SV Europeiska unionens officiella tidning L 109/44

KOMMISSIONENS BESLUT (EU) 2015/658

av den 8 oktober 2014

om den stödåtgärd SA.34947 (2013/C) (f.d. 2013/N) som Förenade kungariket planerar att genomföra till förmån för Hinkley Point C Nuclear Power Station

[delgivet med nr C(2014) 7142]

(Endast den engelska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda artiklar (1) ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig och med beaktande av deras yttranden, och

av följande skäl:

1. FÖRFARANDE

(1) Efter kontakter före anmälan lämnade Förenade kungariket den 22 oktober 2013 in en elektronisk anmälan om åtgärder till stöd för den nya kärnkraftsanläggningen Hinkley Point C (nedan kallad HPC), som registrerades av kommissionen samma dag.

(2) Den 18 december 2013 inledde kommissionen en formell undersökning av de anmälda åtgärderna, eftersom den hyste allvarliga tvivel om huruvida åtgärderna var förenliga med reglerna om statligt stöd.

(3) Kommissionens beslut att inleda förfarandet (nedan kallat beslutet att inleda förfarandet) offentliggjordes på webbplatsen för generaldirektoratet för konkurrens den 31 januari 2014 och i Europeiska unionens officiella tidning den 7 mars 2014. Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter.

(4) Förenade kungariket lämnade sina synpunkter på beslutet att inleda förfarandet den 31 januari 2014.

(5) Kommissionen mottog synpunkter från berörda parter. Kommissionen översände dessa synpunkter till Förenade kungariket som gavs tillfälle att bemöta dem. Förenade kungarikets synpunkter mottogs genom skrivelser av den 13 juni och den 4 juli 2014.

2. BESKRIVNING AV ÅTGÄRDERNA

2.1 CfD-KONTRAKT

(6) Den anmälda åtgärden består för det första av ett CfD-kontrakt (Contract for Difference) som ger intäktsstöd under HPC:s driftfas. Förenade kungariket anmälde först ett investeringskontrakt, som uppgavs vara en tidig form av CfD-kontrakt. Förhandlingarna mellan Förenade kungariket och EDF Energy plc (nedan kallat EDF), det företag som var helägare av stödmottagaren vid tidpunkten för detta beslut, varade längre än väntat och investeringskontraktet ersattes därför fullständigt med ett CfD-kontrakt. EDF är det brittiska dotterbolaget till det franska elbolaget Electricité de France.

(7) Stödmottagaren är NNB Generation Company Limited (nedan kallat NNBG), som vid tidpunkten för beslutet är helägt av EDF. CfD-kontraktet är ett privaträttsligt avtal mellan NNBG och CfD-kontraktets motpart, Low Carbon Contracts Company Ltd. Ett separat avtal kommer att ingås mellan det berörda ministeriet och NNBG:s aktieägare. Detta separata avtal kommer endast att avse vissa delar av transaktionsvillkoren, särskilt de delar som avser eventuella driftstopp samt vinstdelningsmekanismer.

(8) Inom ramen för CfD-kontraktet kommer NNBG att få ett intäktsbelopp som avgörs av summan av det grossistmarknadspris som företaget säljer el till och en ersättning som motsvarar skillnaden mellan ett förutbestämt pris, ett så kallat lösenpris, och det referenspris som uppmätts under den föregående referensperioden.

(9) När referenspriset är lägre än lösenpriset betalar CfD-motparten skillnaden mellan lösenpriset och referenspriset, vilket innebär att NNBG garanteras en relativt stabil intäktsnivå beroende på sin försäljningsstrategi och den energi det producerar. Omvänt gäller att om referenspriset ligger högre än lösenpriset, ska NNBG betala skillnaden till CfD-motparten. Även i detta fall kommer NNBG därför att erhålla relativt stabila intäkter.

(10) Referenspriset är ett vägt genomsnitt av de grossistpriser som Förenade kungariket fastställer för alla CfD-stödda operatörer. Det referenspris som gäller för NNBG är baslastreferenspriset, som gäller för alla operatörer som producerar baslastel (2).

(11) Referenspriset för baslastel är för närvarande fastställt på så sätt att dagliga prisuppgifter som rapporteras av elhandlarsammanslutningen London Energy Broker's Association (LEBA) och Nasdaq OMX:s råvarubörs används i förhållande till inköpspriset för el under en säsong (dvs. sex månader) före leverans, eller ett ”säsongshandelspris” (3).

(12) Referenspriset för baslastel beräknas en gång per säsong och omedelbart innan varje säsong inleds, när det aritmetiska medelvärdet för de dagliga säsongshandelspriser som offentliggjorts varje dag för den föregående säsongen mäts. Genomsnittet vägs för att säkerställa att den handlade volymen för varje referensindex har ett proportionellt inflytande.

(13) NNBG kommer att vara skyldigt att upprätthålla en miniminivå för sin produktion, men är inte tvunget att producera till en i förväg fastställd nivå. Anläggningen kommer att förväntas drivas med en belastningsfaktor på 91 %. Om NNBG inte uppnår denna belastningsfaktor betyder det implicit att företaget inte når den intäktsnivå som den förväntar sig från projektet.

(14) NNBG kommer att få olika ersättningar för mellanskillnaden som grundas på uppmätt produktion, upp till ett maximibelopp (nedan kallat tak) som fastställs i CfD-kontraktet. Inga ersättningar kommer att betalas ut för energi som säljs på marknaden över taket. El som produceras av NNBG kommer att säljas på marknaden.

2.1.1 CfD-mekanismens övergripande funktion

(15) CfD-kontraktet kommer att ingås med CfD-motparten, dvs. en enhet som kommer att finansieras kollektivt av alla licensierade leverantörer genom en lagstadgad skyldighet.

(16) Ingåendet av det slutliga kontraktet beror på EDF:s/NNBG:s slutliga investeringsbeslut och om parterna kan enas om finansieringsarrangemangen (inbegripet villkoren för den brittiska regeringens lånegaranti) samt parternas slutliga godkännande.

(17) Enligt CfD-ramen har de licensierade leverantörerna kollektivt ansvar för alla skyldigheter enligt kontraktet, medan motparten i kontraktet endast har ansvar i den bemärkelsen att medel har överförts till den från de licensierade leverantörerna eller från den brittiska regeringen. Varje leverantörs ansvar grundas på dess marknadsandel, som fastställs genom uppmätt elförbrukning. Om betalningsskyldigheterna inte efterlevs kommer det ansvariga ministeriet att utse en annan motpart, samla in betalningar från andra leverantörer eller betala producenterna direkt.

(18) Vid sidan av detta kommer motparten att anförtro en avvecklingsagent uppbördsbefogenheter (dvs. befogenhet att samla in betalningar från leverantörerna) å ena sidan och skyldigheten att göra betalningar till och motta betalningar från elproducenter å andra sidan. Den brittiska regeringen har för avsikt att utse ett dotterbolag till Elexon (dvs. det organ som för närvarande agerar som avvecklingsagent i Förenade kungariket) som är helägt av Förenade kungarikets systemansvariga för överföringssystemet (det nationella nätet) till avvecklingsagent.

(19) Motparten till elproducenten enligt CfD-kontraktet kommer att ha beslutsbefogenhet och utrymme för skönsmässig bedömning, t.ex. för att avgöra om en elproducent uppfyller sina skyldigheter eller måste ställa säkerhet för att garantera sina betalningar enligt ordningen eller frångå vissa krav, beroende på de rådande marknadsvillkoren. Den brittiska regeringen har för avsikt att lämna ytterligare vägledning om de kriterier som kan begränsa motpartens beslutsrätt i samband med CfD-kontraktet.

(20) I figur 1 förklaras vilka respektive roller var och en av de planerade aktörerna har i driften av CfD-systemet. Figur 1 Roller och ansvar i driften av CfD Källa: De brittiska myndigheterna.

2.1.2 CfD-kontraktets villkor

(21) Förenade kungariket och EDF har enats om villkoren i CfD-kontraktet. Villkoren kommer att omvandlas till ett långsiktigt kontrakt före det slutliga undertecknandet av kontraktet och EDF:s slutliga investeringsbeslut.

(22) Många av de villkor som parterna enats om motsvarar villkoren i CfD-kontrakt för andra tekniker, särskilt tekniker för förnybar energi. Villkoren är offentliga (4). Andra villkor är specifika för HPC:s CfD-kontrakt.

(23) Enligt de överenskomna villkoren kommer lösenpriset att sättas till 92,50 pund per MWh enligt 2012 års nominella priser. Om investeringsbeslutet att bygga den nya kärnkraftsanläggningen vid Hinkley Point C fattas, med samma konstruktion och möjligheten att dela vissa av kostnaderna för HPC-reaktorerna, kommer lösenpriset att ändras till 89,50 pund per MWh, även då enligt 2012 års nominella priser.

(24) Lösenpriset kommer att indexeras fullständigt till konsumentprisindexet (nedan kallat KPI), precis som andra CfD-kontrakt. Justeringen till KPI kommer att göras årligen, med basdatum november 2011. Lösenpriset kommer att justeras på säsongens första dag varje år med hänvisning till det senast tillgängliga KPI som offentliggjorts av det brittiska statistikkontoret ONS för februari.

(25) CfD-kontraktet kommer att börja löpa senast på TCW-dagen (Target Commissioning Window, nedan kallat TCW) för varje reaktor, som är […] (5) år från det överenskomna TCW-datumet. Efter detta datum kommer CfD-kontraktet att börja löpa oavsett om anläggningen har tagits i drift eller ej.

(26) Färdigställandedatumet (long-stop date) är […] årsdagen av den sista TCW-dagen för den andra reaktorn. Om ingen av reaktorerna har tagits i drift på eller före färdigställandedatumet kan CfD-motparten avsluta kontraktet. Färdigställandedatumet kan förlängas vid force majeure eller anslutningssvårigheter.

(27) Det kommer att finnas två vinstdelningsmekanismer. Den första gäller anläggningskostnaderna (6) och har följande villkor: i) Den första […] av anläggningskostnadsvinsten (nominellt värde) kommer att delas på hälften, där 50 % av vinsten går till CfD-motparten och 50 % till NNBG. ii) Alla anläggningsvinster över […] (nominellt värde) kommer att delas i en del på 75 % och en del på 25 %, där 75 % av vinsten går till CfD-motparten och 25 % till NNBG.

(28) Den andra vinstdelningsmekanismen är avkastning på eget kapital. Följande två gränser sattes (6):

(29) En första gräns vid beräknad internränta på kapital (Equity IRR) vid tidpunkten för beslutet enligt den senaste ekonomiska modellen (7), eller 11,4 % på en fastställd kapitalnivå och i nominella termer. Eventuell vinst över denna nivå kommer att delas, där CfD-motparten får 30 % och NNBG 70 %.

(30) En andra gräns vid det högsta värdet mellan 13,5 % i nominella termer eller 11,5 % i reala (KPI-deflaterade) termer, baserat på samma modell som i föregående punkt. Eventuell vinst över denna nivå kommer att delas, där CfD-motparten får 60 % och NNBG 40 %.

(31) Det kommer att finnas två datum för omförhandling av driftskostnaderna. Det första infaller 15 år efter startdatumet för den första reaktorn och det andra 25 år efter detta datum. Möjligheten att omförhandla driftskostnaderna är ett sätt att begränsa de långsiktiga kostnadsriskerna för båda sidor och kommer att leda till förändringar av lösenpriset i båda riktningarna. Mekanismen möjliggör ökningar eller minskningar av lösenpriset på grundval av kända faktiska kostnader och reviderade prognoser för framtida kostnader för följande kostnadsposter, i varje fall endast enligt vad som krävs för den fortsatta driften av kraftverket: a) Leverans av kärnbränsle för påfyllning. b) Försäkring. c) Avgifter från den brittiska kärnkraftsinspektionen (Office for Nuclear Regulation, ONR). d) Företagsskatt. e) Vissa överföringsavgifter. f) Förändringar i kostnaderna för medelaktivt avfall/slutförvaring till följd av förändringar i priset på avfallsöverföring enligt avfallsöverföringsavtalet. g) Förändringar i kostnaderna för hantering av använt kärnbränsle och i avvecklingskostnaderna. h) Drift- och underhållskostnader. i) Renoveringskostnader och kontanta driftkostnader som redovisas i producentens resultaträkning enligt IFRS samt alla kapitalutgifter.

(32) Eventuella anläggningsrelaterade kostnader, annan drift än drift till en rimlig och ansvarsfull standard, tillgången till produktionsanläggningen eller dess kapacitet, andra kapitalutgifter än underhållsutgifter, utgifter för nya strukturer (ej inom en befintlig anläggning), finansiering samt vissa avfallsöverföringskostnader kommer att undantas från omförhandlingsmöjligheterna.

(33) De reviderade kostnadsberäkningar som används för omförhandling av driftskostnaderna (Opex reopeners) kommer att grundas på en rapport som utarbetas av NNBG och godkänns av CfD-motparten, med beaktande av referenskostnader från andra kärnkraftsanläggningar som använder europeisk tryckvattenreaktorteknik (EPR) och tryckvattenreaktorteknik i Nordamerika och EU, varav samtliga drivs till en rimlig och ansvarsfull standard. Justeringarna av lösenpriset kommer att beräknas med beaktande av den övre hälften av referenskostnaderna.

(34) Lösenpriset kommer att sänkas (alternativt kommer ett engångsbelopp eller en rad årliga ersättningar betalas till CfD-motparten) för att avspegla ändringar i den skatt som NNBG ska betala när det gäller finansiering av aktieägare eller företagets skattestrukturering. Inga ökningar kommer att tillåtas i detta avseende.

(35) Efter idrifttagandet av anläggningen kommer Valuation Office att göra en framåtsyftande engångsjustering av lösenpriset för företagsskatt. Senare ändringar av företagsskatten kommer att göras vid omförhandlingarna av driftskostnaderna.

(36) Förutom bestämmelserna om tillhandahållande av information enligt de allmänna CfD-villkoren kommer NNBG att vara skyldigt att lämna vissa informationsgarantier när det gäller de uppgifter om och modeller för projektkostnaderna som företaget ger den brittiska regeringen. Kontraktet kommer att omfatta en överenskommen ekonomisk modell för att fastställa de olika lösenpriserna och andra justeringar som krävs enligt kontraktsvillkoren.

(37) NNBG kommer att skyddas och kan återvinna vissa kostnader för kvalificerade lagändringar (Qualifying Changes in Law).

(38) Kvalificerade lagändringar är ej förutsägbara diskriminerande lagändringar, specifika lagändringar, specifika skattelagändringar, andra lagändringar eller ändringar av rättsliga grunder.

(39) Diskriminerande lagändringar är lagändringar som speciellt gäller för projektet, kärnkraftsanläggningen eller NNBG (och inte bara utgör en oproportionerlig indirekt effekt eller konsekvens av en lagändring som är allmänt tillämplig) men inte i övrigt.

(40) Specifika lagändringar är lagändringar som speciellt gäller för kärnkraftsanläggningar eller produktionsanläggningar som omfattas av ett CfD-kontrakt (och inte bara utgör en oproportionerlig indirekt effekt eller konsekvens av en lagändring som är allmänt tillämplig).

(41) Specifika skattelagändringar är i) en ändring av eller en ny skatt på uran, eller ii) en lagändring eller praxis som tillämpas av den brittiska skattemyndigheten som leder till att NNBG skattemässigt behandlas mindre förmånligt än enligt vissa specifika skattelättnader som tillämpas av den brittiska skattemyndigheten.

(42) Ändringar av den rättsliga grunden är om i) ONR (eller en ny tillsynsmyndighet) inte längre reglerar produktionsanläggningen genom en bedömning av huruvida den uppoffring som krävs för en riskminskning skulle vara starkt oproportionerlig jämfört med fördelarna, eller ii) om det berörda miljökontoret (eller en ny tillsynsmyndighet) inte längre bedömer ett riskminskningsalternativ för anläggningen som en godtagbar miljörisk med hänvisning till om genomförandekostnaderna är oproportionerliga i förhållande till miljöfördelarna.

(43) Ersättning för kvalificerade lagändringar betalas när det sammanlagda beloppet för alla sådana krav överstiger 50 miljoner pund i 2012 års nominella och indexerade termer. Dubbla återkrav är inte tillåtna. Lösenpriset kommer endast att justeras en gång för en viss kvalificerad lagändring under kontraktets återstående löptid genom användning av den överenskomna ekonomiska modellen eller genom en beräkning av den nödvändiga justeringens nettonuvärde.

(44) NNBG kommer, på vissa villkor, att få ersättning i händelse av en ”politiskt” motiverad nedstängning av HPC (som antingen föranleds av Förenade kungariket, EU eller en internationell behörig myndighet) och som sker av andra skäl än hälsa, kärnsäkerhet, allmän säkerhet, miljösäkerhet, kärnämnestransport eller kärnämneskontroll (s.k. kvalificerat driftstopp).

(45) Ersättning kommer också att utgå om kärnkraftsanläggningen stängs till följd av omständigheter som har att göra med ansvarsförsäkringen för kärnkraftsolyckor, även i det fall den brittiska regeringen inte godkänner alternativa försäkringsarrangemang som föreslås av producenten när regeringen rimligen borde ha gjort detta och inga andra godkända försäkringsalternativ finns tillgängliga för producenten.

(46) Skyddet vid kvalificerade driftstopp omfattar rätten att överföra NNBG till den brittiska regeringen (och regeringens rätt att kräva en överföring), förutom utbetalning av ersättning från CfD-motparten eller den brittiska regeringen.

(47) Uppsägningsbestämmelserna gäller endast NNBG. Det är CfD-motparten som beslutar om kontraktet ska sägas upp i händelse av en händelse som kan föranleda uppsägning.

2.2 KREDITGARANTI

(48) HPC-projektet, och NNBG i synnerhet, kommer inte bara att dra fördel av CfD-kontraktet, utan kommer även att beviljas en statlig kreditgaranti för de skulder företaget emitterar (nedan kallad kreditgarantin).

(49) Emitterade obligationer kommer att stödjas av kreditgarantin. Kreditgarantin kan ses om ett försäkringsavtal, som garanterar punktlig betalning av kapital och ränta på kvalificerade skulder, som kan uppgå till 17 miljarder pund (8).

(50) Kreditgarantin kommer att lämnas av Infrastructure UK (nedan kallad IUK), en enhet inom det brittiska finansministeriet som utövar tillsyn av förvaltningen av den brittiska garantiordningen. Kreditgarantin är en heltäckande lösning för företagsskulder för den långsiktiga finansieringen av HPC.

(51) IUK anser att transaktionen har strukturerats på ett sätt som gör att den motiverar en klassificering av HPC i en riskkategori som motsvarar BB+/Ba1. Garantin kommer att ligga på nivån 295 räntepunkter.

(52) De obligationer som ska emitteras som en del av finansieringsstrukturen enligt stödordningen kommer att stödjas av en garanti som ska utfärdas av Lords Commissioners vid det brittiska finansministeriet (borgensmannen). Överbryggande finansiering från kommersiella banker (som inte garanteras enligt den brittiska garantiordningen) ingår också. Återstoden av det kapital som krävs för transaktionen kommer att skjutas till av aktieägarna. Finansieringsstrukturen kan kompletteras med andra kapitalkällor med borgensmannens samtycke.

(53) Vid tidpunkten för beslutet är finansieringskällorna planerade enligt följande: a) Kapitalbas på […] pund. b) Villkorat kapital på […] pund. c) Överbryggande finansiering upp till […] pund. d) Obligationer för […] pund.

(54) Finansieringsstrukturen är utformad så att kapitalbasen blir en total förlust innan obligationerna drabbas av förlust. Det villkorade kapitalet ger en ytterligare garanti för borgensmannen, bland annat för att HPC kommer att färdigställas och tas i drift och att alla reserver kommer att vara fullständigt finansierade (nedan kallat dagen för finansiellt fullbordande).

(55) Aktieägarnas skyldigheter när det gäller kapitalet kommer att anges i ett kapitaltillskottsavtal som borgensmannen också kommer att vara part i, där aktieägarna gör ett åtagande gentemot borgensmannen om att skjuta till kapitalet.

(56) För att se till att kapitalet ger den förlustabsorption som beskrivs ovan har parterna ställt upp två villkor i händelse av betalningsinställelse (ett grundvillkor (9) och ett villkor för ”FFS-betalningsinställelse” (10)), enligt vilka borgensmannen kan kräva att baskapitalet respektive det villkorade kapitalet påskyndas, dvs. att det tillhandahålls omedelbart och används för att betala obligationerna och de belopp som ska betalas till borgensmannen. Syftet med dessa kombinerade bestämmelser är att se till att det är aktieägarna, och inte borgensmannen, som främst exponeras för eventuella risker när det gäller EPR-teknikens lönsamhet till dess att det finns objektiva belägg för att tekniken är tillförlitlig i form av lyckade resultat från tidigare projekt som Flamanville 3 och Taishan 1.

(57) Under perioden fram till dess att grundvillkoret har uppfyllts finns det ett tak för skulden. Minsta belopp är delmålet för skuldtaket för projektets motsvarande delmål och […] % av kapitalbasen minus utvecklingskapital, dvs. […] miljarder pund. I tabell 1 visas ett praktiskt exempel på förlustabsorptionen för eget kapital: Tabell 1 Utnyttjandeprofil för grundvillkoret samt scenario för ej uppfyllt grundvillkor Källa: Inlaga från IUK av den 12 september 2014. Base Case Drawdown Profile GBP bilion Total Commited Development Equity 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021 2022 2023 2024 Cashflow Base Equity 9,23 1,69 — — — — — — 2,10 2,52 2,09 0,83 Contingent Equity 8,00 N/A — — — — — — — — — — Bonds 16,00 N/A 1,50 1,95 2,40 2,90 3,35 2,65 1,25 — — — Balance Sheet Base Equity 1,69 1,69 1,69 1,69 1,69 1,69 3,79 6,31 8,39 9,23 Contingent Equity — — — — — — — — — — Bonds 1,50 3,45 5,85 8,75 12,10 14,75 16,00 16,00 16,00 16,00 Memo item Undrawn Base Equity 7,53 7,53 7,53 7,53 7,53 7,53 5,43 2,92 0,83 — Undrawn Committed Equity 15,53 15,53 15,53 15,53 15,53 15,53 13,43 10,92 8,83 8,00 Source: UK Base Case

Base Case Condition Not Met (by 31 December 2020) Total Development Equity 2015 2016 2017 2018 2019 2020 Cashflow Base Equity 1,69 1,69 — — — — — — Contingent Equity 7,97 N/A — — — 1,97 3,35 2,65 Bonds 6,87 N/A 1,50 1,95 2,40 2,90 — — Balance Sheet Base Equity 1,69 1,69 1,69 1,69 1,69 1,69 Contingent Equity — — — 1,97 5,32 7,97 Bonds 1,50 3,45 5,85 6,78 6,78 6,78 Memo item Undrawn Base Equity 7,53 7,53 7,53 7,53 7,53 7,53 Cumulative Cap on Debt 1,50 3,43 5,85 6,78 6,78 6,78 Source: UK Base Case

(58) Efter det att grundvillkoret är uppfyllt är borgensmannens främsta skydd under anläggningsperioden mängden villkorat kapital, som kan utnyttjas för att betala merkostnader tillsammans med projektets delmål som begränsar skulden för varje period.

(59) Aktieägarnas åtaganden gällande kapitalbasen och det villkorade kapitalet kommer att stödjas fullständigt i form av kreditinstrument som utan begränsningar omfattar moderbolagets garantier, remburser eller andra former av kreditstöd som borgensmannen kan godta.

(60) Aktieägarna kommer att bevilja en fast (11) och/eller rörlig (12) säkerhet (13), inbegripet en kvalificerad rörlig garanti (14), för alla sina tillgångar, egendomar och åtaganden för att stödja sina skyldigheter gentemot NNBG och NNBG:s skyldigheter. NNBG och emittenten av obligationerna, ett nyligen införlivat specialföretag, kommer var och en att bevilja en omfattande fast och/eller rörlig säkerhet, inbegripet en kvalificerad rörlig garanti, för alla sina tillgångar, egendomar och åtaganden för att stödja sina skyldigheter. Säkerheten kommer att stödjas genom direkta avtal med avtalsparterna med avseende på vissa viktiga kontrakt.

(61) På grund av de särskilda omständigheterna kring transaktionen och det stora behovet av säkerhet måste den brittiska säkerhetsmyndigheten ge sitt samtycke till verkställandet av säkerheten. Hantering av kärnavfall får endast utföras av en enhet som har eller kommer att ha ett kärnkraftsanläggningstillstånd för HPC-anläggningen.

(62) Syftet med den säkerhet som beviljats av aktieägarna, NNBG och emittenten är att ge de säkrade parterna (15) garantier för att i) säkerheten har högsta prioritet framför fordringar från osäkrade borgenärer gentemot den relevanta gäldenären om borgenären blir insolvent, ii) bevara möjligheten för de säkrade parterna att förfoga över de säkrade tillgångarna och använda vinsten från en sådan försäljning för att betala de utestående säkrade skulderna om detta är det bästa sättet att maximera det återvunna beloppet, och iii) utöva maximal kontroll om någon av pantgivarna skulle bli insolvent samt få befogenhet att förvalta säkerheten genom utnämning av en konkursförvaltare för den berörda gäldenärens verksamhet och tillgångar.

(63) Obligationerna kommer att vara osäkrade från emittenten och kommer inte att ingå i eventuella säkerheter som beviljas av emittenten eller någon annan medlem i HPC:s företagskoncern.

(64) När det gäller prioritetsordningen för gäldenärerna kommer vinsten från verkställandet av den säkerhet som beviljats av NNBG i praktiken fördelas i följande prioritetsordning: 1. Gäldenärer som har företräde enligt lagen. 2. Verkställighetskostnader (dvs. kostnader för förvaltarna av säkerheten samt konkursförvaltare). 3. FDP-gäldenärer (16). 4. Aktörer som tillhandahåller överbryggande finansiering för anläggningsarbetet. 5. Obligationer och borgensmannen. 6. NNBG:s osäkrade gäldenärer. 7. NNBG:s aktieägare.

(65) Prioritetsordningen för vinsten från verkställigheten kan inte ändras utan borgensmannens samtycke.

(66) Finansieringen av transaktionen delas upp i faser som motsvarar uppnåendet av delmålen för projektets genomförande.

(67) Under perioden efter det datum då det maximala antalet obligationer (andra än SZC-obligationer) har emitterats kommer kapitalbasen att tillhandahållas enligt en tidplan, där det villkorade kapitalet används för att betala eventuella merkostnader i förhållande till tidplanen.

(68) Utdelning till aktieägare är inte tillåten före dagen för finansiellt fullbordande.

(69) De brittiska myndigheterna hävdar att kreditgarantin efter dagen för finansiellt fullbordande fortfarande är skyddad av många strukturella och avtalsbaserade riskreducerande bestämmelser, bland annat avsevärda begränsningar för utbetalning av utdelningar och en […] månaders skuldbetalningsreserv (som kan finansieras med kontanter, standbyremburser eller godtagbara garantier) som kan uppgå till […] miljarder pund. Marknadsstandard för projektfinansieringen uppges vara en sexmånaders skuldbetalningsreserv.

(70) En uppsägning av kreditgarantin efter datumet för finansiell fullbordan skulle förmodligen endast kunna uppstå vid a) en mycket betydande avvikelse i driftsresultaten, vilket i sin tur leder till en minskning av det kassaflöde som finns tillgängligt för skuldbetalningen, och b) om avvikelsen är större än den betydande skuldbetalningsreserv som ingår i strukturen och nämns ovan.

(71) Om skuldbetalningsreserven sägs upp (i någon mån) måste den kompletteras fullständigt innan utdelning kan utbetalas.

(72) De brittiska myndigheterna hävdar att det är tämligen osannolikt att skulden skulle behöva verkställas med hänsyn till det strukturella skyddet mot betalningsinställelse, de utlösande faktorerna samt möjliga avhjälpande åtgärder före betalningsinställelse. Om verkställande ändå skulle bli nödvändigt skulle omständigheterna säkerligen både vara oväntade och allvarliga, och därför är en fast verkställandeåtgärd inte lämplig. IUK ansåg att man behövde flexibilitet för att kunna överväga sina alternativ mot bakgrund av händelserna allteftersom de inträffar så att man kan skydda sina intressen på ett bättre sätt. IUK valde därför att ha maximala och flexibla verkställandealternativ och utrymme för skönsmässig bedömning för att kunna fastställa det lämpligaste alternativet för verkställande när så blir aktuellt.

(73) Kommissionen har fått information om de villkor för projektfinansieringen av HPC som hittills överenskommits för att kunna bedöma dem. Informationen omfattar parternas överenskommelse om de viktigaste villkoren i finansieringsdokumenten. Den slutliga versionen av utkasten till juridiska handlingar fanns inte tillgängliga på datumet för beslutet. De brittiska myndigheterna uppgav att resten av villkoren samt de slutliga finansieringsdokumenten kommer att innehålla standardbestämmelser som alla investerare skulle kräva för ett liknade projekt. Eftersom kommissionen inte hade möjlighet att kontrollera detta måste de brittiska myndigheterna meddela kommissionen om de slutliga dokumenten skulle medföra några ändringar av åtgärden i den form den anmälts till kommissionen.

2.3 MINISTERIETS AVTAL

(74) Enligt CfD-kontraktet kommer NNBG:s investerare att ha rätt till ersättning om den brittiska regeringen skulle besluta att stänga HPC av politiska skäl (dvs. av andra skäl än hälsa, kärnsäkerhet, allmän säkerhet, miljösäkerhet, kärnämnestransport eller kärnämneskontroll). Dessa betalningar skulle finansieras på samma sätt som betalningarna enligt CfD-kontraktet (dvs. genom uttag av avgifter från leverantörerna). CfD-kontraktet kommer att kompletteras av ett ministerieavtal som ska ingås mellan ministeriet och NNBG:s investerare.

(75) Avtalet föreskriver att om motparten efter en politiskt motiverad nedstängning inte skulle kunna betala ut ersättningar till NNBG:s investerare ska ministeriet betala ut den överenskomna ersättningen till investerarna. Avtalet innehåller inga bestämmelser om utbetalning av ytterligare ersättningar till NNBG eller dess investerare.

3. SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

(76) Kommissionen mottog ett mycket stort antal svar under samrådet om beslutet att inleda förfarandet, som pågick till den 7 april 2014. De synpunkter som är relevanta för bedömningen av statligt stöd anges nedan.

(77) Synpunkterna från berörda parter behandlas i relevanta delar av bedömningen utan hänvisningar till särskilda synpunkter.

(78) Med tanke på det stora antalet synpunkter har de grupperats efter ämne.

3.1 SYNPUNKTER PÅ ÅTGÄRDERNA I EGENSKAP AV TJÄNST AV ALLMÄNT EKONOMISKT INTRESSE

(79) En uppgiftslämnare höll med den brittiska regeringen om att åtgärderna inte utgör statligt stöd och citerade de belägg som Förenade kungariket lämnat till stöd för sin bedömning av åtgärden med avseende på tjänster av allmänt ekonomiskt intresse.

(80) En part hävdade att HPC tillhandahåller en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse eftersom den fullgör en allmännyttig skyldighet för att garantera att energibehovet tillgodoses på kort, medellång och lång sikt, och att projektet genomförs på ett tydligt och öppet sätt och inte ger en ekonomisk fördel för något av de deltagande företagen. HPC kommer också att förbättra försörjningstryggheten genom att minska beroendet av importerat bränsle och användningen av fossila bränslen.

(81) Bland de parter som opponerade sig mot Förenade kungarikets åsikt att åtgärden inte medför statligt stöd, påpekade en uppgiftslämnare att åtgärden inte uppfyller Altmarkkriterierna, eftersom CfD-kontraktet endast utgör ersättning för fullgörandet av en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse.

(82) Flera uppgiftslämnare påpekade att inga andra företag kunde lämna anbud på detta projekt.

(83) Flera parter hävdade också att den anmälda åtgärden inte omfattas av EU:s ram för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, eftersom Förenade kungariket inte tydligt har definierat den allmännyttiga tjänst som ersättningen skulle beviljas för och inte har uppfyllt villkoren för tilldelning av en allmännyttig tjänst enligt artikel 3.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/72/EG (17).

(84) Flera parter ansåg att stödåtgärderna är oförenliga med Altmarkkriterierna, enligt vilka elproduktion är en allmän ekonomisk verksamhet, vilket i sin tur innebär att kärnenergi skulle konkurrera med andra energikällor på en avreglerad inre elmarknad, att åtgärden inte har ett mål av allmänt intresse, att det inte förefaller finnas något objektivt kriterium för att motivera varaktigheten på 35 år, att kärnkraft och förnybara energikällor behandlas olika, att stödåtgärderna grundas på okända kriterier och att ingen kostnadsnyttoanalys har gjorts. Att kärnkraft endast kan producera baslastel innebär likaså att den omöjligen kan vara en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse. Möjligheterna till överkompensation skulle dessutom vara avsevärda.

3.2 SYNPUNKTER PÅ FÖREKOMST AV STÖD

(85) Flera uppgiftslämnare hävdade att åtgärderna utgör statligt stöd eftersom de medför bilaterala avtal mellan staten och ett företag, att betalningarna särskilt avser målet att producera kärnenergi, att statsbudgeten är direkt involverad i betalningarna och att kontraktet stöder och innehåller särskilda villkor för kärnenergi, som överskrider eventuellt stöd till förnybara energikällor.

(86) En uppgiftslämnare påpekade att övergången till ett högsta tak för priset på avfallsöverföring från avfallsavgifter ”per enhet”, kommer att medföra stöd och utgöra ett ytterligare bidrag till nya kärnkraftsoperatörer.

3.3 SYNPUNKTER PÅ MÅL AV ALLMÄNT INTRESSE, MARKNADSMISSLYCKANDEN OCH BEHOVET AV STATLIGT INGRIPANDE

(87) Bland de positiva synpunkterna påpekade en uppgiftslämnare att kärnkraft kan bidra stort till produktionen av koldioxidsnål el och till att diversifiera elproduktionssektorn. Andra påpekade att även om kärnkraft inte kan ge all ytterligare kapacitet som Förenade kungariket kommer att behöva under de kommande årtiondena kommer den sannolikt att spela en viktig roll genom att ersätta kärnkraftsanläggningar som stängs och tillgodose framtida efterfrågan.

(88) Flera uppgiftslämnare hävdade att Förenade kungariket befinner sig i en annan situation än andra EU-medlemsstater eftersom det är en ö och därför har mer begränsade möjligheter till sammanlänkningar. Jämförelser med Finland eller Frankrike är olämpliga eftersom deras marknadsstruktur är helt annorlunda och dessa medlemsstater har ingått långsiktiga ekonomiska avtal för att stödja byggandet av kärnkraftsanläggningar. Förenade kungariket skulle dessutom inte kunna hantera produktionsvariationerna i förnybara energikällor genom att importera stora bränslemängder från sina grannar när produktionen av förnybara energikällor sviker och bara bortse från problemen med överskottsproduktion. Marknadsmisslyckandena i Förenade kungariket med avseende på en inre europeisk elmarknad blir därför alltid större än på det europeiska fastlandet, och det skulle krävas fler åtgärder för att korrigera dem. Stödet till kärnenergi skulle dessutom öka diversifieringen av energiförsörjningen, vilket i sin tur skulle bidra till att stärka det brittiska energisystemets motståndskraft.

(89) En uppgiftslämnare uppmärksammade särskilda marknadsmisslyckanden som kan drabba kärnenergi, särskilt de långa anläggningstiderna och den långa drifttiden, vilket leder till en räntabilitet på över 30 år, långt efter 2050. Lärdomar från strömavbrott i vissa medlemsstater visar även att det endast är möjligt att förlita sig på gränsöverskridande sammanlänkningar i begränsad omfattning och att ingen ensam systemansvarig för överföringssystemen kan garantera sammanlänkningskapacitet på samma sätt som inom det inhemska sammankopplade nätet. Statligt stöd till HPC-projektet kan vara mindre snedvridande för konkurrensen jämfört med andra åtgärder, t.ex. kapacitetsmarknader.

(90) En uppgiftslämnare hävdade att HPC inte skulle skada miljöskyddsmålet eftersom företagets verksamhet kommer att övervakas noggrant av relevanta institutioner, t.ex. den brittiska kärnkraftsinspektionen. HPC uppfyller även 2010 års miljötillståndsregler.

(91) Flera parter hävdade att det redan finns teknik för säker förvaring av kärnavfall.

(92) Flera parter påpekade också att den nuvarande kombinationen av politiska åtgärder inte är tillräcklig för att stimulera investeringar i kärnkraft, särskilt på grund av att priset för handel med utsläppsrätter är för lågt, att det brittiska minimipriset för kol inte ger tillräckligt höga kolpriser för att skapa incitament för investeringar i kärnkraft och att den brittiska garantiordningen inte är tillräcklig i sig för att stödja investeringar eftersom den inte löser problemet med kärnkraftens lönsamhet på lång sikt. Kärnkraftens koldioxidavtryck kommer dessutom att likna vindkraftens och ligga långt under koldioxidavtrycket för marina förnybara energikällor, solceller och biomassatekniker.

(93) En part hävdade att Förenade kungariket stöder förnybara energikällor, men att sådana tekniker inte är lämpliga för tillhandahållande av baslastel. Ett samtidigt beroende av gas skulle leda till att Förenade kungariket blir beroende av fossila bränslen och utsätts för geopolitiska risker.

(94) En uppgiftslämnare hävdade att kommissionen bör bedöma nettomiljöfördelarna med HPC jämfört med Förenade kungarikets nuvarande energimix. Om HPC bedöms mot dessa kriterier skulle företaget helt klart ge en avsevärd miljöfördel.

(95) Flera parter hävdade att det bör stå varje medlemsstat fritt att välja sin egen energimix och tillhandahålla nödvändiga incitament för att upprätthålla effektiva långsiktiga privata investeringar i koldioxidsnål produktion. Kommissionen har enligt dem inga befogenheter för att påverka sådana beslut. Kärnkraftsanläggningar har höga initiala kapitalkostnader och låga marginella driftskostnader, vilket tillsammans med korrelationen mellan driftskostnader och elmarknadspriser avgör förekomsten av en risk som inte kan överföras på ett effektivt sätt till konsumenterna utan statligt ingripande.

(96) Flera parter kritiserade punkt 337 i beslutet att inleda förfarandet, särskilt att inga investeringar i nya kärnkraftsanläggningar har gjorts i Förenade kungariket sedan avregleringen av energimarknaden för 20 år sedan. Hotet om förändringar i regeringens politik och andra politiska risker leder till att sådana investeringar blir svåra för privata investerare.

(97) Flera parter hävdade att kapitalkostnader utgör cirka 75 % av produktionskostnaden (18), jämfört med 10–15 % för orenad gas. Det påpekades också att kostnadseffektiviteten för minskade koldioxidutsläpp enligt den egna modellen ger en nivå på 50 g koldioxid/kWh till 2030, jämfört med de rådande nivåerna på omkring 500 g koldioxid/kWh, vilket endast kan åstadkommas till lägsta kostnad om ny kärnkraftskapacitet når en betydande användartäthet (t.ex. 11–18 GW). Nuvärdet av ett storskaligt kärnkraftsprogram skulle vara 23 miljarder pund. Ett långsiktigt kärnenergikontrakt skulle dessutom bidra till att upprätthålla effektiviteten i avsändandet av el, vilket är relevant både för kärnteknik och för teknik för förnybara energikällor med tanke på de låga marginalkostnaderna.

(98) En uppgiftslämnare hävdade att om ny teknik som EPR inte stöds redan i det tidiga utvecklingsskedet kommer investerarna att vara mindre villiga att satsa på denna teknik, både inom landet och utanför.

(99) En annan uppgiftslämnare ansåg att Euratomfördraget inte kan tillämpas oberoende av kommissionens nuvarande politik, med tanke på att kommissionen enligt artikel 40 i fördraget är skyldig att regelbundet offentliggöra mål för kärnenergi och att fördragets mål endast kan eftersträvas enligt andra bestämmelser i fördraget.

(100) En uppgiftslämnare konstaterade att investeringar i kärnenergi gjordes genom taxefinansierade projekt före avregleringen, vilket undanröjde investeringsriskerna.

(101) En part hävdade att kärnenergikällor är mångskiftande och ligger mycket högt när det gäller energisäkerhet.

(102) En annan part konstaterade att det inte finns någon annan dokumenterat effektiv koldioxidsnål teknik för baslastel än kärnenergi som kan utvecklas till samma kapacitetsnivåer som kärnenergi. Med anledning av den politiska risken i EU kan investerarna också bli allt försiktigare med att satsa alltför mycket kapital på de nya elproduktionsformerna. Dessutom ifrågasattes kommissionens prognos för investeringar i ny kärnkraft för 2027–2030 eftersom den ansågs vara osäker.

(103) Flera parter påpekade att Förenade kungariket inte har en mekanism liknande den finska Mankalaföretagsmodellen (en gemensam investering av elproduktionsbolag och energiintensiva industrier) genom vilken asymmetrin mellan risken med den initiala kapitalkostnaden och det långsiktiga momentana elpriset kan hanteras.

(104) En part hävdade att de flesta tekniker för förnybara energikällor uppfanns under det tidiga 1900-talet, vilket innebär att stöd till sådana tekniker är mindre motiverat än stöd till kärnteknik eftersom kärntekniken är mer mogen.

(105) Flera parter påpekade också att reaktorerna inte kommer att tas i drift förrän tidigast 2023. Detta innebär att anläggningen inte kan bidra till insatserna för försörjningstrygghet, vilket är Förenade kungarikets motivering till åtgärderna.

(106) En part påpekade att kärnteknik inte bidrar till försörjningstrygghet, eftersom energiproduktionen blir beroende av import av klyvbara kärnämnen. En annan part påpekade i sin tur att beroendet av importerat bränsle bör minskas för att öka försörjningstryggheten.

(107) En uppgiftslämnare påpekade att den brittiska regeringens energipolitik är politiskt färgad och begränsar utvecklingen av landbaserade vindkraftverk och solkraftverk.

(108) Flera uppgiftslämnare påpekade att kärnteknik försämrar försörjningstryggheten, eftersom den saknar den flexibilitet som krävs för avvägningen mellan tillgång och efterfrågan på nätet till följd av oväntade avbrott, minskad kapacitet eller rutinunderhåll. Kärnenergi kan dessutom föranleda oförutsägbara chocker som kräver stor uppbackning, i motsats till vindkraft som är variabel och i stor utsträckning kan förutsägas i förväg. Samma uppgiftslämnare ansåg också att kärnenergi är ett dåligt alternativ för utsläppsminskning och hänvisade till forskning som visar att kärncykeln producerar mellan 9 och 25 gånger mer koldioxid än vindkraft.

(109) Flera uppgiftslämnare påpekade att kärnteknikens bidrag till minskade koldioxidutsläpp inte är stort baserat på jämförande statistik.

(110) Flera parter påpekade å sin sida att åtgärden inte skulle ge energitrygghet eftersom kapacitetsförluster till följd av stängningar inte ersätts tillräckligt snabbt och är beroende av uranreserverna, som kan ta slut.

(111) Flera uppgiftslämnare hävdade att bidrag kan tränga ut andra, mer innovativa och mindre miljöskadliga produktionstekniker, och att de inte är motiverade och dessutom är oförenliga med principen om att förorenaren betalar. Det blir de framtida generationerna som får bära kostnaderna för den långsiktiga åtgärden.

(112) Flera uppgiftslämnare ville betona att ett antal medlemsstater, särskilt Tyskland, Österrike, Irland, Italien och andra, är emot kärnteknik och andra medlemsstater som Portugal, Danmark, Estland eller Grekland inte har kärnenergi, vilket innebär att det inte finns något gemensamt mål för kärnenergi.

(113) Flera uppgiftslämnare påpekade också att en teknik som behöver bidrag i 60 år, som är undantagen från alla direkta och indirekta kostnader som den ger upphov till och dessutom behöver ett kontrakt med en garanti på 35 år inte kan anses vara lönsam.

(114) En part hävdade att det inte finns några tillfredsställande metoder för deponering av radioaktivt avfall.

(115) En uppgiftslämnare påpekade å sin sida att Förenade kungarikets gynnar ny kärnteknik i alltför stor utsträckning genom att bortse från de många osäkerhetsfaktorerna kring deponering och skapa säkerhet för investerarna.

(116) Flera uppgiftslämnare kritiserade den riskbedömning som utförts av Förenade kungariket, och uppgav att oväntade olyckor under förhållanden ”beyond design-basis” (dvs. olyckor som är tänkbara, men som inte fullt ut beaktats i utformningen eftersom de ansågs alltför osannolika) som skedde i Fukushima och vid andra stora kärnkraftsolyckor inte har beaktats eller fångats upp. De kritiserade även påståendena om att för de absolut värsta förutsebara olyckorna/incidenterna vid HPC (inklusive terroristattacker) ska den högsta utsläppsgraden i form av utsläpp som läcker ut från inneslutningen inte överstiga 0,03 % av inventeringen av reaktorns kärnämnen per dag.

(117) Flera uppgiftslämnare påpekade att det var oklart huruvida Förenade kungariket hade tagit hänsyn till utvecklingen av nya tekniker som förbättrar elnätets flexibilitet (t.ex. dynamisk prissättning, kontrakt för avbrytbar kapacitet eller dynamisk begränsning av baslastel inom industrin, sammanslagning av tjänster och hushållens optimering).

(118) En uppgiftslämnare kritiserade att Förenade kungariket fäster så stor vikt vid produktion av baslastel med tanke på den senaste tidens förändringar inom elsektorn, som gjorde det tveksamt om baslastel fortfarande skulle vara så relevant i mitten av 2020-talet som den är i dag. Systemflexibilitet skulle bli allt viktigare.

(119) Flera parter påpekade att HPC inte skulle vara den första anläggningen i sitt slag (First-of-a-kind, FOAK), utan snarare den femte eller sjätte i raden, med tanke på de befintliga anläggningarna i Finland och Frankrike plus två till som har byggts i Kina. Liknande reaktorer beställs dessutom utan att beviljas statligt stöd i Finland och Frankrike.

(120) En part hävdade att solscellsindustrin har kapacitet att leverera samma mängd el varje år som HPC förväntas producera till en jämförbar kostnad, och att havsbaserad vindkraft kan vara billigare än kärnkraft 2020 eller kort därefter.

(121) En annan part hävdade att den brittiska regeringens egna siffror visar att ny kärnkraft inte är nödvändig, i motsats till flera dokument och uttalanden där man felaktigt drar slutsatsen att efterfrågan på el kan fördubblas eller till och med tredubblas mot regeringens egen forskning om den långsiktiga efterfrågan på el och kapacitetsbehoven fram till 2025.

3.4 SYNPUNKTER PÅ ÅTGÄRDERNAS LÄMPLIGHET OCH STIMULANSEFFEKT

(122) Bland de positiva synpunkterna påpekade flera uppgiftslämnare att kärnkraft kan bidra stort till produktionen av koldioxidsnål el och till att diversifiera elproduktionssektorn. De påpekade dessutom att även om kärnkraft inte kan ge all ytterligare kapacitet som Förenade kungariket kommer att behöva under de kommande årtiondena kommer den sannolikt att spela en viktig roll genom att ersätta kärnkraftsanläggningar som stängs och tillgodose framtida efterfrågan.

(123) Flera uppgiftslämnare hävdade att de privata investeringarna utan statligt ingripande endast skulle inriktas på kortsiktig avkastning, vilket gör ny kärnkraft omöjlig.

(124) En uppgiftslämnare hävdade att operatörerna inte skulle ha incitament att investera i nya kärnkraftsanläggningar utan stöd och påpekade att kostnaderna för nya projekt skulle minskas betydligt om det första projektet slutförs med lyckat resultat. Man hävdade också att den tredje generationens reaktorer inte kan jämföras med befintliga anläggningar och att privata investeringar i kärnenergi är omöjliga utan långfristiga utsikter till prisstabilitet.

(125) Flera uppgiftslämnare hävdade att Förenade kungarikets program för byggande av nya kärnkraftsanläggningar skulle ge stora sysselsättningsfördelar för landet och EU i stort.

(126) Flera uppgiftslämnare påpekade också att stödet skulle göra det möjligt för en högt specialiserad och kvalificerad arbetskraft att upprätthålla sin kompetens och utveckla ny teknik, vilket dessutom är avgörande för att avveckla de kärnreaktorer som är i drift i dag. De lyfte även fram den positiva effekt som stödet kan ha för aktörerna i leveranskedjan.

(127) Flera uppgiftslämnare påpekade att de brittiska företagen är mycket positivt inställda till en diversifierad energimix, och att de särskilt stöder kärnkraft, vindkraft och vattenkraft. Förenade kungarikets program skulle ge ett mer stabilt investeringsklimat för företagen, särskilt för stora elanvändare.

(128) Flera uppgiftslämnare påpekade att jämfört med det miljöcertifieringssystem som för närvarande endast tillämpas på förnybar energi har den föreslagna mekanismen fördelen att den begränsar överkompensation.

(129) Flera parter påpekade att staten är skyldig att stimulera investerarnas diversifieringsbeslut, eftersom avreglerade marknader inte kan internalisera fördelarna med medlemsstaternas försörjningstrygghet.

(130) En part kritiserade kommissionens åsikt att CfD-instrument eliminerar de flesta marknadsriskerna, eftersom inmatningspriser används allmänt i många medlemsstater för att stödja förnybara energikällor och det finns därför ingen orsak att behandla kärnkraft på ett annorlunda sätt.

(131) Flera uppgiftslämnare hävdade att kärnteknik inte är miljövänlig, att den inte kan förnyas utan är ändlig och att den är ytterst dyr trots att den är en mogen teknik utan lärandeeffekt.

3.5 SYNPUNKTER PÅ ÅTGÄRDERNAS PROPORTIONALITET

(132) En part påpekade att CfD-mekanismen bidrar till att begränsa riskerna samtidigt som NNBG fortfarande är exponerat för en grundläggande risk och att den förebygger överkompensation eftersom ersättningarna betalas ut först när referenspriset är lägre än lösenpriset. Vinstdelningsmekanismen bidrar också till att begränsa överkompensation och NNBG garanteras inte fasta intäkter eller vinster. CfD-mekanismen stabiliserar dessutom priserna, vilket i sin tur leder till ett bättre investeringsklimat.

(133) Flera parter hävdade att lösenpriset bör jämföras med priset på andra koldioxidsnåla tekniker och inte med kostnaderna för gasproduktionsanläggningar, och att framtida prisnivåer bör beaktas i stället för de rådande prisnivåerna.

(134) Flera parter påpekade att CfD-avtalet för HPC kommer att löpa i 35 år, medan kontrakt för förnybara energikällor har kortare löptider och vanligen inte varar längre än 15 år. Kärnkraftsanläggningen kommer däremot att vara i drift i 60 år, medan drifttiden för anläggningar för förnybara energikällor brukar vara 20–25 år, vilket leder till en lägre stödproportion för drifttiden. CfD-mekanismer skyddar Förenade kungariket från att behöva betala högre anläggningskostnader.

(135) En part lämnade en kostnadsbedömning enligt vilken kostnaderna skulle minska betydligt efter den första anläggningen, ned till 60–75 pund per MWh till 2030. Parten hävdade också att lösenpriset för den anmälda åtgärden skulle vara i den storleksordning som analysen visade, dvs. 85–100 pund per MWh.

(136) Flera parter påpekade att endast ett fåtal tekniker, varav ingen kan ge några större energimängder i framtiden, anses vara billigare för närvarande.

(137) Flera parter påpekade också att när hela systemkostnaden för förnybara energikällor beaktas är kärnenergi ett mycket billigare alternativ vid det lösenpris som har anmälts av Förenade kungariket.

(138) En part hävdade att kommissionens beslut att inte tillåta att CfD-mekanismer används för kärnenergiprojekt eventuellt kan inverka starkt på den brittiska kärnavvecklingsbyrån NDA:s möjligheter hitta en lösning för hanteringen av Förenade kungarikets civila plutonium. Samma part hävdade också att skattebetalarnas börda för avfallsrelaterade kostnader är minimal/obetydlig tack vare den brittiska regeringen.

(139) Flera uppgiftslämnare påpekade att investeringsstöd inte dras av från driftsstödet.

(140) En uppgiftslämnare påpekade att alla avtal samt eventuella ändringar som påverkar finansiering eller praktiska arrangemang för avveckling, hantering av avfall och använt kärnbränsle samt bortskaffande måste offentliggöras för allmänheten och parlamentarisk kontroll. Samma uppgiftslämnare påpekade också att viktig information om kostnadsmodellen inte har offentliggjorts.

(141) Flera parter var oroade över att Förenade kungariket kan komma att bevilja ytterligare stöd till NNBG, bland annat i form av ett system som begränsar kärnkraftsoperatörernas ansvar. Några parter ansåg även att alternativa tekniker till kärnenergi omfattas av fullständigt ansvar, medan kärnteknik omfattas av ett system för begränsat ansvar.

(142) En annan typ av stöd som eventuellt inte har räknats med i det anmälda stödet är en underskattning av kostnaden för hantering och slutförvaring av kärnavfall enligt avfallsöverföringsavtalet. Förenade kungariket vill att det ska bli obligatoriskt för nya kärnkraftsoperatörer att ingå avtalet. Några parter påpekade likaså att påståendet om att avvecklingskostnaderna inte beaktas fullständigt kan utgöra en överträdelse av principen om att förorenaren betalar.

(143) En uppgiftslämnare var oroad över de eventuella kostnadsöverskridandena med tanke på erfarenheten från modellerna för europeiska tryckvattenreaktorer (nedan kallade EPR) i Finland och Frankrike.

(144) Ekonomiskt stöd till befintliga kärnkraftsoperatörer i Förenade kungariket ges redan via ett antal finansiella instrument, bland annat begränsat ansvar, försäkringar mot kommersiella risker, stöd för kostnader för bortskaffande av kärnavfall samt bidrag för kostnader för terrorismbekämpning.

(145) Flera parter påpekade att stödet kommer att leda till att den ekonomiska risken överförs från företaget till skattebetalarna och till inlåsning, vilket i sin tur kommer att leda till höjda energipriser under de kommande 35 åren.

(146) Flera parter hävdade också att lösenpriset är för högt eftersom HPC är det dyraste kraftverk som någonsin byggts. Snedvridningar kan ge upphov till extra kostnader.

(147) En part påpekade att proportionalitetsbedömningen inte kan anses vara slutgiltig till dess att de slutliga vinstdelnings- och omförhandlingsbestämmelserna har anmälts.

(148) En part framhöll att lösenpriset borde vara högre än det pris som Tyskland betalar för sin havsbaserade vindenergi.

(149) En part påpekade att det skulle vara rimligt att anta att det inte finns några skäliga förväntningar på att kostnaderna för EPR skulle minska i någon större utsträckning om den fick stöd och att reaktorn inte kan anses utgöra en framväxande teknik.

(150) Flera parter hävdade att ett antal framväxande tekniker för förnybar energi kan vara mycket mer kostnadseffektiva än HPC, och att en färsk rapport från Carbon Connect (19) uppskattar att avkastningen för EDF och andra investerare i HPC skulle vara mycket högre än för andra projekt, med en förväntad avkastning på eget kapital kring 19–21 %, vilket är högre än den förväntade avkastningen på eget kapital för projekt med privata finansiella initiativ. Om kostnaden för helförsäkringen mot kärnkraftskatastrofer räknas med skulle det ekonomiska argumentet för kärnkraft jämfört med andra koldioxidsnåla källor dessutom försvagas betydligt. En färsk rapport från det brittiska underhusets utskott för offentliga räkenskaper och den brittiska kärnavvecklingsbyrån NDA visar dessutom att kostnaderna för kärnkraftsarvet skulle uppgå till över 2,5 miljarder pund per år, eller 42 % av energi- och klimatministeriets (DECC) sammanlagda budget.

(151) Flera parter hävdade att det förelåg rimliga misstankar om överkompensation.

(152) En part beräknade att om lösenpriset över 35 år omvandlas till ett motsvarande lösenpris för 15 år skulle det uppgå till omkring 117 pund per MWh räknat i 2012 års reala termer, eller över 20 % högre än för landbaserad vindkraft och 10–15 % högre än för omvandling av biomassa. Man kan också anta att kostnaderna för landbaserad vindkraft har minskat ytterligare till 2023 beroende på ökad användning, vilket skulle innebära att skillnaden blir ännu mer märkbar.

(153) Flera parter påpekade att priserna för alternativa tekniker, särskilt teknik för förnybar energi, sannolikt kommer att minska i framtiden, vilket leder till en relativ överkompensation av HPC-projektet.

(154) En part framhöll att Förenade kungariket inte har gått ut på marknaden för att söka motsvarande kapacitet eller produktion för samma tidsperiod. I Frankrike och Finland ligger priserna för kärnkraftsproducerad el på 45–50 euro per MWh. Rapporter från finansanalytiker visar att EDF:s årliga internränta på kapital skulle uppgå till mellan 25 och 35 %. Tack vare CfD-instrument skulle det vara lättare för kärnkraft att nå referenspriset jämfört med förnybara energikällor och en kombination mellan minimipriset för kol och kapacitetsmarknaden skulle stödja investeringar i ny kärnkraft.

3.6 SYNPUNKTER PÅ RISKEN FÖR SNEDVRIDNINGAR AV KONKURRENSEN OCH HANDELN MELLAN MEDLEMSSTATERNA

(155) Bland de positiva svaren hävdade flera parter att åtgärden inte skulle få en betydande effekt på konkurrensen eller handeln mellan medlemsstaterna eftersom den inte skulle ha någon betydande inverkan på konsumenternas välstånd och inte skulle leda till högre försäljningspriser. NNBG kommer dessutom att vara exponerat för marknadskrafterna och incitamenten att konkurrera på grossistelmarknaden.

(156) Flera parter hävdade att det bör råda lika villkor mellan alla koldioxidsnåla tekniker, vilket innebär att stöd till ny kärnkraft är förenligt med den nuvarande politiken för stöd till förnybara energikällor. Flera parter hävdade att teknikneutraliteten måste bevaras, och att kärnteknik därför inte får diskrimineras.

(157) Flera parter påpekade också att åtgärderna inte kan tränga ut investeringar i förnybara energikällor eftersom de också stöds genom CfD-instrument. En del parter hävdade dessutom att stödet tvärtom skulle fungera som en katalysator för nya investeringar i energiproduktionsteknik.

(158) En part påpekade att HPC förväntas ha installerat kapacitet på strax över 3 GW, medan hela den brittiska marknaden snart kommer att nå 80 GW. Mot bakgrund av detta skulle stödets snedvridning av marknaden inte bli betydande (t.ex. 4 %).

(159) Flera parter påpekade att vinsten från alternativ till ny kärnkraft inte skulle kunna ge en lika hög kapacitetsnivå för att kunna betraktas som lönsamma alternativ. Argumenten var att vinster från laststyrning inte kan anses vara säkra, det skulle krävas ytterligare politiska åtgärder för energieffektivitet och sammanlänkningen skulle visserligen bidra avsevärt till effektiv resursanvändning, men att de största hindren är politiska och regelmässiga.

(160) Flera parter hävdade att åtgärderna skulle snedvrida konkurrensen. Detta skulle ske genom att alternativa tekniker trängs ut, och i synnerhet genom att investeringar i tekniker för förnybar energi skulle diskrimineras eller förskjutas. Handeln på den inre marknaden skulle också snedvridas eftersom importörerna inte kan konkurrera med det subventionerade priset på kärnenergi, vilket i sin tur skulle leda till konstgjorda överskott i andra medlemsstater.

(161) En uppgiftslämnare påpekade att stödet skulle snedvrida konkurrensen mellan befintliga och nya kärnkraftsanläggningar eftersom nya anläggningar får stöd och gamla inte får det. En annan part framhöll att teknikneutraliteten måste bevaras och att kärnenergi därför inte får diskrimineras.

(162) En part påpekade att stöd till kärnkraft sannolikt begränsar marknadsdeltagandet för tekniker för förnybar energi och gör det svårare att skapa ny produktionskapacitet för förnybar energi i EU.

(163) En part kritiserade sakkunnighetsundersökningen av professor Green och dr Staffell, särskilt eftersom deras metod ansågs vara olämplig för att göra välståndsanalyser eller bedömningar av snedvridningen. Deras antaganden ansågs vara olämpliga för att bedöma förekomsten av finansmarknadsmisslyckanden, antagandet om den exogena genomsnittliga kapitalkostnaden var inte motiverat och ny kunskap, kolets externalitet, mångfalden i försörjningen och marknadskrafter beaktades inte i undersökningen.

(164) En part framhöll att stödet skulle leda till att den redan bristande jämvikten mellan den fulla kostnaden för andra energitekniker och kärnteknik skulle öka, vilket är till nackdel för konsumenterna och leder till betydligt högre skatter. EDF skulle dessutom få en dominerande ställning på den brittiska energimarknaden, särskilt om en förlängning av det ekonomiska livet för befintliga kärnkraftsanläggningar beviljades.

(165) En part hävdade att betalning av CfD-skillnader enligt uppmätt produktion kan snedvrida marknaden, eftersom producenterna kan sälja el till negativa priser och förlita sig till CfD-kontraktet för att tjäna in positiva intäkter.

(166) En part hävdade att stödets omfattning skulle underminera investeringar i framtida sammanlänkningar, bland annat mellan Skottland och Island (geotermisk el) och mellan England och de nordiska länderna (geotermisk el samt vind- och vågkraft).

3.7 SYNPUNKTER PÅ KREDITGARANTIN

(167) Flera uppgiftslämnare påpekade att överkompensation inte kan uteslutas eftersom stödpaketet innehåller en kreditgaranti förutom CfD-kontraktet.

3.8 ÖVRIGA SYNPUNKTER

(168) Flera uppgiftslämnare hänvisade till att stora strålningsmängder påträffades hos vildsvin i mars 2013, 27 år efter Tjernobylkatastrofen. Flera uppgiftslämnare efterfrågade dessutom att ett andra samråd skulle hållas efter det att den anmälda åtgärden slutförts.

(169) Flera uppgiftslämnare påpekade att den brittiska regeringen i sitt valprogram lovade att inget statligt stöd till kärnkraft skulle beviljas.

(170) En part framhöll att Förenade kungariket även i fortsättningen kommer att tillämpa vad den kallar ”framgångsrikt slutförande av processer” i samband med nybyggnationer, men att den bortser från den stora osäkerheten när det gäller val av plats för, uppförande och drift av en anläggning för geologisk slutförvaring för att upprätta planer och fastställa kostnaderna. Samma part kritiserade även Förenade kungarikets aktuella förslag om hantering och bortskaffande av kärnavfall.

4. SYNPUNKTER FRÅN FÖRENADE KUNGARIKET

(171) Förenade kungariket besvarade beslutet att inleda förfarandet den 31 januari 2014. Förenade kungarikets svar innehöll flera analyser, inbegripet följande: a) Modellarbete av energi- och klimatministeriet (DECC) samt analys av kontrafaktiska scenarier. b) En rapport från Oxera om marknadsmisslyckanden, proportionalitet och risken för snedvridningar av konkurrensen. c) En undersökning av Pöyry om risken för snedvridningar av den inre marknaden samt alternativ till ny kärnkraft. d) En rapport från Redpoint om utvecklingen av Förenade kungarikets elsektor. e) En beskrivning av processen för kostnadsbildning samt kontroll av kostnader, som omfattade KPMG och LeighFisher. f) En rapport från KPMG om risken för snedvridningar av konkurrensen. g) Jämförande analyser av avkastningsgrad

(172) I sitt svar upprepar Förenade kungariket i stort sett samma ståndpunkt som i anmälan. Förenade kungariket påpekar särskilt att ny kärnkraft är ett viktigt inslag i landets energimix, som bidrar till att uppnå en säker och diversifierad elförsörjning med minskade koldioxidutsläpp till en överkomlig kostnad.

(173) Förenade kungarikets argument beskrivs närmare nedan.

4.1 SYNPUNKTER PÅ FÖREKOMSTEN AV STATLIGT STÖD OCH TJÄNSTER AV ALLMÄNT EKONOMISKT INTRESSE

(174) Förenade kungariket vidhåller att den anmälda åtgärden inte utgör stöd enligt Altmarkkriterierna när det gäller CfD-kontraktet och enligt garantimeddelandet (20) för garantin. Dessutom ansåg Förenade kungariket fortfarande att stödet är förenligt enligt ramen för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (21). Om så inte är fallet är stödet ändå förenligt enligt artikel 107.3 c i EUF-fördraget.

(175) När det gäller det första Altmark-villkoret, dvs. förekomst av en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse, hävdar de brittiska myndigheterna att anläggandet av HPC inom en angiven tidplan och dess drift inom ramen för CfD-kontraktet utgör en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse för att uppnå den brittiska regeringens mål av allmänt intresse.

(176) De brittiska myndigheterna klargör definitionen av tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse. Enligt myndigheterna består tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse av att garantera investeringar i ny kärnkraftsproduktion som ska levereras inom en fastställd tidsram. Enligt myndigheterna skulle ingen privat investerare som agerar under normala marknadsvillkor investera i den nya generationens kärnkraftsanläggning inom den tidsram som anges i CfD-kontraktet. De brittiska myndigheterna hävdar att det finns omfattande marknadsmisslyckanden när det gäller konstruktion av nya kärnkraftsanläggningar, vilket motiverar strukturen hos tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse.

(177) Enligt de brittiska myndigheterna anges i eldirektivet (22) att skyldigheten att tillhandahålla allmännyttiga tjänster enligt artikel 3.2 kan omfatta behovet av att tillhandahålla kapacitet på lång sikt för att garantera försörjningstryggheten. De menar att det inte finns några skäl att begränsa denna långtidsplanering till skyldigheten att tillhandahålla allmännyttiga tjänster i form av reservproduktionskapacitet. Enligt uppgift kommer HPC att bidra till Förenade kungarikets långtidsplanering av försörjningstryggheten genom att tillhandahålla betydande produktionskapacitet på lång sikt enligt artikel 3.2 i eldirektivet, dvs. under en period på 35 år då ersättningarna för mellanskillnaden kommer att betalas ut enligt CfD-kontraktet. Det faktum att HPC kanske inte är redo att tas i drift i tid för att hantera eventuellt låga kapacitetsnivåer före 2020 är inte avgörande med tanke på den lång- respektive kortsiktiga inriktningen för målet av allmänt intresse. Förenade kungariket kanske ställs inför kapacitetsbegränsningar innan HPC-anläggningen har tagits i drift, men detta undergräver inte projektets logiska grund. Utan ytterligare ingripanden kommer Förenade kungariket ändå att ställas inför kapacitetsbegränsningar under 2020-talet och därefter, och blir då tvunget att utforma sin energimix för en kontinuerlig lösning av dessa problem.

(178) Förenade kungariket menar att investeringen, som ska ge ny kärnkraftsproduktionskapacitet och genomföras inom en specifik tidsram enligt CfD-kontraktet, bidrar betydligt till landets försörjningstrygghet av koldioxidsnål el på lång sikt och syftar till att uppnå ett mål av allmänt intresse, vilket innebär att den kan utformas som en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse. Enligt den brittiska regeringen kommer ny baslastkapacitet och i synnerhet kärnkraftsprojekt inte att tillhandahållas av företag som agerar under normala marknadsvillkor inom en tillräckligt lång tidsperiod för att uppfylla Förenade kungarikets mål av allmänt intresse.

(179) De brittiska myndigheterna framhåller att CfD-kontraktet bör ses som en skyldighet för NNBG att tillhandahålla specifika allmännyttiga tjänster. Skyldigheten att tillhandahålla allmännyttiga tjänster enligt bestämmelserna om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse är exakt definierad och obligatorisk och består av en kombination av stränga bestämmelser för att säkerställa att NNBG levererar inom den angivna tidsramen och att NNBG, när företaget väl har satt igång med byggandet, inte kommer att ha ”någon utväg” mot bakgrund av de ytterst höga icke återvinningsbara kostnader som företaget kommer att ådra sig.

(180) När det gäller det andra Altmark-villkoret hävdar de brittiska myndigheterna att en principiell överenskommelse om kriterierna för beräkningen av referenspriset samt eventuella justeringar av lösenpriset har nåtts och att de kommer att anges i CfD-kontraktet på ett objektivt och transparent sätt innan kontraktet träder i kraft.

(181) I fråga om det tredje Altmark-villkoret hävdar de brittiska myndigheterna att kommissionens kontroll av om detta villkor är uppfyllt dessutom är begränsad till uppenbara fel när det gäller nödvändigheten och proportionaliteten av ersättningen i enlighet med rättspraxis och mot bakgrund av medlemsstatens rätt att själv definiera ett uppdrag om tillhandahållande av en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse och villkoren för genomförandet (23). De brittiska myndigheterna anser att åtgärden är proportionerlig och att CfD-mekanismen automatiskt minimerar det statliga stödet eftersom ersättningarna för mellanskillnaden endast kommer att betalas ut när marknadsreferenspriset är lägre än lösenpriset och återbetalas när marknadsreferenspriset är högre än lösenpriset. CfD-kontraktet kommer dessutom att innehålla ett antal garantier mot överkompensation.

(182) När det gäller det fjärde Altmark-villkoret anser de brittiska myndigheterna att detta kriterium är utformat för att se till att eventuell överkompensation som beviljas för tillhandahållandet av en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse motsvarar normala marknadskriterier för en sådan tjänst. I föreliggande ärende skulle avsaknaden av ett befintligt lämpligt referensvärde inte innebära att det fjärde Altmarkkriteriet inte kan tillämpas. Kommissionen bör bedöma om det finns en fördel i förhållande till målet, vilket bör ske mot bakgrund av objektiva och kontrollerbara faktorer som finns tillgängliga i detta fall. De brittiska myndigheterna anser att det kostnadsbildnings- och kostnadskontrollarbete som har utförts av externa rådgivare för att säkerställa att NNBG:s kostnadsuppskattningar för tillhandahållandet av tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse är rimliga bör vara tillräckligt för att det fjärde Altmarkkriteriet ska anses vara uppfyllt.

(183) När det gäller kreditgarantin anser de brittiska myndigheterna att den inte kommer att medföra en fördel för företaget eftersom den kommer att erbjudas på kommersiella villkor enligt principen om en privat investerare i en marknadsekonomi. Den brittiska regeringen anser att kreditgarantin och CfD-kontraktets villkor tjänar olika syften. Syftet med CfD-kontraktet är att det ska fungera som ett långsiktigt avtalsarrangemang för att minska osäkerheten i grossistmarknadspriserna på grund av den underliggande tillgångens resultat. Kreditgarantin skulle, precis som alla andra kommersiella kreditgarantier från finansiella försäkringsgivare, underlätta ett bredare tillträde till kapitalmarknaderna för långfristiga lån. Priset på och godkännandet av kreditgarantin beror främst på risken med hela det underliggande projektet, inbegripet villkoren i CfD-kontraktet. Återbetalning skulle dock inte bli aktuellt eftersom förekomsten av en garanti leder till att riskprofilen omfördelas mellan investerarna i skulden och borgensmannen, vilket i sin tur innebär att riskprofilen förblir oförändrad. Den brittiska regeringen anser inte att projektföretaget skulle få ytterligare stöd genom kombinationen av ett CfD-kontrakt och en kreditgaranti.

(184) När det gäller ministeriets avtal om ersättning vid en politiskt motiverad nedstängning hävdar Förenade kungariket att alla CfD-kontrakt innehåller bestämmelser om ersättning till investerarna i händelse av ett kvalificerat driftstopp, t.ex. en lagändring som leder till att hela anläggningen stängs permanent (beroende på tekniken) eller en vägran från den brittiska regeringens sida att samtycka till en eventuell återstart av anläggningen en viss period efter stängningen. Det direkta avtalet mellan ministeriet och NNBG:s investerare är ett kompletterande och separat avtal som är avsett att fungera som en säkerhetsmekanism i förhållande till bestämmelserna om kvalificerade driftstopp. Avtalet garanterar att ministeriet skulle betala ut de avtalade ersättningarna till NNBG:s investerare om motparten inte kan göra detta efter en politiskt motiverad nedstängning. Det innehåller inga bestämmelser om ytterligare ersättningsbetalningar till NNBG eller dess investerare.

(185) De brittiska myndigheterna hävdar dessutom att avtalet var nödvändigt eftersom kärnenergi medför speciella risker när det gäller politiskt motiverade nedstängningar.

(186) De brittiska myndigheterna hävdar också att det inte är deras avsikt att varje CfD-kontrakt ska åtföljas av ett ministerieavtal eftersom detta bör bedömas från fall till fall för varje projekt. De hävdar dock att direkta avtal kan vara motiverade för andra projekt och även för andra tekniker, särskilt om projekten är omfattande, kontroversiella och/eller har liknande avvecklingsarrangemang.

(187) Enligt de brittiska myndigheterna är ersättningsbetalningarna mycket riktigt avsedda att återställa NNBG:s investerares initiala position och bör inte betraktas som statligt stöd.

(188) De brittiska myndigheterna hävdar dessutom att om åtgärden inte inbegriper statligt stöd skulle den vara förenlig med den inre marknaden enligt ramen för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse.

(189) De menar att investeringar i den nya generationens kärnkraftskapacitet som ska levereras och drivas inom en fastställd tidsram och driften av anläggningen enligt investeringskontraktet för en period på 35 år då ersättningar för mellanskillnaden betalas ut utgör en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse. CfD-kontraktet innehåller dessutom nödvändiga bestämmelser rörande beslut om tilldelning samt relevanta skyldigheter rörande allmännyttiga tjänster och ersättningsnivåer.

(190) Eftersom perioden för tillhandahållandet av tjänsten på 35 år (som motsvarar utbetalningsperioden för ersättningar för mellanskillnaden) är kortare än hela avskrivningsperioden för HPC på 60 år är varaktigheten för perioden för tillhandahållandet av tjänsten motiverad med tanke på den tjänst av allmänt ekonomiskt intresse som kontraktet avser.

(191) När det gäller kraven på offentlig upphandling hävdar den brittiska regeringen att kommissionen bör förutsätta att urvals- och förhandlingsförfarandet var lagligt om inte undersökningen visar att det var regelvidrigt. Förenade kungariket anser att reglerna för offentlig upphandling i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/17/EG (24) eller Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/18/EG (25) om offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster inte är tillämpliga på den föreliggande åtgärden eftersom den inte omfattar upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster till förmån för den brittiska regeringen eller något statligt organ i den mening som avses i dessa direktiv. Av samma skäl anser den brittiska regeringen att artikel 8 i eldirektivet inte är tillämplig på den anmälda åtgärden. De brittiska myndigheterna uppger dock att de förfaranden som den brittiska regeringen hittills har tillämpat för att hitta lämpliga investerare enligt EMR-programmet har grundats på klara, transparenta och icke-diskriminerande bestämmelser, motsvarande vad som gäller för upphandlingsförfaranden när det gäller insyn och icke-diskriminering. De menar dessutom att de detaljerade villkoren för kontrakt som HPC-kontraktet måste förhandlas individuellt så att de avpassas för den specifika investeringen.

(192) När det gäller diskriminering uppger den brittiska regeringen att om den skulle anförtro samma tjänst av allmänt ekonomiskt intresse för ny produktionskapacitet för el från kärnkraft till ett annat företag skulle den se till att samma metod används för att beräkna referenspriset och lösenpriset. De exakta villkoren för varje investeringskontrakt kan dock variera beroende på unika produktegenskaper. Sådana möjliga variationer måste emellertid vara objektivt motiverade och skulle inte utgöra diskriminering.

(193) När det gäller kraven rörande ersättningar hävdar de brittiska myndigheterna att lösenpriset har beräknats på grundval av NNBG:s uppskattade anläggnings- och driftskostnader, inbegripet en ej garanterad rimlig vinst, och att NNBG:s kostnader har bestyrkts och kontrollerats på ett oberoende sätt.

(194) De brittiska myndigheterna anser inte att några ytterligare krav är nödvändiga med avseende på åtgärden eftersom den inte omfattas av några av de fall som anges inom ramen för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse och att det därför, enligt dem, inte finns någon grund för att dra slutsatsen att åtgärden kommer att leda till allvarliga snedvridningar av konkurrensen på den inre marknaden eller påverka handeln mellan medlemsstaterna i en sådan utsträckning. De uppger också att liknande tjänster varken tillhandahålls i konkurrens med tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse eller förväntas tillhandahållas av den privata sektorn inom den närmaste framtiden. De påstår också att kommissionen i ett tidigare beslut har tillstått att offentligt stöd till förmån för elsektorn i ett geografiskt isolerat land (Irland) som har begränsade sammanlänkningar med andra energinät har en begränsad effekt på handeln och inte strider mot unionens intresse (26). Detsamma bör därför gälla för Förenade kungarikets elsektor.

(195) Kompletterande synpunkter i de brittiska myndigheternas inlaga: i) De brittiska myndigheterna klargör i flera avsnitt av sin inlaga att syftet med åtgärden är att stimulera eller frigöra investeringar i produktion av koldioxidsnål energi, särskilt ny kärnkraftskapacitet. ii) HPC-anläggningens CfD-kontrakt har utformats för att hantera hinder mot projektet på ett så effektivt sätt som möjligt, bland annat genom att skydda mot vissa risker, särskilt när det gäller osäkerheten kring framtida elpriser. iii) Det finns många anledningar till att NNBG:s kostnader kan bli högre än förväntat eller intäkterna bli lägre än förväntat (t.ex. om företaget inte uppnår de planerade produktionsnivåerna eller om dess priser för elförsäljning är lägre än marknadens referenspris). iv) Det kommer att stå NNBG fritt att sälja sin el på marknaden antingen till spotmarknadspriser eller på kontraktsbasis. Det finns inget krav att NNBG endast får sälja på spotmarknaden.

4.2 SYNPUNKTER PÅ MÅLEN AV ALLMÄNT INTRESSE

(196) Förenade kungariket hävdar att det eftersträvar de gemensamma EU-målen för minskade koldioxidutsläpp, försörjningstrygghet och diversifierad försörjning till lägsta kostnad och att landet, precis som andra medlemsstater, har problem med att uppnå dessa mål.

(197) Förenade kungariket påpekar att energieffektivitet, efterfrågestyrning, sammanlänkningar och bättre fungerande balanseringsmarknader visserligen är viktiga mål, men att landet inte kan uppnå dessa mål på egen hand, trots att de genomförs. Samtidigt hävdar Förenade kungariket att medlemsstaterna själva är behöriga att fastställa sin energimix, och att man har beslutat att kärnenergi ska ingå i landets energimix.

(198) Kärnkraft bidrar till att uppnå minskade koldioxidutsläpp eftersom tekniken är koldioxidsnål, och Förenade kungarikets bedömning visar att kärnkraft är ett av de mest kostnadseffektiva sätten att uppnå minskade koldioxidutsläpp tillsammans med förnybara energikällor och produktionsanläggningar som är utrustade med system för infångning och lagring av koldioxid (CCS).

(199) Det skulle vara riskabelt att endast förlita sig på andra tekniker. Förenade kungariket uppskattar att man utan kärnkraft antingen skulle behöva 14 GW landbaserad vindkraft, 11 GW havsbaserad vindkraft eller 5 GW från anläggningar som använder kombicykelteknik (CCGT) (27), förutom befintlig eller planerad kapacitet för att tillgodose efterfrågan inom samma tidsram.

(200) Förenade kungariket anser också att en diversifierad produktionsmix är nödvändig för att ha ett tillförlitligt och balanserat elsystem.

(201) Förenade kungariket uppger slutligen att dess politik för kärnenergi är förenlig med målen av allmänt intresse enligt Euratomfördraget.

4.3 SYNPUNKTER PÅ MARKNADSMISSLYCKANDEN OCH BEHOVET AV STATLIGT INGRIPANDE

(202) Förenade kungariket hävdar att elproduktion, koldioxidsnål produktion i allmänhet och ny kärnkraftsproduktion i synnerhet påverkas av en kombination av marknadsmisslyckanden.

(203) Förenade kungariket framhåller särskilt följande marknadsmisslyckanden som är karakteristiska för elmarknaderna i allmänhet: a) Återstående externaliteter för kol. Den nuvarande politiken (inklusive systemet för handel med utsläppsrätter, nedan kallat ETS) ger på grund av det låga priset på utsläppsrätterna för koldioxid inte tillräcklig långsiktig säkerhet eller tillräckligt starka prissignaler för att fullständigt internalisera den negativa externaliteten av elproduktion (dvs. samtidig produktion av koldioxidutsläpp), vilket gör det svårt att underlätta nya investeringar i kärnkraft. b) Positiva externaliteter som ger låg säkerhet och dålig diversifiering av försörjningen av marknaden. Tillgången till el har inslag av kollektiva nyttigheter, vilket leder till felaktig prissättning vid brist och i slutändan till ”saknade pengar”, dvs. för låg produktion och försörjningstrygghet. Detta beror på att privata investeringsbeslut i samband med elproduktion varken beaktar sociala kostnader för eventuella driftavbrott eller effekten av tillgången på produktion på nätet och andra användare av nätet, vilket i sin tur innebär att riskerna och fördelarna med individuella tekniker inte är anpassade till en optimal social situation där gas prissäkras naturligt och alla andra tekniker beläggs med hinder, vilket i slutändan leder till en lägre mångfald i försörjningen. c) Otillräckliga incitament för att uppnå lärandefördelar från utvecklingen av nya och omogna tekniker. Detta leder till bristande investeringar i FOAK och nya tekniker och d) finansmarknadsmisslyckanden som begränsar tillgängliga medel för energiinfrastrukturprojekt. Det skulle inte finnas någon projektfinansiering tillgänglig för kärnenergiproduktion eftersom risköverföringsmarknaderna skulle vara ofullständiga och det inte skulle finnas några instrument för att säkra dessa risker. Långfristiga avtal om elproduktion skulle sträcka sig över kortare tidsperioder jämfört med investeringsnivåerna, medan prisvolatiliteten skulle vara mycket stor och de långsiktiga prisprognoserna skulle vara mycket osäkra.

(204) Förenade kungariket framhåller även att det finns vissa ytterligare marknadsmisslyckanden som är specifika för kärnenergi och som försvårar investeringar i denna teknik, nämligen e) exponering för politiska risker och f) osäkrad exponering för elprisrisker, vilket är en mer akut variant av det mer generella marknadsmisslyckande som beskrivs i led d beroende på de extremt stora investeringar som krävs för kärnenergiproduktion.

(205) Förenade kungariket påpekar att dessa marknadsmisslyckanden inte är rent teoretiska, vilket framgår av det faktum att inga investeringar i nya kärnkraftsanläggningar har gjorts i landet sedan marknaden avreglerades.

(206) Förenade kungariket uppger dessutom att det modellarbete som avses i beslutet att inleda förfarandet, särskilt prognoserna från Redpoint och energi- och klimatministeriet (nedan kallat DECC), som visade att ny kärnkraft skulle kunna tas i drift senast 2027 eller 2030, inte är tillförlitliga.

(207) Förenade kungariket har uppdaterat sin modell med färskare uppgifter, som visar att ny kärnkraft på kommersiell basis skulle kunna tas i drift tidigast 2032, och eventuellt inte förrän 2050. Förenade kungariket betonar att modellarbetet nödvändigtvis utgör en förenkling av de faktiska förhållandena och att det inte är möjligt att ta hänsyn till alla risker och osäkerhetsfaktorer som investerarna möter i den verkliga världen.

(208) Förenade kungariket anser att om det endast förlitar sig till marknadskrafterna löper det risken att tvingas skjuta upp bidraget från ny kärnkraft till uppnåendet av Förenade kungarikets mål i flera år, och dessutom till en potentiellt högre kostnad. Även korta förseningar på tre till fyra år skulle medföra en välståndsförlust som Förenade kungariket uppskattar till så mycket som 30 miljarder pund.

(209) Förenade kungariket bestrider slutligen påståendet att andra projekt på liknande marknader genomförs utan samma grad av statligt ingripande eller stöd.

4.4 SYNPUNKTER PÅ ÅTGÄRDERNAS LÄMPLIGHET OCH STIMULANSEFFEKT

(210) I sitt svar på beslutet att inleda förfarandet vidhåller Förenade kungariket sin åsikt att CfD är det lämpligaste instrumentet för att stimulera investeringar i produktion av koldioxidsnål energi, och i ny kärnkraft i synnerhet.

(211) Tack vare CfD-instrumentet blir det möjligt att på ett effektivt sätt dela, eller överföra, prisvolatilitetsrisken till följd av den ofullständiga risköverföringsmarknaden och komma till rätta med avsaknaden av lämpliga marknadsbaserade prissäkringsinstrument. CfD-instrumentet bidrar till att begränsa risken för volatilitet i osäkrade grossistpriser genom att minska osäkerheten kring NNBG:s försäljningspris för den el som företaget producerar. På så sätt skapar CfD-instrumentet förtroende för en godtagbar avkastning efter investeringen.

(212) Förenade kungariket påpekar att CfD-mekanismen skulle bidra till att hantera de nämnda marknadsmisslyckandena till en lägre kostnad för konsumenterna jämfört med alternativa mekanismer som standardinmatningspremier, eftersom den begränsar priserna och därmed minskar det statliga stödet när grossistpriserna är högre än lösenpriset. Ett system med en fast inmatningspremie skulle betala samma belopp för varje enhet el, oavsett grossistpriset, medan CfD-instrumentet skulle begränsa risken för överkompensation i situationer med höga grossistpriser.

(213) Förenade kungariket betonar att CfD-instrumentet skulle vara marknadsbaserat, med tanke på att stödmottagaren måste sälja på marknaden till rådande grossistpriser. NNBG skulle därför fortfarande ha kommersiella incitament att sälja sin el på ett sätt som är förenligt med marknadens normala funktion. Om NNBG skulle avvika från referenspriset, t.ex. genom att sälja el under referenspriset, skulle intäkterna minska eftersom ersättningarna för mellanskillnaden kommer att beräknas baserat på referenspriset. Stödmottagarna skulle fortfarande vara utsatta för en viss konkurrenspress från andra marknadsdeltagare.

(214) Den brittiska regeringen vidhåller också åsikten att kombinationen av CfD-kontraktet och kreditgarantin är ett lämpligt instrument.

(215) Enligt Förenade kungarikets åsikt skulle enbart en kreditgaranti inte minska investerarnas osäkerhet när det gäller framtida grossistpriser, vilket Förenade kungariket anser kan leda till högre stödnivåer och därmed till högre kostnader för konsumenterna. Syftet med kreditgarantin är att avhjälpa svårigheterna med att skaffa lånat kapital på kapitalmarknaderna i den betydande grad som behövs för investeringar i ny kärnkraft.

(216) Kreditgarantin skulle inte ge något ytterligare skydd för aktieägarna mot projektriskerna jämfört med vad marknaden sannolikt kan erbjuda, vilket innebär att den inte bidrar till att finna privata investerare. Investerarna skulle inte vara beredda att anslå så stora belopp i form av både eget kapital och villkorat kapital utan den intäktssäkerhet som ett CfD-instrument ger.

(217) Förenade kungariket påpekade avslutningsvis att HPC-projektet är det enda projektet i Förenade kungariket som befinner sig på ett lämpligt diskussionsstadium, och det skulle därför ha varit opraktiskt att anordna ett verkligt konkurrensutsatt förfarande.

4.5 SYNPUNKTER PÅ ÅTGÄRDERNAS PROPORTIONALITET

(218) I sitt svar vidhöll Förenade kungariket att lösenpriset fastställdes till lägsta möjliga nivå för att stimulera den önskade investeringsnivån. Lösenpriset fastställdes på grundval av en noggrann kostnadsbildnings- och kostnadskontrollprocess, en bedömning av den avkastning som investerarna rimligen skulle söka för HPC-projektet och en rad komplicerade förhandlingar med EDF.

(219) Förenade kungariket hävdade att investerarna i HPC enligt CfD-instrumentet kommer att stå för betydande risker, särskilt konstruktionsrisker, men även vissa driftsrisker och tillgångsrelaterade volymrisker. Investerarna kommer att bära risken för överskridande av anläggningskostnader och förseningar, eftersom ersättningen enligt CfD-kontraktet börjar utgå först när elen är såld, dvs. när anläggningen har tagits i drift. Om NNBG inte bygger anläggningen inom de förutbestämda TWC-ramarna löper företaget även risken att CfD-kontraktets löptid förkortas, eftersom kontraktets löptid räknas från det datumet. Om anläggningsarbetet inte har avslutats på färdigställandedatumet har Förenade kungariket rätt att ensidigt häva CfD-kontraktet.

(220) Dessutom skulle investerarna enligt kreditgarantin fortfarande vara skyldiga att skjuta till betydande eget kapital till projektet och täcka kostnadsöverskridanden, och det egna kapitalet skulle inte skyddas av garantin när det gäller sådana risker.

(221) Nivån på lösenpriset har beräknats med hänvisning till NNBG:s förväntade kostnader för projektet och en rimlig vinst. Förenade kungariket framhåller dock att kostnaderna kan bli högre eller intäkterna lägre än förväntat, vilket skulle exponera NNBG för vinstrisker.

(222) Förenade kungariket påpekar att CfD-instrumentet skyddar mot överkompensation eftersom producenterna ersätter leverantörerna om grossistmarknadspriserna är högre än lösenpriset. Förenade kungariket påpekar också att det finns ytterligare garantier mot överkompensation i form av konstruktions- och vinstdelningsmekanismerna, som garanterar att eventuella fördelar för NNBG delas med leverantörerna och i slutändan med konsumenterna, samtidigt som NNBG ges tillräckliga incitament för att försöka realisera sådana fördelar. Eventuella nackdelar skulle emellertid endast bäras av NNBG.

(223) Förenade kungariket hävdar att framtida justeringar av lösenpriset, t.ex. till följd av kvalificerade lagändringar och omförhandlingar av driftskostnaderna, endast skulle gälla i begränsade och i förväg fastställda omständigheter och för utvalda kostnader. Omförhandlingar av driftskostnaderna skulle också fungera som en gräns för överkompensation, eftersom lösenpriset skulle justeras nedåt om kostnaderna visar sig vara lägre än uppskattat.

(224) Förenade kungariket upprepar sin åsikt att garantin kommer att tillhandahållas enligt kommersiella villkor, vilket innebär att den inte inbegriper statligt stöd.

4.6 SYNPUNKTER PÅ RISKEN FÖR SNEDVRIDNINGAR AV KONKURRENSEN OCH HANDELN MELLAN MEDLEMSSTATERNA

(225) Förenade kungariket vidhöll att CfD-instrumentet inte har någon betydande effekt på konkurrensen och handeln mellan medlemsstaterna och lämnade rapporter från KPMG, Oxera och Pöyry till stöd för sitt påstående.

(226) CfD-instrumentet minimerar en eventuell snedvridning av konkurrensen mellan producenterna eftersom NNBG:s exponering för marknadskrafterna upprätthålls, vilket ger företaget incitament att konkurrera på grossistelmarknaden. Det är inte garanterat att NNBG uppnår referenspriset och företaget måste sälja sin produktion genom att konkurrera för bästa möjliga pris med samma incitament som andra marknadsdeltagare.

(227) Förenade kungariket hävdade att CfD-instrumentet inte orsakar någon betydande snedvridning av konkurrensen, eftersom NNBG eller EDF varken skulle ha incitament eller förmåga att använda en strategi för att påverka referenspriset, som utgör grunden för beräkningen av mellanskillnaden. Om NNBG skulle försöka att strategiskt sänka referenspriset skulle företaget göra avsteg från sin riskbegränsningsstrategi, dvs. försöka realisera referenspriset. Förenade kungariket ifrågasätter också om det skulle finnas några fördelar för NNBG på marknaden i föregående led, eller för NNBG och EDF i det senare marknadsledet för tjänster till slutkunderna att inlåta sig på en sådan strategi. Förenade kungariket nämnde att tillsynsmyndigheterna enligt Förenade kungarikets och EU:s tillsynssystem dessutom skulle hindra NNBG från att agera strategiskt och påverka referenspriset.

(228) CfD-instrumentet skulle dessutom inte minska konsumenternas välstånd eller leda till högre slutkundspriser, utan skulle i själva verket minska sannolikheten för att leverantörerna vältrar över kostnadsökningar eftersom det bidrar till att stabilisera grossistpriserna.

(229) Förenade kungariket vidhöll sitt åtagande för sammanlänkningar och påpekade att CfD-instrumentet inte kommer att ha någon större inverkan på sammanlänkningsflödena och incitamenten att investera i sammanlänkningar, eftersom de drivs av prisskillnader mellan Förenade kungariket och andra marknader.

(230) Pöyry-analysen visar att HPC kommer att ha en begränsad inverkan på prisskillnaderna mellan Förenade kungariket och de grannmarknader som för närvarande är anslutna till Förenade kungariket via dess sammanlänkningar, vilket innebär att projektet inte skulle snedvrida handeln mellan medlemsstaterna.

(231) Förenade kungariket ansåg också att den obetydliga minskning i priserna till slutkunderna som genomförandet av HPC kan medföra inte leder till några större förändringar av incitamenten för energieffektivitet, och att de potentiella energibesparingar som erbjuds av alternativ till ny kärnkraft, såsom laststyrning eller energieffektivitet, inte skulle vara höga nog för att kunna betraktas som ett realistiskt alternativ.

5. SYNPUNKTER FRÅN EDF

(232) EDF lämnade tillsammans med EDF SA och NNBG in sitt svar den 7 april 2014. I sitt svar lämnar EDF ett stort antal ytterligare belägg och analyser till stöd för sitt argument att kommissionen saknar grund för att tvivla på de frågor som den tar upp i sitt beslut att inleda förfarandet.

(233) EDF:s huvudargument beskrivs kortfattat nedan, återigen grupperade efter principerna för bedömningen av statligt stöd.

(234) EDF hävdar att CfD-instrumentet uppfyller Altmarkkriterierna och att åtgärden således inte utgör statligt stöd enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget.

(235) När det gäller det första Altmarkkriteriet hävdar EDF att HPC:s tjänst av allmänt ekonomiskt intresse inte omfattar NNBG:s tillhandahållande av baslastel. Tjänsten av allmänt ekonomiskt intresse består snarare av en ny kärnkraftsproduktionsanläggning som ska färdigställas inom en angiven tidsram. De tvivel som kommissionen uttryckt om huruvida tillhandahållandet av baslastel kan betraktas som en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse är därför inte relevanta.

(236) HPC-anläggningen är enligt EDF:s åsikt nödvändig för att uppnå målet för en säker och diversifierad elförsörjning med minskade koldioxidutsläpp till en överkomlig kostnad.

(237) När det gäller de tre sista Altmarkkriterierna kommer NNBG enligt EDF inte att dra någon fördel av åtgärden. Kriterierna för att beräkna ersättningen kommer att anges i Cfd-kontraktet. Överkompensation undviks genom flera metoder, särskilt en formell process för kostnadsbildning och kontroll, som genomfördes innan lösenpriset fastställdes. EDF uppger dessutom att den detaljerade analys av de finansiella kriterierna för HPC-anläggningens CfD-kontrakt som gjorts av den brittiska regeringen bör skingra eventuella tvivel om huruvida ersättningsnivån grundas på en analys av de kostnader som ett genomsnittligt och välskött företag som är utrustat med medel som är lämpliga skulle ha åsamkats vid fullgörandet av dessa skyldigheter.

(238) I fråga om kreditgarantin hävdar EDF att den inte inbegriper statligt stöd eftersom den är förenlig med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi.

(239) När det gäller ministeriets avtal om risken för en politisk nedstängning hävdar EDP att bestämmelserna om detta inte utgör statligt stöd.

(240) Enligt EDF ger de allmänna principer som ligger till grund för den brittiska rätten och EU-rätten upphov till rätt till ersättning vid berövande av äganderätt. Dessa allmänna principer är tillämpliga på alla marknadsoperatörer, även om vissa möjligheter att kräva ersättning endast står öppna för marknadsaktörer från EU-medlemsstaterna eller stater som är medlemmar i energistadgefördraget. De relevanta bestämmelserna i CfD-kontraktet ger avtalsmässig säkerhet gällande tillämpningen av dessa allmänna principer. På denna grundval drar EDF slutsatsen att överenskommelsen inte kan anses utgöra statligt stöd.

5.1 SYNPUNKTER PÅ MÅLEN AV ALLMÄNT INTRESSE

(241) EDF vidhöll att Förenade kungariket kommer att behöva omkring 60 GW ny produktionskapacitet i systemet mellan 2021 och 2030 för att hantera energiunderskottet till följd av stängningar av befintliga anläggningar som använder fossilt bränsle samt kärnkraftsanläggningar. Enligt EDF kan detta underskott inte hanteras enbart genom utökade sammanlänkningar och ökad energieffektivitet, utan kräver anläggande av en betydande mängd ny produktionskapacitet.

(242) EDF konstaterade att DECC:s modell visar att produktionen kommer att bli otillräcklig tidigt på 2020-talet, och att HPC, som förväntas börja producera 2023, skulle bidra till att hantera energiunderskottet.

(243) EDF påpekade dessutom att den nya kapaciteten främst måste bestå av koldioxidsnål energi om målen för minskade koldioxidutsläpp enligt kommissionens energifärdplan för 2050 ska kunna uppnås (28). Ny kärnkraft är en central komponent för kostnadseffektiva minskningar av koldioxidutsläppen i elsektorn.

(244) HPC-anläggningen skulle dessutom bidra till målet att uppnå ytterligare diversifiering av energiförsörjningen genom att minska Europas beroende av gasimport från länder utanför EU. Detta är förenligt med Förenade kungarikets rätt att utnyttja sitt undantag enligt artikel 194 i EUF-fördraget för att inbegripa kärnkraft i sin framtida energimix tillsammans med andra former av koldioxidsnål produktion.

(245) Detta strategiska beslut är dessutom förenligt med Euratomfördraget.

5.2 SYNPUNKTER PÅ BEHOVET AV STATLIGT INGRIPANDE OCH MARKNADSMISSLYCKANDEN

(246) EDF framhöll att marknaden inte ensam kan uppnå dessa gemensamma mål, eftersom investeringsbehovet är dubbelt så stort som de investeringar som gjordes under de två årtiondena efter privatiseringen 1990.

(247) En kombination av återstående marknadsmisslyckanden kan uppstå när det gäller elproduktion i allmänhet och kärnenergi i synnerhet. En rapport från Compass Lexecon lämnades för att beskriva dessa marknadsmisslyckanden mer i detalj enligt följande (29): a) Marknadsmisslyckande i fråga om utsläpp av koldioxid, eftersom koldioxidutsläpp inte skulle vara lämpligt prissatta enligt ETS och minimipriset för kol inte skulle vara tillräckligt på grund av den politiska risken för att priserna sänks i framtiden. b) Marknadsmisslyckanden i fråga om försörjningstrygghet och diversifierad försörjning, eftersom de sociala fördelarna med detta inte skulle värderas på lämpligt sätt av investerarna. Investeringar i storskaliga produktionstillgångar skulle inte göras på grundval av förväntad avkastning under de perioder då priserna är som högst eftersom de är oförutsägbara, vilket i sin tur leder till ett problem med ”saknade pengar” och bristande diversifiering i energimixen. c) Risken överförs inte helt till marknaden, eftersom det inte är säkert att grossistelpriserna korreleras med de fasta kostnaderna för producenter med koldioxidsnål produktion. Den resulterande risken för prisvolatilitet skulle inte vara ett marknadsmisslyckande i sig, men blir det om riskerna inte kan överföras, delas eller sammanföras på ett effektivt sätt, vilket inte är möjligt under de rådande marknadsförhållandena. d) Politiska risker och risker för avbrott till följd av de betydande politiska riskerna och regleringsriskerna som avsevärt kan påverka investerarnas avkastning på projektet, och som exponerar investerare i ny kärnkraft för ett eventuellt problem med driftstopp, dvs. risken för att investerarna när de väl har gjort investeringen inte får avkastning på den till följd av statliga åtgärder. e) Finansieringsrisker till följd av begränsningar i de rådande förhållandena på finansmarknaderna, där långivare är obenägna att ta risker rörande ny kärnkraft.

(248) På grundval av de ovannämnda argumenten drar EDF slutsatsen att statligt stöd är nödvändigt för att uppnå målen av allmänt intresse.

5.3 SYNPUNKTER PÅ ÅTGÄRDERNAS LÄMPLIGHET OCH STIMULANSEFFEKT

(249) EDF ansåg att det anbudsförfarande som Förenade kungariket utlyste i december 2011 till utvecklare av ny koldioxidsnål energi om att inleda diskussioner med DECC om möjliga investeringskontrakt, där NNBG var den enda utvecklaren av en ny kärnkraftsanläggning som svarade, innebär att den förhandlingsprocess som parterna har följt är lämplig. Förenade kungariket tillämpade enligt EDF:s åsikt tillbörlig aktsamhet när det gäller projektet genom en kostnadsbildnings- och kontrollprocess som varade i 18 månader.

(250) CfD-kontraktet kommer inte heller att isolera NNBG från marknadsriskerna. NNBG kommer att fortsätta att sälja el på grossistmarknaden. Ersättningarna för mellanskillnaden utgör ett rättvist belopp som har beräknats på grundval av projektkostnaderna. NNBG stimuleras att sälja sin produktion på marknaden för att uppnå referenspriset och tar risken att den inte kan göra detta eller inte kan producera så mycket el som planerat.

(251) NNBG kommer dessutom att stå för en betydande del av riskerna, inklusive risker i samband med anläggande och drift, finansiella risker och risker i samband med avfall och avveckling. Kostnadsöversk