(18)

I sitt beslut om att inleda det formella undersökningsförfarandet angav kommissionen att den av de skäl som anges nedan tvivlar på att stödet är förenligt med den gemensamma marknaden på grundval av artikel 87.3 a i EG-fördraget och riktlinjerna för statligt stöd för regionala ändamål (9) (nedan kallade 1998 års riktlinjer för regionalstöd). — För det första förefaller det som om de två investeringsetapperna hör till samma investeringsprojekt, eftersom de ingår i en övergripande plan för de produktionslinjer som gradvis ska omlokaliseras från Danmark och Förenade kungariket. I sin anmälan hänvisade också de slovakiska myndigheterna själva till de två etapperna som ett enda investeringsprojekt: ”Det investeringsprojekt för vilket bolaget Glunz&Jensen har ansökt om stöd genomförs under perioden 2004–2009 i två etapper: 2004–2006, 2007–2009”. På sidan 6 i ”Ansökan om statligt stöd i form av en skattelättnad”, som stödmottagaren har lämnat in till de slovakiska myndigheterna och som har bifogats anmälan, anger Glunz&Jensen s.r.o. att investeringsperioden löper från 2004 till 2008 (10), och att den totala investeringskostnaden uppgår till ”mer än 200 miljoner SKK”, vilket belopp motsvarar den totala investering som Glunz&Jensen s.r.o. gör i Slovakien. Mot bakgrund av det ovanstående förefaller det som om det anmälda projektet avser den andra etappen i ett omfattande investeringsprojekt som inleddes redan 2004. Eftersom stödmottagaren själv i sin stödansökan inte gjorde åtskillnad mellan de två investeringsetapperna kan kommissionen inte utesluta möjligheten att investeringsperioden har delats in i två etapper på konstlad väg för att stödmottagaren skulle vara berättigad att ansöka om stöd 2006. — För det andra lämnades stödansökan, som var undertecknad den 29 juni 2006, in först i november 2006, dvs. efter det att den första investeringsetappen hade inletts 2004, enligt uppgifter från de slovakiska myndigheterna. Kommissionen ställer sig således tvivlande till att villkoret beträffande stödets stimulanseffekt i punkt 4.2 i 1998 års riktlinjer för regionalstöd är uppfyllt. Kommissionen betonar att som en allmän princip kan statligt stöd som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen och påverkar handeln mellan medlemsstaterna godkännas endast om dessa negativa effekter mer än uppvägs av stödets positiva bidrag till ett gemenskapsmål (i detta fall regional utveckling). Kommissionen anser att ett stöd som man ansökt om i slutet av 2006 inte retrospektivt kan ligga till grund för ett investeringsbeslut som resulterade i att arbete inleddes 2004 och att produktionsverksamhet startade i april 2005. — För det tredje förefaller uppfattningen att tillgången till stödet inte var avgörande för mottagarens beslut att påbörja omlokaliseringsarbetet bekräftas av mottagarens eget uttalande i stödansökan, där denne anger skälen till att verksamheten omlokaliserades till Slovakien: ”Styrelsen (för Glunz&Jensen) beslutade under 2003 att undersöka möjligheten att inrätta en produktionsenhet i ett lågkostnadsland. Målet var att sänka produktionskostnaderna, hitta underleverantörer i Central- och Östeuropa … Glunz&Jensen har gjort en jämförande analys av elva central- och östeuropeiska länder för att kunna fatta beslut om den optimala platsen för dotterbolaget … Av dessa 11 länder granskades Tjeckien, Slovakien och Bulgarien närmare. Slutsatsen var att Slovakien var lämpligast med hänsyn till Glunz&Jensens verksamhet och kombinationen av faktorer på de utvärderade marknaderna (11).” — För det fjärde har de slovakiska myndigheterna förklarat varför mottagaren inte ansökte om stöd för den första etappen av investeringsprojektet. Enligt deras förklaring antog bolaget att det inte var nödvändigt att ansöka om tillstånd till statligt stöd i form av en skattelättnad före Slovakiens anslutning till EU. De hade förstått det som att ansökan om stöd måste lämnas in först i skattedeklarationen för det år då bolaget var skattepliktigt första gången. Enligt de slovakiska myndigheterna innebär detta att Glunz&Jensen s.r.o. planerade att ansöka om statligt stöd redan från det att investeringsprojektet började genomföras 2004. Kommissionen anser att man inte kan ta hänsyn till den omständigheten att mottagaren inte kände till vilket förfarande som skulle följas. Det bör betonas att stöd enligt avsnitt 35a i den slovakiska lagen 366/1999 om inkomstskatt, i dess ändrade lydelse, inte beviljades automatiskt före Slovakiens anslutning, och inte beviljas automatiskt nu heller, eftersom det inte finns någon befintlig stödordning där det hänvisas till det ovan nämnda avsnittet. Detta slag av stöd måste följaktligen anmälas enskilt till kommissionen som ett särskilt stöd, vilket visas av att Slovakien har lämnat in omkring 40 anmälningar om särskilt stöd genom tillämpning av denna rättsliga grund inom ramen för det s.k. övergångsförfarandet. — Slutligen finns det anledning till tvivel, även om stödet skulle ha en stimulanseffekt. Enligt 1998 års riktlinjer om regionalstöd (punkt 2) är stöd för särskilda ändamål i princip endast tillåtet om den nytta som åtgärden medför för regionen uppväger snedvridningen av konkurrensen och effekterna på handeln. I detta sammanhang har kommissionen konstaterat följande: — Även om åtgärden innebär ett betydande bidrag till utvecklingen i regionen (155 direkta arbetstillfällen, omkring 30 indirekta arbetstillfällen) förefaller de negativa effekterna vara av motsvarande omfattning. — Stödmottagaren är verksam på produktmarknaden för grafisk prepressutrustning, särskilt CTP-teknik (computer to plate). Kommissionen har konstaterat att stödet är avsett för ett bolag som har en andel på omkring […] % av den europeiska marknaden. Glunz&Jensens viktigaste konkurrenter i Europa och deras marknadsandelar är följande: Height Design […] %, Agfa (Lastra), Belgien […] %, E-graf, Italien […] %, Haase, Tyskland […] % och Ovit, Italien […] %. Med beaktande av stödmottagarens marknadsställning anser kommissionen att den planerade åtgärden kan få en avsevärd inverkan på konkurrensen på den mycket specifika marknad där stödmottagaren har sin verksamhet. — Vidare avser projektet omlokalisering av produktionsverksamhet och utrustning från Danmark och Förenade kungariket. Eftersom verksamheten vid anläggningen i Thetford i Förenade kungariket endast bestod av tillverkning, lades anläggningen ner i slutet av 2006 när produktionen hade överförts till Slovakien. Enligt uppgifter på bolagets webbplats friställdes 77 anställda i Thetford. Det danska bolaget kommer i framtiden att fokusera på försäljning, kundservice, FoU och drift av en pilotanläggning. Omlokaliseringen har därför en betydande inverkan på handeln mellan medlemsstaterna.