Kommissionens beslut

av den 17 oktober 2001

om det statliga stöd som Tyskland har genomfört till förmån för Neue Harzer Werke GmbH

[delgivet med nr K(2001) 3018]

(Endast den tyska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2002/377/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2 första stycket i detta,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a i detta,

efter att i enlighet med nämnda artikel/artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig, och

av följande skäl:

I. FÖRFARANDE

(1) Genom en skrivelse av den 23 februari 1999 underrättade Tyskland kommissionen om ett stöd för en andra omstrukturering av Neue Harzer Werke GmbH (nedan kallat NHW) på grundval av en plan från 1996. Eftersom stödet vid den tidpunkten delvis beviljades i form av ett lån, fick stödakten nummer NN 38/99.

(2) Genom en skrivelse av den 13 juli 2000(1) meddelade Tyskland kommissionen att den inlett ett förfarande enligt artikel 88.2 i EG-fördraget om stödet från Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderaufgaben (nedan kallat BvS-stöd) på 2 miljoner tyska mark till NHW. Samtidigt uppmanade kommissionen Tyskland att inom en månad efter mottagandet av denna skrivelse tillhandahålla alla dokument, upplysningar och uppgifter som behövs för bedömningen av om stödet är förenligt med den gemensamma marknaden. Följande problemområden nämns särskilt:

- En fullständig omstruktureringsplan som möjliggör en rättvis bedömning och omfattar följande:

- En fullständig och uppdaterad uppställning över investeringarna och deras finansiering.

- Åtgärder för att sänka personalkostnaderna.

- En fullständig och aktuell marknadsanalys.

- Uppgifter om företagets resultat åren 1996 och 1997 samt följande år.

- De exakta villkoren för de lån som beviljats av Nord LB och Kreditanstalt für Wiederaufbau.

- En bekräftelse på att NHW betalar sin låneränta.

- Frågan om huruvida 20 % av ägandet i Eisenguß Torgelow GmbH under omstruktureringen var nödvändigt.

- Fullständiga uppgifter om kapaciteten i och utnyttjandet av företagets båda produktionslinjer.

- Aktuella uppgifter om företagets utveckling 1999, särskilt (attesterade) vinst- och förlustberäkningar.

(3) Kommissionens beslut att inleda ett undersökningsförfarande enligt artikel 88.2 i EG-fördraget offentliggjordes i Europeiska gemenskapernas officiella tidning(2). Kommissionen har uppmanat alla berörda parter att inkomma med synpunkter om stödet. Några synpunkter från berörda parter har inte inkommit.

(4) Genom skrivelser av den 10 oktober 2000, 22 december 2000, 16 februari 2001, 7 juni 2001 och 23 juli 2001 översände Tyskland sina synpunkter på att inleda förfarandet.

(5) Kommissionen står fast vid att undersökningsförfarande C 31/2000 endast omfattar BvS-stöd. Målet för den föreliggande utvärderingen är nu att avsluta undersökningsförfarande C 31/2000 i fråga om BvS-stödet. Inom ramen för ett utvidgat förfarande C 31/2000 granskas samtidigt stöd på 2,774 miljoner mark som först föreföll omfattas av en godkänd stödordning.

II. DETALJERAD BESKRIVNING AV STÖDET

1. DET GYNNADE FÖRETAGET

(6) Stödmottagaren NHW har sitt säte i Sachsen-Anhalt, Tyskland, som är en stödberättigad region enligt artikel 87.3 a i EG-fördraget. Med sina 177 anställda uppnådde företaget 1999 en omsättning på 20,765 miljoner mark, varigenom det förtecknade en rörelseförlust på 2,797 miljoner mark.

(7) NHW är ett järngjuteri. Företaget tillverkar delar till värmepannor, gjutjärnspannor och värmepannor till bostäder. Det tillverkar också cylinderhylsor av höglegerat gjutjärn med en diameter på 130 mm till 450 mm till fartygsmotorer. År 1999 stod panntillverkningen för 63 % av omsättningen och tillverkningen av cylinderhylsor för 33 %.

2. BAKGRUND

a) PRIVATISERINGEN 1991

(8) År 1870 grundades företaget Berg- und Hüttenwerke AG Werke zu Rübeland und Zorge för att tillverka gjutjärnsprodukter. År 1948 omvandlades det till VEB Harzer Werke och överfördes sedan till Kombinat SKL Magdeburg. År 1990 övergick företaget i Treuhandanstalts ägo och omvandlades till SKL Harzer Werke GmbH Blankenburg.

(9) Genom avtalet av den 28 mars 1991 privatiserades företaget för 500000 mark, varigenom det övergick i herr och fru Stöckmanns ägo och fick det nya namnet Harzer Werke GmbH (nedan kallat HW). Enligt privatiseringsavtalet inom ramen för Treuhandsordningen från 1991 beviljades statligt stöd på totalt 53,25 miljoner mark. Ett öppet och villkorslöst anbudsförfarande genomfördes där aktierna tillföll den högstbjudande.

(10) Den 1 mars 1996 inleddes ett konkursförfarande om HW:s tillgångar. Insolvensen berodde på den östeuropeiska marknadens sammanbrott, ledningsfel och för höga allmänna omkostnader.

b) DEN ANDRA OMSTRUKTURERINGEN (MARS 1996)

(11) I mars 1996, då HW försatts i konkurs, överfördes företagets tillgångar till ett skalbolag som registrerades av konkursförvaltaren. Genom ett avtal av den 27 mars 1996 övertogs denna juridiska person av herr Brunke som valde att kalla företaget Neue Harzer Werke GmbH. I mars 1998 upptogs nya ägare i företaget och sedan dess fördelar sig tillgångarna på följande sätt:

>Plats för tabell>

(12) I juni 1998 ägde herr Brunke och NHW vardera 20 % i Eisenguss Torgelow GmbH, ett företag som också granskas av kommissionen inom ramen för stödärende NN 6/2000. I juli 2000 såldes denna andel till TKU TreuReal Kapital- und Unternehmensberatung GmbH.

(13) I juli 2000 lämnade investeraren NHW:s ledning och övergav strax därefter sitt delägarskap.

c) KONKURSFÖRFARANDET MOT NHW (SEPTEMBER 2000)

(14) Den 1 september 2000(3) måste ett konkurrensförfarande inledas mot NHW. Detta berodde främst på recessionen i bostadsbyggandet och för höga allmänna omkostnader(4).

(15) Fordringsägarna uttalade sig för att företaget skulle behållas och uppdrog åt konkursförvaltaren att upprätta en insolvensplan. Alla fordringsägargrupper, förutom de där Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderaufgaben (nedan kallat BvS) och Landesförderinstitut(5) (nedan kallat LFI) ingick, antog insolvensplanen. I slutet av år 2000 godkände tysk domstol planen enligt tysk konkurslagstiftning, dvs. enligt § 245 i Insolvenzordnung ("insolvensförordningen"). Den lades fram för kommissionen i början av 2001. Det centrala inslaget i insolvensplanen är en förlikning mellan fordringsägarna, genom vilken fordringar på 16,115 miljoner mark skall efterskänkas för att lösa företagets skuldproblem.

(16) I början av 2001 upphävde Landgericht Magdeburg domstolens beslut till följd av en felaktig tolkning av § 245 i InsO. Genom detta beslut anpassades förlikningen till övriga gruppers kvot, eftersom den grupp där BvS och LFI ingick, anpassade skuldeftergiften på 95 % till övriga fordringsägares kvot. Vid förhandlingarna den 28 juni 2001 stöddes denna plan av alla fordringsägargrupper och domstolen. I juli 2001 lades den fram för kommissionen.

(17) Enligt aktuella uppgifter är Asset GmbH den nye delägaren i NHW, men närmare detaljer saknas om denna transaktion.

3. OMSTRUKTURERINGEN

a) DEN URSPRUNGLIGA PLANEN FRÅN 1996 SOM DEN LADES FRAM FÖR KOMMISSIONEN 1999

(18) Vid HW:s konkurs 1996 upprättades en omstruktureringsplan som sträckte sig över fyra år. Enligt planen skulle företaget bli lönsamt igen 1999. Genom en skrivelse av den 10 februari 2000 meddelade emellertid Tyskland att detta mål inte skulle komma att uppnås.

i) Organisatoriska aspekter

(19) Enligt planen från 1996 bestod omstruktureringen av flera delar:

- Produktutbudet skulle anpassas: Produktionen av värmelement och cylinderhylsor med en innerdiameter på högst 130 mm skulle läggas ned. Företaget skulle börja koncentrera sig på tillverkning av värmeaggregat, pannor och cylinderhylsor med en innerdiameter över 130 mm. Dessutom skulle man börja producera cylinderhylsor till bilmotorer.

- Antalet anställda skulle minskas från genomsnittligen 200 personer vid tiden före övertagandet 1996 till genomsnittligen mindre än 160 personer år 2000 för att förbättra företagets låga produktivitet:

>Plats för tabell>

Kommission kan emellertid konstatera att företaget ännu 1999 genomsnittligen sysselsatte 177 medarbetare.

- Maskinparken och anläggningarna skulle förnyas: Mellan 1996 och 1999 skulle 10,7 miljoner mark investeras. Därav var omkring 52 % avsedda för panntillverkningen och ungefär 48 % för cylinderhylsorna. Kommissionen kan konstatera att enligt insolvensplanen investerades 12,813 miljoner mark mellan 1996 och mitten av 2000.

(20) Produktionskapaciteten beräknades på grundval av det högsta antalet årliga produktionstimmar för hela personalen. Tyskland föredrog denna beräkning, eftersom NHW:s produktion varierar efter de enskilda kundernas specifikationer. Det lämnades inga uppgifter om det faktiska kapacitetsutnyttjandet.

(21) Överblick (högsta antalet årliga produktionstimmar):

>Plats för tabell>

(22) NHW förfogar över tre smältugnar. Under 1995 byttes två ugnar på vardera fyra ton i timmen mot en med en kapacitet på fyra ton i timmen för tillverkning av värmeaggregat. I produktionen av cylinderhylsor bytte man under 1999 ut två ugnar med en kapacitet på vardera 1,5 ton i timmen mot två ugnar med en kapacitet på vardera tre ton i timmen. Tyskland har förklarat att dessa också kan användas i växelproduktion, varigenom kapaciteten inte skulle öka.

ii) Kostnader för omstruktureringen

(23) Enligt 1996 års plan fördelade sig kostnaderna för omstruktureringen på följande sätt:

>Plats för tabell>

(24) Omstruktureringen skulle få stöd av statliga institutioner och investeraren enligt fördelningen i följande tabell:

>Plats för tabell>

(25) De totala kostnaderna för omstruktureringen uppgavs vara 16,49 miljoner mark. Enligt planen skulle statliga institutioner och investeraren bidra med respektive 9,707 miljoner mark och 6,783 miljoner mark.

b) INSOLVENSPLAN FRÅN 2001

(26) Kommissionen erhöll insolvensplanen under granskningsförfarandet. Hänsyn bör tas till att fordringsägarna och tysk domstol godkände en lätt reviderad version av insolvensplanen i juli 2001.

(27) Målet med insolvensplanen är att fortsätta driften av företaget NHW, för att det på nytt skall kunna säljas vidare. Planens centrala inslag är en förlikning genom vilken fordringar på 13,749 miljoner mark skall efterskänkas för att på sätt lösa företagets skuldproblem. Tillverkning av värmeaggregat och cylinderhylsor bibehålls, men företaget kommer att koncentrera sig på tillverkningen av cylinderhylsor. För 2001 beräknas omsättningen bli 10,155 miljoner mark för värmeaggregat och 9,412 miljoner mark för cylinderhylsor. För 2002 eftersträvas en omsättningsökning på 5,6 %. De allmänna omkostnaderna skall anpassas och särskilt personalkostnaderna skall sänkas med 2,436 miljoner mark årligen genom en minskning av antalet anställda från 160 till 133. År 2001 bör NHW uppnå ett positivt rörelseresultat på 0,507 miljoner mark. Produktionskapaciteten beräknas vidare på grundval av det högsta antalet årliga produktionstimmar som förväntas bli 108750 år 2001.

4. MARKNADSANALYS

(28) Cylinderhylsorna hänförs till produktmarknaden för gjutjärn (NACE Rev.1 27.51). Tyskland uppgav att marknaden för cylinderhylsor var stabil 1997 och att det skulle förbli så de efterföljande åren. Den största kunden för cylinderhylsor till stora dieselmotorer är Caterpillar MAK i Kiel.

(29) Värmeaggregaten tillhör också produktmarknaden för gjutjärn. Tyskland uppgav att 70 % av produktionen av värmepannor går till bostäder. Under 1996 krympte denna marknad i västra Tyskland. I de nya delstaterna förväntades en tillväxt på 5 %. Kommissionen underrättades om att framtidsutsikterna var tämligen god, eftersom nya obligatoriska miljöregler införts och att åtgärder nu måste vidtas för att följa dem. Omkring 70 % av marknaden för värmepannor delas av fem stora tillverkare: Buderus, Viessmann, Junkers, Vaillant och Wolf. De viktigaste kunderna är Stiebel Eltron, Rapido Wärmetechnik, August Brötje och Klöckner.

5. SKÄL TILL ATT INLEDA FÖRFARANDET

(30) Vid inledning av förfarandet konstaterade kommissionen att de statliga åtgärderna nr 1 till nr 5 på totalt 9,707 miljoner mark skulle betraktas som stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget. Därav definierades 2 miljoner mark som nytt stöd. Eftersom detta var tänkt att vara ett omstruktureringsstöd, måste det enligt artikel 88.3 c i EG-fördraget och gemenskapens riktlinjer för bedömning av statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter(6) (nedan kallade riktlinjerna) granskas.

(31) Kommissionen hade allvarliga betänkligheter i fråga om lämpligheten i omstruktureringsplanen från 1996 för att göra NHW lönsamt på nytt. Tysklands skrivelse citerades då det konstaterades att man aldrig uppnådde målet om lönsamhet år 1999 i planen från 1996.

(32) När det gäller stödets proportionalitet, konstaterade kommissionen vid inledningen av förfarandet att den inte kunde bedöma huruvida investerarens bidrag kan betraktas som betydande. Den kunde framför allt inte bedöma huruvida banklånen från NordLB och KfW beviljades på marknadsvillkor. Dessutom var det oklart huruvida alla investeringar i omstruktureringen var av stor betydelse och om stödet därför var begränsat till ett nödvändigt minimum, eftersom företaget 1998 ägde 20 % av "Eisenguss Torgelow GmbH", vilket också ingick i planen.

(33) Vidare undrade kommissionen om planen från 1996 verkligen genomförts, eftersom NHW föreföll ha fler medarbetare än vad som framgick av planen.

(34) Kommissionen konstaterade också att de tillgängliga uppgifterna inte räckte för att avgöra om det var fråga om stöd när HW övertogs av investeraren 1996.

III. TYSKLANDS KOMMENTARER

(35) Kommissionen underrättades om att företaget hade försatts i konkurs den 21 juli 2000(7). Tyskland underströk att man vid utarbetandet av planen 1996 varit övertygad om att NHW åter kunde göras lönsamt.

(36) Tyskland uppgav att fordringsägarna hade uttalat sig för att behålla företaget och givit konkursförvaltaren i uppdrag att börja utarbeta en insolvensplan(8). Enligt Tyskland skall insolvensplanen betraktas som en ändring av planen från 1996 och skulle tillsammans med denna plan uppfylla villkoret för lönsamhet.

IV. BEDÖMNING

(37) Inom ramen för granskningsförfarandet enligt artikel 88.2 i EG-fördraget uppmanades Tyskland att förse kommissionen med tillräckliga upplysningar för att den skall kunna bedöma åtgärderna. De uppgifter som då överlämnades visade sig emellertid vara otillräckliga. Kommissionen kommer därför att göra sin bedömning på grundval av befintliga uppgifter(9).

1. STÖDMOTTAGARE

(38) Tyskland hävdar att företaget skall definieras som litet eller medelstort i den mening som avses i kommissionens rekommendation av den 3 april 1996 om definitionen på små och medelstora företag(10) (nedan kallad rekommendationen). Då herr Brunke övertog företaget i mars 1996, definierades det enligt tillgängliga uppgifter som litet eller medelstort företag(11). På grundval av uppgifterna i stödärende NN 6/2000 Eisenguss Torgelow GmbH kan det emellertid ifrågasättas huruvida NHW uppfyllde villkoret för oberoende redan 1998. Denna invändning är emellertid irrelevant, eftersom det stöd som skall granskas beviljades vid en tidpunkt då företaget kunde betraktas som litet eller medelstort.

2. STÖD ENLIGT DEN MENING SOM AVSES I ARTIKEL 87.1 I EG-FÖRDRAGET

(39) Vid inledningen av förfarandet konstaterade kommissionen tills vidare att åtgärderna nr 1 till nr 5 som beviljats NHW skulle definieras som stöd. Tyskland bestred inte denna bedömning i sina kommentarer. I själva verket är det så att stödet beviljades med statliga medel och innebar fördelar för mottagaren som påverkade handeln mellan medlemsstaterna, eftersom mottagaren verkar inom en sektor som omfattas av handeln på den inre marknaden, varigenom konkurrensen blev snedvriden eller hotades att snedvridas.

(40) Vid inledningen av förfarandet undrade kommissionen huruvida försäljningen av HW till investeraren Brunke 1996 innefattade stödelement. Kommissionen vidhåller emellertid att HW, som var försatt i konkurs, övertogs av konkursförvaltaren. Eftersom HW privatiserades redan 1991, fanns ingen statlig institution bland företagets delägare. Stödd på tillgängliga uppgifter menar kommissionen att det inte var fråga om stöd vid konkursförvaltarens köp av HW 1996.

3. FÖRENLIGHET MED DEN GEMENSAMMA MARKNADEN

a) PÅGÅENDE STÖD

(41) När det gäller stöden nr 1 till nr 4 på totalt 7,707 miljoner mark uppgavs det att de beviljats inom ramen för en stödordning som godkänts av kommissionen. Vid inledningen av granskningsförfarandet tvivlade kommissionen starkt på att stöden uppfyllde villkoren i den stödordning enligt vilken de beviljats.

(42) Stöd nr 1 på 4,402 miljoner mark beviljades inom ramen för en regional stödordning som godkänts av kommissionen(12). Detta investeringsprojekt genomförs i en region som berättigar till stöd i den mening som avses i artikel 87.3 a i EG-fördraget och där stödnivån för små och medelstora företag är högst 50 % brutto. Enligt investeringsplanen genomfördes investeringar på 12,132 miljoner mark mellan 1996 och 1999(13). Eftersom det totala regionalstödet, inklusive stöd nr 1 och nr 2, uppgår till 4,933 miljoner mark, motsvarar nivån 40,7 %. Således uppfylldes villkoren i stödordningen. På grundval av tillgängliga uppgifter anses alltså stödet ingå i en pågående stödordning och skall därför inte granskas av kommissionen. Det skall emellertid bedömas enligt proportionalitetsvillkoren i riktlinjerna för omstruktureringen.

(43) Också stöd nr 2 på 0,531 miljoner mark beviljades inom ramen för en stödordning som godkänts av kommissionen(14). Eftersom kraven, i synnerhet på en högsta stödnivå på 10 % brutto för små och medelstora företag med säte i f.d. DDR, uppfyllts(15), anses alltså åtgärden ingå i en pågående stödordning och skall därför inte granskas av kommissionen. Det skall emellertid bedömas enligt proportionalitetsvillkoren.

(44) Stöd nr 3 beviljades inom ramen för en stödordning som godkänts av kommissionen(16). Stöd nr 4 på 0,774 miljoner mark beviljades också inom ramen för en pågående stödordning(17). Stöd nr 3 och nr 4 granskas inom ramen för det utvidgade förfarandet C 31/2000.

b) NYTT STÖD

(45) Som konstaterats redan vid inledningen av förfarandet betraktas stöd nr 5 på 2 miljoner mark som nytt stöd.

Ett sådant stöd är i regel förenligt med den gemensamma marknaden endast om det uppfyller villkoren för ett undantag från stödförbudet enligt artikel 87.1 i EG-fördraget. Därför har kommissionen prövat huruvida de undantag som tas upp i artikel 87.2 och 87.3 i EG-fördraget är relevanta.

(46) De undantag som nämns i artikel 87.2 i EG-fördraget kan anföras som grund för att definiera stödet som förenligt med marknaden. I detta fall är stöden a) inte av social karaktär eller stöd som ges till enskilda konsumenter, b) inte stöd för att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer eller andra exceptionella händelser, c) och inte heller stöd som ges till näringslivet i vissa områden i Förbundsrepubliken Tyskland som påverkats genom Tysklands delning. Lika litet utgör de undantag enligt artikel 87.3 b och 87.3 d i EG-fördraget som gäller genomförandet av viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse respektive stöd för att främja kultur och bevara kulturarvet. Tyskland har heller inte försökt motivera stöden utifrån dessa undantag.

(47) Mot bakgrund av artikel 87.3 a i EG-fördraget har kommissionen beaktat att de nya tyska delstaterna är regioner som är berättigade till stöd i den mening som avses i denna artikel, alltså där levnadsstandarden är onormalt låg eller där det råder allvarlig brist på sysselsättning. I detta sammanhang bör det dock påpekas att i enlighet med punkt 2 i riktlinjerna för statligt stöd för regionala ändamål(18) (nedan kallade riktlinjerna för regionalstöd) kan individuellt stöd för ett särskilt ändamål till ett enda företag ha betydande effekter på konkurrensen på den berörda marknaden, medan deras effekter på den regionala utvecklingen riskerar att bli alltför begränsade. Kommissionen anser därför att dessa stöd inte uppfyller villkoren i riktlinjerna för regionalstöd så länge motsatsen inte är bevisad. Därför beviljas undantaget i princip bara sektorsövergripande stödordningar som är öppna för samtliga företag inom den berörda branschen i respektive region. Tyskland har inte påvisat att det råder jämvikt mellan snedvridningen av konkurrensen på grund av stödet och fördelarna för utvecklingen inom en eftersatt region. Enligt punkt 4 i riktlinjerna för regionalstöd måste emellertid stödmottagarens finansiering uppgå till minst 25 % för att säkerställa att de produktiva investeringar för vilka stöd lämnas är lönsamma och sunda. Inte heller detta villkor uppfylls i detta fall.

(48) De åtgärder som vidtogs till förmån för företaget för att åter göra det lönsamt kallades i föreliggande fall för stöd. Alltså beaktar kommissionen särskilt undantaget i artikel 87.3 c, som tillåter stöd för att underlätta utvecklingen av vissa näringsverksamheter, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. Därför bedömer kommissionen åtgärderna enligt riktlinjerna för stöd till företag i svårigheter från år 1994(19). Denna version är vidare tillämplig på icke anmälda stöd om dessa beviljades innan 1999 års version offentliggjordes(20). Detta gäller det stöd som beviljades inom 1996 års plan.

i) Stödberättigande

(49) Vid inledningen av förfarandet konstaterade kommissionen att NHW är berättigat till omstruktureringsstöd enligt riktlinjerna.

ii) Lönsamhet

(50) Enligt punkt 3.2.2 i i riktlinjerna skall omstruktureringsplanen göra det möjligt att återställa företagets långfristiga lönsamhet inom en rimlig tid och på grundval av realistiska antaganden om de framtida villkoren för verksamheten.

(1) Omstruktureringsplanen från år 1996

(51) Enligt den ursprungliga planen från 1996 skulle NHW:s lönsamhet vara återställd 1999 enligt uppställningen i följande tabell:

>Plats för tabell>

(52) På grund av den blott ringa omsättningsökningen under åren 1997 och 1998, de höga personalkostnaderna och de växande förlusterna uttrycktes förbehåll med avseende på lönsamhetsvillkoret vid inledningen av förfarandet.

(53) Enligt kommissionens uppfattning beräknades företagets omsättning för högt i 1996 års plan.

(54) År 1998 var driftsresultatet på minus 1,375 miljoner mark fortfarande negativt. Enligt 1996 års plan måste omsättningen öka med 30 % för att företaget skulle bli lönsamt 1999. Driftsresultatet skulle stiga till 1,294 miljoner mark 1999, vilket motsvarar en stigning med 200 %.

(55) Nära 50 % av omsättningen 1999 skulle uppnås inom byggsektorn, särskilt inom det tyska bostadsbyggandet, dvs. på områden som står under hårt konkurrenstryck sedan 1995. Hela byggsektorn i Tyskland befinner sig sedan 1995 i en kris som ännu inte är över(21). Också inom nybyggnadssektorn har produktionen, bortsett från ett tillväxtår 1997, gått tillbaka, närmare bestämt med 3,4 % år 1995, 4,3 % år 1996, 1,6 % år 1998 och 1,8 % år 1999. Antalet nybyggen sjunker sedan 1995 i Tyskland. Detta drabbar särskilt de nya delstaterna, där antalet nybyggen minskade med en tredjedel under tre år. Mot bakgrund av dessa fakta förefaller de omsättningsökningar som man utgår från i 1996 års plan vara för optimistiska.

(56) Kommissionen anser att de allmänna omkostnaderna, som var ett av skälen till HW:s insolvens 1996, behandlades ofullständigt i 1996 års plan.

(57) Vad gäller personalstyrkan tycks planens minskningar från 203 till 177 anställda till mitten av 1996 vara otillräckliga. Personalkostnaderna kunde inte minskas. I stället ökade de.

>Plats för tabell>

(58) Dessutom var kostnadernas andel alltför stor under hela omstruktureringen. Den låg i början av omstruktureringen 1996 på 40 % och steg till över 50 % år 1999. Även om de årliga intäkterna per medarbetare steg från 72000 mark 1996 till omkring 100000 mark 1999, låg de ändå betydligt under genomsnittet på 160000 mark i något jämförbart företag inom denna bransch(22). Den minskning med 25 arbetstillfällen som förutsågs i 1996 års plan räckte alltså inte för att förbättra företagets effektivitet.

(59) De likaså överdrivet höga övriga driftsomkostnaderna, särskilt de höga underhållskostnaderna, förefaller inte beröras i 1996 års plan. Andelen sådana kostnader uppgick vid inledningen av omstruktureringen till 9 % och steg till 13 % år 2000.

(60) Kommissionen anser därför att NHW:s lönsamhet inte kunde återställas genom 1996 års plan.

(61) Redan innan förfarandet inleddes meddelade Tyskland, som redan nämnts, att NHW - tvärtemot 1996 års plan - inte skulle gå med vinst 1999. Senare underrättades kommissionen om konkursförfarandet mot NHW. Allt detta ger fog för kommissionens åsikt i skäl 60.

(2) Insolvensplanen från år 2000

(62) Tyskland hävdar att insolvensplanen från år 2000 skall betraktas som en del av omstruktureringen 1996. Vid bedömningen skall 1996 års plan och insolvensplanen enligt landets uppfattning betraktas enligt samma villkor.

(63) Enligt kommissionens uppfattning kan emellertid inte insolvensplanen betraktas som en del av 1996 års omstrukturering.

(64) Kommissionen konstaterar att investeraren Brunke drog sig ur företaget i juli 2000, varvid grunden för 1996 års plan ändrades. I vissa fall i de nya delstaterna har kommissionen godtagit att en omstrukturering kan leda till att en investerare drar sig ur(23). Denna ståndpunkt kunde emellertid endast motiveras i samband med övergången från plan- till marknadsekonomi som de nya delstaterna upplevde, eftersom situationen för de företag som var mitt uppe i omstruktureringen var oförutsebar och påverkad av faktorer som marknaden inte rådde över. NHW:s insolvens år 2000 förefaller inte vara resultatet av den övergångsprocess som ägde rum utanför företaget, utan förorsakades av ledningen som reagerade felaktigt eller för sent på stagnation inom bostadsbyggandet. Denna uppfattning bekräftas av insolvensplanen(24).

(65) Kommissionen konstaterar att ett konkursförfarande inleddes mot NHW i september 2000. Enligt tysk bolagslagstiftning(25) leder konkursen till att den ursprungliga juridiska personen (NHW GmbH) upphör att existera. I praktiken har kommissionen godtagit att ett företag vid en omstrukturering också kan gå i konkurs och återförsäljas, dvs. genom överlåtelse av tillgångar (Auffanglösung). Denna metod var också en följd av övergångsprocessen från planekonomi till marknadsekonomi, i vilken delstaterna befann sig då. Enligt slutsatserna i skäl 60 förefaller företagets insolvens år 2000 emellertid snarast vara orsakat av ledningsfel och därför vara ett företagsinternt problem.

(66) Mot bakgrund av dessa överväganden anser kommissionen att investerarens återupptagna engagemang och inledningen av konkursförfarandet utgör ett brott mot omstruktureringsprocessen 1996(26). Därför är planen från 1996 och insolvensplanen enligt kommissionens uppfattning inte någon samlad åtgärd. Omstruktureringen omfattar därför två delar: Första delen som gäller planen från 1996, skulle gälla från mars 1996 till NHW:s konkurs år 2000, medan den andra, som omfattas av insolvensplanen, skulle börja med konkursen.

(67) Insolvensplanen kommer därför inte att beaktas i den berörda undersökningen för att bedöma återupprättandet av lönsamheten. Som redan konstaterats räckte inte planen från 1996 i sig för att återupprätta NHW:s lönsamhet.

iii) Stödets proportionalitet

(68) Enligt punkt 3.2.2 iii i riktlinjerna skall stödet stå i proportion till kostnaderna för och nyttan med omstruktureringen.

(1) Betydande bidrag från investeraren

(69) Till omstruktureringsplanen skulle stödmottagarna bidra med ett betydande bidrag av egna medel. Vid inledningen av förfarandet ifrågasatte kommissionen om bidraget från investeraren var betydande.

(70) Enligt kommissionens granskningsförfarande stöddes omstruktureringen ekonomiskt av statliga institutioner och investeraren.

(71) Som redan nämts lämnar statliga institutioner ett bidrag på 9,707 miljoner mark.

(72) Man kan utifrån tillgängliga uppgifter utgå ifrån att investeraren bidrar med 0,5 miljoner mark. Eftersom inga kompletterande uppgifter om hyresköpet på 1,179 miljoner mark lämnades under granskningsförfarandet, kunde kommissionen i princip inte avgöra om detta skedde på marknadsvillkor. Även om föreläggandet enligt artikel 10 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget(27) inte gällde hyresköpet vid inledningen av förfarandet, skall det ändå betraktas som ett bidrag från investeraren. Som framgår av tabellen nedan påverkar definitionen av hyresköpet inte på något sätt frågan om investerarens bidrag var betydande.

(73) Övriga bidrag kan därför inte definieras som bidrag från investeraren:

>Plats för tabell>

- Eftersom det trots föreläggandet om att lämna upplysningar inte lämnades några ytterligare upplysningar om villkoren för KfW:s lån, kunde kommissionen inte bedöma huruvida lånet beviljades på marknadsvillkor.

- Samma sak gäller investeringslånet från NordLB.

- Kassaflödet kan inte uppfattas som bidrag från investeraren(28). Kassaflödet uppnås till stor del på grundval av tidigare statliga interventioner. Dessutom måste det uppnås vid den tidpunkt då planen från 1996 upprättades, varför det skall betraktas som villkorat.

(74) Därför betraktas inte dessa åtgärder som bidrag från investeraren och beaktas heller inte vid bedömningen av proportionaliteten.

(75) Därefter uppgår de totala omstruktureringskostnaderna till 16,49 miljoner mark, varav statliga institutioner står för 9,707 miljoner mark, dvs. 58,9 %, och investeraren för 1,679 miljoner mark, dvs. 10,2 % (eller eventuellt bara 0,5 miljoner mark, dvs. 3 %). Mot bakgrund av alla omständigheter i detta ärende kan bidraget från investeraren inte betraktas som betydande i den mening som avses i riktlinjerna.

(2) Begränsning till vad som är absolut nödvändigt

(76) Enligt riktlinjerna kan investeringar endast få stöd om de är av stor betydelse för omstruktureringen. I annat fall är inte stödet begränsat till vad som är absolut nödvändigt.

(77) Vid inledningen av förfarandet betvivlade kommissionen att stöden var begränsade till vad som är absolut nödvändigt, eftersom företaget förvärvade 20 % av Eisenguss Torgelow GmbH under omstruktureringen.

(78) Som framgår av stödärende NN 6/2000 förvärvade Brunke genom avtalet av den 4 april 1998 en andel på 40 % (20 % direkt och 20 % genom NHW)(29). När NHW gick i konkurs i juli 2000 övertogs andelen på 40 % av TKU TreuReal Kapital- und Unternehmensberatung(30). Eftersom inga upplysningar lämnades om målet med detta ägande, kan kommissionen inte bedöma om det var betydelsefullt för omstruktureringen 1996.

(79) Kommissionen anser därför att stödet var begränsat till vad som är absolut nödvändigt.

iv) Genomförandet av planen

(80) Enligt punkt 3.2.2 iv i riktlinjerna måste stödmottagaren genomföra omstruktureringsplanen i dess helhet.

(81) Vid inledningen av förfarandet ifrågasatte kommissionen om detta krav uppfyllts, eftersom NHW föreföll ha fler medarbetare än vad som framgick av planen.

(82) Kommissionen konstaterar att företaget hade 177 medarbetare 1999, vilket innebär att den personalminskning mellan 1998 och 1999 som föreskrevs i planen inte genomfördes i tid. Personalminskningen från 177 till omkring 160 medarbetare år 2000 skedde för att avvärja företagets hotande insolvens och inte för att genomföra planen.

(83) Därför anser kommissionen att NHW inte helt genomfört planen.

V. SLUTSATS

(84) BvS-stödet på 2 miljoner mark skall definieras som nytt stöd. Eftersom riktlinjernas villkor inte uppfylldes, betraktas stödet som oförenligt med den gemensamma marknaden.

(85) Kommissionen konstaterar att Tyskland olagligen beviljat det aktuella stödet i strid med artikel 88.3 i EG-fördraget. Tyskland skall återkräva stödet från BvS på 2 miljoner mark, inklusive räntor enligt gällande nationell lagstiftning.

(86) När det gäller stöd nr 3 och nr 4, som skall beviljas inom ramen för stödordningar, håller kommissionen fast vid att de skall prövas inom ramen för det utvidgade granskningsförfarandet C 31/2000.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det statliga stöd som Tyskland har genomfört till förmån för Neue Harzer Werke GmbH, till ett belopp av 1022588 miljoner euro (2 miljoner tyska mark) är oförenligt med den gemensamma marknaden.

Artikel 2

1. Tyskland skall vidta alla åtgärder som är nödvändiga för att från stödmottagaren återkräva det stöd som nämns i artikel 1 och som olagligen redan utbetalats till stödmottagaren.

2. Återkravet skall ske utan dröjsmål och i enlighet med förfarandena i nationell lagstiftning, förutsatt att dessa förfaranden gör det möjligt att omedelbart och effektivt verkställa detta beslut. Det stöd som skall återkrävas skall innefatta ränta som löper från den dag stödet stod till stödmottagarens förfogande till den dag det har återbetalats. Räntan skall beräknas på grundval av den referensränta som används vid beräkningen av bidragsekvivalenten inom ramen för regionalstöd.

3. Enligt den mening som avses i denna artikel betyder "mottagare" inte enbart NHW utan också varje annat företag till vilket kapital överförts på ett sådant sätt att det innebär att effekten av artikel 1 upphävs.

Artikel 3

Tyskland skall inom två månader från delgivningen av detta beslut underrätta kommissionen om vilka åtgärder som har vidtagits för att följa beslutet.

Artikel 4

Detta beslut riktar sig till Förbundsrepubliken Tyskland.

Utfärdat i Bryssel den 17 oktober 2001.

På kommissionens vägnar

Mario Monti

Ledamot av kommissionen

(1) SG(2000) D/104924.

(2) EGT C 301, 21.10.2000, s. 16.

(3) I konkursförfarandet uppgav BvS fordringar på 2 miljoner mark och ränta på 0,487 miljoner mark. Sachsen-Anhalt angav att det hade fordringar på totalt 4,3 miljoner mark på Landesförderinstitut.

(4) Möjligheten att inleda ett insolvensförfarande infördes i och med den nya insolvensförordningen 1999. Vid en av de första förhandlingarna beslutade sig fordringsägarna för att likvidera eller driva företaget vidare. De kan uppdra åt förvaltaren att upprätta en insolvensplan som beroende på det träffade valet utgör en likvidations- eller omstruktureringsplan. Planen måste antas av fordringsägarna, som är sammanslutna i grupper, varvid flertalet röster och fordringar styr avgörandet. Planen måste godkännas av domstol. Enligt § 245 InsO väger ett sådant godkännande tyngre än gruppens nekande.

(5) LFI, som är en delstatsinstitution, ansvarar för program N 74/95 Konsolidierungsfonds des Landes Sachsen-Anhalt.

(6) EGT C 368, 23.12.1994, s. 12.

(7) Se skrivelse av den 12 augusti 2001.

(8) Se skrivelse av den 27 december 2000.

(9) Artikel 13.1 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget, (EGT L 83, 27.3.1999).

(10) EGT L 107, 30.4.1996, s. 4.

(11) År 1995 sysselsatte företaget 203 personer och hade en omsättning på 21 miljoner mark. Villkoret för oberoende enligt artikel 1.3 i rekommendationen uppfylldes också.

(12) N 123/97 "Gemeinschaftsaufgabe: Förderung der regionalen Wirtschaftsstruktur", 26. Rahmenplan. De åtgärder som godkänts enligt denna plan definieras som regionala investeringsstöd.

(13) Se sidan 16 i insolvensplanen.

(14) N 494/A/95 Investitionszulagengesetz 1993 i 1996 års version. De åtgärder som genomförs enligt denna lag definieras som investeringsstöd.

(15) Eftersom investeringarna på totalt 6,607 miljoner mark genomfördes före den 31 december 1998 uppgår stödnivån till 8,03 %.

(16) N 337/96 Richtlinie zur Förderung von Konsolidierungsbeteiligungen im Mittelstand (Sachsen-Anhalt).

(17) N 74/95 Konsolidierungsfonds des Landes Sachsen-Anhalt.

(18) EGT C 74, 10.3.1998, s. 9.

(19) EGT C 368, 23.12.1994, s. 12.

(20) Se punkt 7.5 i Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (Tillkännagivande till medlemsstaterna med förslag till lämpliga åtgärder) 1999, (EGT C 288, 9.10.1999, s. 2).

(21) Verband der Europäischen Bauwirtschaft, "Die Bautätigkeit in Europa", 2000.

(22) Se sidan 13 i insolvensplanen.

(23) Se exempelvis stödärende C 42/97 Everts GmbH. Skrivelse av den 4 oktober 1999, SG (99) D/7944, s. 10.

(24) Se sidan 18 i insolvensplanen.

(25) Artikel 60.1, punkt 4, GmbHG.

(26) Se också stödärende C 36/2000, Graf v. Henneberg. Skrivelse av den 27 april 2001, SG (2001) D/288186, s. 23.

(27) EGT L 83, 27.3.1999, s. 1.

(28) NN 5/2000 Messacon GmbH. Skrivelse av den 27 oktober 2000, SG (2000) D/107934; NN 4/2000 Schiffsanlagenbau Barth GmbH. Skrivelse av den 8 januari 2001, SG (2001) D/200101.

(29) NN 6/2000 Eisenguß Torgelow GmbH. Skrivelse av den 3 mars 2000.

(30) NN 6/2000 Eisenguß Torgelow GmbH. Skrivelse av den 4 juli 2000.