Kommissionens beslut

av den 17 oktober 2001

om det statliga stöd som Tyskland beviljat till förmån för Mesacon Messelektronik GmbH

[delgivet med nr K(2001) 3065]

(Endast den tyska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2002/378/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2 i detta,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a i detta,

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig, och

av följande skäl:

I. FÖRFARANDE

(1) Genom en skrivelse av den 22 december 1999 som inkom den 10 januari 2000 anmälde Tyskland till kommissionen stöd till förmån för Mesacon Messelektronik GmbH Dresden. Genom en skrivelse av den 26 januari 2000 begärde kommissionen ytterligare upplysningar som lämnades genom en skrivelse av den 8 mars 2000, inkommen den 9 mars 2000. Kommissionen begärde ytterligare upplysningar genom en skrivelse av den 19 april 2000 som besvarades den 5 juni 2000.

(2) Genom en skrivelse av den 27 oktober 2000 underrättade kommissionen Tyskland om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget avseende det stöd på 2,25 miljoner tyska mark som beviljats till förmån för Mesacon Messelektronik GmbH Dresden.

(3) Kommissionens beslut om att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning(1). Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter på stödet i fråga. Inga sådana synpunkter har inkommit.

(4) Genom en skrivelse av den 19 december 2000, som inkom samma dag, reagerade Tyskland på inledandet av förfarandet. Ytterligare upplysningar lämnades den 10 januari 2001. Som svar på kommissionens begäran av den 4 april 2001 lämnade Tyskland ytterligare information genom en skrivelse av den 31 maj 2001 som inkom följande dag.

II. DETALJERAD BESKRIVNING AV STÖDET

A. Stödmottagare

(5) Mesacon Messelektronik GmbH Dresden (nedan kallat MMED) är det andra företag (Auffanggesellschaft) som det tidigare Messelektronik Dresden (nedan kallat MED) överlåtits till. MMED är i dag ett ingenjörskontor som är specialiserat på utvecklingen av radiometriska och laseroptiska mätsystem, i synnerhet för stål- och aluminiumindustrin.

(6) MMED grundades den 3 december 1997 av en person vid namn Riegel, som förvärvade tillgångarna i det konkursdrabbade Neue Messelektronik Dresden (nedan kallat NMED), som i sin tur var det företag (Auffanggesellschaft) som det tidigare MED hade överlåtits till.

(7) MMED har i dag cirka 20 anställda. År 2000 uppgick omsättningen till 4,1 miljoner mark och företaget förfogade över aktiva tillgångar på 2,8 miljoner mark. Riegel är enda delägare. De anställda är passiva delägare som erhåller 10 procent av vinsten.

(8) Företaget har sitt säte i Dresden i delstaten Sachsen, ett stödområde enligt artikel 87.3 a i EG-fördraget med en arbetslöshet på 15 procent.

B. Omstruktureringen

(9) Det tidigare företaget MED förfogade, på grund av situationen i en planekonomi, över lite kapital, bristfällig företagsledning och otillräckliga ekonomiska strukturer. Dessa problem överfördes sedan till NMED. Eftersom varken MED eller NMED omstrukturerades i någon större omfattning fördes vissa av de strukturella bristerna över till MMED.

(10) De första omstruktureringsåtgärderna vidtogs i samband med grundandet av MMED i december 1997. Omstruktureringen pågår fram till december 2001. Enligt uppgifter från Tyskland har de flesta omstruktureringsåtgärder redan genomförts, och omstruktureringen skall därför huvudsakligen konsolideras år 2001.

(11) Enligt det nya konceptet skulle MMED ombildas till ett ingenjörskontor som i första hand ägnade sig åt design, tillverkningen skulle läggas ned och de fasta kostnaderna sänkas. Förvandlingen av ett tillverkningsföretag till ett ingenjörskontor innebar att den huvudsakliga verksamheten inom det tidigare NMED upphörde, något som följdes av en omorientering mot en måttillverkning, med omskolning av de anställda och skapandet av ett nytt försäljningsnät anpassat till MMED:s nya kunder.

(12) För det första förlades all verksamhet till en och samma ort inom ramen för omstruktureringen. Sammanslagningen skedde redan i februari 1998.

(13) För det andra var forsknings- och utvecklingsåtgärder nödvändiga för att säkra den långsiktiga lönsamheten på områden som mätteknik för tjocklek och fyllning. På området mätteknik för tjocklek har MMED utvecklat ett nytt isotopiskt system som har ersatt det tidigare systemet som skapades av MED. Dessutom har en särskild mjukvara tagits fram på området. De nya systemen har skapats som moduler sammanställda i enlighet med kundernas krav. På området mätteknik för fyllning hade företaget som tog över (Auffanggesellschaft) inte tillgång till någon teknik. MMED utvecklade därför ett eget system för detta liksom särskilda sonder (kalisonder).

(14) För det tredje fick företaget utveckla tekniska system för mätning av ytojämnheter, något som krävde omfattande investeringar samt forsknings- och utvecklingsåtgärder, för att företagets nyorientering skulle kunna förverkligas i praktiken.

(15) Det var dessutom nödvändigt att anpassa uppdrags- och leveranssystemet till omorienteringen med inriktning mot måttillverkning. Distributionen organiseras i samarbete med LDV-Systeme. De senare säljer och distribuerar MMED-produkter i Västeuropa, Sydafrika och Nordamerika. Tack vare erfarenheten hos NMED:s tidigare medarbetare har MMED möjlighet att fortsätta att driva verksamheten i Östeuropa och på denna marknad distribuera produkterna från LVD-Systeme. Samarbetet har lett till en minskning av distributionskostnaderna och en expandering av marknaderna för MMED:s produkter.

(16) Företaget tvingades slutligen öka sitt rörelsekapital för att kunna genomföra aktuella och framtida uppdrag.

(17) De totala kostnaderna för omstruktureringsplanen beräknades först till 4,436 miljoner mark. Beloppet omfattade till en början olika forsknings- och utvecklingsåtgärder, varav de flesta inte hade något direkt samband med huvudmålet för omstruktureringen utan snarare ingick i ett parallelldrivet forsknings- och utvecklingsprojekt. Projektet påbörjades 2000, så snart företagets situation hade stabiliserats och de mest brådskande omstruktureringsåtgärderna hade vidtagits. De åtgärder som vidtogs inom ramen för det parallellprojektet har inte beaktats i omstruktureringskostnaderna, eftersom de inte ingår i omstruktureringen(2).

(18) De totala kostnaderna för omstruktureringen uppgår enligt de nya beräkningarna till 3,721 miljoner mark och sammanfattas i tabell 1.

Tabell 1

>Plats för tabell>

C. Finansiella löften inför en omstrukturering

(19) Samtliga kostnader för omstruktureringen täcks av investeraren och staten inom ramen för en gemensam aktion.

(20) Åtgärd A: investeringsbidrag och investeringstillägg från delstaten Sachsen på sammanlagt 0,320 miljoner mark för att täcka en del av investeringarna i maskiner och anläggningar. Dessa åtgärder uppgick ursprungligen till 0,419 miljoner mark, men beloppet minskades med hänsyn till maxgränsen för den stödnivå som fastställs i de bestämmelser enligt vilka de beviljades.

(21) Åtgärd B: ett förlagslån på 1,016 miljoner mark med en ränta på 8,5 procent beviljat av Stadtsparkasse Dresden den 27 augusti 1998. Först hade 1,5 miljoner mark beviljats, men beloppet kom att sänkas med 0,484 miljoner mark. En del av lånet skall användas till investeringar i maskiner och anläggningar, en annan del till projektutveckling. Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW) garanterade 85 procent av normalrisken, det vill säga 0,864 miljoner mark, genom ett refinansieringslån till förmån för Stadtsparkasse Dresden. Staten bar å sin sida 75 procent av normalrisken för refinansieringslånet från Kreditanstalt für Wiederaufbau.

(22) Åtgärd C: ett lån på 0,65 miljoner mark från Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderaufgaben (nedan kallat BvS) den 20 november 1998 för att finansiera en del av investeringarna. Lånet förvandlas till ett bidrag om kommissionen fattar ett positivt beslut.

(23) Åtgärd D: ytterligare ett lån från Stadtsparkasse Dresden år 1998 på 1,1 miljoner mark. Lånet bestod av en kreditlimit på 0,5 miljoner mark som ställdes till förfogande den 9 september 1998, och 0,6 miljoner mark som utbetalades den 1 december 1998. Investeraren ansvarar personligen för 1 miljon mark av lånet och Bürgschaftsbank Sachsen för resterande belopp inom ramen för en efterborgen på 80 procent.

(24) Åtgärd E: Statsbidrag på 0,138 miljoner mark till forskning och utveckling.

(25) Investeraren skall förutom sitt personliga ansvar på 1 miljon mark av lånet inom ramen för åtgärd D av egna medel ge ytterligare ett likviditetsbidrag på 0,1 miljoner mark (åtgärd F). Slutligen uppger Tyskland att ett bidrag på 0,397 miljoner mark kommer att ges i form av ett framtida kassaflöde (åtgärd G).

(26) Den totala finansieringen av omstruktureringen framgår av tabell 2, som även visar vilka som i slutänden är betalningsskyldiga för de åtgärder som beskrivs ovan. Översikt (bidrag i miljoner mark):

Tabell 2

>Plats för tabell>

D. Marknadsanalys

(27) MMED utvecklar, tillverkar, testar och distribuerar radiometriska och laseroptiska mätsystem. Företagets radiometriska system används för mätteknik på områden som tjocklek och lagertjocklek, yta, ytojämnheter, fyllning, tjocklek och kaliumtjocklek, samt mätteknik för längd, hastighet och planyta. De laseroptiska systemen används för mätning av ytojämnheter. Dessa system är i första hand avsedda för stål- och aluminiumindustrin. MMED diversifierar i dag dessutom sina produkter för användningsområden bland annat inom trä- och plastindustrin.

(28) År 1998 tillverkades mätinstrument (NACE 33.2) i EU till ett värde av knappt 40 miljarder euro. Det var en avsevärd ökning jämfört med 1993, då branschen i fråga drabbades av en rejäl konjunkturnedgång. Sedan 1994 har produktionen ökat igen. Den största tillverkaren i EU är Tyskland med 27,7 procent(3) av den totala EU-tillverkningen. Tillverkarna i EU måste för att kunna utnyttja de förbättrade marknadsvillkoren i fortsättningen sträva efter lägre produktionskostnader samtidigt som de investerar tillräckliga resurser i ny teknik och produktutveckling för att kunna konkurrera med tillverkarna i Japan och Förenta staterna.

(29) Kommissionen konstaterade i samband med inledandet av det formella granskningsförfarandet en konstant ökning av den synliga åtgången åren 1995-1998 som dock inte helt motsvarade efterfrågan. Enligt den information som är tillgänglig finns det visserligen tecken som tyder på en lägre ekonomisk aktivitet. Inga avgörande bevis för detta har dock konstaterats. Flera konkurrenter förutspådde en tillväxt under 2000 och fortsätter att se optimistiskt på framtiden.

(30) Dessutom konstaterade kommissionen att marknaden för mätinstrument är starkt segmenterad och omfattar tekniker och kunder som skiljer sig mycket åt. Enligt kommissionens uppfattning är MMED:s referensmarknader tillverkningen av mätsystem för stål- och aluminiumindustrin. Kommissionen konstaterar att metalltillverkningsindustrin i sin helhet är utsatt för en världsomfattande konkurrens på grund av befintliga alternativa material, något som innebär att stålindustrin lider av kronisk överkapacitet(4). Tyskland påtalar att det är anledningen till att MMED har anpassat sina produkter till andra industribranscher. Samtidigt påpekar Tyskland att stålindustrin behöver allt mer högutvecklade mätinstrument för att vara i stånd till en modernisering och omstrukturering. Det innebär att behovet ökar av tillförlitliga, exakta och snabba analysförfaranden. Beträffande aluminiumindustrin har kommissionen konstaterat att den visar en tillväxt till följd av den ökande återanvändningen av metaller, i synnerhet inom transport- och förpackningssektorn.

(31) Den relevanta sektorn är således mycket dynamisk, men den hårda konkurrensen tvingar företagen till stora investeringar för att de skall kunna erbjuda den specialisering som efterfrågas.

III. SKÄL TILL INLEDNING AV DET FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDET

(32) Den 27 oktober 2000 inledde kommissionen det formella granskningsförfarandet beträffande de finansiella åtgärder som har beviljats MMED. Kommissionen kunde inte avgöra om MMED var ett litet eller medelstort företag men ansåg att de finansiella åtgärderna till förmån för företaget var ett stöd i enlighet med artikel 87.1 i EG-fördraget och tvivlade på dess förenlighet med den gemensamma marknaden.

(33) Mot bakgrund av den information som lades fram kunde det inte uteslutas att företagsledningen eller företaget vid tiden för stödets beviljande hade förbindelser med det tidigare Mesacon Gesellschaft für Messtechnik mbH Dortmund. Dessutom var informationen otillräcklig för att kunna avgöra om LDV-Systeme GmbH, TSI Inc. och MMED verkade tillsammans som en ekonomisk enhet.

(34) Kommissionen ansåg att stödet till förmån för MMED på sammanlagt 2,25 miljoner mark var att betrakta som ett tillfälligt stöd enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget och enligt gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter(5) (nedan kallade riktlinjerna). Mot bakgrund av den information som stod till förfogande betvivlade kommissionen att kriterierna för dessa riktlinjer var uppfyllda. De omstruktureringsåtgärder som Tyskland beskrev tycktes otillräckliga för att kunna betraktas som ett bärkraftigt omstruktureringsprogram. Mot bakgrund av den framlagda informationen kunde kommissionen inte avgöra om MMED:s förväntningar på det ekonomiska resultatet var realistiska eller om företaget av egen kraft skulle kunna vara verksamt på marknaden. Kommissionen kunde inte heller utesluta att stödet lett till en otillbörlig snedvridning av konkurrensen. Slutligen kunde kommissionen inte med säkerhet avgöra om stödet begränsades till det minimibelopp som en omstrukturering kräver och om det stod i rimlig proportion till de totala omstruktureringskostnaderna.

(35) Kommissionen har inte mottagit några synpunkter från berörda parter.

IV. KOMMENTARER FRÅN TYSKLAND

(36) I sitt svar på inledandet av det formella granskningsförfarandet klargjorde Tyskland företagets status som litet eller medelstort företag. Tyskland bevisade att det, bortsett från samarbetet inom varudistributionen, inte funnits några förbindelser mellan företagsledningen eller företaget och det tidigare Mesacon Gesellschaft für Messtechnik mbH Dortmund. Företaget avvecklades och en del av de anställda integrerades i LDV-Systeme GmbH som utvecklar och distribuerar laseroptiska mätsystem. En del av tillgångarna i Mesacon Gesellschaft für Messtechnik mbH Dortmund förvärvades av den amerikanska konkurrenten TSI Inc. som även integrerade en del av sina anställda i LDV-Systeme GmbH. Tyskland styrkte dock att dessa företag inte bedriver någon gemensam verksamhet.

(37) Tyskland inkom även med omfattande upplysningar beträffande den omstruktureringsplan som beskrivs i II.B.

V. BEDÖMNING AV STÖDET

(38) MMED är ett nybildat företag (Auffanggesellschaft) som fortsätter driva verksamheten och som övertog tillgångarna i ett bolag som tidigare befann sig i ett konkursförfarande med alla skulder kvar. Enligt uppgifter från Tyskland grundades varken MMED eller NMED, båda företag (Auffanggesellschaft) som övertagit det tidigare MED, som dotterbolag till de företag som gick i konkurs. Båda såldes av sina konkursförvaltare till olika investerare. Av den anledningen begränsas den aktuella bedömningen till de offentliga åtgärderna till förmån för MMED.

(39) Den information som har lagts fram efter inledandet av det formella granskningsförfarandet har skingrat kommissionens farhågor om att MMED, LVD-Systeme GmbH och TSI Inc. skulle utgöra en ekonomisk enhet. Kommissionen drar därför slutsatsen att MMED är ett litet eller medelstort företag i enlighet med gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till små och medelstora företag(6).

A. Stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget

(40) Vid tiden för beviljandet av de aktuella finansiella åtgärderna förfogade MMED över lite kapital, hade lidit förluster och till följd av konkursförfarandet förlorat de tidigare kundernas förtroende. Företaget befann sig därför i svårigheter.

(41) Så som konstaterades i samband med inledandet av det formella granskningsförfarandet kan, förutom 1 miljon mark av lånet enligt åtgärd D som investeraren personligen gått i borgen för, övriga finansiella åtgärder till förmån för MMED betraktas som stöd i enlighet med artikel 87.1 i EG-fördraget. Dessa åtgärder kan härledas från statliga medel och har gett fördelar till företag i svårigheter som de inte skulle ha fått från en privat investerare. Eftersom det finns konkurrenter i Europa på MMED:s produktmarknad och handel pågår hotar stödet att snedvrida konkurrensen på den gemensamma marknaden och inverka negativt på handeln mellan medlemsstaterna.

a) Aktuella stödbestämmelser

(42) Så som fastställdes vid inledandet av det formella granskningsförfarandet har bidragen inom ramen för åtgärd A getts i enlighet med bestämmelser som godkänts av kommissionen(7). Enligt den information som står till förfogande uppfyller det regionala investeringsstödet de maxgränser och villkor som kommissionen har fastställt i sitt beslut om godkännande av de bestämmelser som stödet har beviljats utifrån. Så som fastställdes vid inledandet av det formella granskningsförfarandet utgör dessa åtgärder varaktiga stödbestämmelser som kommissionen inte på nytt måste ta ställning till.

(43) Bidragen till forskning och utveckling inom ramen för åtgärd F har även de beviljats i enlighet med de stödbestämmelser som godkänts av kommissionen(8). Visserligen informerades inte kommissionen om beviljandet förrän efter inledandet av det formella granskningsförfarandet, men har efter en närmare granskning konstaterat att de villkor som fastställs i dessa bestämmelser är uppfyllda, i synnerhet vad gäller den maximala stödnivån och bestämmelserna om kumulering. Mot bakgrund av den information som står till förfogande utgör dessa bidrag varaktiga stödbestämmelser som kommissionen inte på nytt måste ta ställning till.

(44) Det aktuella stödbeloppet skall beaktas i samband med fastställandet om huruvida stödåtgärderna i sin helhet står i rimlig proportion till det mål som enligt uppgift har uppnåtts med dessa.

b) Tillfälligt stöd

(45) Förlagslånet på 1,016 miljoner mark från Stadtsparkasse Dresden inom ramen för åtgärd B med borgen i form av ett refinansieringslån från KfW beviljades enligt uppgift utifrån en godkänd stödbestämmelse om främjandet av forskning och utveckling inom små och medelstora företag(9). Så som konstaterades i samband med inledandet av det formella granskningsförfarandet omfattar stödbestämmelserna inte uttryckligen ett beviljande av förlagslån i form av statliga medel till företag i svårigheter. Dessutom överskrids vid en förlust den tillåtna maxgränsen för ansvarsdelen enligt bestämmelserna med 10 procent. På grund av den information som står till förfogande håller kommissionen fast vid sin åsikt att villkoren i de tillämpliga bestämmelserna uppenbarligen inte är uppfyllda och att hela beloppet på 1,016 miljoner mark därför skall betraktas som ett nytt stöd.

(46) Så som konstaterades vid inledandet av det formella granskningsförfarandet betraktas även lånet från BvS på 0,65 miljoner mark inom ramen för åtgärd C som ett tillfälligt stöd, eftersom det inte finns något godkänt rättsligt underlag för lånet i fråga.

(47) Kreditrisken för lånet på 0,1 miljoner mark inom ramen för åtgärd D övertogs, så som fastställdes vid inledandet av det formella granskningsförfarandet, i form av en efterställd borgen med 80 procent av den statligt kontrollerade Bürgschaftsbank Sachsen och Stadtsparkasse Dresden på egen risk. Med tanke på företagets svårigheter vid tidpunkten för lånets beviljande och med tanke på avsaknaden av privata säkerheter och en statlig garanti betraktas detta belopp som ett stöd. Eftersom inget godkänt rättsligt underlag finns för detta måste det betraktas som ett tillfälligt stöd.

B. Undantagsbestämmelser i artikel 87.3 c i EG-fördraget

(48) Stödet till förmån för MMED med ett belopp på sammanlagt 1,766 miljoner mark måste betraktas som ett tillfälligt stöd. Enligt artikel 87.1 i EG-fördraget är statligt stöd till enskilda företag oförenligt med den gemensamma marknaden, om det inverkar negativt på handeln mellan medlemsstaterna och snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen på den gemensamma marknaden. Sådant stöd är i princip oförenligt med den gemensamma marknaden, om det inte faller inom tillämpningsområdet för undantagsbestämmelsen i artiklarna 87.2 och 87.3 i EG-fördraget.

(49) Undantagen i artikel 87.2 i EG-fördraget är inte tillämpliga i det aktuella fallet, eftersom stödåtgärderna varken är av social karaktär eller har beviljats enskilda konsumenter och inte heller undanröjer skador som uppkommit till följd av naturkatastrofer eller andra ovanliga händelser. Det rör sig inte heller om ett stöd till ekonomin i vissa områden i Förbundsrepubliken som är särskilt utsatta till följd av Tysklands delning.

(50) Enligt artikel 87.3 a och c i EG-fördraget kan vissa stöd undantas från förbudet mot stöd. I det aktuella fallet är artikel 87.3 c i EG-fördraget av betydelse, eftersom det främsta målet med stödet inte är den regionala utvecklingen utan skapandet av en långsiktig lönsamhet för ett företag i svårigheter. Det innebär att kommissionen kan tillåta statligt stöd som beviljas för att främja den ekonomiska utvecklingen inom vissa branscher, så länge de inte ändrar handelsvillkoren på ett sätt som strider mot de gemensamma intressena.

(51) Kommissionen har i sina riktlinjer(10) fastställt villkoren för en positiv bedömning. Det aktuella tillfälliga stödet till omstruktureringen utbetalades före oktober 1999 och därför tillämpar kommissionen riktlinjerna från den 23 december 1994(11). Kommissionen anser att inga andra gemenskapsramar är tillämpliga i det aktuella fallet.

a) Företag i svårigheter

(52) Ett nybildat företag kan i allmänhet inte betraktas som ett företag i svårigheter enligt de nämnda riktlinjerna. På grund av de ovanliga förändringarna i de nya länderna fortsätter kommissionen dock att tillämpa dessa riktlinjer i sådana situationer där ett nytt företag bildas i anslutning till ett konkursförfarande, när det tidigare företagets verksamhet fortsätter och vissa tillgångar inte säljs. Detta gäller i fallet MMED(12).

(53) MMED hade vid tiden för företagets bildande lidit stora förluster. Verksamheten fick koncentreras till en enda ort och företagets anläggningar och maskiner bytas ut och moderniseras, för att företaget skulle stå sig i konkurrensen på marknaden. Dessutom visade det sig att NMED:s traditionella inriktning inte var hållbar, och MMED fick därför förvandlas till ett ingenjörskontor, något som endast kunde ske genom en omstrukturering. Företaget hade enligt Tysklands uppgifter inte heller kunnat erhålla extern bankfinansiering utan ett gemensamt förfarande som inbegrep en intervention från BvS sida. Det innebär att MMED vid tiden för beviljandet av det aktuella tillfälliga stödet var ett företag i svårigheter.

b) Återställande av den långsiktiga lönsamheten

(54) Beviljandet av omstruktureringsstöd förutsätter en realistisk, sammanhängande och långtgående plan för att återställa den långsiktiga lönsamheten inom en rimlig tidsperiod. Särskilt viktig är en detaljerad tidsplan för omstruktureringen. En omstrukturering inbegriper att ge avkall på verksamhetsområden som till och med efter en omstrukturering skulle orsaka förluster av strukturell karaktär. Enligt Tysklands uppgifter har MMED endast övertagit de lönsamma affärsområdena från NMED.

(55) Vid inledandet av det formella granskningsförfarandet tvivlade kommissionen på att de få åtgärder som Tyskland hade beskrivit var att betrakta som en omstruktureringsplan som skulle leda till en långsiktig lönsamhet. I svaret på inledandet av det formella granskningsförfarandet gav Tyskland, så som beskrivs i punkt II.B, uttömmande information om de omstruktureringsåtgärder som företaget hade vidtagit. Kommissionen anser att omstruktureringsåtgärderna utgör ett hållbart omstruktureringsprogram i enlighet med riktlinjerna.

(56) Tyskland har förutom detta också tillhandahållit aktuella siffror som förutspår en måttlig, men realistisk ökning av omsättning och vinst (tabell 3)(13).

Tabell 3

>Plats för tabell>

(57) Enligt de senaste uppgifterna från Tyskland uppnåddes goda driftsresultat 1999, det vill säga ett år tidigare än ursprungligen beräknat. Kommissionen konstaterar att företagens driftsresultat visserligen ligger nära de ursprungliga förväntningarna, men att prognosen för de olika posterna har ändrats. Tyskland förklarar det med en ändrad balansräkning enligt bestämmelserna i delstaten Sachsen. Dessutom aktiverades större delen av investeringar åren 1998 och 2000, något som ledde till ökade avskrivningar och ett sämre rörelseresultat. Omstruktureringsåtgärderna fullfördes huvudsakligen år 2000, då företaget snarare satsade på omstrukturering än på att sälja sina produkter. Dessutom kunde en del order som inkom det året(14) utföras först 2001. Därför är omsättningssiffrorna för 2000 lägre än vad som ursprungligen beräknats. Tyskland fastslår dock att orderingången för det året redan hade säkrat cirka 80 procent av den beräknade omsättningen.

(58) De senaste siffrorna bekräftar att MMED har övervunnit de inledande svårigheterna. Företagets ekonomiska resultat täcker alla kostnader inklusive avskrivningar. Enligt kommissionens uppfattning visar de ändrade siffrorna det faktum att MMED är verksamt på en marknad där den hårda konkurrensen endast möjliggör måttliga vinstmarginaler för små och medelstora företag. Förutom detta konstaterar kommissionen att omsättningen för 2001, då omstruktureringen kommer att vara färdig, i stor utsträckning är säkrad. Därför anser kommissionen att lönsamheten i och med omstruktureringen har återställts och att företaget kan konkurrera av egen kraft.

c) Inga otillbörliga snedvridningar av konkurrensen

(59) En omstrukturering bör omfatta åtgärder för att så långt det är möjligt kompensera konkurrenterna för negativa effekter. I annat fall skulle stödet strida mot det gemensamma intresset och inte utgöra ett undantag enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget. Om en objektiv bedömning av villkoren för utbud och efterfrågan visar att det inte råder någon strukturell överkapacitet på den marknad som stödmottagaren är verksam på, är en kapacitetsminskning överflödig. I frågan om hur MMED:s fortbestånd skulle påverka marknaden och konkurrenterna bör företagens produktvolym beaktas samt det faktum att stödet beviljas i ett stödområde enligt artikel 87.3 a i EG-fördraget.

(60) Mot bakgrund av den information som finns tillgänglig anser kommissionen att det inte finns några tydliga tecken på överkapacitet på den marknad som MMED är verksam på. Därför finns det enligt kommissionens inte heller något behov av att minska kapaciteten.

(61) Dessutom beaktar kommissionen att MMED inte är något tillverkningsföretag utan ett litet ingenjörskontor som konstruerar olika mätsystem utifrån kundernas önskemål. Det innebär att produktionen styrs av efterfrågan. Tyskland uppger till kommissionen att MMED för närvarande har 19 heltidsanställda och 1 deltidsanställd, något som innebär en minskning jämfört med de 22 anställda som övertogs av företaget (Auffanggesellschaft).

(62) Med hänsyn till det faktum att MMED är ett litet företag i ett stödområde enligt artikel 87.3 a i EG-fördraget har kommissionen kommit fram till att konkurrenterna inte missgynnas.

d) Stödets proportionalitet till kostnaderna för och nyttan av omstruktureringen

(63) Stödet skall begränsas till det minimibelopp som omstruktureringen kräver och stå i proportion till de totala omstruktureringskostnaderna. Dessutom skall stödmottagaren bidra med ett avsevärt belopp till omstruktureringskostnaderna. Stödet skall även beviljas på ett sådant sätt att ingen extra likviditet strömmar in till företaget som kunde användas i ett aggressivt och konkurrenssnedvridande syfte på områden som inte omfattas av omstruktureringen.

(64) Vad MMED beträffar uppgår stödet till 2,224 miljoner mark. Kommissionen konstaterar att det totala stödbeloppet har sänkts jämfört med den ursprungliga planen vid tidpunkten för inledandet av det formella granskningsförfarandet och att 20 procent av detta stöd omfattas av godkända stödbestämmelser. Förutom detta har åtgärderna A och D fördelats på olika delbetalningar för att kompensera eventuella konkurrenssnedvridande effekter.

(65) För omstruktureringen av MMED beräknas kostnaderna uppgå till sammanlagt 3,721 miljoner mark. Enligt uppgifter från Tyskland bidrar investeraren till omstruktureringen enligt följande:

- Ett lån på 1 miljon mark från Stadtsparkasse Dresden som Riegel personligen går i borgen för. Enligt villkoren för denna borgen är det förbjudet för investeraren att för detta ändamål avyttra något ur sina privata tillgångar.

- En kontantinsats från investeraren på 0,1 miljon mark.

- Ett kassaflöde på först 0,667 miljoner mark och sedan 0,397 miljoner mark som ett bidrag från företaget. Så som konstaterades vid inledandet av det formella granskningsförfarandet kan dessa interna finansieringsåtgärder inte betraktas som ett väsentligt bidrag enligt riktlinjerna, eftersom de indirekt eller direkt kan tillskrivas offentliga ingripanden till förmån för MED, NMED och slutligen MMED. Eftersom det inte heller finns något bevis för att detta kassaflöde verkligen har tillkommit genom medelförvaltning och att de utgör en del av reserven kan den avkastning som förväntas i framtiden inte betraktas som ett väsentligt bidrag enligt riktlinjerna.

(66) Kommissionen drar således slutsatsen att investerarens bidrag uppgår till 1,1 miljoner mark, vilket motsvarar en andel på 29,56 procent av de totala omstruktureringskostnaderna. Med hänsyn tagen till att MMED är ett litet eller medelstort företag och att investeraren bidrar med sina privata tillgångar kan investerarens egeninsats i det här fallet bedömas som väsentlig.

(67) Stödbeloppet kan betraktas som begränsat för ett företag av MMED:s storlek. Stödet tjänar huvudsakligen till att finansiera investeringar och utveckla nya forskningsresultat, något som är av stor betydelse för ett företags framgång på marknaden. Därför kan man säga att stödet är starkt begränsat till ett minimibelopp och står i rimlig proportion både till investerarens egeninsats och till den nytta som man väntar sig av omstruktureringen.

e) Genomförandet av hela omstruktureringsplanen

(68) Ett företag som erhåller omstruktureringsstöd måste genomföra hela den omstruktureringsplan som lagts fram för kommissionen och godkänts av denna. Tyskland uppger att en stor del av omstruktureringsplanen nu är genomförd och åtar sig att avlägga rapport om hela planens genomförande.

VI. SLUTSATSER

(69) Kommissionen har kommit fram till att Tyskland beviljat det aktuella stödet i strid mot artikel 88.3 i EG-fördraget. Av de skäl som framställts ovan är kommissionen dock av den uppfattningen att stödet är förenligt med den gemensamma marknaden.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det statliga stöd på ett belopp av 1,766 miljoner mark (0,908 miljoner euro) som Tyskland har beviljat till förmån för Mesacon Messelektronik GmbH är förenligt med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Förbundsrepubliken Tyskland.

Utfärdat i Bryssel den 17 oktober 2001.

På kommissionens vägnar

Mario Monti

Ledamot av kommissionen

(1) EGT C 37, 3.2.2001, s. 29.

(2) Dessa forsknings- och utvecklingsprojekt finansieras av företaget samt av staten inom ramen för godkända stödbestämmelser.

(3) Panorama der EU-Industrie 1999, kapitel 12, s. 325.

(4) Kommissionens beslut av den 26 november 1997 (mål IV/36.069 Wirtschaftsvereinigung Stahl), EGT L 1, 3.1.1998, s. 10.

(5) Riktlinjerna från 1994, EGT C 368, 23.12.1994, s. 12, se även gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (Tillkännagivande till medlemsstaterna med förslag till lämpliga åtgärder) från 1999, EGT C 288, 9.10.1999, s. 2.

(6) EGT C 213, 23.7.1996, s. 4.

(7) Tjugosjätte ramprogrammet för förbundsstatens och delstaternas gemensamma initiativ för förbättring av den regionala näringsstrukturen (26. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe "Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur") - Främjande av investeringar (Förderung der Investitionen) (C 52/97 ex N 123/97) och lagen om investeringsbidrag (Investitionszulagegesetz) 1999 (N 702/97, SG(98) D/12438). Åtgärder enligt dessa bestämmelser betraktas som regionalt investeringsstöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget och godkändes av kommissionen på grundval av undantaget i artikel 87.3 a i EG-fördraget.

(8) Medelstora företags innovationskompetens (Innovationskompetenz mittelständischer Unternehmen), N 357/98, SG(98) D/8229, 2.10.1998 och programmet för främjande av forskning, utveckling och innovation i små och medelstora företag och på externa industriforskningsinrättningar i de nya delstaterna (Programm zur Förderung der Forschung, Entwicklung und Innovation in KMUs und externen Industrieforschungseinrichtungen in den neuen Bundesländern), N 331/96, SG(97) D/482, 23.1.1997.

(9) Investeringskapital för små teknikföretag (Beteiligungskapital für kleine Technologieunternehmen), N 582/97, SG(97) D/9490, 14.11.1997.

(10) Se fotnot 6.

(11) I punkt 7.5 i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter av den 9 juli 1999 står följande: "Kommissionen kommer att granska förenligheten med den gemensamma marknaden av alla undsättnings- eller omstruktureringsstöd som beviljas utan kommissionens godkännande och därmed i strid med artikel 88.3 i fördraget: a) på grundval av dessa riktlinjer om stödet, eller en del av det, beviljades efter det att riktlinjerna offentliggjordes i Europeiska gemenskapernas officiella tidning ..." (EGT C 288, 9.10.1999, s. 2).

(12) Se även fotnot 10 i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter av den 9 juli 1999, EGT C 288, 9.10.1999, s. 2.

(13) Tabell 3 är en sammanfattning av vinst och förlusträkningen. Alla poster har inte tagits med.

(14) Den totala ordervolymen för år 2000 uppgick till 4,742 miljoner tyska mark.