Europeiska centralbankens riktlinje

av den 6 februari 2003

om vissa av Europeiska centralbankens krav på statistikrapportering och om förfarandena för de nationella centralbankernas rapportering av penningmängds- och bankstatistik

(ECB/2003/2)

(2003/652/CE)

ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DENNA RIKTLINJE

med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, särskilt artikel 5.1, artikel 12.1 och artikel 14.3 i denna, och

av följande skäl:

(1) Enligt förordning ECB/2001/13 av den 22 november 2001 om konsoliderade balansräkningar för monetära finansinstitut(1), ändrad genom förordning ECB/2002/8(2), skall de monetära finansinstitut (MFI) som ingår i den faktiska uppgiftslämnande populationen rapportera statistiska uppgifter om sina balansräkningar till den nationella centralbanken i den medlemsstat där de har sitt hemvist för att konsoliderade balansräkningar skall kunna upprättas regelbundet. Det måste därför fastställas vilka uppställningsformer och förfaranden som de nationella centralbankerna skall använda när de rapporterar de statistiska uppgifter som samlats in från den faktiska uppgiftslämnande populationen och från de egna balansräkningarna till Europeiska centralbanken i enlighet med förordning ECB/2001/13. För denna statistikinsamling använder ECB uppgifter från sin egen balansräkning, motsvarande de uppgifter som de nationella centralbankerna rapporterar från sina balansräkningar. De monetära aggregat som ECB sammanställer kan innefatta inlåning, och nära substitut till inlåning, som emitterats av staten. Det måste också fastställas vilka uppställningsformer och förfaranden som behövs för den regelbundna flödesstatistiken från MFI-sektorns konsoliderade balansräkningar och för kompletterande information från de nationella centralbankerna.

(2) Sedan riktlinje ECB/2002/5 av den 30 juli 2002 om vissa av Europeiska centralbankens krav på statistikrapportering och om förfaranden vid de nationella centralbankernas rapportering av penningmängds- och bankstatistik(3) antogs har utbytet av statistik inom Eurosystemet utvecklats betydligt i och med att förordning ECB/2001/13 och förordning ECB/2001/18 av den 20 december 2001 om statistik över räntesatser som tillämpas av monetära finansinstitut på inlåning och utlåning i förhållande till hushåll och icke-finansiella företag(4) trätt i kraft. Det är därför nödvändigt att uppdatera bilagorna till riktlinje ECB/2002/5 genom den här riktlinjen.

(3) ECB kartlägger och registrerar, i samarbete med de nationella centralbankerna, egenskaperna hos de system för elektroniska pengar som finns inom Europeiska unionen (EU), tillgången på relevant statistisk information och metoderna för att sammanställa den.

(4) Kompletterande uppgifter om kreditinstitutens balansräkningar och om andra strukturindikatorer avseende banksektorn är nödvändiga för makroanalyser och strukturanalyser på europeisk nivå.

(5) För en fullständig statistisk bild av euroområdet krävs kompletterande uppgifter om "andra finansinstitut utom försäkringsföretag och pensionsinstitut" (OFI). Det är viktigt att samla in dessa uppgifter, eftersom OFI:s verksamhet liknar och kompletterar MFI:s, men balansräkningsuppgifter rörande sådana OFI som helt eller delvis ägs av MFI inte tas upp i de balansräkningsuppgifter som MFI rapporterar till ECB:s statistik. För det ändamålet sammanställer ECB tills vidare uppgifter som finns tillgängliga nationellt.

(6) Kompletterande uppgifter om överlåtelser/överföringar av MFI-lån till tredje part (värdepapperisering) behövs för att övervaka hur denna utveckling eventuellt påverkar de lån som kreditinstitut beviljar "övriga inhemska sektorer". Överlåtelser/överföringar av MFI-lån till tredje part kan komma att minska de belopp som MFI rapporterar, utan att det egentligen påverkar finansieringen av övriga inhemska sektorer.

(7) ECB kan tjäna som en kanal för de nationella centralbankernas kompletterande penningmängds- och bankstatistik till IMF.

(8) Vissa gemensamma regler behöver ges för de nationella centralbankernas offentliggörande av statistiska uppgifter om MFI-sektorns konsoliderade balansräkning, så att de aggregat som är centrala för marknaderna offentliggörs i god ordning.

(9) Enligt förordning ECB/2001/13 skall de statistiska uppgifter som kreditinstitut rapporterar enligt den förordningen användas för beräkning av kassakravsbasen i enlighet med förordning ECB/1998/15 av den 1 december 1998 angående tillämpningen av minimireserver (kassakrav)(5), senast ändrad genom förordning ECB/2002/36(6). ECB måste för analysändamål ta fram månadsstatistik över hur den samlade kassakravsbasen fördelar sig mellan olika typer av skulder.

(10) Enligt förordning ECB/2001/13 skall ECB upprätta och underhålla en lista över MFI för statistiska ändamål och därvid beakta de krav i fråga om frekvens och tidsramar som följer av att listan skall användas i samband med Europeiska centralbankssystemets (ECBS) kassakravssystem. Det är därför nödvändigt att bestämma vilka uppställningsformer och förfaranden som de nationella centralbankerna skall använda när de rapporterar de uppgifter som ECB behöver.

(11) För att förbättra kvaliteten på MFI-sektorns balansräkningsstatistik i euroområdet är det nödvändigt att bestämma gemensamma regler för uppräkning i fråga om sådana små MFI som i enlighet med artikel 2.2 i förordning ECB/2001/13 har beviljats lättnader i rapporteringskraven.

(12) Uppgifter om värdepappersemissioner är ett komplement till statistiken över MFI-sektorn, eftersom värdepappersemissioner för låntagarnas del är ett alternativ till "bankfinansiering" och investerare kan se värdepapper emitterade av "icke-banker" som partiella substitut till bankinlåning och omsättbara instrument, emitterade av banker. En uppdelning efter sektor av emissionsaktiviteten visar i vilken grad den offentliga och den privata sektorn nyttjar kapitalmarknaderna och kan dessutom bidra till att förklara förändringar i marknadsräntorna, särskilt när det gäller medellånga och långa löptider. Information om emissioner av värdepapper i euro kan användas för bedömning av eurons roll på de internationella finansmarknaderna. För detta krävs uppgifter om alla värdepappersemissioner av emittenter med hemvist i euroområdet, oavsett valuta, samt alla emissioner i euro globalt sett, både inhemska och internationella. ECB sammanställer tills vidare statistik över värdepappersemissioner på grundval av uppgifter som finns tillgängliga nationellt och internationellt.

(13) ECB behöver följa penningpolitikens genomslag i form av ändrade räntor för ECBS huvudsakliga refinansieringstransaktioner för att bättre förstå prismekanismens struktur och funktion när det gäller monetära aggregat och finansmarknader, och för att kunna bedöma de finansiella förhållandena i enskilda sektorer. För detta ändamål behövs uppgifter om förändringar i de räntesatser som MFI tillämpar på in- och utlåning i förhållande till hushåll och icke-finansiella företag (nedan kallade MFI-räntesatser). Det är därför nödvändigt att fastställa uppställningsformer och förfaranden som de nationella centralbankerna måste följa för rapporteringen av dessa uppgifter till ECB i enlighet med förordning ECB/2001/18. Till dess att tillräckligt god statistik över MFI-räntesatserna finns tillgänglig för hela euroområdet kommer ECB, i fråga om räntorna i slutkundsledet, att tills vidare sammanställa ett begränsat antal aggregerade slutkundsräntor representativt för euroområdet, sett som ett enda ekonomiskt område. Underlaget utgörs av nationellt tillgängliga uppgifter, varigenom man undviker att ställa nya rapporteringskrav på den uppgiftslämnande populationen. För noggrannare analys av slutkundsräntorna kommer ECB särskilt att utnyttja de viktigaste nationella räntorna, dvs. de räntesatser som i respektive medlemsstat anses vara de främsta indikatorerna på villkoren för slutkunderna och av den anledningen vanligtvis används som sådana indikatorer.

(14) Det är nödvändigt att fastställa ett förfarande för att göra tekniska ändringar i bilagorna till denna riktlinje på ett effektivt sätt. Sådana ändringar får inte leda till att den underliggande begreppsramen ändras eller att rapporteringsbördan påverkas. Hänsyn skall tas till de synpunkter som framförs av ECBS statistikkommitté vid tillämpningen av detta förfarande. De nationella centralbankerna kan föreslå sådana tekniska ändringar av bilagorna till den här riktlinjen genom statistikkommittén.

(15) I enlighet med artiklarna 12.1 och 14.3 i stadgan utgör ECB:s riktlinjer en integrerad del av gemenskapsrätten.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Definitioner

I denna riktlinje skall

1. deltagande medlemsstat och hemvist ha samma betydelse som anges i artikel 1 i rådets förordning (EG) nr 2533/98 av den 23 november 1998 om Europeiska centralbankens insamling av statistiska uppgifter(7),

2. euroområdet avse de deltagande medlemsstaternas ekonomiska territorium och ECB,

3. Eurosystemet avse de nationella centralbankerna i de deltagande medlemsstaterna och ECB,

4. kreditinstitut ha samma betydelse som i punkt I.2 i del 1 av bilaga I till förordning ECB/2001/13.

Artikel 2

Den konsoliderade balansräkningen för MFI-sektorn samt beräkning av flödesstatistik

1. De nationella centralbankerna skall i enlighet med förordning ECB/2001/13 sammanställa och rapportera två aggregerade balansräkningar för undersektorerna "centralbank" och "andra MFI" i sina respektive medlemsstater. Framför allt de uppgifter som skall rapporteras rörande balansräkningen för centralbanker definieras närmare i de överbryggande tabeller för penningmängds- och bankstatistik som finns i bilaga I. ECB använder för denna statistik uppgifter från sin egen balansräkning, motsvarande de uppgifter som de nationella centralbankerna rapporterar från sina balansräkningar. När de nationella centralbankerna sammanställer sina egna balansräkningar skall de följa förfarandena i bilaga II för den återkommande kontrollen av överensstämmelse mellan Eurosystemets aggregerade balansräkning vid månadsslut, som används för statistiska ändamål, och dess finansiella veckorapport, samt när de rapporterar utfallet av kontrollen till ECB. ECB skall följa samma förfarande när den sammanställer sin egen balansräkning. De statistiska uppgifterna skall rapporteras i enlighet med tidtabellen i bilaga III.

2. De nationella centralbankerna skall rapportera ytterligare statistiska uppgifter om elektroniska pengar emitterade av MFI och icke-MFI i enlighet med förteckningen över poster i bilaga IV, i de fall där statistiska uppgifter finns tillgängliga. Månadsuppgifter skall rapporteras till ECB minst två gånger per år. ECB kartlägger och registrerar årligen, i samarbete med de nationella centralbankerna, egenskaperna hos de system för elektroniska pengar som finns inom EU, tillgången på relevanta statistiska uppgifter och de metoder som används för att sammanställa dem.

3. De nationella centralbankerna skall rapportera balansräkningsuppgifter om kreditinstituten och andra strukturstatistiska indikatorer i enlighet med bilagorna V och VI för att göra det möjligt för ECB att genomföra makroanalyser och analyser av strukturutvecklingen inom den europeiska banksektorn.

4. För sammanställningen av de monetära aggregaten skall de nationella centralbankerna rapportera statistiska uppgifter om inlåning på konto hos staten och statens innehav av kassa och värdepapper i enlighet med bilaga VII samt uppgifter om innehavare av andelar i penningmarknadsfonder med uppdelning efter hemvist i enlighet med bilaga VIII, som komplement till de statistiska uppgifter som skall rapporteras enligt förordning ECB/2001/13 och med samma frekvens och vid samma tidpunkter som dessa.

5. Om uppgifter finns tillgängliga, inbegripet i form av bästa möjliga skattningar, alternativt om den berörda verksamheten monetärt sett är betydelsefull, skall de nationella centralbankerna rapportera ytterligare statistiska uppgifter i enlighet med listan över memorandumposter i bilaga IX, som komplement till de uppgifter som rapporteras i enlighet med förordning ECB/2001/13 och med samma frekvens och vid samma tidpunkter som dessa. ECB kartlägger och registrerar, i samarbete med de nationella centralbankerna, tillgången på relevant statistisk information och metoderna för att sammanställa den.

6. För att ECB skall kunna producera flödesstatistik avseende de monetära aggregaten och motposter till dessa, skall de nationella centralbankerna rapportera statistiska uppgifter i enlighet med bilaga X.

7. Utan att det påverkar de nationella centralbankernas skyldigheter gentemot Internationella valutafonden (IMF) får de besluta att använda ECB som kanal för överföring av kompletterande penningmängds- och bankstatistik till IMF. Dessa uppgifter och tillhörande rapporteringsförfaranden beskrivs i bilaga XI.

8. De nationella centralbankerna får inte offentliggöra sina nationella bidrag till de månatliga monetära aggregaten för euroområdet förrän ECB har offentliggjort dessa aggregat. Om en nationell centralbank offentliggör sådana uppgifter skall de vara identiska med dess bidrag till de senast offentliggjorda aggregaten för euroområdet. Om en nationell centralbank återger aggregat för euroområdet som offentliggjorts av ECB skall de återges troget mot originalet.

9. I de fall där statistiska uppgifter är tillgängliga, inbegripet i form av bästa möjliga skattningar, skall de nationella centralbankerna rapportera uppgifter om överlåtelser/överföringar av MFI-lån till tredje part (värdepapperisering) i enlighet med bilaga XII.

10. I förekommande fall skall de nationella centralbankerna sända revideringar till ECB i enlighet med den policy som finns i bilaga XIII.

11. De erforderliga statistiska uppgifterna skall ges in till ECB i en form som tillgodoser kraven i bilaga XIII. I bilagan beskrivs också i vilken form ECB skall återsända statistiska uppgifter till de nationella centralbankerna.

12. För att säkerställa kvaliteten på balansräkningsstatistiken för MFI i euroområdet skall de nationella centralbankerna, i de fall de beviljat undantag för små MFI i enlighet med artikel 2.2 i förordning ECB/2001/13, göra en uppräkning till 100 procents täckning i enlighet med bilaga XIV för dessa MFI, när de sammanställer och rapporterar balansräkningsuppgifter för MFI-sektorn månads- och kvartalsvis till ECB.

Artikel 3

Statistik över kassakravsbasen och schablonavdrag från kassakravsbasen

1. För att ECB skall kunna utarbeta regelbunden statistik över kassakraven skall de nationella centralbankerna rapportera statistiska uppgifter till ECB i enlighet med bilaga XV.

2. För att kontrollera lämpligheten av de vid varje tillfälle gällande schablonavdrag från kassakravsbasen som kreditinstitut enligt artikel 3.2 i förordning ECB/1998/15 får tillämpa på beloppet av utestående skuldförbindelser med en överenskommen löptid upp till två år och utestående penningmarknadsinstrument, skall ECB varje månad göra beräkningar på grundval av den statistik som kreditinstituten rapporterar till de nationella centralbankerna vid månadsslut i enlighet med förordning ECB/2001/13. De nationella centralbankerna skall sammanställa aggregaten i enlighet med bilaga XVI och rapportera dem till ECB.

Artikel 4

Lista över MFI för statistiska ändamål

De nationella centralbankerna skall i enlighet med bilaga XVII rapportera ändringar i listan över MFI för statistiska ändamål så att listan förblir tillförlitlig och aktuell.

Artikel 5

Balansräkningsuppgifter för OFI

För att ECB regelbundet skall kunna ta fram statistik över inhemska OFI:s verksamhet skall de nationella centralbankerna rapportera statistiska uppgifter i enlighet med bilaga XVIII i de fall där statistiska uppgifter är tillgängliga.

Artikel 6

Värdepappersemissioner

För att ECB regelbundet skall kunna ta fram statistik över samtliga värdepappersemissioner av emittenter med hemvist i euroområdet, oavsett valuta, samt alla inhemska och internationella emissioner globalt sett i euro, skall de nationella centralbankerna, i de fall där statistiska uppgifter är tillgängliga, rapportera statistiska uppgifter i enlighet med bilaga XIX senast fem veckor efter referensmånadens slut.

Artikel 7

Räntesatsstatistik för MFI

1. För att ECB regelbundet skall kunna utarbeta räntesatsstatistik för MFI skall de nationella centralbankerna rapportera uppgifter i enlighet med bilaga XX. De statistiska uppgifterna skall rapporteras i enlighet med tidtabellen i bilaga III.

2. Till dess att det för hela euroområdet finns räntesatsstatistik för MFI som håller tillräckligt god kvalitet, skall de nationella centralbankerna, dock längst till och med referensmånaden december 2003, fortsätta att rapportera statistiska uppgifter om slutkundsräntor i enlighet med bilaga XXI senast den artonde arbetsdagen efter referensmånadens slut. Tidtabellen återfinns i bilaga III. En nationell centralbank får ersätta sina nationella komponenter avseende slutkundsräntestatistiken för euroområdet enligt bilaga XXI med tillämpliga statistiska uppgifter som insamlats för räntesatssstatistiken för MFI, men skall även i detta fall rapportera senast den artonde arbetsdagen efter referensmånadens slut.

3. Till dess att det inom hela euroområdet finns räntesatsstatistik för MFI som håller tillräckligt god kvalitet, skall de nationella centralbankerna, dock längst till och med referensmånaden december 2003, även regelbundet rapportera sina viktigaste slutkundsräntor till ECB, dvs. de räntesatser som i respektive medlemsstat anses vara de främsta indikatorerna på villkoren för slutkunderna och av den anledningen vanligen används som sådana indikatorer.

Artikel 8

De statistiska uppgifternas kvalitet

Utan att det påverkar ECB:s rättigheter i fråga om kontroll enligt förordning (EG) nr 2533/98 och förordning ECB/2001/13, skall de nationella centralbankerna följa och säkerställa kvaliteten och tillförlitligheten hos de statistiska uppgifter som ställs till ECB:s förfogande.

Artikel 9

Överföringsnormer

För elektronisk överföring av de statistiska uppgifter som ECB behöver skall de nationella centralbankerna använda den rapporteringsväg som ECBS erbjuder, vilken bygger på telenätet (ESCB-Net). Det format för statistikmeddelanden som utvecklats för detta elektroniska utbyte av statistiska uppgifter skall vara det standardformat som statistikkommittén enats om. Andra metoder får dock användas som reservlösning för överföringen av statistiska uppgifter, om ECB godkänner dem.

Artikel 10

Förenklat ändringsförfarande

ECB:s direktion har rätt att med hänsyn tagen till de synpunkter som statistikkommittén framför göra sådana tekniska ändringar i bilagorna till den här riktlinjen som varken ändrar den underliggande begreppsramen eller påverkar rapporteringsbördan för uppgiftslämnarna i medlemsstaterna.

Artikel 11

Upphävande

Riktlinje ECB/2002/5 av den 30 juli 2002 skall upphöra att gälla.

Artikel 12

Slutbestämmelser

Denna riktlinje riktar sig till de deltagande medlemsstaternas nationella centralbanker.

Denna riktlinje träder i kraft den 11 februari 2003.

Denna riktlinje skall offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdad i Frankfurt am Main den 6 februari 2003.

På ECB-rådets vägnar

Willem F. Duisenberg

(1) EGT L 333, 17.12.2001, s. 1.

(2) EGT L 330, 6.12.2002, s. 29.

(3) EGT L 220, 15.8.2002, s. 67.

(4) EGT L 10, 12.1.2002, s. 24.

(5) EGT L 356, 30.12.1998, s. 1.

(6) EGT L 106, 23.4.2002, s. 9.

(7) EGT L 318, 27.11.1998, s. 8.

BILAGA I

ÖVERBRYGGANDE TABELLER FÖR PENNINGMÄNGDS- OCH BANKSTATISTIK

De nationella centralbankerna (NCB) och Europeiska centralbanken (ECB) använder vid sammanställningen av sin egen balansräkningsstatistik följande överbryggande tabeller för att löpande övervaka överensstämmelsen mellan å ena sidan aggregerade balansräkningar vid månadsslut för Eurosystemet som används för statistiska ändamål och å andra sidan dagliga finansiella uppgifter som används för räkenskapsändamål och likviditetsförvaltning. Denna statistiska information skall rapporteras i enlighet med den tidtabell som beskrivs i bilaga III.

De överbryggande tabellerna ger en detaljerad länk mellan de poster i balansräkningen som används i räkenskapssammanhang och de poster som skall rapporteras för statistiska ändamål.

De överbryggande tabellerna ger vägledning för kraven på såväl månads- som kvartalsstatistiken. Därtill kommer stödtabellerna som gör det möjligt att ytterligare stämma av räkenskaps- och statistiska balansräkningar mot varandra.

På vänstra sidan i överbryggningstabellerna beskrivs för varje cell i tabellerna 1, 2, 3 och 4 i bilaga I i förordning ECB/2001/13 av den 22 november 2001 om konsoliderade balansräkningar för monetära finansinstitut(1), ändrad genom förordning ECB/2002/8(2), postens nummer, beskrivning och uppdelningar. På högra sidan i överbryggningstabellerna beskrivs för varje räkenskapspost postens nummer, namn, och begärd uppdelning. Vissa balansräkningsposter i förordning ECB/2001/13 är inte avsedda för ECB:s och NCB:s balansräkningar (de anges med "-").

Stödtabellerna återger de ursprungliga tabellerna 1, 2, 3 och 4 i förordning ECB/2001/13. I varje cell i dessa tabeller visas de berörda räkenskapsposternas nummer.

NCB skall också vid sammanställningen av dessa statistiska uppgifter följa de harmoniserade räkenskapsregler som, med vissa undantag, fastlagts i riktlinje ECB/2002/10 av 5 december 2002 om den rättsliga ramen för redovisning och finansiell rapportering inom europeiska centralbankssystemet(3). Det viktigaste undantaget förväntas bli att de kommer att behöva omvärdera sina värdepappersinnehav på månadsbasis i stället för, som i räkenskapssammanhang, på kvartalsbasis.

Vid sammanställningen bör vidare noteras att räkenskapsposterna 9.5 "Övriga fordringar inom Eurosystemet (netto)" och posten 10.4 "övriga skulder inom Eurosystemet (netto)" inte skall rapporteras på bruttobasis. Vice versa rapporteras post 14 "värderegleringskonton" på bruttobasis i räkenskapssammanhang (icke realiserade förluster rapporteras under post 11 "övriga tillgångar") och på nettobasis när det gäller statistik.

TABELL FÖR PENNINGMÄNGDS- OCH BANKSTATISTIK

(Månadsuppgifter)

>Plats för tabell>

TABELL FÖR PENNINGMÄNGDS- OCH BANKSTATISTIK

(Månadsuppgifter)

>Plats för tabell>

Inhemska positioner inom eurosystemet avser endast ECB och Deutsche Bundesbank

ÖVERBRYGGANDE TABELL FÖR PENNINGMÄNGDS- OCH BANKSTATISTIK

Sektorfördelning (Kvartalsstatistik)

>Plats för tabell>

ÖVERBRYGGANDE TABELL FÖR PENNINGMÄNGDS- OCH BANKSTATISTIK

Sektorfördelning (Kvartalsuppgifter)

>Plats för tabell>

ÖVERBRYGGANDE TABELL FÖR PENNINGMÄNGDS- OCH BANKSTATISTIK

Länderfördelning (Kvartalsuppgifter)

>Plats för tabell>

ÖVERBRYGGANDE TABELL FÖR PENNINGMÄNGDS- OCH BANKSTATISTIK

Länderfördelning (Kvartalsuppgifter)

>Plats för tabell>

ÖVERBRYGGANDE TABELL FÖR PENNINGMÄNGDS- OCH BANKSTATISTIK

Uppdelning efter valuta (Kvartalsuppgifter)

>Plats för tabell>

ÖVERBRYGGANDE TABELL FÖR PENNINGMÄNGDS- OCH BANKSTATISTIK

Uppdelning efter valuta (Kvartalsuppgifter)

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

Siffrorna i cellerna avser räkenskapsposter enligt riktlinje ECB/2002/10 av 5 december 2002 angående den rättsliga ramen för räkenskapsrapportering och finansiell rapportering i Europeiska centralbankssystemet.

>PIC FILE= "L_2003241SV.012601.TIF">

>Plats för tabell>

Siffrorna i tabellerna avser räkenskapsposter enligt riktlinje ECB/2002/10 av 5 december 2002 angående den rättsliga ramen för räkenskapsrapportering och rapportering i Europeiska centralbankssystemet.

>PIC FILE= "L_2003241SV.012901.TIF">

TABELL 2

Sektoruppdelning

Uppgifter som skall lämnas varje kvartal

>Plats för tabell>

Siffrorna i tabellen hänvisar till räkenskapsposter enligt riktlinje ECB/2002/10 om den rättsliga ramen för redovisning och rapportering inom Europeiska centralbankssystemet.

>PIC FILE= "L_2003241SV.013201.TIF">

TABELL 3

Uppdelning efter länder

Uppgifter som skall lämnas varje kvartal

>Plats för tabell>

Siffrorna i cellerna hänvisar till räkenskapsposter enligt riktlinje ECB/2002/10 om den rättsliga ramen för redovisning och finansiell rapportering inom Europeiska centralbankssystemet.

>PIC FILE= "L_2003241SV.013501.TIF">

TABELL 4

Uppdelning efter valuta

Uppgifter som skall lämnas varje kvartal

>Plats för tabell>

Siffrorna i cellerna avser räkenskapsposter enligt riktlinje ECB/2002/10 om den rättsliga ramen för räkenskapsrapportering och finansiell rapportering inom Europeiska centralbankssystemet.

>PIC FILE= "L_2003241SV.013801.TIF">

(1) EGT L 333, 17.12.2001, s. 1.

(2) EGT L 330, 6.12.2002, s. 29.

(3) EUT L 58, 3.3.2003, s. 1.

BILAGA II

JÄMFÖRELSE MELLAN RÄKENSKAPS- OCH STATISTIKUPPGIFTER I SAMBAND MED EUROSYSTEMETS BALANSRÄKNING

VÄGLEDNING TILL KONTROLLFÖRFARANDET VID SAMMANSTÄLLNING AV RÄKENSKAPS- OCH STATISTIKUPPGIFTER

1. Denna bilaga beskriver det förfarande som skall tillämpas av de personer som sammanställer Europeiska centralbankens (ECB's) och de nationella centralbankernas (NCB:s) balansräkningar för att se till att det finns överensstämmelse mellan Eurosystemets aggregerade balansräkning vid månadsslutet, som används för statistiska ändamål, och dess finansiella veckorapport (WFS). En jämförelse görs mellan två tabeller i ECB's Månadsrapport: tabell 1.1 som innehåller räkenskapsuppgifter ("konsoliderad finansiell rapport för eurosystemet") och tabell 2.1 som innehåller statistiska uppgifter ("Aggregerad balansräkning för eurosystemet").

2. En förteckning över konsistenskontroller har upprättats (se tillägg 1). Om det förekommer några avvikelser mellan de två uppsättingarna av uppgifter måste dessa förklaras. Tillägg 2 ger en förklaring till dessa kontroller. De statistikaggregat i tabell 2.1 som används i jämförelserna återges i tillägg 3, som skapar en länk mellan dessa aggregat och de grundläggande balansräkningsposterna(1). När det gäller räkenskapsuppgifter ger Europeiska centralbankens riktlinje ECB/2002/10 av 5 december 2002 angående den rättsliga ramen för upprättande av räkenskaper och rapportering i Europeiska centralbankssystemet en fullständig bakgrund till strukturen, den räkenskapspraxis som tillämpas och innehållet i WFS.

3. De personer som gör sammanställningen skall genomföra dessa kontroller varje månad för att säkra konsistensen mellan de grunduppgifter som lämnas av NCB för varje land och ECB:s balansräkning. Självfallet är en exakt överensstämmelse mellan de två uppsättningarna av uppgifter endast möjlig när avslutstidpunkten för räkenskaperna i WFS överensstämmer med referensuppgifterna i statistikrapporten (dvs slutet av månaden). I övriga rapporteringsperioder kommer dessa kontroller att leda till nära men inte perfekt överensstämmelse mellan räkenskaps- och statistikuppgifter. För de rapporteringsperioder där dessa två tidpunkter inte sammanfaller kan NCB göra en jämförelse mellan statistikuppgifterna och den "dagliga balansräkning" som framkommer vid sista arbetsdagen i månaden.

4. De personer som gör sammanställningarna skall till ECB [Money and Banking Statistics Division (MBSD)] rapportera utfallet av dessa kontroller. Dessa meddelanden skall överföras före eller tillsammans med statistikuppgifterna, dvs senast femtonde arbetsdagen efter referensperioden. Om kontrollerna avslöjar avvikelser, skall sammanställarna skicka förklaringar till MBSD, vilka som ett minimum skall beskriva de kontroller som har gjorts, avvikelsernas art, den inverkan de kan haft på tidigare tidsserier samt hur avvikelserna förväntas utvecklas framöver som det kommer att framgå i den kommande rapporteringen.

5. För att minimera arbetsbelastningen på NCB rekommenderas att en heltäckande förklaring, komplett med detaljer, normalt görs endast en gång om året. Under mellanliggande månader skall NCB endast lämna en förenklad version av denna förklaring, i vilken de endast markerar strukturella avvikelser mellan WFS och statistik-rapporten. Som vägledning skulle förklaringen kunna göras enligt bifogade mallar. Den första mallen (tillägg 4) visar det fullständiga utfallet av konsistenskontrollerna. Den andra mallen (tillägg 5) visar kontrollernas utfall i förenklad form.

6. Det är viktigt att samtliga NCB:er (och ECB:s Directorate Internal Finance) skickar kompletta förklarande beskrivningar vid samma tidpunkt under året. Detta gör det möjligt för MBSD att en gång om året författa en detaljerad rapport som beskriver de avvikelser som har identifierats. För år 2002 visar följande tidtabell vilken mall som rekommenderas och när den skall användas. Närmare bestämt skall nästa utförliga mall helst lämnas in i december 2003 och avse uppgifter i slutet av november 2003.

>Plats för tabell>

(1) En fullständig beskrivning av de grundläggande balansräkningsuppgifterna finns i förordning ECB/2001/13 av 22 november 2001 angående den konsoliderade balansräkningen för sektorn "monetära finansinstitut", bilaga I, del III, EGT L 333, 17.12.2001, s. 7, ändrad genom ECB:s förordning 2002/8, EGT L 330, 6.12.2002, s. 29.

Tillägg 1

>Plats för tabell>

Tillägg 2

KONTROLLER

FÖRKLARINGAR

Skulder

Kontroll nr 1.

Utelöpande sedlar och mynt: statistikkategorin "utelöpande sedlar och mynt" bör vara något större än räkenskapskategorin "utelöpande sedlar" pga att mynt utgivna av staten ingår i förstnämnda begrepp, men inte i sistnämnda.

Kontroll nr 2.

Inlåning från enheter med hemvist i euroområdet: statistikkategorin "inlåning från enheter med hemvist i euroområdet" bör vara större än summan av räkenskapsposterna "skulder i euro till enheter med hemvist i euroområdet", "övriga skulder i euro till kreditinstitut i euroområdet", "skulder i euro till övriga enheter med hemvist i euroområdet" och "skulder i utländsk valuta till enheter med hemvist i euroområdet". Detta pga att system-interna positioner på aggregerad nivå ingår i statistikkategorin (rapporterade på bruttobasis), men inte ingår i räkenskapsposterna(1). I räkenskapsposterna ingår dock eurosystem-interna positioner som utgör motposter till de eurosedeljusteringar som rapporteras under "övriga tillgångar/skulder". Denna statistikkategori kan sålunda bli mindre än summan av ovannämnda räkensskapsposter. Avvikelser kan också uppkomma när saldon i utländsk valuta omvärderas med olika frekvens (kvartalsvis för räkenskapsposter, månadsvis för statistikposter).

Kontroll nr 3.

Inlåning från enheter med hemvist i euroområdet, därav monetära finansinstitut (MFI): denna kontroll bör särskilja effekten av att system-interna saldon på bruttobasis ingår i statistikkategorin, medan de inte ingår i räkenskapskategorin(2). I princip bör som nämnts statistikuppgiften vara större än räkenskapsuppgiften. Som nämnts ovan kan den annorlunda klassificeringen av motposten till eurosedeljusteringen leda till ett omvänt förhållande. Vidare innehåller endast statistikaggregatet skulder i utländsk valuta till finansiella motparter.

Kontroll nr 4.

Inlåning från övriga enheter med hemvist i euroområdet: summan av de statistikkategorier som motsvarar "inlåning från den offentliga sektorn och från andra övriga enheter med hemvist" bör vara mindre än summan av räkenskapskategorierna för "skulder i euro till övriga enheter med hemvist i euroområdet (icke-vinstdrivande instituioner)" och "skulder i utländsk valuta till enheter med hemvist i euroområdet", pga att skulder i utländsk valuta till kreditinstitut endast ingår i räkenskapsuppgifterna.

Kontroll nr 5.

Emitterade värdepapper: statistikkategorin "emitterade värdepapper" bör vara lika med räkenskapskategorin "emitterade skuldcertifikat".

Kontroll nr 6.

Kapital och reserver: statistikkategorin "kapital och reserver" kan avvika något från motsvarande kategori i räkenskaperna och skillnaden förklaras av effekten av omvärderingar som förekommer kvartalsvis i vissa NCB:er. Dessutom uppkommer en skillnad när såväl balansräkningsposten i räkenskaperna "icke-utdelade vinster" som en del av posten "reserveringskonton" registreras som en undergrupp av "restposten" i räkenskaperna, men utgör del av statistikdefinitionen "kapital och reserver".

Kontroll nr 7.

Externa skulder: statistikkategorin "externa skulder" bör vara ungefär lika med summan av "skulderna i euro och i utländsk valuta till enheter med hemvist utanför euroområdet" samt "motposten speciella dragningsrätter tilldelade av IMF". Dessa två värden kan endast avvika från varandra pga olika periodicitet i värderingen.

Kontroll nr 8.

Restpost: samtliga avvikelser mellan statistikkategorin "resterande skulder" och räkenskapskategorin "övriga skulder" bör kunna förklaras med de avvikelser som har identifierats på annan plats i balansräkningen.

Tillgångar

Kontroll nr 9.

Lån till enheter med hemvist i euroområdet: se förklaringarna till kontroll nr 10 och 11.

Kontroll nr 10.

Lån till MFI:er med hemvist i euroområdet: statistikkategorierna "lån till enheter med hemvist i euroområdet, därav MFI:er" bör vara större än summan av räkenskapsposterna "utlåning i euro till kreditinstitut i euroområdet" och"övriga fordringar i euro på kreditinstitut i euroområdet". Om det förekommer skillnader måste de huvudsakligen hänföra sig till att systeminterna poster rapporteras brutto i statistiken men nettas ut i räkenskapsrapporten (se även skulder)(3). Vidare ingår inte saldon i utländsk valuta i räkenskapsuppgifterna.

Kontroll nr 11.

Lån till offentliga sektorer belägna i euroområdet: räkenskapskategorier och statistikkategorier borde praktiskt taget helt överensstämma även om statistikkategorin är ett begrepp som omfattar samtliga valutor och kan vara större än räkenskapskategorin, som avser endast lån denominerade i euro.

Kontroll nr 12.

Innehav av andra värdepapper än aktier emitterade av enheter med hemvist i euroområdet: i teori bör statistikkategorin "andra värdepappper än aktier emitterade av enheter med hemvist i euroområdet" vara större än räkenskapskategorin "värdepapper i euro emitterade av enheter med hemvist i euroområdet" eftersom räkenskapskategorin inte innehåller innehav av värdepapper denominerade i utländsk valuta och innehav av några andra värdepapper klassificeras under "övriga tillgångar" (personalens pensionsfonder, placeringar i eget kapital etc.)

Kontroll nr 13.

Restpost: se förklaringen till kontroll nr 8.

Kontroll nr 14.

Externa tillgångar: statistikkategorin "externa tillgångar" bör vara något större än summan av räkenskapskategorierna "guld och guldfordringar" och "fordringar i utländsk valuta och euro på enheter med hemvist utanför euroområdet", eftersom vissa aktier och annat kapital samt kassa (sedlar) i utländsk valuta ingår i förstnämnda begreppet. De två värdena kan också avvika från varandra pga olika periodicitet i värderingen.

(1) I ett nationellt perspektiv skall denna effekt dock inte föreligga eftersom bägge uppgiftsgrupper rapporteras på bruttobasis medan endast räkenskapsuppgifter konsolideras av Europeiska centralbanken (och systeminterna poster nettas ut) i den finansiella veckorapporten.

(2) I ett nationellt perspektiv skall denna effekt dock inte föreligga eftersom bägge uppgiftsgrupper rapporteras på bruttobasis medan endast räkenskapsuppgifter konsolideras av Europeiska centralbanken (och systeminterna poster nettas ut) i den finansiella veckorapporten.

(3) I ett nationellt perspektiv skall denna effekt dock inte föreligga eftersom bägge uppgiftsgrupper rapporteras på bruttobasis medan endast räkenskapsuppgifter konsolideras av Europeiska centralbanken (och systeminterna poster nettas ut) i den finansiella veckorapporten.

Tillägg 3

Länk mellan posterna i tabell 2.1 i ECB:s månadsrapport och posterna i tabell 1 i den månatliga statistikrapporten

>Plats för tabell>

Tillägg 4

Mall för den årliga utförliga förklaringen av konsistenskontrollerna

Nationella centralbankens namn: ...

Konsistenskontroller vid slutet av månaden: ...

Utfallet av konsistenskontrollerna: samtliga kontroller uppfyller/uppfyller ej de linjära relationer som identifierats i bilaga II (v.g. förklara samtliga fall där den linjära relationen inte håller). De avvikelser mellan statistik- och räkenskapsuppgifter som konstaterats kan förklaras av följande faktorer (en eller flera faktorer behöver inte vara relevant):

Avvikelser pga revideringar

Avvikelsen/avvikelserna konstaterade i kontroll/kontrollerna nr ... beror på följande revideringar i statistikuppgifterna gjorda efter att räkenskapsuppgifterna i den finansiella veckorapporten har blivit offentliggjorda:

I förekommande fall, inverkan på tidigare uppgiftsserie(r): ...

Engångsrevidering eller regelbunden revidering?

Vid regelbunden revidering, v.g. ange storleksordningen: ...

"Avvikelser" pga olika regler för att presentera och klassificera

1. Avvikelsen/avvikelserna konstaterade i kontroll/kontrollerna nr ... beror på olika regler för att presentera: räkenskapsrapporterna presenteras på konsoliderad basis medan statistikrapporterna visas i form av aggregerade balansräkningar. Denna differens i sättet att presentera påverkar utfallet av de kontroller som avser systeminterna positioner (kontrollerna nr 2, 3, 9 och 10). I dessa fall visar statistikuppgifterna mycket större belopp än räkenskapsuppgifterna.

Till exempel: behandlingen av positioner gentemot övriga nationella centralbanker i Eurosystemet förklarar EUR miljoner i kontroll nr ...

I förekommande fall, inverkan på tidigare uppgiftsserie(r): ...

Engångsrevidering eller regelbunden revidering?

Vid regelbunden revidering, v.g. ange storleksordningen: ...

2. Avvikelsen/avvikelserna konstaterade i kontroll nr ... beror på olika kriterier för klassificeringen.

Till exempel: i kontroll nr 6 "kapital och reserver" är vinsterna ännu ofördelade och vissa avsättningskonton redovisas i restposten i räkenskapsuppgifterna, men utgör en del av statistikdefinitionen "kapital och reserver".

Till exempel: i kontroll nr 1 "utelöpande sedlar och mynt" ingår mynt utgivna av staten i de statistiska uppgifterna men inte i motsvarande räkenskapsposter.

I förekommande fall, inverkan på tidigare uppgiftsserier: ...

Engångsrevidering eller regelbunden revidering?

Vid regelbunden revidering, v.g. ange storleksordningen: ...

Samtliga övriga avvikelser, inbegripet rapporteringsfel.

Avvikelsen/avvikelserna konstaterade i kontroll nr. ... beror på felrapportering: uppgifterna har rapporterats felaktigt pga mänskliga faktorn och/eller andra orsaker. I förekommande fall, ange inverkan på tidigare uppgiftsserier: ...

Tillägg 5

Mall för den månatliga förenklade förklaringen till konsistenskontrollerna

NCB:s namn: ...

Konsistenskontroll för månadsslutet: ...

>Plats för tabell>

BILAGA III

LEVERANSSCHEMA FÖR STATISTIK ÖVER BALANSRÄKNINGSPOSTER

Avser referensperioden januari 2003-december 2003

Rapportering av statistik över balansräkningsposter per månad och kvartal

>Plats för tabell>

"-" Betyder inte tillämpligt

LEVERANSSCHEMA FÖR RÄNTESTATISTIK (HUSHÅLL OCH FÖRETAG) (KORTFRISTIG ANSATS)((Eftersom den exakta tidpunkten för övergången till monetära finansinstituts räntesatser (fortsättningsvis "MIR") inte ännu har fastställts har leveransschemat för RIR-statistiken utformats fram till referensperioden december 2003. Leveransschemat för RIR-statistiken förväntas bli upphävt under loppet av år 2003, vilket kommer att ske med det förenklade ändringsförfarandet i art. 9 av den här riktlinjen.))

Avser referensperioden januari 2003-december 2003

Rapportering av räntesatser (hushåll och företag)

>Plats för tabell>

LEVERANSSCHEMA FÖR MFI:s RÄNTESATSER

Avser referensperioden januari 2003 - december 2003

Rapportering av MFI:s räntestatistik

>Plats för tabell>

LEVERANSSCHEMA FÖR KASSAKRAVSTATISTIK

Avser referensperioden januari 2003-december 2003

Rapportering av kassakravstatistik

>Plats för tabell>

LEVERANSSCHEMA FÖR STATISTIK ÖVER MAKRO-RELATIONSTAL

Avser referensperioden januari 2003-december 2003

Rapportering av makrorelationstal

>Plats för tabell>

LEVERANSSCHEMA FÖR STATISTIK ÖVER ANDRA FINANSINSTITUT

Avser referensperioden Q1 2003-Q4 2003

Rapportering av andra finansinstitut

>Plats för tabell>

Ingen uppgift

LEVERANSSCHEMA FÖR STRUKTURSTATISTISKA INDIKATORER

Avser referensperioden 2002-2003

Rapportering av strukturstatistiska indikatorer

>Plats för tabell>

BILAGA IV

UPPGIFTER OM ELEKTRONISKA PENGAR SOM SKALL TILLHANDAHÅLLAS HALVÅRSVIS

RapporteringsordningE1 till E5: Serier som skall rapporteras under statistikrapporteringskravet för e-pengar.

Skuggade celler: Serier som kanske skall rapporteras i framtiden men inte är relevanta för närvarande.

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

TABELL C

Definition av elektroniska pengar för statistikändamål

Elektroniska pengar. För statistiska ändamål avser elektroniska pengar förbetald valuta som lagrats elektroniskt med hjälp av en teknisk anordning, däribland kontantkort, som i omfattande utsträckning kan användas för betalningar till andra enheter än utställaren utan att ett bankkonto nödvändigtvis ingår i transaktionen. Dessa kort fungerar som instrument där inbetalning gjorts i förväg av innehavaren. För att betraktas som e-pengar skall dessa anordningar fungera som ett betalningsinstrument för allmänna syften(1). Två typer av e-pengar kan identifieras utifrån den elektroniska anordning där de lagras(2):

Hårdvarubaserade e-pengar (t.ex. kontantkort). Elektroniska penningprodukter som förser kunden med en bärbar elektronisk anordning, en typisk sådan anordning är ett IC-kort med ett mikroprocessorchip.

Mjukvarubaserade e-pengar. Elektroniska penningprodukter som utnyttjar en specialiserad programvara på en persondator och som särskilt kan användas för att föra över den elektroniska valutan via olika telekommunikationsnät, till exempel Internet.

Denna definition stämmer överens med artikel 1.6 i rådets förordning (EG) nr 2533/98 av den 23 november 1998 om Europeiska centralbankens insamling av statistiska uppgifter(3).

(1) En definition av "allmänna syften" kanske behövs. (I så fall torde kommittén för betalningsavvecklingssystem konsulteras.)

(2) ECB:s definitioner. Dessa produkter definierades i ECB:s "Rapport om elektroniska pengar" (augusti 1998). Båda systemen medger överföring av elektronisk valuta. Den enda verkliga skillnaden mellan hårdvaru- och mjukvarubaserade produkter ligger i vilka säkerhetsåtgärder som används. Det skall också klargöras att kontantkort inte i sig är pengar. Endast elektroniska pengar som lagras på ett chip i kortet kan betraktas som pengar och kan användas till överföringar till tredje part.

(3) EGT L 318, 27.11.1998, s. 8.

Tillägg

ÖVERFÖRINGSFÖRFARANDEN AVSEENDE KRAVEN PÅ RAPPORTERING AV ELEKTRONISKA PENGAR

1. Krav på uppgifterna

Överföringen av uppgifter till ECB omfattar följande serier:

- Elektroniska pengar emitterade av sektorn "andra monetära finansinstitut" ("andra MFI") i form av hårdvarubaserade pengar (förbetalda kort), utan angivelse av innehavarsektor.

- Elektroniska pengar emitterade av sektorn "andra monetära finansinstitut" ("andra MFI") i form av mjukvarubaserade pengar, utan angivelse av innehavarsektor.

Dessa kompletterande serier rapporteras till ECB som BSI-memorandumposter.

En annan rapporteringsram kommer till en början att användas för uppgifter om elektroniska pengar emitterade av andra enheter än monetära finansinstitut ("icke-MFI")(1).

2. Rapporteringsordning och kodningsstruktur

BSI-nyckelposterna används för att definiera de serier avseende elektroniska pengar som de nationella centralbankerna (NCB) rapporterar till ECB. Rapporteringsordningen för BSI-nyckelfamiljen ingår som bilaga XIII. Nedan beskrivs översiktligt de viktigaste dragen i denna nya rapporteringsordning och skillnaderna jämfört med rapporteringsordningen för balansräkningsposter.

Frekvens

Frekvensen för de uppgifter om saldon för elektroniska pengar som kan lämnas varierar mellan medlemsstaterna i euroområdet. De flesta av de nationella centralbankerna kan tillhandahålla uppgifter för varje månad, medan ett fåtal kan erbjuda uppgifter mer sällan (kvartals- eller halvårsvis). Därför kan posterna avseende elektroniska pengar rapporteras till ECB minst varje halvår, varvid frekvenskoden "M" i kodlistan CL_FREQ bör användas så att de länder som kan får möjlighet att lämna uppgifter oftare. Uppgiften om referensmånad kommer att avse den sista månaden i den aktuella perioden(2).

Sektoruppdelningen i balansräkningen

Endast emissioner av elektroniska pengar av sektorn "andra monetära finansinstitut" ("andra MFI") beaktas i den här rapporteringsordningen. Koden "A" i kodlistan CL_BS_REP_SECT används.

BSI

I ordningen för rapportering av balansräkningsposter för sektorn "monetära finansinstitut" klassificeras elektroniska pengar som del av "inlåning över natten"(3). Följande två poster har lagts till på skuldsidan av balansräkningen för sektorn "monetära finansinstitut" som underposter till "inlåning över natten":

- Inlåning över natten - varav elektroniska pengar: hårdvarubaserade

- Inlåning över natten - varav elektroniska pengar: mjukvarubaserade

Värdena "LE1" för "hårdvarubaserade elektroniska pengar" och "LE2" för "mjukvarubaserade elektroniska pengar" i kodlistanCL_BS_ITEM används.

Motpostsområde

Rapporteringsordningen bygger på att uppgifter om poster avseende elektroniska pengar rapporteras utan angivelse av motpostsområde. Ställningarna klassificeras som "ofördelat" och koden "Z5" i kodlistan CL_COUNT_AREA används för motpostsområdet.

Balansräkningens motpostssektor

Liksom vad gäller motpostsområdet anges motpostssektorn inte i denna rapporteringsordning och posterna avseende elektroniska pengar definieras för närvarande utan angivelse av innehavarsektor. Motpostssektorn specificeras inte, och värdet "0000" i kodlistan CL_COUNT_SECTOR används.

Transaktionsvaluta

Poster avseende elektroniska pengar rapporteras uppdelade efter valuta: emissioner i euro ("EUR") och i övriga valutor ("Z06") anges separat.

3. Överföring av uppgifter

Den serie för elektroniska pengar som beskrivs i den här rapporteringsordningen överförs av NCB till ECB minst en gång per halvår, närmare bestämt sista bankdagen i mars och september. I takt med att NCB får tillgång till uppgifter förutses att överföringen av uppgifter kommer att ske oftare, vilket i så fall sker senast sista bankdagen i månaden efter referensperiodens slut(4).

(1) Tills vidare kommer uppgifter om de emissioner av elektroniska pengar som görs av andra enheter än monetära finansinstitut att rapporteras till ECB på Excel-blad. Ingen serienyckel bestäms för denna post i den här rapporteringsordningen. De medlemsstater där företeelsen existerar kommer att behöva rapportera serien enligt den tidtabell som översiktligt beskrivs i avsnitt 3.

(2) Sista månaden i det kvartal eller det halvår som posten avser.

(3) Enligt definitionen i tabell 1 i förordning ECB/2001/13 av den 22 november 2001 om konsoliderade balansräkningar för monetära finansinstitut, EGT L 333, 17.12.2001, s. 1. ändrad genom förordningen ECB/2002/8, EGT L 330, 6.12.2002, s. 29.

(4) De NCB som behöver längre tid för att ta fram slutgiltiga saldon för elektroniska pengar kan rapportera de senast tillgängliga uppgifterna senast sista bankdagen i den aktuella månaden.

BILAGA V

STATISTIK FÖR MAKROANALYS AV FINANSIELL STABILITET

RAPPORTERINGSORDNING FÖR KREDITINSTITUT

Inledning

1. För analyser på makronivå av den finansiella stabiliteten inom banksystemet i Europeiska unionen behövs det en rapporteringsordning för utbyte av balansräkningsuppgifter avseende kreditinstitut.

2. För närvarande rapporteras uppgifter från separata balansräkningar för Europeiska centralbanken (ECB), de nationella centralbankerna (NCB:s) och för "andra monetära finansinstitut"(1) ("andra MFI") enligt tabellerna 1-4 i förordning ECB/2001/13 av den 22 november 2001 om konsoliderade balansräkningar för monetära finansinstitut, ändrad genom förordningen ECB/2002/8(2). Dessa uppgifter förslår emellertid inte för analyser av makrofinansiell stabilitet i de länder där den rapporterande populationen av "andra monetära finansinstitut" består av både kreditinstitut och penningmarknadsfonder (MMF) och där de sistnämndas inverkan är väsentlig(3). I dessa fall behövs en särskild rapporteringsordning som avser enbart underkategorin "kreditinstitut" ("KI") för beräkningen av indikatorer på den makrofinansiella stabiliteten. En sådan ordning skulle dessutom tillgodose kommissionens (Eurostats) behov av årlig balansräkningsstatistik för sin statistik över finansiella tjänster.

Rapporteringsordning

3. För beräkningen av indikatorerna i fråga rapporterar de nationella centralbanker som uppfyller kriterierna nedan separata uppgifter avseende enbart sektorn "kreditinstitut" när det gäller tabellerna 1, 2 och 4 i förordning ECB/2001/13. När det gäller tabell 1 behövs hela tabellen för beräkningen av stabilitetsindikatorerna (MPI)(4). När det gäller tabellerna 2 och 4 behövs för närvarande bara vissa av serierna för beräkningen av indikatorerna. De nationella centralbankerna får emellertid frivilligt rapportera även de övriga serierna, detta för att underlätta den kompletterande rapporteringen och göra det lättare att uppfylla tänkbara framtida krav. Inga uppgifter krävs under tabell 3 (inga ytterligare statistikuppgifter krävs sålunda för kreditinstitut). Uppgifterna om sektorn "kreditinstitut" rapporteras kvartalsvis, både för stockar och i förekommande fall för flödesjusteringar.

4. De nationella centralbankerna rapporterar tabellerna 1 (stockar och flöden), 2 och 4 med uppgifter avseende enbart sektorn "kreditinstitut" ("KI") (se rapporteringsordningarna i tillägg 2 till den här bilagan). För tabell 1 krävs en fullständig rapport(5), medan -tabellerna 2 och 4 innehåller både obligatoriska och icke-obligatoriska serier.

5. Uppgifterna rapporteras varje kvartal, senast 28 bankdagar efter slutet av referensperioden (jf kalendern i bilaga III).

6. Enligt krav från användarna rapporterar de nationella centralbankerna dessutom, som memorandumposter, inlåning uppdelad efter motpost på "kreditinstitut" (utom centralbanker), "andra monetära finansinstitut" ("andra MFI") och "andra enheter än monetära finansinstitut" ("icke-MFI"). För de fall där denna information inte är tillgänglig har användarna kommit överens om att använda begreppet "inlåning från monetära finansinstitut" såsom det kan utläsas ur tabell 1 (dvs. utan vidare åtskillnad inom sektorn "monetära finansinstitut").

7. Kraven i fråga om makrofinansiell stabilitet avser uppgifter i form av stockar och flöden, varvid de sistnämnda anges som transaktionsvärden. Detta innebär att det behövs så kallade justeringsuppgifter. Sådana uppgifter finns för närvarande för stockuppgifterna i tabellerna 1 och 2, men däremot inte för tabell 4. Härvidlag utreder man fortfarande behovet av att tillhandahålla justeringsuppgifter för tabell 4. Tills vidare kommer användare att förlita sig enbart på skillnaderna i stockar efter justering för växelkursförändringar (som beräknas av ECB).

Täckning

8. I princip bör de kompletterande uppgifterna om balansräkningen för sektorn "kreditinstitut" täcka 100 procent av de institut som tillhör den sektorn. I de fall där rapporteringen i själva verket täcker mindre än 100 procent av instituten på grund av principen "cutting off the tail" uppmanas de nationella centralbankerna att göra en uppräkning avseende den del som saknas så att de rapporterade uppgifterna ger 100 procents täckning. Härigenom kan man se till att indikatorerna för de olika medlemsstaterna är i högre grad jämförbara och undvika skillnader mellan dessa uppgifter och balansräkningsuppgifterna för hela sektorn "monetära finansinstitut", där det också sker en sådan uppräkning för fullständig täckning.

Rapporteringsskyldighet

9. Separata uppgifter om balansräkningen för sektorn "kreditinstitut" skall rapporteras i enlighet med rapporteringsordningarna i tilläggen 1 och 2 av de nationella centralbankerna i de länder där den rapporterande populationen av "andra monetära finansinstitut" består av både kreditinstitut och penningmarknadsfonder och där penningmarknadsfondernas inverkan anses vara statistiskt betydelsefull. Penningmarknadsfondernas inverkan anses vara betydelsefull om båda kriterierna nedan samtidigt är uppfyllda:

- Kriterium 1: Skillnaden mellan balansomslutningen för sektorn "monetära finansinstitut" och balansomslutningen för dess underkategori "kreditinstitut" överstiger under längre tid 5 miljarder euro.

och

- Kriterium 2: Sektorn "andra monetära finansinstitut än kreditinstitut" (dvs. penningmarknadsfonder) inverkar på flera poster på endera sidan av balansräkningen för sektorn "monetära finansinstitut"(6).

10. De medlemsstater där båda kriterier för närvarande är uppfyllda är följande: Tyskland, Spanien, Frankrike, Irland, Italien, Grekland och Luxemburg. Dessa länders nationella centralbanker rapporterar sålunda uppgifter enligt den kompletterande rapporteringsordningen. Det kontrolleras regelbundet huruvida ovannämnda kriterier är uppfyllda.

11. ECB kommer att årligen göra en utvärdering av rapporteringsordningen.

(1) EGT L 333, 17.12.2001, s. 1.

(2) EGT L 330, 6.12.2002, s. 29.

(3) Uppgifter om när penningmarknadsfondernas inverkan på uppgifterna om kategorin "andra monetära finansinstitut" anses vara väsentlig finns nedan. Dessutom förekommer i några länder ett fåtal andra institut klassificerade som monetära finansinstitut, men dessa är inte väsentliga.

(4) Naturligtvis med undantag av skuldposten "Penningmarknadsfonders andelar".

(5) Utom posten "Penningmarknadsfondandelar".

(6) Detta kriterium är exempelvis uppfyllt om balansräkningen för penningmarknadsfonderna inverkar på en skuldpost ("Penningmarknadsfondandelar") och två eller flera tillgångsposter (t.ex. "Andra värdepapper än aktier uttryckta i euro och emitterade av inhemsk offentlig sektor" och "Penningmarknadspapper, uttryckta i euro och emitterade av inhemska monetära finansinstitut"). Kriteriet är också uppfyllt om balansräkningen för penningmarknadsfonderna inverkar på två skuldposter (t.ex. "Penningmarknadsfondandelar" och "Inlåning i euro hos inhemska monetära finansinstitut") och en tillgångspost (t.ex. "Andra värdepapper än aktier uttryckta i euro och emitterade av inhemsk offentlig sektor"). Däremot är kriteriet inte uppfyllt om balansräkningen för penningmarknadsfonderna inverkar på bara en skuldpost och en tillgångspost.

Tillägg 1

RIKTLINJER FÖR ÖVERFÖRINGEN AV UPPGIFTER FRÅN NCB TILL ECB

Rapporteringsordning för kreditinstitut

1. Den rapporteringsordning som finns bifogad i tillägg 2 gäller enbart sektorn "kreditinstitut" ("KI") enligt gemenskapsrättens definition, medan tabellerna 1-4 i förordning ECB/2001/13 av den 22 november 2001 om konsoliderade balansräkningar för monetära finansinstitut (MFI)(1) ändrad genom forordning ECB/2002/8(2) omfattar balansräkningsuppgifter för hela sektorn "andra monetära finansinstitut" ("andra MFI").

2. De koder som används för posterna i den nya rapporteringsordningen ingår i balansräkningsposternas nyckelposter. Deras dimensioner och attribut redovisas i bilaga XIII Observera följande:

- Eftersom de balansräkningsuppgifter som avser enbart sektorn "kreditinstitut" inte rapporteras oftare än kvartalsvis, är dimension nr 1 (frekvens) alltid "Q" (kvartalsvis).

- Dimension nr 4 (uppdelning av balansräkningens referenssektor) är "R" (kreditinstitut omfattade av kassakrav) för samtliga poster.

3. Denna rapporteringsordning omfattar sju tabeller: Tabell 1_kreditinstitut (stockar), Tabell 2_kreditinstitut (stockar), Tabell 4_kreditinstitut (stockar), Tabell 1_kreditinstitut omklassificeringar, Tabell 1_kreditinstitut omvärderingar, Tabell 2_kreditinstitut omklassificeringar och Tabell 2_kreditinstitut omvärderingar.

4. Tabellen Tabell 1_kreditinstitut (stockar) motsvarar tabell 1 (månadsuppgifter) i förordning ECB/2001/13. För Tabell 1_kreditinstitut krävs en fullständig rapport med undantag av posten "Penningmarknadsfondandelar".

5. Tabellen Tabell 2_kreditinstitut (stockar), som motsvarar tabell 2 (kvartalsuppgifter) i förordning ECB/2001/13, innehåller obligatoriska och icke-obligatoriska serier. De obligatoriska serierna omfattar inlåning och utlåning gentemot "övriga utlandet" med ytterligare uppdelning efter sektor. I den bifogade tabellen markeras obligatoriska poster med tjocka cellväggar.

6. Tabellen Tabell 4_kreditinstitut (stockar), som motsvarar tabell 4 (kvartalsuppgifter) i förordning ECB/2001/13, innehåller obligatoriska och icke-obligatoriska serier. Bara serierna för utlåning till "övriga utlandet", med relevant uppdelning efter sektor och valuta, behandlas som obligatoriska. I den bifogade tabellen markeras obligatoriska poster med tjocka cellväggar. De nationella centralbankerna uppmanas dock att frivilligt rapportera även de icke-obligatoriska serierna, eftersom detta kan underlätta både den kompletterande rapporteringen och fullgörandet av tänkbara framtida skyldigheter.

7. Återstående fyra tabeller är en anpassning till motsvarande tabeller i bilaga IX. Vissa mindre ändringar har gjorts i tabellerna med syftet att minimera rapporteringsbördan för de nationella centralbankerna (NCB). I den bifogade tabellen markeras obligatoriska poster med tjocka cellväggar. De nationella centralbankerna uppmanas dock att frivilligt rapportera även de icke-obligatoriska serierna, eftersom detta kan underlätta både den kompletterande rapporteringen och fullgörandet av tänkbara framtida skyldigheter.

(1) EGT L 333, 17.12.2001, s. 1.

(2) EGT L 330, 6.12.2002, s. 29.

Tillägg 2

Stockar

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

Celler med tjocka väggar avser obligatoriska poster.

>Plats för tabell>

Celler med tjocka väggar avser obligatoriska poster

Fluxus

>Plats för tabell>

Celler med tjocka väggar avser obligatoriska poster.

>Plats för tabell>

Celler med tjocka väggar avser obligatoriska poster

>Plats för tabell>

Celler med tjocka väggar avser obligatoriska poster.

>Plats för tabell>

Celler med tjocka väggar avser obligatoriska poster.

BILAGA

STRUKTURSTATISTISKA INDIKATORER

FÖRESKRIFTER FÖR RAPPORTERINGSORDNING OCH SAMMANSTÄLLNING

Inledning

1. För att genomföra en regelbunden analys av bankstrukturen i Europeiska unionen (EU) behöver banktillsynskommittén uppgifter för sammanställning av strukturstatistiska indikatorer. Listan över strukturstatistiska indikatorer omfattar tjugonio serier. Tolv av dessa serier kan sammanställas utifrån uppgifter som redan är tillgängliga inom Europeiska centralbanken (ECB). Ytterligare fjorton indikatorer kan endast sammanställas med hjälp av uppgifter som insamlas av nationella centralbanker (NCB), och de övriga tre indikatorerna sammanställs av Working Group on Banking Developments som använder andra icke harmoniserade källor.

2. I denna bilaga ges en rapporteringsordning och föreskrifter om sammanställning av de fjorton indikatorer som sammanställs med användning av uppgifter från NCB. Denna uppgiftsinsamling kommer att utgå från den information som redan är tillgänglig inom Europeiska centralbankssystemet (ECBS).

3. Den fullständiga listan över indikatorer finns nedan. De indikatorer som skall produceras med användning av tilläggsuppgifter från NCB markeras med fet text.

TABELL 1.

Strukturindikatorer uppdelade efter kategori av uppgiftskällor

>Plats för tabell>

Avsnitt 1. Rapporteringsordning

4. Den rapporteringsordning som skall användas för denna uppgiftsöverföring bifogas i tillägg 1. Uppgifter för att beräkna strukturindikatorer för kreditinstitut (KI) skall lämnas årligen. Uppgifterna, som hänför sig till föregående året, rapporteras senast i slutet av mars. Utgångspunkten är att detta tidskrav kan uppfyllas för samtliga indikatorer med undantag av indikator nr 3 "antal anställda hos KI", vilka uppgifter om det är möjligt bör lämnas senast i slutet av maj varje år och avse föregående år.

5. Den statistik som krävs utgörs som framgår av uppgifter i form av stockar, absoluta tal eller relationstal. Förutom stockar krävs att uppgifter för justering av flöden rapporteras, om de är tillgängliga. Vad gäller balansräkningsuppgifter avser flödesjusteringarna pris- och valutakursomvärderingar, nedskrivningar och avskrivningar, och omklassificeringar. För att förenkla rapporteringsordningen bör flödesjusteringarna rapporteras sammanlagt som en totalsiffra, utan ytterligare uppdelning efter kategori av justering. Om flödesuppgifter inte är tillgängliga kommer användarna att förlita sig på differenser mellan stockar som är justerade för valutkursförändringar (vilka beräknas av ECB). Flödesjusteringar kan inte tillämpas när det gäller absoluta tal och relationstal.

6. I princip bör de uppgifter som insamlas täcka 100 procent av de institut som definierats som "KI" i gemenskapens lagstiftning (se avsnitt I.2 del I av bilaga I till Europeiska centralbankens förordning ECB/2001/13 av den 22 november 2001 om konsoliderade balansräkningar för monetära finansinstitut(1) ändrad genom förordning ECB/2002/8(2)). När den faktiskt rapporterade täckningen är mindre än 100 procent till följd av att cutting-off-the-tail-metoden använts ombeds NCB att göra en uppräkning av de uppgifter de lämnar för att säkra 100 procents täckning. Härigenom blir indikatorerna jämförbara mellan medlemsstaterna och konsistenta med MFI:s balansräkningsuppgifter som räknas upp i enlighet med bilaga XIV.

7. Enkla konsistenskontroller kommer att göras av ECB när uppgifterna inkommer. Om t.ex. indikator nr 18 är noll måste också indikator nr 19 vara noll. Detta gäller på samma sätt för indikatorerna nr 20-21, 23-24 och 25-26. Dessutom kan jämförande kontroller göras mellan indikatorerna nr 18 och 23 och listan över MFI. Föreskrifter om överföringen bifogas i tillägg 2.

Avsnitt 2. Föreskrifter om sammanställningen

8. NCB skall lämna uppgifter för 14 indikatorer (andra gruppen i tabell 1) enligt de begreppsmässiga och metodologiska föreskrifterna nedan. Det allmänna syftet är att se till att så långt som möjligt hålla sig till de statistiska principer som har antagits för sammanställningen av MBS-uppgifter (som används för flertalet indikatorer i den första gruppen i tabell 1). Uppgifter bör exempelvis aggregeras och inte konsolideras; hemvistprincipen skall utgå från den s.k. "värdlandsansatsen"; balansräkningsuppgifter skall rapporteras på bruttobasis osv.

9. Nedan beskrivs de uppgifter som NCB skall lämna. NCB bör rapportera samtliga avvikelser från de definitioner och de föreskrifter som beskrivs nedan till ECB för övervakning av nationell praxis. Uppgifter om eventuella avvikelser skall rapporteras i sista kolumnen i rapporterna.

10. Indikator nr 2: Antal lokala enheter ("branches" (filialer) av KI. Denna indikator avser antalet filialer vid slutet av referensperioden. Definitionen av lokal enhet finns i förordning ECB/2001/13: "Filialer är oregistrerade enheter (de är inte självständiga juridiska personer) som i sin helhet ägs av moderbolaget"(3). Detta innebär att denna indikator endast bör omfatta filialer som ägs av KI. Kontor av institutionella enheter som själva inte är KI skall inte ingå, även om de tillhör samma grupp som ett KI. Detta är nödvändigt för att undvika störningar i jämförelsen mellan denna indikator och t.ex. indikator nr 7 över KI:s samtliga tillgångar.

11. För att uppnå konsistens bör samtliga NCB använda ECB:s definition.

12. Indikator nr 3: Antal anställda i KI. Denna indikator avser genomsnittsantalet anställda under referensåret. Den definition som används för denna indikator ligger nära den som används av Eurostat(4). Uppgifter för denna indikator skall dock endast omfatta anställda av KI. Anställda av finansinstitut som inte är KI skall inte ingå, även om dessa institut tillhör samma grupp.

13. Indikator nr 5: De fem största KI:s andel av totala tillgångar (CR5). Denna indikator avser koncentrationen i banksektorn. Användarna har uttryckt en önskan om att använda en konsoliderad "gruppansats" för beräkning av denna indikator, i vilken två eller fler institut som tillhör samma grupp räknas som ett institut. En sådan ansats kan för närvarande inte tillämpas om MBS-uppgifter används av två skäl. För det första är MBS-uppgifter icke-konsoliderade(5) och det vore därför inte möjligt att ta med balansräkningar för andra grupper av institut eller att netta gruppinterna tillgångar och skulder. För det andra skulle uppgifter om ägande i vart fall inte vara tillgängliga och skulle behöva hämtas från tillsynskällor.

14. Av dessa skäl bör NCB hålla sig till en okonsoliderad "aggregerad" ansats för beräkning av indikator nr 5, och bör sålunda: (1) rangordna rapporterande KI:s balansomslutning, (2) beräkna summan av de fem största balansomslutningarna och summan av samtliga balansomslutningar och (3) dividera dessa två siffror. De uppgifter som skall rapporteras till ECB bör uttryckas i procenttal (t.ex. ett värde på 72,4296 % bör rapporteras som 72,4296 och inte som 0,7243). Även om sammansättningen av de fem största bankerna kan variera i tiden bör NCB endast rapportera andelen av de fem största KI vid en given tidpunkt (slutet av december av referensåret).

15. Indikator nr 6: Herfindahl-index för KI:s samtliga tillgångar. I likhet med föregående indikator hänför sig denna indikator till koncentrationen i banksektorn. NCB bör så långt det går följa en "aggregerad" ansats. Beräkningen av denna indikator skulle vara helt exakt endast om den individuella balansräkningen för varje KI vore tillgänglig. Eftersom MBS-ramen tillåter att grupper av KI i undantagsfall rapporteras på konsoliderad basis kan det dock inträffa att inte all nödvändig statistisk information är tillgänglig (detta skulle kunna vara fallet för Rabobank i Nederländerna). I detta fall bör beräkningen av Herfindahl-indexet inbegripa den aggregerade balansräkningen för varje KI som ingår i gruppen, kanske med hjälp av räkenskapsuppgifter ur årredovisningar för dessa institut. Det är också möjligt att inte alla KI i "tail" rapporterar uppgifter för slutet av året. I så fall bör uppgifterna räknas upp.

16. NCB skall rapportera Herfendahl-index till ECB enligt följande formel:

>Hänvisning till >, i vilket:

n = totala antalet KI i landet, Xi = summa tillgångar av CIi, och X = [sum ]n i = 1Xi = summa tillgångar för alla KI i landet. Indexets värde är summan av kvadraterna av samtliga KI:s marknadsandelar i banksektorn.

17. Indikator nr 15: Summa placeringar av försäkringsföretag. Vid framtagandet av denna indikator(6) definieras ett försäkringsföretag som ett företag som har erhållit auktorisation i enlighet med artikel 6 i rådets första direktiv 73/239/EEG av den 24 juli 1973 om samordning av lagar och andra författningar angående rätten att etablera och driva verksamhet med annan direkt försäkring än livförsäkring(7) eller artikel 6 i rådets första direktiv 79/267/EEG av den 5 mars 1979 om samordning av lagar och andra författningar om rätten att starta och driva direkt livförsäkringsrörelse(8). Återförsäkring ingår ej. Uppgifterna avser dessa bolags totala finansiella tillgångar, vilka härleds genom att från den aggregrade balansomslutningen subtrahera icke-finansiella tillgångar (anläggningstillgångar). Om det är nödvändigt bör siffrorna räknas upp för att åstadkomma 100 procents täckning. Om separata uppgifter över försäkringsföretag inte är tillgängliga kan denna indikator kombineras med indikator nr 17 "summa tillgångar förvaltade av pensionsinstitut" för att bilda en enda indikator. NCB bör markera serien om rapportering sker i "kombinerad" form.

18. Indikator nr 17: Summa tillgångar förvaltade av pensionsinstitut. Dessa uppgifter avser den aggregerade balansomslutningen av s.k. "autonoma pensionsinstitut", dvs. särskilda institutionella enheter vars huvudsakliga verksamhet utgörs av fondering av pensioner. Dessa är ej försäkringsföretag(9). Om särskilda uppgifter för pensionsinstitut inte är tillgängliga kan denna indikator kombineras med indikator nr 15 till en enda indikator som skall rapporteras under indikator nr 15. I detta fall bör "uppgift saknas" anges för indikator nr 17.

19. Indikator nr 18: Antal filialer till KI från EEA-länder. Denna indikator avser antalet filialer till KI med hemvist i andra EEA-länder, dvs.inhemska filialer ingår ej. Om ett kreditinstitut har fler än en filial i ett visst land räknas dessa som en. Eftersom uppgifter insamlade för listan över MFI har tillhandahållits ECB först från januari 1999 bör NCB lämna de saknade uppgifterna för årssluten 1997 och 1998. NCB bör se till att uppgifter fr.o.m. slutet av 1999 är konsistenta med de uppgifter som rapporteras inom ramen för listan över MFI.

20. Indikator nr 19: Summa tillgångar av filialer till KI från EEA-länder. Denna indikator avser den aggregerade balansomslutningen av de filialer som täcks av indikator nr 18.

21. Indikator nr 20: Antal dotterbolag till KI från EEA-länder. Denna indikator avser antalet dotterbolag som kontrolleras av KI med hemvist i andra EEA-länder, dvs. inhemska dotterbolag ingår ej. ECB:s definition av dotterbolag framgår av förordning ECB/2001/13: "Dotterbolag är avskilda enheter i bolagsform i vilka en annan enhet är majoritets- eller fullständig deltagare ...". Inte alla dotterbolag räknas utan endast de som själva är KI.

22. Indikator nr 21: Summa tillgångar av dotterbolag till KI från EEA-länder. Denna indikator avser den aggregerade balansomslutningen av de dotterbolag som täcks av indikator nr 20.

23. Indikator nr 23: Antal filialer till KI från tredje land. Denna indikator avser antalet inhemska filialer till KI från tredje land. "Tredje land" är länder som inte ingår i EEA. Om en bank har fler än en filial i ett visst land räknas de som en enda. Återigen bör NCB se till att uppgifterna är konsistenta med de som rapporteras inom ramen för listan över MFI.

24. Indikator nr 24: Summa tillgångar av filialer till KI från tredje land. Denna indikator avser den aggregerade balansomslutningen av de filialer som täcks av indikator nr 23.

25. Indikator nr 25: Antal dotterbolag till KI från tredje land. Denna indikator avser antalet dotterbolag med hemvist i sitt nationella territorium som kontrolleras av KI med hemvist i tredje land.

26. Indikator nr 26: Summa tillgångar av dotterbolag till KI från tredje land. Denna indikator avser den aggregerade balansomslutningen av de dotterbolag som täcks av indikator nr 25.

(1) EGT L 333, 17.12.2001, s. 1.

(2) EGT L 330, 6.12.2002, s. 29.

(3) Denna variabel insamlas också av Eurostat, men med lång eftersläpning. Eurostat använder följande definition av lokal enhet: Ett företag eller del därav (t.ex. verkstad, fabrik, lokal, kontor, gruva eller förråd ) beläget på en viss geografisk plats. På eller från denna plats sker ekonomisk verksamhet i vilken - med vissa undantag - en eller fler personer arbetar (även om det endast är deltidsarbete) för ett och samma företag. Jf. Eurostat, Methodological manual för statistics on credit institutions (Metodhandbok för statistik om kreditinstitut), upplaga 1.8, december 2001, s. 11 och 23. Denna handbok kan på begäran erhållas från Eurostat, dock endast på engelska.

(4) Denna indikator samlas även in av Eurostat, som använder följande definition: "Antal sysselsatta definieras som det totala antalet personer som arbetar i den observerade enheten (inbegripet arbetande ägare, delägare som regelbundet arbetar i enheten samt obetald familjearbetskraft), samt personer som arbetar utanför enheten men tillhör den och får betalt av den (t.ex. försäljare, leveranspersonal, grupper för reparation och underhåll). Det omfattar personer som är frånvarande under en kort tid (t.ex. på grund av sjukledighet, semester eller särskild ledighet) och strejkande, men inte dem som är frånvarande på obestämd tid. Det omfattar också deltidsarbetare som betraktas som sådana enligt det berörda landets lagstiftning och som står upptagna på lönelistan, jämte säsongsarbetare, lärlingar, praktikanter och hemmaarbetande som står upptagna på lönelistan. Antalet sysselsatta omfattar inte personer som tillhandahålls enheten av andra företag, personer som utför reparations- och underhållsarbeten vid den observerade enheten för andra företags räkning, samt dem som fullgör obligatorisk militärtjänst. Med obetald familjearbetskraft avses personer som bor tillsammans med enhetens ägare och arbetar regelbundet för enheten men inte har ett anställningskontrakt och inte tar emot ett fastlagt belopp för det arbete de utför. Detta omfattar endast de personer som inte står upptagna på ett annat företags lönelista där de har sin huvudsysselsättning. Märk att det för att uppgifterna skall vara jämförbara är nödvändigt att ange huruvida frivillig arbetskraft räknats med under denna rubrik eller inte Kommissionens förordning (EG) nr 2700/98 om definitioner av uppgifter för statistik över företagsstrukturer, kod 16 110. Kommentar: Placeringen på företagsnivå måste när det gäller företagsgrupper säkras genom en fördelningsnyckel (verskställande direktörer skall ingå; icke- anställda aktörer skall ej ingå) Antalet anställda personer beräknas som årsgenomsnitt" Jf. Eurostat, Methodological manual for statistics on credit institutions (Metodhandbok för statistik om kreditinstitut), upplaga 1.8 december 2001, s. 34.

(5) Förordning ECB/2001/13 tillåter dock ett undantag, nämligen rapportering av konsoliderade balansräkningsuppgifter för grupper av kreditinstitut (t.ex. Rabobank i Nederländerna).

(6) I ENS 95 är motsvarande sektor för denna indikator S. 125a. "ENS 95" är Europeiska räkenskapssystemet av 1995, enligt bilaga A till rådets förordning (EG) nr 2223/96 av 25 juni 1996 angående Europeiska systemet av nationella och regionala räkenskaper i gemenskapen, EGT L 310, 30.11.1996, s. 1, senast ändrad i Europeiska parlamentets och rådets förordning (EG) nr 359/2002, EGT L 58, 28.2.2002, s. 1.

(7) EGT L 228, 16.8.1973, s. 3.

(8) EGT L 63, 13.3.1979, s. 1.

(9) I ENS 95 utgör motsvarande sektor för denna indikator S.125b.

Tillägg 1

Rapporteringsordning för de 14 strukturstatistiska indikatorer som sammanställs med användning av uppgifter lämnade av NCB

Land:

Referensår:

>Plats för tabell>

Tillägg 2

Elektronisk överföring av strukturstatistiska indikatorer för banker - nyckelfamiljkoden: ECB_SSI1

Nyckelfamiljen för strukturstatistiska indikatorer för banker (i fortsättningen "SSI") avser strukturindikatorerna för kreditinstitut ("KI"), och sektorerna "försäkringsföretag" och "pensionsinstitut" i Europeiska unionens (EU) medlemsstater. Den har konstruerats för att så långt som möjligt bygga på de nyckelfamiljskodlistor och de värden som redan har fastställts för balansräkningspost (BSI)-statistiken.

Avsnitt 1. Dimensioner

I följande tabell beskrivs de dimensioner som används i ECB_SSI1-nyckelfamiljen. För SSI-statistiken har åtta dimensioner som är nödvändiga för att identifiera tidsserierna fastställts.

TABELL 1.

Dimensioner som används i nyckelfamiljen ECB_SSI1

>Plats för tabell>

Värdet för var och en av de åtta statistikdimensionerna hämtas från motsvarande kodlista. Enligt ovanstående tabell hämtas t.ex. värdet för dimensionen REF_AREA (referensområde) från kodlistan CL_AREA_EE. Dimensionerna för ECB_SSI1-nyckelgruppen beskrivs nedan, i samma ordningsföljd som positionen i nyckeln.

Dimension nr 1: Frekvens (FREQ; längd: ett tecken)

Denna dimension anger den rapporterade tidsseriens frekvens. Det värde som används i ECB_SSI1-nyckelgruppen är "A" för årliga uppgifter och hämtas i kodlistan CL_FREQ.

Dimension nr 2: Referensområde (REF_AREA; längd: två tecken)

Denna dimension avser det land där den rapporterande institutionen har sin hemvist. Kodlistan i detta sammanhang, CL_AREA_EE, innefattar standard ISO-landsförteckningen och ytterligare några värden som beskrivs under punkt 6 (dimension nr 6: Motpartsområde). Den undergrupp av värden som används i ECB_SSI1- nyckelgruppen motsvarar de 15 medlemsstaterna i Europeiska unionen (EU).

Dimension nr 3: Referenssektoruppdelning enligt ENS 95 (ENS_95_SECTOR; längd: fyra tecken).

Denna dimension anger strukturindikatorernas referenssektor och hänför sig till kodlista CL_ESA95_SECTOR: För närvarande används en undergrupp med fyra värden: kreditinstitut (definierade enligt gemenskapslagstiftningen) ("122C"), försäkringsföretag och pensionsinstitut ("1250"), och separat försäkringsföretag ("1251") och pensionsinstitut ("1252").

Dimension nr 4: Strukturstatistiska indikatorers "name" (namn) (SSI_INDICATOR; längd: tre tecken)

Denna dimension motsvarar listan över strukturstatistiska indikatorer och hänför sig till kodlistan CL_SSI_INDICATOR. De värden som tilldelas de olika indikatorna anges med ett prefix. Värdet "H" används för Herfindahl-indexet, värdet "N" för alla statistiska indikatorer som uttrycks i absoluta tal, värdet "S" för de serier som uttrycks i andelar och slutligen värdet "T" för "summa tillgångar".

Dimension nr 5: Typ av uppgift (DATA_TYPE; längd: ett tecken)

Denna dimension beskrivs i kodlistan CL_DATA_TYPE och anger den typ av uppgift som skall rapporteras: brutto stockar ("1"), omklassificering och andra justeringar ("5"), andra omvärderingsjusteringar ("7") och ospecificerat ("X"). Värdet "X", ospecificerat, används för rapportering av relationstal och indexserier. Värdet "1", stockar, används för rapportering av absoluta tal och stock-serier (t.ex. antal anställda, summa tillgångar).

Justeringsuppgifter tillämpas endast när det gäller BSI-serier, de tillämpas och rapporteras ej för absoluta tal, relationstal eller index.

Omklassificeringar och andra justeringar omfattar förändringar i tillgångarna och skulderna i balansräkningen för den rapporterande sektorn som en följd av (1) förändringar i den rapporterande populationen, (2) omstrukturering av företag, (3) omklassificering av tillgångar och skulder och (4) rättelse av sådana rapporteringsfel som av tekniska skäl inte kan avlägsnas från stockuppgifterna för hela den period som berörs. Närmare bestämt kommer omklassificeringar för året 2001 att täcka förändringarna till följd av Greklands tillträde till euroområdet.

Andra justeringar för omvärdering omfattar förändringar i priser/kurser för värdepapper som emitterats, sålts eller innehavet och förändringar till följd av att lån som nedskrivits eller avskrivits tas bort ur balansräkningen.

Dimension nr 6: Motpartsområde (COUNT_AREA; längd: två tecken)

Denna dimension avser hemvisten för strukturindikatorns motposter. Den kod som är knuten till detta begrepp är CL_AREA_EE, som innehåller den vedertagna ISO-landsförteckningen och ytterligare värden (t.ex. "U6" - Inhemska: samma land som rapporterande KI). Vid tillämpning av ECB_SSI1-nyckelgruppen används följande undergrupp av värden: inhemskt (hemvists- eller referensområdet) ("U6"), andra länder i Europeiska ekonomiska området (EEA) (samtliga länder med undantag av referensområdet) ("A0") och länder utanför Europeiska ekonomiska området ("A7") för rapportörer såväl i euroområdet som i länder utanför euroområdet.

Dimension nr 7: Transaktionsvaluta (CURRENCY_TRANS; längd: tre tecken)

Denna dimension beskriver den valuta i vilken strukturindikatorerna är denominerade och utgår från kodlistan CL_CURRENCY. I ECB_SSI1-nyckelgruppen används endast värdet "Z01" för samtliga valutor och "Z0Z" för icke-tillämpligt.

Dimension nr 8: Seriens denominering eller specialberäkning (SERIES_DENOM; längd: ett tecken)

Denna dimension anger om den rapporterade serien uttrycks i nationell valuta eller i den gemensamma valutan (euro). Detta begrepp tillämpas endast för BSI-serier (t.ex. "summa tillgångar"). Endast tre värden från kodlistan CL_SERIES_DENOM används i ECB_SSI1-nyckelgruppen - "N" för nationell valuta, "E" för euro och "Z" icke tillämpligt. Icke-EMU-medlemsstater och Grekland (för perioden t.o.m. år 2000) kommer att använda koden "N", och kod "E" används av medlemsstater i euroområdet (inbegripet Grekland med början år 2001).

I tillägg 3 ges en fullständig lista över de serienycklar som skall användas vid överföringen till ECB.

Avsnitt 2. Attributen

Förutom de åtta dimensioner som definierar koden har även ett antal attribut fastställts(1) Dessa bifogas de rapporterade uppgifterna på olika nivåer

TABELL 2.

Nyckelfamilj (ECB_SSI1) för bankers strukturstatistiska indikatorer: kodade och okodade attribut

>Plats för tabell>

Därutöver kännetecknas vart och ett av dessa attribut av vissa tekniska egenskaper vilka listas i tabellen nedan.

TABELL 3.

NCB:s rapportering till ECB. För ECB_SSI1-nyckelgruppen gemensamma attributegenskaper

>Plats för tabell>

Nedan följer en beskrivning av varje attribut inbegripet referenskodlistan (anges med versaler som CL_SV*) i förekommande fall.

Avsnitt 2.1 Attribut på syskonnivå

Obligatoriska:

- TITLE_COMPL (titeltillägg) (okodat): titeltillägget fastställs, lagras och distribueras av ECB (på engelska med en maximal längd av 1050 tecken). Om en NCB skulle vilja ändra det kan en revidering ske efter konsultation med ECB. Denna revidering kommer dock att göras av ECB.

- UNIT (enhet) (kodlista: CL_UNIT): genom detta attribut tilldelas den rapporterade uppgiften en måttenhet. EMU-medlemsstater rapporterar i förekommande fall i euro och ECB tilldelar detta attribut "EUR" (DENOM = "EUR"). För länder som inte deltar i EMU är värdet för detta attribut lika med motsvarande nationell valuta (UNIT = "DKK" för Danmark, "SEK" för Sverige, "GBP" för Storbritannien och "GDR" för Grekland fram t.o.m. år 2000). För de serier som rapporteras som absoluta tal och för indexet sätter ECB detta attributvärde till "UNITS", och för serier som rapporteras som procenttal till värdet "PC".

- UNIT_MULT (enhetsmultiplikator): (kodlista: CL_UNIT_MULT): detta attribut anger om serien uttrycks i miljoner (UNIT_MULT = "6"), miljarder (UNIT_MULT = "9" ), osv. NCB rapporterar uppgifterna om KI:s BSI-serier i miljoner och ECB sätter attributets värdet till "6" (UNIT_MULT = "6"). För de serier som rapporteras som absoluta tal, som procenttal eller som index sätter ECB värdet till 0 (UNIT_MULT = "0").

- DECIMALS (decimaler) (kodlista: CL_DECIMALS): detta attribut anger antalet decimaler som gäller för uppgifterna. NCB rapporterar BSI-serierna och de serier som uttrycks i absoluta tal med 0 decimaler och ECB sätter attributets värde för dessa serier till 0 (således DECIMALS = "0"). Indexserierna och de serier som uttrycks i procenttal kommer att rapporteras med fyra decimaler och ECB sätter värdet för dessa seriers attribut till 4 (således DECIMALS = "4").

Villkorliga:

- TITLE (titel) (okodat): serietitelns utrymme är begränsat till högst 70 tecken. Eftersom utrymmet är begränsat används istället TITLE COMPLEMENT som det obligatoriska attributet. TITLE-attributet skulle framöver kunna användas för att göra korta titlar.

- NAT_TITLE (nationell titel) (okodat): NCB kan använda detta attribut för att ge en exakt beskrivning och andra kompletterande förtydliganden på det nationella språket. Även om användningen av gemener och versaler inte skapar några svårigheter måste användningen av tecken med accent och vidgade alfanumeriska symboler ännu testas innnan de kan tas i reguljärt bruk.

- COMPILATION (sammanställning) (okodat): detta attribut används för att ge en detaljerad förklaring i text av sammanställningsmetoder, viktning, statstistiska förfaranden, typ av index osv.:

- uppgiftskällor/system för insamling av uppgifter,

- förfaranden vid insamling (även beskrivning av skattningar och antaganden som gjorts),

- avvikelser från ECB:s rapporteringsanvisningar (uppdelning på geografiska områden/sektorer och värderingsmetoder),

- uppgifter om den nationella rättsliga ramen (och förhållandet till EU:s regelverk) för andra institut än KI.

- COVERAGE (täckning) (okodat): detta attribut beskriver den rapporterande populationens täckning för olika kategorier av institut. En beskrivning bör ges av institutens kategori för de olika indikatorerna. Om det är känt att täckningen inte är heltäckande ges en skattning av marknadsandelarna. Vidare skall anges om siffrorna har räknats upp.

Avsnitt 2.2 Attribut på tidsserienivå

Obligatoriska:

- COLLECTION (insamling) (kodlista: CL_COLLECTION): detta attribut ger upplysningar om den tidpunkt när observationerna insamlades (t.ex. början, mitten eller slutet av perioden) eller om uppgifterna utgör genomsnittliga, högsta eller lägsta värden för en given period osv. ECB fastställer SSI-serierna som "vid periodens slut" (COLLECTION = "E").

- AVAILABILITY (tillgänglighet) (kodlista: CL_AVAILABILITY): detta attribut anger till vilka institutioner uppgifterna kan lämnas. När specialhantering är nodvändig för vissa uppgifter kan attributet OBSERVATION CONFIDENTIALITY användas (se nedan).

Villkorliga:

- DOM_SER_IDS (inhemska seriers ID) (okodat): detta attribut gör det möjligt att hänvisa till den kod som används i nationella databaser för att identifiera motsvarande serier (formler som använder nationella referenskoder kan också användas).

- BREAKS (avbrott) (okodat): detta attribut beskriver avbrott och större förändringar i tiden för insamlingen, rapporteringens täckning och sammanställningen av serier. Vid avbrott är det önskvärt att det meddelas i vilken utsträckning gamla och nya uppgifter kan betraktas som jämförbara (högst 350 tecken).

Avsnitt 2.3 Attribut på observationsnivå

Obligatoriska:

- OBS_STATUS (observationsstatus) (kodlista:CL_OBS_STATUS): NCB rapporterar ett värde för observationsstatus som bifogas varje observation som överförs. Detta attribut är obligatoriskt och skall tillhandahållas vid varje dataöverföring för varje individuell observation. När NCB:s reviderar värdet för detta attribut rapporteras såväl observationsvärdet (även om det är oförändrat) som markeringen för det nya observationsvärdet.

I följande förteckning beskrivs de för SSI-statistiken förväntade värdena (enligt den överenskomna ordningsföljden) för dessa attribut:

"A" = normalt värde,

"B" = avbrottsvärde,

"M" = ingen uppgift (för icke relevant uppgift)(2),

"L" = uppgift finns men insamlas inte(3),

"E" = skattat värde,

"P" = tillfälligt värde (detta attribut kan användas speciellt vid varje dataöverföring för att avse den sista observationen)(4).

- Om en observation kännetecknas av två egenskaper rapporteras den viktigaste. Om exempelvis en observation såväl har ett tillfälligt värde som utgör resultat av en skattning ges företräde åt egenskapen "skattning" och markeringen "E" används.

Villkorliga:

- OBS_CONF (observationens konfidentialitet) (kodlista: CL_OBS_CONF): om en NCB vill tilldela en eller flera observationer konfidentiell status kan den använda attributet OBSERVATION CONFIDENTIALITY. I förekommande fall kan värdet av detta attribut av avsändaren modifieras samtidigt med dataöverföringen.

- OBS_PRE_BREAK (värdet före brott i serie): detta attribut innehåller observationsvärdet före brott i serie och är i likhet med observationen ett numeriskt fält. Det används när avbrott i en serie föreligger.

- OBS_COM (kommentar till observation) (text): detta attribut kan användas för att ge textkommentar på observationsnivå (t.ex. för att beskriva en skattning eller ett antagande avseende en specifik observation, beroende på att uppgifter saknas. En eventuell onormal observation förklaras eller detaljer lämnas angående en förändring i en rapporterad tidsserie).

Flödesjusteringsuppgifter rapporteras om de är tillgängliga för indikatorerna nr 17, 19, 21, 24 och 26. Flödesjusteringar avser prisförändringar, avskrivingar, nedskrivningar och omklassificeringar.

Avsnitt 3. Revideringspolicy

NCB kan behöva revidera de uppgifter som rapporterats. Följande allmänna regler tillämpas:

- Vid alla regelbundna årliga uppgiftsöverföringar kan förutom det senaste året även såväl "vanliga" (dvs. revideringar av uppgifter för föregående året) som "historiska" revideringar sändas,

- I undantagsfall kan historiska revideringar som i betydande grad förbättrar uppgifternas kvalitetet emottas under loppet av året,

- När det är fråga om betydande revideringar måste en skriftlig förklaring lämnas till ECB.

(1) Attribut är statistiska begrepp som ger tilläggsinformation i kodad form (t.ex. enheten) eller okodad form (t.ex. metod för sammanställning) om de uppgifter som överförs. "Obligatoriskt" hänför sig till de attribut för vilka värdena är kända för samtliga deltagare. "Villkorligt" hänför sig till de attribut som definieras endast om de är kända i den rapporterande institutionen (t.ex. inhemsk serie-ID) eller när de är relevanta (t.ex. sammanställning, avbrott). Attributvärdena skall endast förmedlas när de fastställs för första gången och när de ändras. Endast observations-status är med vid varje utbyte, knuten till observationen.

(2) "När en tidsserie (eller en del därav), beroende på lokal marknadspraxis eller den legala ramen, inte är relevant (den underliggande företeelsen existerar inte), rapporteras ett saknat värde ('-') med observationsstatus 'M'".

(3) När uppgifter för en tidsserie, beroende på lokala statistikförhållanden, inte insamlas på specifika tidpunkter eller för hela tidsseriens längd (den underliggande företeelsen förekommer men bevakas inte statistiskt), rapporteras ett saknat värde ("-") med observationsstatus "L" för varje period.

(4) Dessa observationer antar definitiva värden (observationsstatus "A") i en senare fas. De nya reviderade värdena stryker de tidigare tillfälliga observationerna.

Tillägg 2

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

BILAGA VII

INLÅNING PÅ KONTO HOS STATEN OCH STATENS INNEHAV AV KASSA OCH VÄRDEPAPPER

1. INLÅNING PÅ KONTO HOS STATEN

1.1. Definitioner och omfattning för inlåning på konto hos staten och nära substitut därtill i rapporteringsordningen

I denna rapporteringsordning bör inlåning på konto hos staten fördelas på följande kategorier. När inlåning inte förekommer eller är obetydlig behöver den för enkelhetens skull inte rapporteras.

Inlåning på konto. Inlåningen bör delas upp i "inlåning över natten", "inlåning med överenskommen löptid" och "inlåning med uppsägningstid".

Inlåning över natten. Insättningar som kan tas ut i kontanter och/eller kan överföras utan uppsägningstid med check, girering, debitering eller liknande utan påtagligt dröjsmål, begränsningar eller uttagsavgifter. Tillgodohavanden motsvarande förbetalda belopp avseende e-pengar utgivna av staten, i form av antingen hårdvarubaserade e-pengar (t.ex. kontantkort) eller mjukvarubaserade e-pengar, ingår i denna post. I posten inräknas inte icke-överförbara insättningar som kan tas ut utan uppsägningstid men där avsevärda uttagsavgifter debiteras.

Inlåning med överenskommen löptid. Icke-överförbara insättningar som inte kan tas ut i kontanter före den överenskomna förfallodagen, eller som kan tas ut i kontanter under löptiden endast mot någon form av uttagsavgift. Finansiella produkter med klausul för automatisk omsättning måste klassificeras enligt den närmaste löptiden.

Inlåning med uppsägningstid. Icke-överförbara insättningar utan överenskommen löptid som inte kan tas ut i kontanter utan uppsägningstid; före uppsägningstidens utgång kan pengarna antingen inte lyftas alls eller också lyftas endast mot uttagsavgift. I posten ingår inlåning som, trots att insättningarna i vissa fall juridiskt sett kan tas ut utan uppsägningstid, enligt nationell praxis endast kan tas ut mot avgifter och med avsevärda begränsningar (klassificeras som tillhörande löptidskategorin "t.o.m. tre månader").

ENS 95(1) ger vägledning om klassificeringen av skuldinstrument emitterade av "offentlig sektor" (ENS 95, 5.74-5.76). Icke-omsättbara skuldinstrument som den offentliga sektorn emitterar till allmänheten klassificeras som "inlåning" eftersom sådana instrument är nära substitut till tidsbunden inlåning, sparinlåning, sparkonton och icke-omsättbara inlåningsbevis. Alla andra finansiella instrument som normalt representeras av omsättbara dokument, och som således är förknippade med (realiserade eller icke-realiserade) värdestegringsvinster och värdeminskningsförluster, bör klassificeras som "andra värdepapper än aktier".

1.2. Sektorklassificering av statliga organ som emitterar (nära substitut till) inlåningsinstrument

ENS 95 ligger till grund för sektorklassificeringen av "offentlig sektor" och dess undersektorer, varav en är "staten". Ytterligare vägledning ges i publikationen "Money and Banking Statistics Sector Manual - Guidance for the statistical classification of customers"(2).

I kategorin "offentlig sektor" ingår inhemska enheter vilka är icke marknadsproducenter av varor och tjänster som är avsedda för individuell och kollektiv konsumtion och/eller att omfördela inkomster och förmögenhet (ENS 95, 2.68-2.70).

Den offentliga sektorn indelas i två emitterande undersektorer: "staten" och "övrig offentlig sektor". "Övrig offentlig sektor" utgör en del av den monetära sektorn.

"Staten" består av administrativa statliga departement och andra centrala myndigheter vilkas behörighet sträcker sig över hela det ekonomiska territoriet, utom vad avser administration av socialförsäkring (ENS 95, 2.71).

1.3. Definition av "övriga inhemska sektorer", dvs inhemska icke-monetära finansinstitut som inte ingår i den offentliga sektorn

Andra finansinstitut + finansiella serviceföretag: icke-monetära finansiella företag och kvasibolag (utom försäkringsföretag och pensionsinstitut) som främst ägnar sig åt finansförmedling genom att ta upp lån i andra former än valuta, inlåning eller nära substitut till inlåning från andra institutionella enheter än monetära finansinstitut (MFI) (ENS 95, 2.53-2.56). Här ingår även finansiella serviceföretag, som utgörs av alla finansiella företag och kvasibolag vars verksamhet huvudsakligen utgörs av finansiell serviceverksamhet (ENS 95, 2.57-2.59).

Försäkringsföretag och pensionsinstitut: icke-monetära finansiella företag och företagsliknande enheter som främst ägnar sig åt finansförmedling som en följd av riskspridning (ENS 95, 2.60-2.67).

Icke-finansiella företag: företag och företagsliknande enheter som inte ägnar sig åt finansförmedling utan främst är marknadsproducenter och ägnar sig åt produktion av varor och icke-finansiella tjänster (ENS 95, 2.21-2.31).

Hushåll: individer eller grupper av individer i deras egenskap av konsumenter och producenter av varor och icke-finansiella tjänster uteslutande för egen slutlig användning, och som producenter av marknadsförda varor och icke-finansiella och finansiella tjänster, förutsatt att deras aktiviteter inte är sådana som utförs av kvasibolag. Hit räknas de av hushållens icke-vinstdrivande organisationer som främst ägnar sig åt produktion av icke marknadsförda varor och tjänster avsedda för specifika grupper av hushåll (ENS 95, 2.75-2.88).

2. TÄCKNING AV STATENS INNEHAV AV KASSA OCH VÄRDEPAPPER

2.1. Statens innehav av eurosedlar och mynt

Statens innehav av sedlar och mynt utgivna av Europeiska centralbanken, nationella centralbanker och stater i euroområdet.

2.2. Statens innehav av instrument utgivna av MFI i euroområdet.

Statens innehav av skuldebrev utgivna av MFI i euroområdet.

UPPGIFTER OM INLÅNING PÅ KONTO HOS STATEN (OCH NÄRA SUBSTITUT TILL DENNA) OCH STATENS INNEHAV AV KASSA OCH VÄRDEPAPPER((Uppgifter om "omklassificering och andra justeringar" och "justeringar för omvärdering" kommer att täckas av "Manual of procedures for the compilation of flows statistics" (bilaga X).))

Anpassad ordning som utgår från rapporteringstabellen för MFI-sektorn

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

(1) Europeiska nationalräkenskapssystemet (ENS 95), enligt bilaga A till rådets förordning (EG) nr 2223/96 av den 25 juni 1996 om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i gemenskapen, EGT L 310, 30.11.1996, s. 1, ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 359/2002, EGT L 58, 28.2.2002, s. 1.

(2) Europeiska centralbanken, andra upplagan, november 1999.

BILAGA VIII

MINNESPOSTER MED HÖGSTA PRIORITET SOM SKALL LÄMNAS VARJE MÅNAD

Minnesposterna nämnda i denna bilaga ingår i balansräkningsposternas nyckelfamilj, som beskrivs i bilaga XIII. Serierna skall rapporteras månadsvis och inom samma tidsram som den obligatoriska månatliga balansräkningsstatistiken för monetära finansinstitut (MFI), i enlighet med förordning ECB/2001/13 av den 22 november 2001 om konsoliderade balansräkningar för monetära finansinstitut(1), ändrad genom förordning ECB/2002/8(2).

Rapporteringsschema

TABELL A

Uppgifter för andra MFI (stockar)

>Plats för tabell>

DEFINITION AV MINNESPOSTER MED HÖGSTA PRIORITET

1. Uppdelning av innehavare av andelar utgivna av penningmarknadsfonder efter hemvist

Andelar utgivna av penningmarknadsfonder (MMF) som har uppdelats efter innehavarens hemvist enligt följande tredelning: inhemska motparter, andra EMU-medlemsstater och övriga utlandet

(1) EGT L 333, 17.12.2001, s. 1.

(2) EGT L 330, 6.12.2002, s. 29.

BILAGA IX

MEMORANDUMPOSTER SOM SKALL RAPPORTERAS MÅNADSVIS

RAPPORTERINGSSCHEMA

1. Minnesposterna uppräknade i denna bilaga ingår i nyckelfamiljen "balansräkningsposter" (BSI), som beskrivs i bilaga XIII. Serierna skall rapporteras månadsvis och inom samma tidsram som den obligatoriska månatliga balansräkningsstatistiken för sektorn "monetära finansinstitut" (MFI) i enlighet med förordning ECB/2001/13 av 22 november 2001 om konsoliderade balansräkningar för monetära finansinstitut(1) ändrad genom förordning ECB/2002/8(2).

I. Minnesposter för härledning och bedömning av monetära aggregat och motposter

2. För sammanställningen av de monetära aggregaten rapporterar de nationella centralbankerna (NCB) statistisk information över ytterligare uppdelning av "utelöpande sedlar och mynt" och "utgivna skuldebrev". Dessa minnesposter med hög prioritet visas som celler med tjocka väggar i tabell A och B och definieras nedan. De övriga minnesposterna behövs för en mera detaljerad analys av MFI:s balansräkningsstatistik.

3. Utelöpande sedlar och mynt, därav eurosedlar (M1), sedlar med nationell denominering (M2), mynt (M3), mynt denominerade i euro (M4) samt mynt med nationell denominering (M5):

- Eurosedlar (M1) är utelöpande eurosedlar som ingår i posten "utelöpande sedlar och mynt"

- Sedlar med nationell denominering (M2) är sedlar denominerade i det föregående systemets valutor utgivna av NCB före 1 januari 2002 som inte ännu har blivit inlösta av NCB. Rapporteras fr.o.m. januari 2002, under minst hela året 2002

- Mynt (M3) hänför sig till beloppet av mynt, både i euro och i nationell denominering (och ännu ej inlösta) utgivna av nationella myndigheter (NCB/staten) och rapporterade som del av posten "utelöpande sedlar och mynt" i NCB:s balansräkning

- Mynt denominerade i euro (M4) är mynt denominerade i euro utgivna av nationella myndigheter (NCB/staten)

- Mynt med nationell denominering (M5) är mynt denominerade i det föregående systemets valutor utgivna av nationella myndigheter (NCB/staten) före 1 januari 2002 som inte ännu har blivit inlösta hos NCB.

4. Innehavare av omsättningsbara värdepapper utgivna av Europeiska centralbanken (ECB)/NCB (post M6 till M8)

Skuldebrev utgivna av ECB/NCB som har delats upp efter innehavarens hemvist, i enligt följande tredelning: inhemska motparter, andra EMU-medlemsstater och övriga utlandet.

TABELL A

Uppgifter från ECB/NCB (stockar)((Skall rapporteras om uppgifter finns.))

>Plats för tabell>

Efter bilateral överenskommelse mellan ECB och NCB får flödesuppgifter lämnas.

TABELL B

Uppgifter andra MFI (stockar)((Efter överenskommelse mellan ECB och NCB får flödesuppgifter rapporteras.))

>Plats för tabell>

Celler med tjocka väggar är uppgifterna med hög prioritet. Memorandumposter med högsta prioritet krävs i bilaga VIII.

Efter överenskommelse mellan ECB och NCB finns det en möjlighet att celler med tjocka väggar och pil ([uarr ]) inte rapporteras av NCB i de fall där ECB använder alternativa uppgiftskäll