marknaden). Importen av den berörda produkten säljs också på den öppna marknaden. De största inköparna på den öppna marknaden är oberoende kallvalsverk, rörtillverkare, stålcentraler ("steel service centres"), stålhandlare och lagerhållare. Den berörda produkten säljs till samma typer av kunder och används för samma ändamål vare sig den säljs av gemenskapens industri eller av importörer. Vid försäljning av den berörda produkten på den öppna marknaden utfärdas en faktura.

(152) Undersökningen visade att det finns en tydlig skillnad mellan den berörda produkt som är avsedd för företagsintern användning och den som är avsedd för den öppna marknaden. Det konstaterades att den berörda produkten avsedd för företagsintern användning inte berördes direkt av importen. Däremot konkurrerade avsaluproduktionen direkt med de importerade produkterna.

(153) För att kunna ge en så heltäckande bild som möjligt av gemenskapsproducenternas situation har kommissionen samlat in och analyserat uppgifter såväl rörande varmvalsad plåt avsedd för företagsintern användning som rörande varmvalsad plåt avsedd för den öppna marknaden. Eftersom försäljningen på den öppna marknaden konkurrerar med importen av den berörda produkten inriktade kommissionen sig på den öppna marknaden. Den har i största möjliga utsträckning kombinerat uppgifterna rörande den öppna marknaden och uppgifterna rörande företagsintern användning, men även behandlat dem separat i den mån det varit nödvändigt och möjligt.

2.5.2. Analys av den samlade verksamheten avseende den berörda produkten

2.5.2.1. Produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

>Plats för tabell>

(154) Undersökningen visade att det inte inträffade några större förändringar av den totala uppskattade teoretiska produktionskapaciteten, som låg kvar på ca 3,6 miljoner ton under hela skadeundersökningsperioden.

(155) Kapacitetsutnyttjandet ökade oavbrutet med ungefär 7 % mellan 1997 och 1999 för att sedan falla tillbaka till 64 % år 2000. Kapacitetsutnyttjandet sjönk sedan 2001 till den lägsta nivån under femårsperioden (61 %). Kommissionen noterar att nedgången i den företagsinterna användningen och exporten mellan 2000 och 2001 bidrog till det minskade kapacitetsutnyttjandet. Medan den företagsinterna användningen minskade med 64000 ton och exporten med 9000 ton (totalt endast 2,7 % av produktionen år 2000), minskade kapacitetsutnyttjandet med 5 %. Stålindustrin måste ha ett högt kapacitetsutnyttjande för att vara lönsam; nedgången i kapacitetsutnyttjande avspeglar produktionsnedgången 2001.

2.5.2.2. Total produktion i gemenskapen

>Plats för tabell>

(156) Den totala produktionen i gemenskapen ökade från 2,19 miljoner ton till 2,41 miljoner ton mellan 1997 och 1998 och till 2,58 miljoner ton 1999 och understöddes av den stabila konsumtionstillväxten på gemenskapsmarknaden (konsumtionen på denna marknad ökade med omkring 430000 ton, dvs. 21 %, mellan 1997 och 1999). Därefter minskade den totala produktionen i gemenskapen med 10 % år 2000 och med ytterligare 6 % år 2001 på grund av kombinationen av fallande konsumtion och stigande import. Detta avspeglar den ökande dominansen 2000 och 2001 för importen som då ökade i absoluta tal på en krympande marknad.

2.5.2.3. Sysselsättning

>Plats för tabell>

(157) Den sysselsättning som har anknytning till likadana produkten ökade mellan 1997 och 1998 på grund av den ökande konsumtionen, men föll tillbaka 1999 på grund av ökad effektivitet. Antalet sysselsatta minskade med 260 mellan 1999 och 2000 och med ytterligare 290 under 2001, vilket återspeglades i rapporter om förlust av arbetstillfällen samt nedläggningar. Antalet anställda väntas sjunka ytterligare 2002. Prognosen har till viss del bekräftats genom den nedläggning av åtminstone en tillverkningsenhet i Förenade kungariket som ägde rum andra kvartalet 2002.

2.5.2.4. Produktivitet

>Plats för tabell>

(158) Produktiviteten ökade mellan 1997 och 1999 till följd av både ökad produktion och effektivitetsförbättringar och gjorde att arbetsstyrkan kunde minskas 1999. På grund av produktionsnedgången 2000, och trots den samtidiga sysselsättningminskningen, sjönk produktiviteten från 398 ton per anställd till 372 ton per anställd 2000. Den fortsatta produktionsminskningen 2001 ledde till att produktiviteten minskade ytterligare, men gemenskapens producenter kunde förhindra att den föll under 368 ton per anställd tack vare de nedskärningar i sysselsättningen som de vidtog både 2000 och i början av 2001.

2.5.2.5. Kassaflöde

>Plats för tabell>

(159) Kassaflödet kunde endast undersökas i fråga om de samarbetsvilliga företag som tillverkade den likadana produkten, inte enbart avseende den likadana produkten i sig. Denna indikator ansågs därför vara mindre relevant än de övriga indikatorer som nämns ovan. Det står emellertid klart att situationen var negativ mellan 1997 och 2001 och mellan 2000 och 2001.

2.5.2.6. Avkastning på sysselsatt kapital

>Plats för tabell>

(160) Avkastningen på sysselsatt kapital kunde endast undersökas i fråga om de samarbetsvilliga företag som tillverkade den likadana produkten, inte avseende enbart den likadana produkten i sig. Denna indikator ansågs därför också vara mindre relevant än de övriga indikatorer som nämns ovan. Det står emellertid klart att situationen var negativ mellan 1997 och 2001 och mellan 2000 och 2001.

2.5.3. Analys av den öppna marknaden

2.5.3.1. Konsumtion

>Plats för tabell>

(161) Konsumtionen i gemenskapen av varmvalsad plåt fastställdes på grundval av gemenskapsproducenternas totala försäljning på den öppna marknaden och den totala importen av den berörda produkten till gemenskapen enligt Eurostats importstatistik.

(162) Mellan 1997 och 1999 ökade konsumtionen i gemenskapen från 2,04 miljoner ton till 2,47 miljoner ton. Den minskade till 2,22 miljoner ton 2000 (en nedgång med 10 %) och låg kvar på ungefär den nivån 2001. Konsumtionsnedgången mellan 1999 och 2000 granskas i avsnittet "Andra faktorer" för att det skall kunna fastställas om den bidragit till den allvarliga skada som gemenskapens producenter lidit och i så fall i vilken utsträckning.

2.5.3.2. Försäljningsvolym

>Plats för tabell>

(163) Försäljningen av den likadana produkten i gemenskapen ökade från 1,62 miljoner ton till 1,78 miljoner ton mellan 1997 och 1998 och fortsatte att öka till 1,99 miljoner ton 1999 tack vare den växande konsumtionen. Därefter sjönk försäljningen av den likadana produkten 2000 och 2001, med 15 % respektive 3 %. Nedgången var kraftigare än konsumtionsnedgången och avspeglar importens ökande dominans på en krympande marknad 2000 och en stagnerande marknad 2001.

2.5.3.3. Marknadsandel

>Plats för tabell>

(164) Gemenskapsproducenternas marknadsandel sjönk från 79.5 % till 77.7 % mellan 1997 och 1998 till följd av den kraftiga ökning av importen från Sydostasien som ägde rum 1998 som ett resultat av krisen i Asien. Gemenskapens producenter tvingades sänka sina priser året därpå (1999) för att återta förlorade marknadsandelar och lyckades också marginellt öka sin marknadsandel. Gemenskapsproducenternas marknadsandel har emellertid sedan 1999 minskat betydligt, till 76 % år 2000 och till 74,1 % år 2001. Samtidigt ökade importens marknadsandel från 19,3 % 1999 till 24 % 2000 och 25,9 % 2001. Detta visar att importen i ökande omfattning fick genomslag på marknaden under den perioden, detta trots att gemenskapens producenter sänkte sina priser med 8 % mellan 2000 och 2001.

2.5.3.4. Den likadana produktens pris samt prisunderskridande

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

(165) Genomsnittspriset för den likadana produkten ökade mellan 1997 och 1998 till 347 euro per ton men föll sedan till 286 euro per ton 1999 när gemenskapens producenter kämpade för att återta marknadsandelar. En återhämtning inträffade 2000, men sedan föll priserna igen (med 8 %) till 334 euro per ton 2001. Denna trend bekräftas ytterligare av att priset på den i gemenskapen tillverkade produkten på kvartalsbasis sjönk från 343 euro per ton till 315 euro per ton mellan första kvartalet 2001 och första kvartalet 2002.

(166) För att kunna fastställa nivån på prisunderskridandet undersöktes prisuppgifter för jämförbara tidsperioder på samma handelsnivå och för försäljning till liknande kunder. En beräkning på grundval av en jämförelse av priser som fakturerats av gemenskapens producenter och av producenter med export till gemenskapen visar att de inhemska priserna underskreds med i genomsnitt 27,9 % år 2001.

2.5.3.5. Lönsamhet

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

(167) Gemenskapsproducenternas lönsamhet på försäljningen i gemenskapen varierade avsevärt under den femåriga skadeundersökningsperioden. Den lägsta lönsamheten noterades 1999, när gemenskapens producenter tvingades till prissänkningar för att ta tillbaka marknadsandelar från den ökade importen. Den högsta lönsamheten noterades 1998.

(168) År 2001, när importen ökade till sin högsta nivå under femårsperioden, sjönk genomsnittspriset på importen till 229 euro per ton och genomsnittspriset på den i gemenskapen tillverkade produkten till 334 euro per ton. Prisnedgången på den i gemenskapen tillverkade produkten i kombination med minskande försäljningsvolymer ledde till att gemenskapsproducenternas lönsamhet sjönk från 8,5 % till -1,6 %, och den negativa utvecklingen förefaller ha fortsatt under 2002. Denna trend bekräftas ytterligare av att kvartalsvisa uppgifter från det första kvartalet 2001 till det första kvartalet 2002 visar att lönsamheten på gemenskapsproducenternas försäljning på gemenskapens marknad sjönk från 2,5 % till -8,5 %.

(169) Målprisunderskridandet avspeglar i vilken utsträckning priset på den importerade produkten är lägre än den prisnivå som gemenskapens producenter kan förväntas uppnå när ingen skada föreligger. Nivån på målprisunderskridandet beräknades på grundval av det vägda genomsnittliga icke-skadevållande priset per ton för den i gemenskapen tillverkade produkten. Detta pris beräknades genom att en vinstmarginal på 8 % lades till den i gemenskapen tillverkade produktens produktionskostnad. Vinstmarginalen ansågs rimlig eftersom den hänför sig till gemenskapsproducenternas vinst i en normal handelssituation som inte påverkas av plötsliga, kraftiga importökningar. Det icke-skadevållande priset jämfördes med det vägda genomsnittliga priset per ton under 2001 för den berörda produkten. Skillnaden mellan dessa båda priser uttrycktes i procent av cif-priset vid gemenskapens gräns för den importerade produkten och resulterade i ett målprisunderskridande på 56 %.

2.5.3.6. Lager

>Plats för tabell>

(170) Lagren ökade väsentligt under 1997 och 1998, eftersom den förutsedda efterfrågeökningen 1998 i högre grad än väntat absorberades av den kraftigt ökade importen det året. Det var delvis denna lagerökning som orsakade prisnedgången 1999. Under år 2000 översteg produktionen på nytt konsumtionen, vilket ledde till att lagren ökade ytterligare till 232342 ton. Trots en betydande minskning i produktionen i gemenskapen 2000 fortsatte emellertid lagerökningen i och med att importen ökade sin marknadsandel med 24 % på ett enda år.

(171) Trots en fortsatt minskning av gemenskapens produktion 2001 (med 120000 ton mer än vad konsumtionen minskade det året) fortsatte lagren att öka till nivån 289264 ton, vilket motsvarade 13 % av konsumtionen i gemenskapen 2001 (jämfört med 8 % år 1997). Detta berodde på den kraftigt höjda marknadsandelen för importen 2001.

2.5.4. Analys av företagsintern användning

>Plats för tabell>

(172) Vissa indikatorer som rör företagsintern användning har beskrivits inom ramen för analysen av den sammanlagda verksamheten i samband med den berörda produkten (kapacitet, kapacitetsutnyttjande, sysselsättning och produktivitet). När det gäller vissa andra faktorer som undersöks i analysen av den öppna marknaden (försäljningspris, lager och lönsamhet) är de uppgifter som mottagits till sin natur inte sådana att de möjliggör en omedelbar och objektiv jämförelse med uppgifterna om den öppna marknaden för varmvalsad plåt. Det finns emellertid inget stöd för att det var mer lönsamt att producera för företagsintern användning än för den öppna marknaden. Denna analys inriktas därför på produktion för företagsintern användning och det undersöks huruvida trenden för denna typ av produktion är jämförbar med trenderna på den öppna marknaden och marknaden som helhet.

(173) Produktionen för företagsintern användning ökade med nästan 120000 ton mellan 1997 och 2000. Detta bidrog till den ökning av den totala produktionen i gemenskapen som ägde rum mellan 1997 och 1999 (från 2,19 miljoner ton till 2,58 miljoner ton) och minskade effekterna av nedgången i den produktion som såldes på den öppna marknaden 2000. Under 2001 minskade den företagsinterna användningen med 64000 ton, dvs. med 15 %. Även om nedgången i avsaluproduktionen var den viktigaste faktorn, ledde nedgången i företagsintern användning till att den totala produktionen i gemenskapen minskade till 2,18 miljoner ton 2001 (en minskning med 6 % i förhållande till år 2000).

2.5.5. Slutsats

(174) Av uppgifterna framgår att produktionskapaciteten visserligen var i stort sett oförändrad och produktiviteten ökade något, men att utvecklingen totalt sett var negativ när det gäller kapacitetsutnyttjande, produktion, sysselsättning och produktivitet. Även kassaflödet och avkastningen på sysselsatt kapital uppvisar negativa siffror.

(175) Totalt sett uppvisar uppgifterna för den öppna marknaden, generellt och mot bakgrund av en nedgång i konsumtionen och en lagerökning, en negativ utveckling för försäljning, marknadsandelar, priser och lönsamhet.

(176) Av uppgifterna rörande företagsintern användning framgår att den företagsinterna användningen, trots att den ökade 2000, genomgick en liknande utveckling. Undersökningsresultatet får stöd i analysen av den sammanlagda verksamheten avseende den berörda produkten.

(177) Kommissionen noterar särskilt att samtidigt som importen 2001 nådde sin högsta nivå på fem år (572133 ton), sjönk gemenskapsproducenternas försäljning i gemenskapen till sin lägsta nivå på fem år (1,64 miljoner ton). Deras lönsamhet sjönk snabbt och började gå med förlust. Detta skedde mot bakgrund av en samtidig nedgång i den produktion som såldes på den öppna marknaden, företagsintern användning och konsumtion. I det läget skulle man ha väntat sig en nedgång i importen. I stället ökade den för tredje året i rad.

(178) Verkningarna av ökningen av importen för gemenskapens producenter återspeglas i de ekonomiska indikatorerna. Gemenskapsproducenterna har förlorat marknadsandelar och hade 2001 sin lägsta marknadsandel på fem år. Kapacitetsutnyttjandet har också minskat under 2001 till den lägsta nivån på fem år, vilket även är fallet med produktiviteten, trots betydande neddragningar av arbetsstyrkan såväl 2000 som 2001. Vid utgången av 2001 hade sysselsättningen nått femårsperiodens lägsta nivå och den väntas sjunka ytterligare. Den samlade effekten av nedgången i produktion, försäljningsvolym i gemenskapen och priser var att gemenskapsproducenternas lönsamhet minskade och att verksamheten blev förlustbringande 2001. G