SLOVENIEN: PARTNERSKAP FÖR ANSLUTNING (98/C 202/10)

1. INLEDNING

I det yttrande som kommissionen, i enlighet med artikel O i Fördraget, lämnade till rådet i juli 1997 har kommissionen rekommenderat att anslutningsförhandlingar med Slovenien inleds. Denna rekommendation är grundad på analysen i yttrandet i vilket kommissionen framför som sin åsikt i) att Slovenien har stabila institutioner, garantier för rättsstatliga principer, mänskliga rättigheter och skydd för minoriteter, ii) att Slovenien kan betraktas som en fungerande marknadsekonomi med förmåga att på medellång sikt klara konkurrenstrycket och marknadskrafterna inom unionen, och iii) att Slovenien bör ha förmåga att på medellång sikt tillämpa gemenskapens regelverk under förutsättning att landet fortsätter med sina ansträngningar för att införliva gemenskapens regelverk med den inhemska rättsordningen och ökar sina insatser för att tillämpa gemenskapens regelverk.

Till dess att Europaavtalet träder i kraft kommer interims- och samarbetsavtalen att utgöra grunden för EU:s förbindelser med Slovenien. Strategin inför anslutningen kommer dock att förstärkas för att göra det möjligt att inrikta stödet på de olika kandidatländernas specifika behov och på så sätt hjälpa dem att lösa de särskilda problem som påtalats i yttrandet. I Agenda 2000 anförde kommissionen följande: "Den förstärkta samarbetssstrategi inför anslutning som presenteras nedan har två huvudsyften. För det första att samla de olika former av stöd som unionen tillhandahåller inom en och samma ram, partnerskap för anslutning, och att arbeta tillsammans med kandidatländerna inom denna ram på grundval av ett tydligt definierat program för att förbereda länderna för medlemskap, vilket bland annat innebär att kandidatländerna förbinder sig att ange vissa prioriterade mål och en tidtabell för deras genomförande. För det andra att göra kandidatländerna bekanta med unionens politik och arbetssätt genom att de erbjuds möjlighet att delta i gemenskapsprogram."

Vid sitt möte i Luxemburg i december 1997 beslöt Europeiska rådet att partnerskapen för anslutning skall utgöra kärnan i strategin inför anslutningen och inom denna enhetliga ram samla alla former av stöd till kandidatländerna i Central- och Östeuropa. Detta partnerskap för anslutning har beslutats av kommissionen efter samråd med Slovenien och på grundval av de principer, prioriteringar, etappmål och villkor som fastställts av rådet.

2. MÅL

Syftet med partnerskapet för anslutning är att inom en och samma ram fastställa de prioriteringar i det fortsatta arbetet som anges i kommissionens yttrande om Sloveniens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen, de finansiella medlen för att hjälpa Slovenien att förverkliga dessa prioriteringar samt villkoren för detta stöd. Detta partnerskap för anslutning utgör en ram för ett antal politiska instrument som kommer att användas för att hjälpa kandidatländerna att förbereda sig för medlemskap. Hit hör bland annat det nationella program för antagandet av gemenskapens regelverk som skall antas av Slovenien, den gemensamma utvärderingen av prioriteringarna i den ekonomiska politiken, pakten mot organiserad brottslighet och vägledningen till den inre marknaden. Dessa instrument är alla olika och kommer att utarbetas och genomföras på olika sätt. De kommer inte att utgöra en integrerande del av detta partnerskap men de prioriteringar de innehåller kommer att vara förenliga med partnerskapet.

3. PRINCIPER

De viktigaste prioriterade områden som fastställts för varje kandidatland rör landets förmåga att uppfylla Köpenhamnskriterierna, enligt vilka det för medlemskap krävs följande:

- Kandidatlandet skall ha stabila institutioner som garanterar demokrati, rättssäkerhet, mänskliga rättigheter samt respekt för och skydd av minoriteter.

- Kandidatlandet skall ha en fungerande marknadsekonomi liksom förmågan att hantera det konkurrenstryck och de marknadskrafter som råder inom unionen.

- Kandidatlandet skall ha förmåga att uppfylla de skyldigheter som följer av medlemskapet, inbegripet att ansluta sig till de mål som sammanhänger med den politiska, ekonomiska och monetära unionen.

Vid sitt möte i Madrid underströk Europeiska rådet att kandidatländerna måste anpassa sina administrativa strukturer för att kunna tillämpa gemenskapspolitiken på ett friktionsfritt sätt efter anslutningen. Vid sitt möte i Luxemburg framhöll Europeiska rådet att införlivandet av gemenskapens regelverk med lagstiftningen är nödvändigt, men inte i sig tillräckligt. Det är nödvändigt att tillse att regelverket verkligen tillämpas.

4. PRIORITERINGAR OCH ETAPPMÅL

Av kommissionens yttranden och rådets behandling av dessa har framgått att kandidatländerna måste göra stora ansträngningar på vissa områden för att förbereda sig för anslutningen. Det har också bedömts att inget kandidatland för närvarande helt uppfyller Köpenhamnskriterierna. Denna situation kommer att göra det nödvändigt att fastställa olika etapper med prioriteringar med angivande, för varje prioritering, av bestämda mål vilka skall fastställas i samarbete med de berörda länderna. Uppnåendet av dessa mål kommer att påverka omfattningen av det stöd som beviljas, hur förhandlingarna med vissa länder utvecklas och inledandet av förhandlingar med andra länder. Prioriteringarna och etappmålen har delats upp i två grupper, de på kort sikt och de på medellång sikt. Som kortsiktiga betecknas de prioriteringar och etappmål som Slovenien realistiskt sett kan förväntas uppnå under 1998 eller beträffande vilka Slovenien i vart fall kan förväntas göra betydande framsteg inom samma frist. Med hänsyn till den korta tidsfristen och den administrativa kapacitet som fordras för att genomföra dem har endast ett mindre antal prioriteringar fastställts på kort sikt. Prioriteringarna på medellång sikt förväntas ta över ett år att uppnå, även om arbetet med dem kan och bör inledas under 1998.

Slovenien kommer att uppmanas att till slutet av mars utarbeta ett nationellt program för antagandet av gemenskapens regelverk som innehåller en tidsplan för genomförandet av dessa prioriteringar och etappmål och, i de fall det är möjligt och relevant, uppgift om behovet av personella och finansiella resurser.

I partnerskapet för anslutning anges att Slovenien måste vidta åtgärder på alla de områden som tas upp i yttrandet. Bilagan innehåller en kortfattad checklista över dessa områden. Det inte är tillräckligt att införliva gemenskapens regelverk med den nationella lagstiftningen. Det är dessutom nödvändigt att se till att regelverket faktiskt tillämpas i enlighet med de standarder som gäller inom unionen. På alla de områden som är förtecknade nedan krävs att gemenskapens regelverk genomförs på trovärdigt och effektivt sätt.

Med ledning av kommissionens yttrande och rådets behandling av detta har följande prioriteringar och etappmål, på kort respektive medellång sikt, fastställts för Slovenien.

4.1 Prioriteringar på kort sikt (1998)

- Ekonomiska reformer: Fastställande av prioriteringar på medellång sikt inom den ekonomiska politiken och gemensam utvärdering inom ramen för det interimistiska samarbetsavtalet, åtgärder för en marknadsorienterad omstrukturering inom företags-, finans- och banksektorerna samt förberedandet av en pensionsreform.

- Förstärkning av den institutionella och administrativa kapaciteten: Detta gäller särskilt införandet av en lag om offentlig tjänst, förbättringar vad gäller rättsväsendet, fastighetsregistreringen, fytosanitära och veterinärmedicinska förvaltningar, särskilt avseende resurserna vid de yttre gränserna och funktionerna för finanskontroll och revision samt institutionell förstärkning på miljöområdet, påbörjande av arbetet med att upprätta de strukturer som krävs för regional- och strukturpolitiken.

- Den inre marknaden: Detta omfattar bland annat anpassning på området indirekt beskattning, intellektuell och industriell äganderätt, antagandet av en mervärdesskattelag och förberedelser för ett genomförande av denna under 1999, standardisering och certifiering (bedömning av överensstämmelse), tekniska föreskrifter, bolagsrätt och liberalisering av kapitalrörelser (särskilt valutalagstiftning), inrättande av en myndighet för övervakning av statliga stöd, en första förteckning över stöd och upprättandet av en rättslig ram för kontroll av statligt stöd, framsteg i arbetet med att anta en lag om konkurrensbegränsande samverkan.

- Äganderätt: Ytterligare klargöranden beträffande läget när det gäller äganderättslagstiftningen med särskilt beaktande av frågan om EU-medborgares rätt att förvärva fast egendom.

- Miljö: Fortsatt införlivande av ramlagstiftning, slutligt utarbetande av detaljerade tillnärmingsprogram och genomförandestrategier rörande enskilda rättsakter. Planering och inledande av genomförandet av dessa program och strategier.

4.2 Prioriteringar på medellång sikt

- Politiska kriterier: Fortsatta ansträngningar för att påskynda återbördandet av egendom.

- Ekonomisk politik: Regelbunden översyn av den gemensamma utvärderingen inom ramen för Europaavtalen av prioriteringarna i den ekonomiska politiken, med fokus på uppfyllande av Köpenhamnskriterierna för medlemskap i unionen och gemenskapens regelverk rörande ekonomisk och monetär politik (samordning av den ekonomiska politiken, framläggande av konvergensprogram, undvikande av alltför stora underskott). Slovenien förväntas inte införa euron omedelbart vid anslutningen, men förväntas dock föra en politik som syftar till faktisk konvergens i enlighet med unionens mål beträffande ekonomisk och social sammanhållning och till nominell konvergens som är förenlig med slutmålet, införandet av euron.

- Förstärkning av den institutionella och administrativa kapaciteten: Detta omfattar offentlig upphandling (särskilt frågan om insyn), övervakning av försäkringsmarknaden och värdepappersmarknaden, den slovenska konkurrensmyndigheten, slutligt utarbetande av en konkurrenslag, utarbetande och genomförande av jordbrukspolitik och regionalpolitik, politik på det audiovisuella området, tullförvaltning och tillämpning av tullkodexen, förbättringar avseende rättsväsendets verksamhet, utbildning i gemenskapsrätt och dess tillämpning för tjänstemän i rättsväsendet, förstärkning av de institutioner som ansvarar för rättsliga och inrikes frågor (så att de får tillräcklig och välutbildad personal, särskilt polis och gränsvakter samt personal i ministerier och domstolar), förstärkning av kärnsäkerhetsmyndigheten, reformering av tull- och skattemyndigheterna så att de är redo att tillämpa gemenskapens regelverk samt förstärkning av myndigheterna med ansvar för livsmedelskontroll.

- Den inre marknaden: Detta omfattar bland annat anpassning av lagstiftningen rörande offentlig upphandling, finansiella tjänster och statliga stöd (särskilt anpassning av övervakningsbestämmelser och speciella eller exklusiva rättigheter), modernisering av strukturerna för standardisering och bedömning av överensstämmelse, upprättande av ett system för marknadsövervakning, anpassning av den övergripande lagstiftningen rörande industriprodukter, ökade ansträngningar för att avreglera kapitalmarknaden och underlätta utländska investeringar, ytterligare anpassning vad gäller konsumentskydd, förstärkning av konkurrensmyndigheten och myndigheten för övervakning av statliga stöd, effektiv tillämpning av konkurrenslagstiftningen, främjande av företagsutveckling, inbegripet små och medelstora företag, anpassning till gemenskapens regelverk rörande telekommunikation, konsumentskydd och den inre marknaden för energi.

- Rättsliga och inrikes frågor: Slutförande av anpassningen till internationella konventioner, särskilt på det straffrättsliga området, kampen mot organiserad brottslighet (särskilt penningtvätt, narkotikahandel och människosmuggling) och korruption, samt genomförande av invandringspolitiken och av reformer av asylförfarandet, anpassning av viseringspolitiken till Europeiska unionens viseringspolitik och slutförande av anpassningen till internationella konventioner, särskilt med sikte på tillämpning av Schengenregelverket.

- Kärnsäkerhet: Anpassning av kärnkraftpolitiken och investeringsplaner i linje med resultaten av den seismiska riskbedömning som skall utföras i trakten av kärnkraftverket i Krsko.

- Jordbruk: Upprättande av ett fungerande fastighetsregister, förstärkning av strukturpolitiken och jordbruksutvecklingspolitiken, inbegripet anpassning till gemenskapens regelverk på jordbruksområdet (inbegripet fytosanitära och veterinärmedicinska frågor, särskilt vad gäller kontrollen vid yttre gränser), beaktande av jordbrukets miljöaspekter och av den biologiska mångfalden, utveckling av kapaciteten att införa och genomdriva den gemensamma jordbrukspolitiken, särskilt de grundläggande förvaltningsmekanismerna och administrativa strukturerna för övervakning av marknaderna för jordbruksprodukter och genomförande av strukturåtgärder och åtgärder för utveckling av landsbygden, antagande och genomförande av veterinärmedicinska och fytosanitära krav, modernisering av vissa anläggningar för beredning av livsmedel och av anläggningar för provtagning och diagnostisering samt omstrukturering av jordbrukets livsmedelsindustri.

- Fiskeri: Utveckling av kapaciteten att genomföra och tillämpa den gemensamma fiskeripolitiken.

- Transport: Ytterligare insatser för anpassning till gemenskapens regelverk, särskilt järnvägs- och vägtransporter (tillträde till marknaden, säkerhetsregler och beskattning) samt för att tillhandahålla nödvändiga investeringar i transportinfrastruktur, särskilt en utbyggnad av de transeuropeiska näten.

- Sysselsättning och sociala frågor: Utveckling av lämpliga arbetsmarknadsstrukturer och gemensam översyn av sysselsättningspolitiken som förberedelse för deltagande i samordningen inom Europeiska unionen, anpassning av arbetslagstiftningen och av lagstiftningen rörande hälsa och säkerhet i arbetet och utveckling av strukturerna för genomförande, särskilt ett tidigt antagande av ramdirektivet om hälsa och säkerhet i arbetet, genomdrivande av lika möjligheter för män och kvinnor, ytterligare utveckling av en aktiv och oberoende dialog mellan arbetsmarknadens parter, och ytterligare utveckling av det sociala skyddet.

- Miljö: Detta omfattar bland annat utveckling av strukturer och kapacitet för övervakning och genomförandekontroll, fortgående planering och genomförande av tillnärmningsprogram rörande enskilda rättsakter. Särskild vikt bör läggas vid spillvattensektorn och luftföroreningar liksom vid integrerad föroreningskontroll och riskhantering inom industrin. Miljöskyddskraven och vikten av en hållbar utveckling måste integreras i fastställandet och genomförandet av nationell politik.

- Regionalpolitik och sammanhållning: Införande av en rättslig och administrativ ram samt en budgetram för en nationell politik som syftar till att på ett integrerat sätt utjämna de regionala skillnaderna, med sikte på deltagande i Europeiska unionens strukturprogram efter anslutningen.

5. DE VIKTIGASTE INSTRUMENTEN FÖR GEMENSKAPENS TEKNISKA OCH EKONOMISKA STÖD

5.1 Programplanering

Anslagen från Phare för perioden 1995 1997 uppgick till sammanlagt 72 miljoner ecu. Förutsatt att Phare-budgeten för den kvarvarande perioden godkänns kommer kommissionen att bekräfta anslagen för 1998 och 1999. Finansieringsförslag kommer i enlighet med förordning nr 3906/89 att läggas fram för Phares förvaltningskommitté. Samfinansiering med kandidatländerna kommer systematiskt att krävas för samtliga investeringsprojekt. Kommissionen kommer tillsammans med Slovenien, Europeiska investeringsbanken och de internationella finansiella instituten, särskilt Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling och Världsbanken, att arbeta för att underlätta samfinansieringen av projekt som rör prioriteringarna inför anslutningen. Det finansiella stödet från år 2000 och framåt kommer att omfatta stöd till jordbruket och ett instrument för strukturpolitiken med vars hjälp åtgärder liknande dem som genomförs i sammanhållningsfondens regi kan prioriteras. Slovenien kommer dessutom att få tillgång till finansiering från sådana program som omfattar flera länder och som direkt rör gemenskapens regelverk.

Phare-programmet är det främsta finansieringsinstrumentet inom den förstärkta strategin inför anslutningen. Målet för Phare är i första hand att bistå länderna i Central- och Östeuropa i deras förberedelser inför anslutningen genom att inrikta stödet på åtgärder för antagandet av gemenskapens regelverk och särskilt på de prioriteringar som fastställts i detta partnerskap för anslutning och i det nationella programmet för antagande av gemenskapens regelverk. Kommissionen kommer varje år att underteckna ett finansavtal med Slovenien i vilken Slovenien förbinder sig att förverkliga ett antal av de prioriteringar som anges i detta partnerskap för anslutning och kommissionen förbinder sig att bidra finansiellt till detta. Programplaneringen av gemenskapens finansiella stöd kommer att göras med hänsyn till prioriteringarna och tidsplanen i det nationella programmet för antagande av gemenskapens regelverk.

Vidare kommer det fortsatta beviljandet av finansiellt stöd att i hög grad göras beroende av att de slovenska myndigheterna fullgör åtagandena i det nationella programmet för antagande av gemenskapens regelverk. Vissa insatser inför anslutningen kan förstärkas nu (t.ex. stöd till förstärkningen av institutionell och administrativ kapacitet) medan andra, såsom finansieringen av större investeringsprojekt som syftar till att kraven i gemenskapens regelverk på områden som miljö och kärnsäkerhet skall uppfyllas, kommer att bli föremål för programplanering över en period på fem till sex år.

Från 1998 kommer stödet inom Phare att kanaliseras genom insatser av följande slag.

- Förstärkning av institutionell och administrativ kapacitet, "Institution building" (omkring 30 %), vilket omfattar förstärkning av de demokratiska institutionerna, rättsstaten, den offentliga förvaltningen och alla organ som ansvarar för de offentliga tjänsterna i syfte att upprätta de nödvändiga institutionella och administrativa strukturerna och utbilda de personer som behövs för att tillämpa gemenskapens regelverk. Stödet till förstärkning av den institutionella och administrativa kapaciteten kommer att ges i form av, bland annat, utbildningsåtgärder, tekniskt stöd och organiserat samarbete mellan institutioner och förvaltningar i Slovenien och motsvarande organ i medlemsstaterna. Inledningsvis kommer detta organiserade samarbete att inriktas på prioriterade områden såsom ekonomi, jordbruk, miljö samt rättsliga och inrikes frågor.

- Investeringsstöd (omkring 70 %) för att möjliggöra de investeringar som krävs för att anpassa Sloveniens infrastruktur till gemenskapens regelverk. Detta stöd skall koncentreras på i) strukturåtgärder, vilket omfattar omstrukturering av jordbrukssektorn, regional utveckling och investeringar i mänskligt och intellektuellt kapital, vilket också skulle kunna omfatta Phare-bidraget för deltagande i ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling, ii) förenlighet med gemenskapens normer, särskilt vad gäller miljö, jordbruk, industri, säkerhet på arbetsplatsen och arbetsmiljö, transport och telekommunikation, iii) samfinansiering av stora infrastrukturprojekt (1) och iv) utveckling av små och medelstora företag (2).

5.2 De internationella finansiella institutens roll

Partnerskapet för anslutning kommer att ge ny inriktning och nya impulser åt samarbetet mellan Slovenien och de internationella finansiella instituten. Gåvobiståndet som tillhandahålls inom partnerskapet för anslutning kommer att utgöra ett startkapital och fungera som en katalysator för att få fram större belopp för utvecklingsfinansiering från de internationella finansiella instituten. Denna process kommer att utvecklas av kommissionen tillsammans med kandidatländerna, Europeiska investeringsbanken och Världsbanken i syfte att göra det lättare att samfinansiera projekt med anknytning till prioriteringarna inför anslutningen.

Med stöd av ett nytt långivningsmandat för perioden 1997 1999 kan Europeiska investeringsbanken ställa 3 520 miljoner ecu till förfogande i Central- och Östeuropa. Genom det nya stöd inför anslutningen som godkändes av EIB:s råd i början på 1998 ökas detta belopp till 7 miljarder ecu. Lån från Europeiska investeringsbanken kommer, för att underlätta anslutningsprocessen, att användas inom alla sektorer som kan komma i fråga för finansiering från banken.

6. VILLKORLIGHET

Gemenskapens stöd kommer att villkoras av att Slovenien fullgör sina åtaganden enligt Europaavtalet liksom av fortsatta framsteg när det gäller att uppfylla Köpenhamnskriterierna och av framsteg i tillämpningen av detta partnerskap för anslutning. Om dessa allmänna villkor inte uppfylls kan rådet komma att på grundval av artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 622/98 av den 16 mars 1998 besluta att tills vidare inställa det finansiella stödet.

7. GENOMFÖRANDE AV STÖDET INFÖR ANSLUTNINGEN

Det finansiella stödet till Slovenien kommer att vara beroende av om de projekt som den slovenska regeringen föreslår skall tas med i finansieringsavtalen är tillräckligt långt framskridna. När det gäller projekt som måste bli föremål för anbudsinfordran kommer kommissionen endast att finansiera projekt som när finansieringsavtalet undertecknas är klara för anbudsinfordran. Dessutom måste eventuella tidigare åtaganden inom samma sektor helt ha omsatts i avtal eller vara under fullgörande. För att ett effektivt genomförande skall kunna säkerställas får projekten i princip inte understiga ett tröskelvärde på två till tre miljoner ecu, särskilt inte när det gäller infrastrukturprojekt. Om dessa principer leder till att Slovenien inte kan tillgodogöra sig hela sitt vägledande anslag, kommer anslaget att reduceras i motsvarande mån. Skillnaden mellan det vägledande och det slutgiltiga anslaget kommer att överföras till det horisontella stödet för små och medelstora företag eller stödet för stora infrastrukturprojekt. Det kommer inte att ske någon efterföljande gottgörelse för detta belopp.

Slovenien uppmanas att inrätta en genomförandestruktur som innebär en garanti för att de olika slagen av finansiellt stöd från Europeiska unionen och de nationella resurserna är konsekventa och kompletterar varandra. En nationell samordnare kommer att vara ansvarig för att det upprätthålls ett nära samband mellan anslutningsprocessen i stort och programplaneringen av gemenskapens finansiella stöd.

Sloveniens regering kommer under 1998 (helst inom finansministeriet) att inrätta en nationell fond för att främja investeringar och för förstärkning av den institutionella och administrativa kompetensen, vilken skall ledas av en nationell utanordnare. Denna fond skall vara det centrala organet för kanalisering av Phare-stöd och andra former av finansiellt stöd från gemenskapen och som sådant ha ansvar för förvaltningen av dessa medel i ett decentraliserat genomförandesystem som skall medge ökad öppenhet och motverka att fondmedlen splittras. Fonden skall ha det övergripande ansvaret för hur medlen förvaltas, inbegripet iakttagandet av bestämmelserna i finansieringsavtalet, och inför kommissionen ansvara för hur medlen används. Fonden skall också sörja för och övervaka flödet av nationella och andra samfinansieringsresurser i enlighet med finansieringsavtalet. Den nationella fondens exakta uppgifter och ansvar kommer att fastställas i de enskilda finansieringsavtalen.

I samarbete med Sloveniens regering kommer kommissionen, när vissa förutsättningar är uppfyllda och i den utsträckning som medges av gemenskapernas budgetförordning, särskilt artikel 105.3 i denna, att eftersträva en vidare decentralisering av genomförandet av det finansiella stödet. Detta kommer att göras i syfte att, gradvis och inom vissa gränser, upprätta ett förhållande mellan kommissionen och Slovenien som präglas av gemensamt ansvar i linje med det förhållande som råder mellan kommissionen och medlemsstaterna vad gäller strukturfonderna.

Kommissionen kan, om Slovenien så begär, undersöka möjligheten att tillämpa nationella upphandlingsförfaranden vid infordran av anbud och ingående av avtal i samband med Phare-projekt, särskilt vad gäller investeringar. Kommissionens beslut i denna fråga kommer att fattas efter, bland annat, en granskning av Sloveniens nationella upphandlingslagstiftning med avseende på dess förenlighet med gemenskapens grundläggande regler för offentlig upphandling och med budgetförordningen, inbegripet bestämmelserna om lika möjlighet att delta i anbudsförfaranden och bestämmelserna i artikel 118. Kommissionen kommer att fatta eventuella beslut om att använda sig av nationella upphandlingsreglerna i varje enskilt fall, och sådana beslut kommer att bekräftas i de enskilda finansieringsavtalen.

Övervakningen av genomförandet av programmen skall utföras gemensamt med kommissionen enligt förfaranden som fastställts i de enskilda finansieringsavtalen. För att säkerställa effektiv övervakning av genomförandet av stödet inom Phare-programmet kommer varje Phare-program att innehålla kvantifierade fysiska och finansiella mål som skall anges i finansieringsavtalet. För att man skall kunna bedöma hur effektiva de åtgärder som finansieras inom Phare-programmet faktiskt är kommer dessa att bli föremål för en utvärdering i efterhand av deras verkan i förhållande till målen.

8. ÖVERVAKNING

Genomförandet av partnerskapet för anslutning kommer att övervakas inom Europaavtalets ram. Detta kommer att börja 1998, innan kommissionen för rådet lägger fram sin första ordinarie rapport om Sloveniens framsteg som också skall omfatta genomförandet av partnerskapet för anslutning.

Relevanta delar av partnerskapet för anslutning kommer att diskuteras i den behöriga underkommittén. Associeringskommittén kommer att behandla den allmänna utvecklingen, framsteg och problem vad gäller att uppfylla prioriteringarna och etappmålen liksom mer specifika frågor som hänskjuts till kommittén från underkommittéerna. Associeringskommittén kommer att rapportera till associeringsrådet om genomförandet av partnerskapet för anslutning.

Phares förvaltningskommitté kommer att sörja för att finansieringsbesluten är förenliga med partnerskapen för anslutning.

Partnerskapet för anslutning kommer att i enlighet med artikel 2 i förordning (EG) nr 622/98 av den 16 mars 1998 ändras då så behövs. Kommissionen kommer att föreslå att detta partnerskap ses över före utgången av 1999 och därefter regelbundet. I denna översyn kommer att tas upp frågan om det, mot bakgrund av de förslag som gjorts när det gäller att nå de mål som fastställts i detta partnerskap, finns ett behov av att ange ytterligare etappmål.

(1) Vad gäller investeringsprojekt i allmänhet kommer det att fordras av Slovenien att landet, i enlighet med komplementaritetsprincipen, bidrar med minst 25 % till gemensamt finansierade projekt.

(2) Ett horisontellt stöd för små och medelstora företag kommer att ställas till förfogande för att avhjälpa bristen av kapital för investeringar i små företag.

BILAGA

Slovenien kommer att behöva vidta åtgärder på alla de områden som anges i yttrandet. Syftet med denna bilaga är att ge en kortfattad checklista för detta i form av rekommendationer till åtgärder. Dessa anges i den ordning i vilken motsvarande område behandlas i yttrandet, utan rangordning efter betydelse eller angelägenhetsgrad. De prioriterade åtgärdsområdena för varje kandidatland anges i form av prioriteringar och etappmål i själva partnerskapet för anslutning.

1. Politiska kriterier

Slovenien bör förbättra rättsväsendet, förstärka kampen mot korruptionen och skynda på restitutionen av egendomar eller ge fullgod kompensation till dem vars egendomar exproprierades av kommunistregimen.

Åtgärder måste vidtas för att lösa problemet med de statslösa personer som bor i Slovenien.

2. Ekonomiska kriterier

Slovenien bör försäkra sig om en kontinuerlig och förstärkt liberaliserings- och privatiseringsprocess så att överensstämmelse på lång sikt uppnås med Europeiska unionen. I detta sammanhang bör de slovenska myndigheterna ägna särskild uppmärksamhet åt att fullfölja reformen inom den offentliga sektorn, framför allt genom att införa moms den 1 januari 1999, reformera pensionssystemet och inrätta marknadsbaserade reglerings- och förvaltningssystem för statligt ägda företag; sänka realräntorna och kostnaderna för arbetskraften samt genomföra ytterligare liberalisering av priserna och därefter en justering av inflationen till EU:s nivåer på medellång sikt; påskynda omstruktureringen av företagen och moderniseringen av privatiserade och statligt ägda bolag, framför allt genom snabbare liberalisering av kapitalmarknaden och ökade möjligheter att dra till sig utländska investeringar och genom förbättring av bolagsledningen.

Det krävs även fortsatt uppmärksamhet vad gäller reformen av banksystemet och liberaliseringen och förstärkningen av det finansiella systemet. Stora investeringar kommer att krävas inom områden som miljö, energi och transport.

3. Förmåga att påta sig skyldigheterna i samband med ett medlemskap

3.1 En gränslös inre marknad

De fyra friheterna

Den allmänna ramen - På det hela taget måste reformeringen av lagstiftningen på området för offentlig upphandling skyndas på, till exempel i fråga om sektorn för allmännyttiga tjänster, systemet för rättslig överprövning och åtgärderna enligt vitbokens fas II. Tillnärmningen av lagstiftningen på området för intellektuell och industriell äganderätt bör fortsätta, särskilt på området för audiovisuella produktioner och inom läkemedelssektorn. Beträffande företagslagstiftningen måste Slovenien se till att den blir helt förenlig med andra direktivet. Ny lagstiftning på området redovisning och revision måste genomföras fullt ut och revisorer bör få adekvat utbildning. Genomförandet och genomdrivandet av lagstiftningen måste stärkas när det gäller skydd av personuppgifter.

Fri rörlighet för varor - Slovenien måste skynda på antagandet av EG:s nya metod. Oberoende infrastrukturer för standardisering och bedömning av överensstämmelse måste byggas upp med funktionerna för reglering, standardisering och produktcertifiering väl avgränsade från varandra. Sloveniens lagstiftning måste tillnärmas EG:s lagstiftning i fråga om motorfordon, kemikalier, livsmedel och farmaceutiska produkter och lagstiftningen om den nya metoden antas. Mekanismer för marknadsövervakning kommer att behöva upprättas och harmoniseringen av den sektoriella lagstiftningen slutföras.

Fri rörlighet för kapital - De valutarestriktioner som Slovenska centralbanken har infört måste avskaffas och liberaliseringen av kapitalrörelserna säkerställas. Politiken rörande utländska direktinvesteringar bör omprövas så att den överensstämmer med liberalare politik för fri rörlighet för kapital och främjar större utländska direktinvesteringar.

Fri rörlighet för tjänster - Helt fri etablering på bank-, värdepappers- och försäkringsområdet måste införas beträffande filialer till utländska institut. Privatiseringen av försäkringssektorn måste gå snabbare och sektorn bör öppnas för EU-aktörer och utländska investeringar. Tillsynsfunktionen måste stärkas.

Fri rörlighet för personer - I fråga om ömsesidigt erkännande av examensbevis bör vissa justeringar göras. På det tekniska planet kommer regleringarna att behöva anpassas ytterligare. Fler insatser måste göras för att säkerställa att nödvändiga lagstiftnings- och genomdrivandeåtgärder vidtas när det gäller samordning av systemen för social trygghet.

Konkurrens

Lagen om skydd av konkurrens från 1993 måste ändras så att den stämmer överens med EG:s konkurrensregler. På området för statligt stöd måste en detaljerad förteckning över allt existerande stöd upprättas och regelbundet uppdateras i enlighet med gemenskapens praxis. Det måste skapas nationella, rättsliga rammar för när statligt stöd är tillåtet och hur det skall övervakas. En övervakningsmyndighet bör inrättas som har befogenhet att granska alla befintliga stödåtgärder och se om de är förenliga med Europaavtalet och att systematiskt övervaka allt nytt stöd. Vissa exklusiva rättigheter och statliga monopol som inte är förenliga med gemenskapens regelverk måste anpassas eller avskaffas successivt.

3.2 Ny teknik och framtidsfrågor

Forskning och teknisk utveckling

Avsevärda satsningar måste göras för att vitalisera den tekniska utvecklingen inom industrisektorn och utnyttja den nationella forskningens potential för ekonomisk utveckling.

Utbildning, yrkesutbildning och ungdomsfrågor

Det krävs fortsatta framsteg när det gäller omorienteringen av utbildningssystemet mot en politik för utveckling av mänskliga resurser som är lämplig för en liten, öppen marknadsekonomi som strävar efter att bli internationellt konkurrenskraftig. Budgetmedlen bör omorienteras i linje med dessa nya prioriteringar. Kontakterna med forskning och utveckling bör bli intensivare.

Telekommunikation

Slovenien behöver vidta ytterligare åtgärder i fråga om politik och regleringar för att uppnå överensstämmelse med EU-direktiven och för att främja konkurrensen. Gemenskapens regelverk innebär numera också att staten måste se till att moderna telefonitjänster finns att tillgå överallt till ett överkomligt pris. Det kommer att krävas betydande investeringar i systemet för att denna skyldighet skall kunna fullgöras.

Den audiovisuella sektorn

Gällande lagstiftning måste ändras, särskilt i fråga om frihet att motta sändningar, främjande av europeiska produktioner, normer för reklam och skydd av minderåriga.

3.3 Ekonomiska och fiskala frågor

Den ekonomiska och monetära unionen

Penningpolitiken bör ändras så att den kan bromsa stora, spekulativa kapitalinflöden utan att använda sig av kapitalkontroll. Pågående reform av penningpolitiken bör fortsätta. Omstruktureringen av den finansiella sektorn bör slutföras och lagstiftningen om centralbanken bör göras förenlig med EG:s regler.

Beskattning

Det bör införas lagstiftning om mervärdesskatt som överensstämmer med EU:s krav.

Punktskattesystemet måste reformeras så att vissa importerade varor inte missgynnas till förmån för inhemskt tillverkade produkter och skattesatser och omfattning måste tillnärmas gemenskapens lagstiftning.

Vad gäller punktskatter bör Slovenien ägna särskild uppmärksamhet åt upprättandet av en ordning som innebär att varor som omfattas av tillfälligt upphävande av tullar kan befordras mellan olika tullager. Skattestrukturerna och punktskattenivåerna behöver anpassas till gemenskapens modell.

Statistik

Beträffande den officiella statistiken krävs det insatser framför allt med avseende på finansiella transaktioner, jordbruksstatistik och statistik över utrikeshandeln.

3.4 Politiken inom olika sektorer

Industri

För att öka konkurrenskraften bör ytterligare ansträngningar göras för att driva en politik med målsättningen att främja öppna och konkurrenskraftiga marknader som bygger på de instrument som ligger till grund för EG:s industripolitik och som gäller både marknadens funktion (produktspecifikationer och marknadstillträde, handelspolitik, statligt stöd och konkurrenspolitik) och åtgärder knutna till industrins anpassningsförmåga (stabilt makroekonomisk klimat, teknik, yrkesutbildning osv.).

Jordbruk

Slovenien måste göra betydande insatser för att säkerställa att lagstiftningen anpassas till EU:s krav. När det gäller veterinärmedicinska och fytosanitära krav måste Slovenien särskilt försöka genomdriva dessa och förbättra anläggningarna, så att de når upp till EU:s normer, liksom inspektions- och kontrollåtgärderna för att skydda EU:s yttre gränser. De administrativa strukturerna måste förstärkas så att det går att genomföra och genomdriva instrumenten inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken, särskilt i fråga om ett fungerande fastighetsregister. Jordbrukets livsmedelssektor måste omstruktureras ytterligare så att den blir konkurrenskraftig. Strukturpolitiken och politiken för landsbygdsutveckling bör stärkas.

Fiske

Administration på fiskeområdet måste förstärkas så att ett effektivt genomförande av den gemensamma fiskeripolitiken kan ske, särskilt vad beträffar bevarande och förvaltning av resurserna, genomförande av ett övervaknings- och kontrollsystem, förvaltning av den gemensamma organisationen av marknaden i fiskeri- och vattenbrukssektorn, genomförande av strukturpolitik i fiskeri- och vattenbrukssektorn, upprättande av ett register över fiskeflottan, insamling av statistik samt genomförande av EU:s fiskeripolitik avseende miljöskydd.

Energi

De insatser som nu görs för att anpassa lagstiftningen måste fortgå, särskilt vad gäller anpassningen av monopol (inbegripet import- och exportfrågor), tillgång till nät, energiprissättning, statliga ingrepp inom sektorn för fasta bränslen samt utvecklingen av standarder för effektiv energianvändning och för bränslekvalitet. Särskild uppmärksamhet måste ägnas katastrofberedskap och uppbyggnad av de obligatoriska oljereserverna. Slovenien bör ansluta sig till eller helt genomföra internationella kärnenergiavtal. Långsiktiga lösningar för avfallet från kärnkraftverket i Krsko måste hittas. Oberoendet för den myndighet som ansvarar för säkerheten bör främjas.

Transport

Ytterligare insatser måste göras för att införa och effektivt genomföra nödvändig lagstiftning beträffande godstransporter på väg (särskilt i fråga om marknadstillträde och skattebestämmelser) och järnvägstransporter. Slovenien måste också sörja för öppenhet i ekonomiskt hänseende inom järnvägssektorn. Åtgärder för att säkerställa en framtida utvidgning av det transeuropeiska transportnätet måste vidtas. På nationell nivå finns ett behov av att utveckla särskilda handlinsprogram för utveckling och finansiering av transportinfrastrukturen. Ytterligare två områden som behöver uppmärksammas är acceptabla nivåer för transportsäkerheten och optimal användning av transportsystemet.

Små och medelstora företag

Det slovenska programmet för utveckling av små och medelstora företag bör förbättras framför allt i fråga om överensstämmelse mellan och samordning av de olika åtgärdsprogrammen.

3.5 Ekonomisk och social sammanhållning

Sysselsättning och sociala frågor

Lagstiftningen måste omstruktureras i linje med EU:s krav på områden som hälsa och säkerhet samt lika möjligheter för kvinnor och män. Arbetsrätten måste anpassas så att den helt överensstämmer med gemenskapens regelverk. En del tekniska anpassningar när det gäller den sociala tryggheten för migrerande arbetstagare är nödvändiga. De sociala reformerna bör fortgå och arbetsmarknadsdialogen utvecklas.

Regionalpolitik och sammanhållning

En regional utvecklingspolitik som tar itu med regionala skillnader måste införas och de administrativa och budgetmässiga strukturer som krävs för att hantera EG:s integrerade strukturåtgärder efter en anslutning måste upprättas.

3.6 Miljö och livskvalitet

Miljö

Åtgärder måste vidtas för att gemenskapens regelverk på miljöområdet skall införlivas helt och efterlevas i betydligt större utsträckning. Det nationella miljöhandlingsprogrammet och miljöstrategin inför anslutningen måste antas på kort sikt. Särskilda insatser måste göras för att lagstiftningen i fråga om avloppsvatten från tätorterna, dricksvattnet, delar av avfallshanteringen och luftföroreningar skall stämma helt överens med EU:s regler. Investeringarna måste öka. Stora insatser krävs för utveckling av fullgoda strukturer för genomförande och genomdrivande i fråga om den administrativa kapaciteten.

Konsumentskydd

Konsumentskyddet bör stärkas, särskilt i fråga om allmän produktsäkerhet och konsumentkredit. Utkastet till en lag om konsumentskydd bör omarbetas så att det blir heltäckande och helt förenligt med EG:s normer i fråga om konsumentskydd. En oberoende konsumentrörelse, stöttad av de offentliga myndigheterna, måste växa fram parallellt med antagandet av gemenskapens regelverk.

3.7 Rättsliga och inrikes frågor

Det finns en del luckor som behöver fyllas i Sloveniens lagstiftning. Framför allt måste domstolsväsendet och det rättsliga systemet reformeras och de mänskliga resurserna utvecklas inom denna sektor för att den skall kunna fungera effektivt. Ytterligare framsteg krävs beträffande invandringen. Kampen mot den organiserade brottsligheten måste intensifieras, däribland kampen mot handel med narkotika, människor, vapen och stulna bilar. Penningtvätt är en fråga som måste tacklas. Åtgärder måste vidtas så att internationella konventioner ratificeras, framför allt på det straffrättsliga området.

3.8 Utrikespolitik

Handel och internationella ekonomiska förbindelser

Förberedelser måste göras för att landet vid tillträdet skall kunna tillämpa gemenskapens olika samarbets- och förmånsavtal, dess multilaterala och bilaterala handelspolitiska åtaganden och dess autonoma handelspolitiska skyddsåtgärder. Samtidigt måste den nationella lagstiftningen på detta område upphävas. Slovenien måste även ta itu med avsaknaden av exportkontroll för varor med dubbelt användningsområde för att se till att det finns effektiva kontrollmekanismer vid anslutningen.

Utvecklingssamarbete

Förberedelser måste göras för att Slovenien vid tillträdet skall kunna tillämpa Lomékonventionens handelsordning gentemot AVS-länderna och tillsammans med de övriga medlemsstaterna delta i finansieringen av Europeiska utvecklingsfonden.

Tull

Tullagstiftningen måste anpassas till EG:s bestämmelser, och organisationen och personalens arbetsuppgifter anpassas till vad som gäller i en modern tullförvaltning. Insatser måste göras för att utveckla datoriserade system som medger ett fullständigt deltagande i tullunionen och den inre marknaden. Slovenien måste särskilt uppmärksamma behovet av att förbereda tullförvaltningen för tillämpningen av alla tullförfaranden med ekonomisk verkan och systemet med tillfälliga upphävanden av tullar och för förvaltningen av tullkvoter och tulltak. I sin strategiska planering måste Slovenien beakta förstärkningen av gränskontrollstationerna vid de gränser som landet vid en anslutning till Europeiska unionen har till icke-medlemsländer.

3.9 Finansiella frågor

De nödvändiga strukturerna för finansiell kontroll och revision måste stärkas så att gemenskapspolitiken kan genomföras på ett tillfredsställande sätt.

4. Den offentliga förvaltningens förmåga att tillämpa gemenskapens regelverk

För att säkerställa ett effektivt genomförande och genomdrivande av gemenskapens regelverk måste genomgripande reformer göras för att förstärka Sloveniens administrativa strukturer inom de flesta i EU-sammanhang relevanta sektorer. Särskilda åtgärder måste vidtas för att bemanna och utbilda personal på de ministerier och offentliga myndigheter som skall se till att gemenskapens regelverk tillämpas korrekt. De reglerande och övervakande organen måste stärkas på områden som konkurrens, telekommunikation, beskattning, jordbruk, transporter, sociala frågor, regionalpolitik och sammanhållning, miljö, veterinärmedicinsk och fytosanitär kontroll, livsmedelskontroll, konsumentskydd, rättsväsendet, tull och finansiell kontroll.

Större insatser måste göras för att förbättra personalens kompetens i EU-relaterade frågor och i fråga om effektiv offentlig förvaltning i allmänhet. I detta bör ingå ett genomförande av huvudplanen för en reform av den offentliga förvaltningen.

Domstolsväsendet måste förstärkas i både resurshänseende och i fråga om relevant sakkunskap. Omfattande insatser för att höja domarkårens kunskapsnivå, särskilt i EU-frågor, måste göras.