Kommissionens meddelande om granskning enligt konkurrensreglerna av samlat tillhandahållande av tele- och kabel-teve-nät av en enda operatör och avskaffande av begränsningar för tillhandahållande av kabel-teve-kapacitet via telenät (98/C 71/04)

(Text av betydelse för EES)

SAMMANFATTNING

1. Upprättandet av en ram för avreglering av tele- och kabelnäten inom Europeiska unionen skall enligt planerna ske den 1 januari 1998 i de flesta medlemsstaterna (1). Huvudprincipen för denna avregleringsprocess har varit införandet av konkurrens på telemarknaderna, vilket ökar det urval av teletjänster som är tillgängliga för konsumenterna. Detta kommer att leda till lägre kostnader för teletjänster och ett bredare utbud av tjänster.

2. Denna avregleringsperiod har också utmärkts av enorma framsteg vad gäller telekommunikationsteknik och tillhörande digital teknik på områden som teve-utsändning, interaktiva tjänster, inklusive Internet, och nya former av datakommunikation, som t.ex. elektronisk post. Dessa tekniker överlappar varandra i ökande omfattning och smälter samman, vilket innebär att skillnaderna mellan det som tidigare var olika marknader håller på att försvinna (2).

3. Utöver de ovan nämnda fördelarna som lägre kostnader och större utbud kommer avregleringen att medföra att nya och innovativa telekommunikations- och multimediaföretag kommer in på marknaden. De kommer att komma med många nya idéer till tjänster och stimulera de befintliga operatörerna att svara med sina egna idéer. Detta nyskapande kommer att gagna konsumenterna i Europa genom att ge dem nya interaktiva tjänster och det kommer att hjälpa den europeiska telekommunikations- och multimediaindustrin att konkurrera mer effektivt på världsmarknaden och därmed skapa fler arbetstillfällen och ökande social välfärd. Denna innovativa utveckling kommer emellertid inte att äga rum om det inte finns lämpliga konkurrensvillkor för tele- och kabelnät inom EU, särskilt under övergången till full konkurrens åren efter den 1 januari 1998.

4. Som en del av den process som syftar till att säkerställa effektivt tillhandahållande under övergången till marknadsstrukturer där konkurrens råder var kommissionen förpliktigad genom direktiv 90/388/EEG, ändrat genom direktiv 95/51/EG (direktivet om kabeltelevisionsnät) och även direktiv 96/19/EG (direktivet om full konkurrens), att genomföra en granskning av två särskilda aspekter före en fullständig avreglering av marknaden år 1998, nämligen:

- Effekterna på konkurrensen av samlat tillhandahållande av tele- och kabel-teve-nät genom en enda operatör.

- Begränsningarna för tillhandahållande av kabel-teve-kapacitet via telenät.

5. Detta meddelande uppfyller kommissionens förpliktelser i samband med granskningen. Meddelandet grundar sig på två rapporter som sammanställts för kommissionen och som har innefattat betydande undersökningsarbete och omfattande samråd med branschaktörer.

6. Meddelandet berör endast frågor om konkurrens och innovation. Det bör särskilt noteras att beträffande teve-utsändning berör detta meddelande endast överföringen av signaler, i första hand över kabel- och telenät, och inte frågor om det innehåll som överförs över näten. Kommissionen offentliggjorde nyligen grönboken om konvergens mellan telekommunikations-, media- och informationstekniksektorerna och effekterna på lagstiftningen (3), vilken behandlar denna och andra frågor.

7. Slutsatserna från granskningen kan sammanfattas på följande sätt:

- Utvecklingen av tele- och multimediamarknaderna är avhängig av fyra faktorer: konkurrens vad gäller tjänster, konkurrens vad gäller infrastruktur och uppgradering av infrastrukturen liksom andra slag av innovationer. Det samlade tillhandahållandet av tele- och kabel-teve-nät av tidigare monopol kan kväva utvecklingen av telekom- och multimediatillämpningar.

- Inom EU kan samlat tillhandahållandet av tele- och kabel-teve-nät genom en enda operatör, vilket är en kvarleva från tidigare monopolbestämmelser, i vissa medlemsstater göra det möjligt för de tidigare monopolen att fördröja införandet av en effektiv konkurrens. Detta kan leda till en asymmetrisk utgångspunkt för dominerande teleoperatörer jamfört med nya aktörer.

- Begränsningarna för tillhandahållandet av kabel-teve-kapacitet över telenät är också av betydelse eftersom de kan skapa ett asymmetriskt regleringssystem som på sikt hindrar marknadsutvecklingen. Eftersom teknik som möjliggör sådant tillhandahållande bara har börjat tas fram, är begränsningarna i praktiken inte så kännbara i de flesta medlemsstaterna.

- Den åtskillnad vad gäller redovisning i samband med samlat tillhandahållande av konkurrerande nät genom dominerande teleoperatörer som föreskrivs i kommissionens direktiv 95/51/EG (kabel-teve-direktivet) har visat sig vara otillräcklig för att underlätta konkurrensfrämjande utveckling inom multimediasektorn. Minimiåtgärder bör inkludera att bolagen för kabel-teve-nät faktiskt avskiljs från dessa operatörer, dvs. att dessa verksamheter bedrivs i klart åtskilda rättsliga enheter. Ytterligare åtgärder från kommissionens sida kommer att vara motiverade i specifika fall för att minska den konkurrensbegränsande effekten av starkt dominerande ställningar genom det samlade tillhandahållande som är en kvarleva från tidigare rättsligt skyddade monopol.

8. Den princip som ligger till grund för granskningen är betydelsen av konkurrens för innovation. Telekommunikation och multimedia kan bli drivkrafter av avgörande betydelse för tillväxt och sysselsättning i ekonomierna inom EU. Europeiska unionen måste säkerställa att utgångspunkterna för dessa nya marknader är riktiga och konkurrensfrämjande för att dra största möjliga fördel av den nya utvecklingen för tillväxt och skapande av nya arbetstillfällen.

1. HISTORISK BAKGRUND OCH ORSAKERNA TILL GRANSKNINGEN AV SITUATIONEN BETRÄFFANDE KABEL-TEVE-NÄT

9. Programmet för att fullborda den inre marknaden vad gäller teletjänster och teleutrustning i Europa är utformat i syfte att öka innovationstakten och utbudet av tjänster för konsumenterna i synnerhet genom främjandet av konkurrens. Erfarenheterna i de länder, där avreglering genomförts på telekommunikationsområdet, visar att både nya och befintliga operatörer utvecklar mer innovativa tjänster till följd av avregleringen, till fördel för konsumenterna.

10. Den 18 oktober 1995 antog kommissionen direktivet om kabel-teve-nät, enligt vilket medlemsstaterna skall tillåta att kabel-teve-nät används för att tillhandahålla alla avreglerade teletjänster (4).

11. Vad gäller granskningen av situationen beträffande kabel-teve-nät anges specifikt i direktivet:

"Om en enda operatör tillhandahåller båda de nät eller båda de tjänster . . . (dvs. allmänt tillgängliga telenät och kabel-teve-nät) . . . kommer kommissionen före den 1 januari 1998 att genomföra en allmän utvärdering av verkan av ett sådant samlat tillhandahållande, i förhållande till syftena med detta direktiv."

12. Den 13 mars 1996 antog kommissionen direktivet om full konkurrens i vilket det konstateras att:

"Medan alla begränsningar för tillhandahållandet av avreglerade teletjänster över kabel-teve-nät avskaffades genom direktiv 95/51/EG, behåller vissa medlemsstater fortfarande begränsningar när det gäller utnyttjandet av allmänna telenät för att tillhandahålla kapacitet för kabel-teve. Kommissionen bör bedöma situationen avseende sådana begränsningar med hänsyn till målsättningarna med det direktivet när väl telemarknaderna närmar sig fullständig avreglering".

I direktivet anges även att:

"Kommissionen skall före den 1 januari 1998 genomföra en övergripande utvärdering av situationen beträffande kvarvarande begränsningar i utnyttjandet av allmänna telenät för tillhandahållande av kabeltelevisionskapacitet".

13. En granskning före den 1 januari 1998 var nödvändig eftersom detta är det datum som fastställts för införandet av full konkurrens vid tillhandahållande av telekommunikationsinfrastruktur och teletjänster. Som medges i direktiv 96/19/EG är en effektiv avreglering av telekommunikationsinfrastrukturen nödvändig i detta sammanhang för att förhindra att friheten för nya aktörer att tillhandahålla tjänster begränsas och att de blir beroende av sin huvudkonkurrent vad gäller överföringskapacitet.

14. Eftersom investeringar i nya nät är kapitalintensiva är befintliga kabel-teve-nät ett centralt inslag i ett effektivt tillhandahållande av alternativ infrastruktur för accessnät och även för tillhandahållandet av tjänster för nya teleoperatörer på de nyligen avreglerade marknaderna i medlemsstaterna. Denna granskning är därför viktig före införandet av full konkurrens för att bedöma effekten av samlat ägande av sådana nät och telenät. Detta beror på att konkurrens vad gäller accessnät är ett nödvändigt inslag för att skapa marknader där konkurrens råder och för att minska den dominerande operatörens marknadsinflytande.

15. I syfte att genomföra granskningen beställde kommissionen två rapporter, en som är inriktad på marknadsutveckling och teknisk utveckling och en som innehåller en analys av den rättsliga ramen (5). Marknadsrapporten hade följande övergripande målsättning:

"Att undersöka alternativ för att utveckla konkurrens på lokala telemarknader, till exempel via kabelnät som konkurrerar med befintlig infrastruktur för accessnät.

Att förstå hindren och drivkrafterna för utvecklingen av bredbandsnät i medlemsstaterna i Europeiska unionen och på så sätt främja utvecklingen av multimediatjänster via avancerade nät".

16. Rapporterna är inriktade på:

"Samlat ägande av tele- och kabel-teve-nät av dominerande teleoperatörer `kallat samlat ägande, vilket behandlas i direktivet om kabel-teve-nät`.

Befintliga begränsningar för tillhandahållande av kabel-teve-kapacitet i allmänt tillgängliga telenät, vilket behandlas i direktivet om full konkurrens".

2. SAMMANFATTNING AV RAPPORTERNAS SLUTSATSER BETRÄFFANDE DEN NUVARANDE SITUATIONEN

17. Enligt rapporterna som sammanställts för kommissionen utvecklas inte medlemsstaternas telekommunikations- och multimediamarknader på ett optimalt sätt för närvarande. Detta framgår av uppgifter som samlats om de fyra drivkrafter för optimal utveckling som identifierats i marknadsrapporten. Beträffande var och en av dessa drivkrafter - innovation, tillhandahållande av tjänster, konkurrens beträffande nät och konkurrens beträffande tjänster - är det enligt rapporterna tydligt att nästan ingen av telekommunikations- och multimediamarknaderna utvecklas på ett optimalt sätt.

2.1 Marknads- och tekniköversikt

18. Enligt rapporterna är utbudet av tele- och multimediatjänster i de flesta medlemsstater fortfarande begränsat jämfört med den optimala utvecklingskurvan. För det första är telefontätheten i Europa allmänt sett fortfarande låg jamfört med USA. Endast Sverige har en högre telefontäthet än USA. De andra medlemsstaterna ligger under med ett EU-genomsnitt på 49 linjer per 100 invånare, jämfört med 62 i USA. Denna lägre penetration vad gäller telelinjer återspeglas också på andra områden, som t.ex. antalet Internet-anslutna datorer per invånare, där endast Finland ligger över siffran för USA. ISDN-utbredningen (6) är också fortfarande begränsad.

Mindre än hälften (43 %) av de europeiska hushållen är anslutna antingen till kabel- eller satellittelevision (beträffande särskilt de europeiska kabel-teve-näten se översikten i bilaga 1).

19. Konkurrens vad gäller kabel-teve-nät utvecklas i USA, Kanada och Australien. Befintliga kabel-teve-bolag i USA har tvingats bemöta konkurrensen genom att reducera priserna med 50 % och i ett fall med mer än 90 %, erbjuda kostnadsfria betal-teve-evenemang och uppgradera sina system. Andra företag har utökat sitt baspaket för kabel-teve med ytterligare program. I Australien planerar nya konkurrerande kabel-teve-operatörer att utöka antalet erbjudna tjänster jämfört med de befintliga operatörerna för att få ytterligare intäkter.

20. I Europeiska unionen däremot antyder rapporterna att så mycket som 59 % av kabel-teve-kunderna betjänas av en kabelnätsoperatör som helt eller delvis ägs av den största teleleverantören. I stället för att det under dessa omständigheter råder konkurrens vad gäller accessnätet, kontrollerar ett företag två tillträdespunkter till hushållen. Effektiv konkurrens vad gäller accessnät finns för närvarande endast i tre medlemsstater. Förenade kungariket, Finland och Sverige. I Förenade kungariket har BT:s ställning på marknaden varit fortsatt stark delvis på grund av företagets fortsatta styrka vad gäller accessnät. I Finland däremot har på mycket kort tid en stor marknadsandel tagits av nya aktörer, eftersom många av företagen redan fanns på de lokala telemarknaderna.

21. Utnyttjandet av tekniska framsteg är nödvändigt för utvecklingen av utökade tele- och multimediatjänster. För närvarande innefattar sådana tekniska framsteg digital markbunden television, digital satellitbaserad DTH (7)-television, telefonitjänster över kabeltelevisionsnät och flerkanalstelevision över bredbandsbaserade kabeltelevisionsnät och i framtiden bredbandsbaserat tillhandahållande av Internet via fasta nät, trådlösa nät och satellitnät.

2.2 Huvudfrågor

22. Enligt rapporterna är de fyra huvudfrågorna för en optimal utveckling av nya tekniker inom telekommunikation och multimedia de följande:

- Utbudet av tjänster: Uppgraderade accesstekniker för kabel-teve och allmänt tillgängliga kopplade telenät (PSTN) (8) har potential att erbjuda det bredaste urvalet av tele- och multimediatjänster, inklusive flerkanaltelevision, taltelefoni, och höghastighetsaccess till Internet. Medan teletjänster kommer att finnas tillgängliga från en rad alternativa trådbundna och trådlösa nät, som till exempel kraftledningar och trådlösa accessnät (WLL) (9), är det inte sannolikt att dessa tekniker på kort eller medellång sikt kommer att ha kapacitet att leverera hela utbudet av audiovisuella tjänster. Avsaknaden av en inbyggd returkanal kommer att hindra att ett komplett utbud av interaktiva och dubbelriktade tjänster tillhandahålls genom andra tekniker som väl lämpar sig för distribution av flerkanalstelevision och multimediatjänster.

- Nivån vad gäller tjänsteinnovation: bådekabel-teve-nät och telenät har tekniska möjligheter att främja skapande, utveckling och framtagning av ett brett utbud av innovativa tele- och multimediatjänster: till exempel kopplade videotjänster, radio- och teve-sändningar, "pointcast"-tjänster, och höghastighetsdatatjänster. Däremot kommer utvecklingen av innovativa tjänster med alternativ accessteknik att vara begränsad, till exempel på grund av brist på överföringskapacitet från användarna eller bandbredd per användare.

- Begränsningar vad gäller infrastrukturen: varje form av telekommunikationsinfrastruktur har tekniska begränsningar vad gäller utbudet av tjänster. Accessteknikerna för både kabel-teve och allmänt tillgängliga kopplade telenät kan uppgraderas och därmed kan man eliminera de flesta av dessa begränsningar och tillhandahålla en lämplig plattform för utveckling av tele- och multimediasektorn. Bandbredden kan uppgraderas genom övergång till bredbandsfiberoptik. Dubbelriktade förstärkare och kopplingsutrustning kan installeras för att tillhandahålla kopplingsmöjligheter. Digitaliseringen kommer att starkt förbättra kvaliteten och urvalet av tjänster för både trådbundna och trådlösa tekniker. Uppgraderingen av många trådlösa tekniker, såsom trådlösa accessnät och satellitbaserad DTH, kommer däremot att begränsas av tekniska eller miljöbetingade orsaker.

- Konkurrens vad gäller infrastruktur: kabel-teve-system och allmänt tillgängliga kopplade telenät kan bli likvärdiga konkurrenter på accessnätet för tillhandahållande av alla tele- och multimediatjänster. På medellång sikt kommer det att finnas konkurrens från operatörer av digitala satellitsystem och trådlösa accessnät för tillhandahållande av televisions- respektive telefonitjänster. Kabel-teve-system och allmänt tillgängliga kopplade telenät finns emellertid i drift idag och kommer att avsevärt öka konkurrensen på lokala accessnät.

23. Sammanfattningsvis är de två trådbundna teknikerna - tele- och kabel-teve-nät - på det här stadiet de enda som kan främja en optimal utveckling enligt alla fyra kriterierna: serviceutbud, innovation vad gäller tjänster, borttagande av begränsningar för infrastruktur och uppmuntrande av konkurrens vad gäller infrastruktur. De andra trådlösa tekniker som för närvarande finns tillgängliga har fortfarande begränsningar med hänsyn till ett eller flera av kriterierna, vilket gör dem mindre lämpade för en optimal utveckling av multimediatjänster. I de flesta medlemsstaterna är det de dominerande teleoperatörerna som äger eller kontrollerar kabel-teve-näten.

2.3 Undersökta alternativ

24. Mot denna bakgrund undersöks i rapporterna ett brett urval av åtgärder. Beträffande samlat ägande av kabel-teve-nät och telenät undersöktes följande huvudalternativ i marknadsrapporten:

- Att behålla samlat ägande utan några andra förändringar.

- Rättslig åtskillnad (bildande av ett helägt dotterbolag för kabelnät).

- Inget samlat ägande.

25. Vad gäller begränsningar för teleoperatörer att tillhandahålla kabel-teve-kapacitet över telenät undersöktes följande alternativ:

- Behålla status quo.

- Ta bort begränsningarna för specifika offentliga teleoperatörer och ge dominerande offentliga teleoperatörer rättigheter att tillhandahålla kabel-teve-kapacitet via telekommunikationsinfrastruktur.

- Ta bort begränsningar vad gäller licenser för kabel-teve-infrastruktur.

26. Rapporten innehåller dessutom en graderad utvärdering av några alternativ på medellång sikt och några övergångsalternativ (10). Detaljerade uppgifter återfinns i bilaga 2. Rapporterna finns tillgängliga på begäran.

27. I rapporterna fann man att ett optimalt resultat bara skulle uppnås genom ett fullständigt avyttrande i de fall där den dominerande teleoperatören även har ett avgörande ägarintresse i kabel-teve-infrastrukturen, eftersom samlat ägande fungerar som ett allvarligt hinder för uppkomsten av nya och innovativa tjänster och för eventuella nya aktörer på marknaden och kan undergräva ett effektivt genomförande av en fullständig avreglering till den 1 januari 1998. I rapporterna drogs slutsatsen att en avyttring skulle kunna krävas enligt konkurrenslagstiftningen under vissa omständigheter.

Vad gäller begränsningarna för teleoperatörer att tillhandahålla kabel-teve-kapacitet över telenät dras i rapporterna slutsatsen att sådana restriktioner bör avskaffas med hänsyn till den samlade effekten av en sådan åtgärd på konkurrenssituationen för accessnät.

3. EN MER DETALJERAD ANALYS AV SAMLAT TILLHANDAHÅLLANDE OCH AV BEGRÄNSNINGAR FÖR TILLHANDAHÅLLANDE AV KABEL-TEVE-KAPACITET

28. Med utgångspunkt från delar av rapporterna lämnas i detta avsnitt mer detaljerade uppgifter om det som granskningen var inriktad på: effekten av samlat tillhandahållande och begränsningar för tillhandahållande av kabel-teve-kapacitet.

3.1 Effekten av samlat tillhandahållande av kabel-teve-kapacitet genom telebolag när deras exklusiva rättigheter upphävs

29. Det förefaller uppenbart av analysen att den nuvarande situationen vad gäller innovation i Europeiska unionen inte är optimal inom telekommunikations- och multimediasektorerna (11).

30. Samlat ägande av både telenät och kabel-teve-nät begränsar utvecklingen av tele- och multimediamarknaderna i medlemsstaterna på fyra huvudsakliga sätt, nämligen

- genom att försena uppgraderingen av kabelnäten till dubbelriktad kapacitet,

- genom att hindra utvecklingen av konkurrerande infrastrukturer,

- genom att begränsa konkurrensen vad gäller tjänster, och

- genom att hindra innovation.

31. Operatörer som tillhandahåller både telenät och kabel-teve-nät saknar incitament att uppgradera sina kabel-teve-nät till full dubbelriktad kapacitet. Detta beror på att det inte ligger någon egentlig ekonomisk fördel i att uppgradera ett kabel-teve-nät som sedan kommer att konkurrera om kunder med teleoperatörens kärnverksamhet på telekommunikationsområdet. Denna konkurrens kommer inte enbart att gälla telefonitjänster, utan även mer avancerade multimediatjänster som t.ex. Internet-anslutning och i framtiden tjänster som video på beställning. Det betraktas som osannolikt att investeringen i kabel-teve-nätet skulle skapa en ytterligare nettointäkt för en ägare av både telenät och kabel-teve-nät.

32. I många fall är det dessutom inte sannolikt att en ägare av både telenät och kabel-teve-nät inriktar sig på utvecklingen av kabel-teve-verksamheten, eftersom den representerar en liten del av de totala intäkterna av den kombinerade tele- och kabelnätsverksamheten. Inom Europeiska unionen härrör i genomsnitt mindre än 10 % av intäkterna från kabelnät. Ett kabel-teve-bolag som ingår i ett samlat ägande får därför kanske inte den uppmärksamhet från företagsledningen som är nödvändig för att investera i utvecklingen av systemet.

33. Oberoende kabelnätsoperatörer har däremot inte den nackdel vad gäller investeringar som ägare av både telenät och kabel-teve-nät har. Att uppgradera ett befintligt kabelnät för att tillhandahålla dubbelriktad kapacitet kostar mindre än att bygga ett helt nytt telenät. Fördelarna vad gäller intäkter för den oberoende tillhandahållaren av kabel-teve är rena fördelar och tar inte intäkter från andra aktiviteter som i fallet med ägare av både telenät och kabel-teve-nät. Utvecklingen av teletjänster kommer sannolikt att locka helt nya kunder till den oberoende tillhandahållaren av kabeltelevision och inte kunder från annan verksamhet.

34. Samlat ägande har också en stor inverkan på konkurrensen både vad gäller infrastruktur och tjänster. Orsakerna till detta är flera. För det första får inte konkurrenter till den dominerande operatören något alternativt tillträde till accessnätet vid samlat ägande. Detta har visat sig vara mycket viktigt för utvecklingen av konkurrens på telekommunikationsområdet i Förenade kungariket, där kabelbolagens inträde resulterade i en minskning av den dominerande operatörens marknadsandel mycket snabbare än vad den föregående utmanaren av BT (främst konkurrenten på tjänsteområdet, Mercury) hade åstadkommit. Att behålla ett samlat ägande kommer att förvägra konsumenter på andra marknader tillgång till alternativa leverantörer av bredbandsbaserade multimediatjänster. Avsaknaden av konkurrens vad gäller accessnät innebär att konkurrensen om långdistanstrafiken också reduceras. Långdistansoperatörer kan verka genom att ta trafik direkt från den befintliga operatören i den befintliga operatörens accessnät. Konkurrensen om långdistanstrafiken har varit mycket hårdare när man har hittat kunder hos andra utmanare till den dominerande operatören på lokal nivå. Erfarenheterna i Förenade kungariket visar att så är fallet. För det tredje kan samlat ägande förhindra eller försena införandet av bredbandsbaserade interaktiva tjänster. Enligt den genomförda analysen förefaller ägare av både telenät och kabel-teve-nät att vara ovilliga att ansluta det bredbandsbaserade kabelnätet till det allmänt tillgängliga kopplade telenätet för att tillhandahålla verklig interaktivitet för utveckling av interaktiva tjänster, som t.ex. höghastighetsanslutning till Internet.

Om det inte finns något urval av tillhandahållare av infrastruktur med vilken serviceleverantörerna kan erbjuda sina tjänster, stöter de på problem på grund av beroendet av en enda leverantör.

35. Innovation vad gäller tjänster hindras också av samlat ägande. Erfarenheter från operatörer av kabelnät i flera medlemsstater tyder på att när dessa operatörer vill utveckla innovativa tjänster begränsar den dominerande teleoperatören ofta utvecklingen av de innovativa tjänsterna. Orsakerna till denna begränsning är kabel-teve-operatörernas beroende av den dominerande teleoperatören i många avseenden. Även om de är villiga att utveckla tjänsterna, kommer de kostnader som den dominerande teleoperatören vill lägga på de andra kabelnätsoperatörerna ofta att göra satsningen olönsam för dessa företag. När den dominerande teleoperatören samtidigt äger kabel-teve-operatören är den dominerande teleoperatörens roll vid utvecklingen av nya tjänster ännu viktigare för projektets framgång. Om den gemensamma ägaren inte är involverad finns inte den kritiska massan för att starta de nya tjänsterna.

36. Resultatet är att samlat ägande av tele- och kabel-teve-nät i en dominanssituation sannolikt är det i särklass viktigaste hindret för marknadsutvecklingen och de konkurrensfrämjande effekterna av avregleringen när Europa går in i multimediatidsåldern (12).

3.2 Effekt av begränsningar för att tillhandahålla överföringskapacitet för kabel-teve

37. Begränsningarna för telebolagen att tillhandahålla överföringskapacitet för kabel-teve kan motverka byggandet av bredbandsnät på andra sätt. Enligt direktivet om kabeltelevision får alla operatörer av kabel-teve-nät tillhandahålla alla avreglerade teletjänster. Det finns emellertid inte någon motsvarande bestämmelse för att säkerställa att teleoperatörer får erbjuda kabel-teve-kapacitet över sina allmänt tillgängliga telenät. Teleoperatörernas möjlighet att ytterligare utveckla sina allmänt tillgängliga telenät i detta avseende kan vara avhängig av nationella förordningar. Även i de fall av samlat ägande då telebolag gör kabel-teve-kapacitet tillgänglig kan detta leda till hinder för den tekniska utvecklingen, eftersom det finns nya tekniker för att uppgradera telenät och telenäten har en mycket större utbredning än kabel-tele-näten i de flesta medlemsstater.

38. Den teknik som ligger till grund för olika typer av telenät sammanfaller alltmer. Teknik som ADSL (13) gör det möjligt att överföra signaler för teve-sändningar över telenäten. Genom att samtidigt använda kompressionsteknik kommer teleoperatörerna att kunna överföra signaler med stor bandbredd över befintliga telelinjer av koppartråd. Detta skulle kunna vara liktydigt med mellan en och sex teve-kanaler. Detta kommer att göra det möjligt för telebolagen att överväga att konkurrera med kabelbolagen vad gäller tillhandahållande av teve-kanaler och, mer sannolikt, att erbjuda video på beställning (Video on Demand) som skulle konkurrera med kabel-teve-bolagens betal-teve-tjänster (Pay per View), liksom höghastighetsanslutning till Internet.

39. Europaparlamentet krävde därför att sådana begränsningar skulle upphävas inom ramen för avregleringen av den europeiska telekommunikationssektorn (14).

4. LAGSTIFTNING I MEDLEMSSTATERNA

40. Medlemsstaterna håller nu på att avsluta genomförandet av direktiv 96/19/EG i syfte att införa fri konkurrens senast den 1 januari 1998 (15). Med undantag för en medlemsstat innehåller nationell lagstiftning, som syftar till upphävandet av särskilda och exklusiva rättigheter och som antagits inom denna ram, inga bestämmelser om samlat ägande.

41. Olika regleringsnivåer är fortfarande tillämpliga för operatörer av kabelnät. De flesta medlemsstater ger licenser till kabel-teve-operatörer på lokal nivå, ofta som exklusiva eller särskilda rättigheter. Möjligheten att äga infrastruktur varierar även från land till land, liksom begränsningarna för de dominerande operatörernas möjlighet att tillhandahålla kabel-teve-tjänster över telenät.

42. Fastän en medlemsstat föreskriver begränsningar av storleken på den andel som en teleoperatör kan inneha i ett kabel-teve-bolag som har godkänts som telenätsoperatör, är samlat tillhandahållande av tele- och kabel-teve-nät genom en enda operatör fortfarande tillåtet i alla medlemsstater (16). Ett antal medlemsstater litar till allmän konkurrenslagstiftning för att reglera åtgärder från tillhandahållare av både tele- och kabel-teve-nät.

43. Vad gäller tillhandahållande av kabel-teve-kapacitet via telenät har två medlemsstater ålagt sina teleorganisationer uttryckliga begränsningar. Andra medlemsstater har inga nationella begränsningar, men teleoperatören erbjuder ändå inte kabel-teve-kapacitet av olika skäl som sammanhänger med den lokala rättsliga miljön. På längre sikt hindrar ovannämnda begränsningar telebolag från att erbjuda kabel-teve-kapacitet, vilket sannolikt begränsar konkurrensen vad gäller infrastruktur och multimedia och därför innebär att tele- och multimediamarknaderna inom Europeiska unionen inte kommer att utvecklas på ett optimalt sätt (17). Dessa restriktioner bör därför inte betraktas som något bestående och bör upphävas inom hela Europeiska unionen enligt en bestämd och öppen tidplan, allt eftersom effektiv konkurrens utvecklas i accessnätet. Denna tidplan bör vara rätt flexibel så att hänsyn kan tas till nationella förhållanden.

44. Slutsatsen är därför att eftersom utvecklingen av marknaden för transport av televisionskapacitet via allmänt tillgängliga telenät just har börjat, är situationen beträffande lagstiftningen på det hela taget oklar.

45. Begränsningarna för en ytterligare utveckling av kabel-teve-kapacitet genom införandet av nya tekniker, antingen genom ytterligare utveckling av allmänt tillgängliga telenät (t.ex. genom ADSL) eller tilldelning av nya licenser för ny bredbandsbaserad trådlös teknik, kan avsevärt bromsa upp utvecklingen av multimediamarknaden inom den närmaste framtiden.

5. UTVÄRDERING OCH ÅTGÄRDER ENLIGT KONKURRENSREGLERNA

46. I fördraget, och särskilt artikel 90 i detta, åläggs kommissionen att säkerställa att medlemsstaterna vad gäller offentliga företag och företag som innehar särskilda eller exklusiva rättigheter uppfyller sina förpliktelser enligt gemenskapslagstiftningen. Enligt artikel 90.3 kan kommissionen specificera och klargöra förpliktelserna enligt denna artikel och fastställa vilka förpliktelser medlemsstaterna skall uppfylla för att kommissionen effektivt skall kunna utföra den kontroll som den åläggs enligt denna punkt.

47. Kommissionen måste särskilt säkerställa att medlemsstaterna, även när de upphäver dessa rättigheter, inte genomför bestämmelser som fråntar konkurrenterna möjligheten att hota teleorganisationernas dominerande ställning när taltelefonin avregleras. Detta skulle annars göra det möjligt för teleorganisationerna att behålla sin dominerande ställning på marknaderna för taltelefoni och allmänt tillgängliga telenät och därigenom stärka den befintliga operatörens dominerande ställning.

5.1 Övergripande åtgärder

5.1.1 Samlat ägande

48. Beträffande samlat ägande fastställs i direktiv 95/51/EG (kabel-teve-direktivet) principen om åtskillnad vad gäller redovisningen och en strukturell åtskillnad förespråkas, dvs. att tele- och kabel-teve-nät drivs av dessa operatörer i klart åtskilda rättsliga enheter (18).

49. I artikel 2 i direktivet åläggs medlemsstaterna att

- säkerställa redovisningsmässig genomsynlighet och förhindra diskriminerande beteende där en teleoperatör har en exklusiv rättighet att tillhandahålla infrastruktur för allmänt tillgängliga telenät liksom infrastruktur för kabeltelevisionsnät,

- säkerställa en uppdelning av den ekonomiska redovisningen på varje nät och teleoperatörens verksamhet som leverantör av teletjänster,

- säkerställa att en operatör med en exklusiv rättighet att tillhandahålla infrastruktur för kabel-teve-nät i ett visst område i en medlemsstat har separat ekonomisk redovisning i fråga om sin verksamhet som tillhandahållare av telenätskapacitet när omsättningen överstiger en viss nivå.

50. I kabeltelevisionsdirektivet överlåts beslutet om åtskillnad vad gäller redovisningen eller en fullständig strukturell åtskillnad till medlemsstaterna, men det anges också att den aktuella granskningen av effekten av ett sådant samlat tillhandahållande i förhållande till syftena med detta direktiv skulle genomföras. I direktivet anges att där inget konkurrerande leveranssystem till hushållen är godkänt av den berörda medlemsstaten, kommer kommissionen att överväga "om det är tillräckligt med åtskillnad av konton för att undvika missbruk" och "bedöma om sådant samlat tillhandahållande inte resulterar i en begränsning av det potentiella utbudet av överföringskapacitet, på bekostnad av tjänsteleverantörerna i det berörda området eller om ytterligare åtgärder erfordras" (stycke 20 i ingressen, beaktandemeningen oräknad).

51. Även om flertalet medlemsstater enligt direktiv 96/19/EG är rättsligt förpliktade att upphäva exklusiva eller särskilda rättigheter senast den 1 januari 1998 vad gäller telenät, kommer en effektiv konkurrens i accessnätet inte att etableras på nationell nivå i något av dem före utgången av en lång övergångsperiod. Vad gäller samlat ägande av tele- och kabeltelevisionsnät har endast några medlemsstater infört en strukturell åtskillnad (19).

52. Åtskillnad vad gäller redovisningen och införande av lämpliga kostnadsfördelningsmetoder kan medverka till att kontrollera och förebygga eventuellt missbruk från det dominerande företagets sida, men de fördelaktiga effekterna av sådana regler förblir huvudsakligen begränsade till prissättningsmetoder. Som förutses i kabel-teve-direktivet kan det dominerande företagets ställning också ge upphov till mer grundläggande farhågor till följd av den oundgängliga "intressekonflikt" som denna ställning medför på grund av kontrollen över både telekommunikations- och kabel-teve-infrastrukturen.

53. En åtskillnad vad gäller redovisningen kommer bara att göra de finansiella flödena mer genomsynliga, medan en rättslig åtskillnad kommer att leda till en större genomsynlighet vad gäller tillgångar och kostnader och underlätta övervakningen av kabelnätsverksamhetens lönsamhet och ledning. Tillhandahållande av telenät och kabel-teve-nät är besläktade verksamheter. En operatörs ställning på en av dessa marknader har därför betydelse för hans ställning på den andra, och övervakningen av företagets verksamheter på dessa marknader blir svårare.

54. Vidare är de framtida ekonomiska utsikterna för ett kabel-teve-nät som ännu inte har byggts osäkra för ett företag som inte är etablerat på telekommunikations- eller betal-teve-marknaderna. Det är därför nödvändigt att en dominerande teleorganisation organiserar sina egna verksamheter avseende kabel-teve-nät på ett sätt som kan övervakas för att utesluta att den använder sina resurser till att missbruka sin ställning, till exempel så att den inte diskriminerar nya kabel-teve-nät vad gäller samtrafiktaxor för telefoni i förhållande till taxorna för det egna kabeltelevisionsnätet.

55. När man tillämpar konkurrensreglerna på särskilda förhållanden är det nödvändigt att ta vederbörlig hänsyn till det rättsliga och ekonomiska sammanhanget. Detta innebär att förändringar av marknadsförhållanden, som t.ex. teknisk eller annan utveckling, har en direkt inverkan på analysen enligt konkurrenslagstiftningen. Inför den förestående marknadskonvergensen och uppkomsten av nya multimediamarknader har korsvist ägande mellan tele- och kabel-teve-nät en mycket större potentiell inverkan med avseende på marknadsinflytande och möjligheter till missbruk. De berörda företagens affärsmässiga uppträdande kommer därför att kräva en ökad kontroll, eftersom det finns stora möjligheter till missbruk och utestängning. Åtskillnad vad gäller redovisningen är en otillräcklig åtgärd i denna situation.

56. I kommissionens granskning anses det därför nödvändigt att som en minimiåtgärd införa en rättslig åtskillnad. För att kunna säkerställa snabba tekniska framsteg och effektivt övervaka beteenden som kan leda till missbruk kommer kommissionen därför att lägga fram ett ändringsförslag till direktiv 90/388/EEG och där föra fram detta krav för att möjliggöra fullt konkurrenskraftiga strukturer på marknaderna för tele- och kabel-teve-nät.

57. Dessutom måste medlemsstaterna eventuellt vidta särskilda åtgärder för att förhindra att operatörer av båda näten på lokala telefonimarknader är de enda tillhandahållarna av infrastruktur för sina konkurrenter (20), med hänsyn till de särskilda omständigheterna på de relevanta lokala marknaderna för telefoni, där en dubblering av infrastrukturen är tidskrävande och dyr.

5.1.2 Begränsningar för tillhandahållande av kabel-teve-kapacitet

58. Begränsningarna för teleoperatörer att tillhandahålla kabel-teve-kapacitet via sina allmänt tillgängliga telenät kan leda till en situation där leverantörer av kabel-teve-tjänster hindras från att använda teleorganisationernas kapacitet i de allmänt tillgängliga telenäten för kabel-teve-tjänster. Genom att inte använda allmänt tillgängliga telenät ökar bristen på tillgänglig överföringskapacitet för kabel-teve. Begränsningarna för den tillgängliga kapaciteten har särskilt allvarliga effekter på tillhandahållare av kabel-teve från andra medlemsstater därför att tilldelning av kapacitet i kabel-teve-näten grundar sig på medlemsstaternas medielagstiftning, som i regel ger eller har givit företräde för inhemska leverantörer.

59. Bestämmelser om begränsning av användningen av telenät för tillhandahållande av kabel-teve-kapacitet kan därför strida mot artikel 90 jämförd med artikel 59 i fördraget. Även i de fall där begränsningarna utan åtskillnad är tillämpliga på alla andra företag än de berörda kabel-teve-operatörerna kan artikel 59 vara tillämplig. Det är inte nödvändigt att alla företag i en medlemsstat gynnas i förhållande till de utländska företagen. Det är tillräckligt att förmånsbehandlingen gynnar vissa inhemska operatörer (21). Om dessa bestämmelser hindrar teleorganisationerna från att uppgradera sina telenät till full multimediakapacitet kan de även strida mot artikel 90 jämförd med artikel 86 b i fördraget.

60. Även om dessa bestämmelser begränsar den tekniska utvecklingen av näten och hindrar tillhandahållande av tjänster över gränserna kan temporära begränsningar på detta område vara berättigade på grund av kravet att säkerställa en effektiv konkurrens mellan operatörer som konkurrerar på de berörda marknaderna, så länge som det inte finns någon effektiv konkurrens i accessnätet. Detta kan vara särskilt viktigt i geografiska områden där kabel-teve-näten ännu inte är helt utbyggda.

61. Slutsatsen är att eftersom endast två medlemsstater för närvarande behåller uttryckliga begränsningar, är det kanske inte motiverat att införa en övergripande bestämmelse på detta stadium. Situationen i åtminstone tio medlemsstater verkar emellertid oklar och hinder för den framtida utvecklingen av de konvergerande multimediamarknaderna kan uppstå mycket snabbt. I Belgien till exempel planerar teleoperatören att investera kraftigt i ADS-teknik för att kunna erbjuda kunderna höghastighetsanslutningar för Internet till följd av introduktionen av kabelmodem i kabel-teve-näten. Kommissionen kommer att bevaka situationen, särskilt vad gäller eventuella hinder för utvecklingen av multimediamarknaden inom EU (såsom införandet av bredbandstjänster för Internet).

5.1.3 Tilldelning av frekvenser för bredbandsbaserade trådlösa accessnät

62. Mot bakgrund av effekten av begränsningar av tilldelningen av radiofrekvenser på den totala tillgången på kabel-teve-kapacitet, särskilt för ny marknadsutveckling och teknik, är det affärsmässiga tillhandahållandet av ny bredbandsbaserad överföringskapacitet av största betydelse. I framtiden kommer trådlösa bredbandstillämpningar att bli tekniskt möjliga och affärsmässigt gångbara.

63. Enligt direktivet om full konkurrens (96/19/EG) är medlemsstaterna förpliktade att bevilja licenser för sådana trådlösa bredbandstillämpningar när nödvändiga frekvenser finns tillgängliga. På grund av frågans betydelse kommer kommissionen att noggrannt övervaka medlemsstaternas tilldelning av licenser för radiofrekvenser och om nödvändigt vidta åtgärder.

Om medlemsstater skulle försena tilldelningen av licenser för sådana tillämpningar av andra skäl än att radiofrekvenser inte finns tillgängliga, skulle dessa förseningar därför kunna vara oförenliga med fördraget.

64. De nuvarande begränsningarna för tilldelning av radiofrekvenser kan fungera som en åtgärd som är likvärdig med begränsningen av tillhandahållandet av kabel-teve-kapacitet, särskilt för nya innovativa tjänster. Det är därför av allra största betydelse att medlemsstaterna uppfyller sina förpliktelser beträffande tilldelningen av nya licenser, särskilt när nya tekniska möjligheter medger detta. Inom en nära framtid kan trådlösa bredbandsbaserade kabel-teve-nät bli ett sådant alternativ.

5.1.4 Sammanfattning

65. Kommissionen kommer att presentera en åtgärd med avseende på strukturell åtskillnad av dominerande tele- och kabel-teve-bolag som ingår i samlat ägande. Dessutom kommer den att granska begränsningar av tillhandahållande av kabel-teve-kapacitet över telenät och tilldelning av radiofrekvenslicenser för bredbandsbaserade accessnät i syfte att ingripa om det är motiverat.

5.2 Specifika åtgärder

66. Ovannämnda övergripande tillvägagångssätt kommer endast att vara tillräckligt som en minimitillämpning av EU:s konkurrensregler på frågor i samband med samlat ägande av tele- och kabel-teve-nät. Enskilda åtgärder, riktade till medlemsstaterna (22) eller till de berörda företagen (23), kommer att vara nödvändiga för att säkerställa att bästa möjliga villkor råder för utvecklingen av telekommunikation och multimedia.

Kommissionen kommer att behöva undersöka enskilda ärenden specifikt efter hand som de uppstår.

67. Artikel 86 är tillämplig på enskilda företag med en dominerande ställning. Inom denna sektor skall den i synnerhet tillämpas på företag som är ägare av både tele- och kabel-teve-nät, särskilt när företaget är dominerande på båda marknaderna. När företag innehar en dominerande ställning på två marknader måste de iaktta särskild försiktighet så att deras beteende inte hindrar verklig, icke snedvriden konkurrens. I synnerhet får denna dominans inte utsträckas till angränsande marknader, hindra tillkomsten av nya tjänster eller stärka dominansen genom förvärv eller horisontella eller vertikala samarbetsprojekt.

Inom de ramar som anges i detta meddelande kan några gemensamma tillvägagångssätt identifieras med hänsyn till befintlig rättspraxis enligt artiklarna 86 och 90.

68. Under vissa omständigheter kan det vara så att en konkurrenskraftig miljö bara kan skapas genom att teleoperatören avyttrar kabel-teve-nätet. Andra lösningar kan också komma att övervägas beroende på de exakta omständigheterna i ärendet (24).

69. Om det förekommer missbruk av en dominerande ställning som en direkt följd av en statlig åtgärd kan kommissionen enligt artikel 90 jämförd med artikel 86 utöver ovannämnda övergripande åtgärder (5.1) vidta enskilda åtgärder för att förhindra missbruk, som t.ex. olaglig utvidgning av en dominerande ställning genom att ta hänsyn till befintlig rättspraxis och utvecklingen av marknadsvillkoren och de rättsliga ramarna.

70. Kommissionens alternativ vad gäller åtgärder enligt artikel 86 inkluderar att inleda ärenden på eget initiativ eller vidta åtgärder efter att ha mottagit klagomål. Enligt artikel 85 och mer specifikt enligt förordning 17/62 och koncentrationsförordningen finns dessutom möjligheten att kommissionen erhåller en anmälan om en transaktion. Kommissionen kommer att bedöma en sådan anmälan mot bakgrund av fakta i ärendet. Det kan förväntas att om en operatör, som har en dominerande ställning både vad gäller tele- och kabel-teve-nät, utvidgar verksamheten till närliggande områden kan detta leda till allvarliga farhågor beträffande konkurrensen.

71. Beträffande specifika åtgärder kommer kommissionen sammanfattningsvis antingen på eget initiativ eller efter en anmälan eller ett klagomål att undersöka de enskilda situationerna i medlemsstaterna och vidta åtgärder enligt tillämpliga bestämmelser i konkurrenslagstiftningen.

6. SLUTSATS

72. Detta meddelande har inte behandlat frågor om media och innehåll. Beträffande dessa mer allmänna frågor har kommissionen offentliggjort en grönbok om effekterna av den rättsliga ramen på telekommunikationer, audiovisuella tjänster och utgivning (grönboken om konvergens) (25). Ur konkurrenspolitisk synpunkt måste konvergens baseras på utveckling av en bred bas av konkurrensfrämjande infrastrukturer av tele- och kabel-teve-nät. Denna granskning är därför av central betydelse för att uppnå konvergens vid upprättandet av konkurrensfrämjande strukturer och ett komplement till grönboken om konvergens.

73. Kommissionen inser att det finns olika marknadsstrukturer inom Europeiska unionen och att skräddarsydda lösningar som är lämpliga för enskilda förhållanden måste tas fram.

74. Det finns dock en generell princip som kan - och bör - tillämpas i hela Europeiska unionen. Den innebär att dominerande operatörers investeringar i multimedia måste bedömas mot bakgrund av befintliga marknadsstrukturer. Bedömningen av varje försök av dominerande teleoperatörer att utvidga verksamheten till nya multimediaområden kommer att vara avhängig av införandet av nödvändiga strukturella förändringar eller andra lämpliga säkerhetsåtgärder.

75. Utgångspunkterna för att gå in på de konvergerande marknaderna måste vara i överensstämmelse med konkurrensreglerna. Konvergens får inte leda till nya supermonopol för multimedia utan till skapandet av tillväxtorienterade, sysselsättningsintensiva nya ekonomiska strukturer.

76. Det samlade tillhandahållandet av tele- och kabel-teve-nät genom en enda operatör, som är en kvarleva från tidigare monopolbestämmelser, skapar en asymmetrisk utgångspunkt för dominerande teleoperatörer jämfört med nya aktörer när de olika multimediamarknaderna sammanfaller. För det första kommer det att fungera som ett betydande hinder för en optimal utveckling av dessa marknader. Det kommer utan tvekan att minska konkurrensen på telekommunikationsmarknaderna därför att nya aktörer inte kommer att kunna få tillgång till accessnätet oberoende av den dominerande operatören. För det andra skapar det åtminstone ett incitament och en stor sannolikhet för att en operatör med en dominerande ställning på båda marknaderna kommer att agera på ett sätt som hindrar innovation och försenar utvecklingen av multimediamarknaderna inom Europeiska unionen.

77. Kommissionen kommer därför att ingripa på två sätt. För det första kommer den att lägga fram ett direktiv enligt artikel 90 om ändring av direktiven 90/388/EEG och 95/51/EG, i vilket en rättslig åtskillnad av kabel-teve-bolag och telebolag föreskrivs, dvs. att kabel-teve-nät och telenät skall drivas i separata rättsliga enheter, i synnerhet där särskilda eller exklusiva rättigheter har tilldelats för verksamheterna inom kabel-teve. Detta kommer att öka genomsynligheten vad gäller tillgångar och kostnader och skapa en avgränsning mellan de två verksamheterna. Först och främst kommer det att göra det möjligt för tillsynsmyndigheter och konkurrensmyndigheterna att övervaka verksamheterna avseende kabel-teve-nät i sig. Denna åtskillnad är den minimiåtgärd som kommissionen kommer att vidta mot bakgrund av att granskningen har visat att den nuvarande åtskillnaden vad gäller redovisningen är klart otillräcklig i sådana fall.

78. Kommissionen kommer dessutom att inom tillämpningsområdet för artikel 86, eller artikel 85 och koncentrationsförordningen, ingripa från fall till fall när det är lämpligt för att ytterligare minska de konkurrensbegränsande effekterna av det samlade tillhandahållande som är en kvarleva från en tidigare marknadssituation. Åtgärder kan vidtas på kommissionens eget initiativ eller till följd av klagomål från en berörd tredje part på grundval av artikel 86. Dessutom kommer kommissionen efter anmälningar från dominerande tele- och kabel-teve-bolag om utvidgning av verksamheten till nya multimediaområden att om nödvändigt ingripa genom att föreskriva ytterligare strukturella förändringar eller andra effektiva säkerhetsåtgärder. Detta kommer att ske genom tillämpning antingen av artiklarna 85 och 86 eller av koncentrationsförordningen, beroende på ärendena.

79. Vad gäller begränsningar för teleoperatörer att tillhandahålla kabel-teve-kapacitet via sina allmänt tillgängliga telenät kommer kommissionen att bevaka situationen, särskilt med hänsyn till eventuella hinder för utvecklingen av multimediamarknaderna i Europeiska unionen.

80. Beträffande tilldelningen av radiofrekvenser kommer kommissionen även att bevaka förpliktelsen för medlemsstaterna att bevilja licenser för radiofrekvenser på icke diskriminerande grund enligt direktivet om full konkurrens (96/19/EG). Kommissionen kommer att noggrannt följa denna process i medlemsstaterna och om nödvändigt vidta åtgärder.

81. När kommissionen avser att införa övergripande bestämmelser på grundval av artikel 90 (ändring av befintliga direktiv enligt artikel 90) i överensstämmelse med slutsatserna i kapitel 5, kommer den att följa genomblickbara samrådsförfaranden. Den kommer att framlägga sådana ändringar för Europaparlamentet, rådet, Sociala och ekonomiska kommittén och Regionkommittén, samt offentliggöra dem i Europeiska gemenskapernas officiella tidning för en samrådsperiod på två månader.

82. Det tillvägagångssätt som beskrivs i detta meddelande kommer att främja konkurrensen på telekommunikations- och multimediaområdet, till fördel för konsumenterna, genom att göra det möjligt att släppa in nya aktörer och uppmuntra konkurrens i accessnätet, utveckla nya innovativa tjänster för konsumenterna inom Europeiska unionen och ge möjlighet att skapa en stark europeisk multimediaindustri som kan konkurrera effektivt på världsmarknaden.

(1) Kravet att successivt öppna telekommunikationsmarknaderna inom Europeiska unionen till den 1 januari 1998 är fastställt i kommissionens direktiv 90/388/EEG av den 28 juni 1990 om konkurrens på marknaderna för teletjänster, EGT L 192, 24.7.1990, s. 10, ändrat genom kommissionens direktiv 94/46/EG av den 13 oktober 1994, satellitkommunikationer, EGT L 268, 19.10.1994, s. 15, kommissionens direktiv 95/51/EG av den 18 oktober 1995, avskaffande av begränsningar för användning av kabeltelevisionsnät för tillhandahållande av redan avreglerade teletjänster, EGT L 256, 26.10.1995, s. 49, rättelse i EGT L 308, 29.11.1996, s. 59, kommissionens direktiv 96/2/EG av den 16 januari 1996, mobil- och personkommunikation, EGT L 20, 26.1.1996, s. 59 och kommissionens direktiv 96/19/EG av den 13 mars 1996, full konkurrens på marknaderna för teletjänster, EGT L 74, 22.3.1996, s. 13. Kommissionen har beviljat fem medlemsstater ytterligare övergångsperioder (Irland: 1 januari 2000, kommissionens beslut 97/114/EG av den 27 november 1996, EGT L 41, 12.2.1997, s. 8; Portugal: 1 januari 2000, kommissionens beslut 97/310/EG av den 12 februari 1997, EGT L 133, 24.5.1997, s. 19; Luxemburg: 1 juli 1998, kommissionens beslut 97/568/EG av den 14 maj 1997, EGT L 234, 26.8.1997, s. 7; Spanien: 1 december 1998, kommissionens beslut 97/603/EG av den 10 juni 1997, EGT L 243, 5.9.1997, s. 48; Grekland: 31 december 2000, kommissionens beslut 97/607/EG av den 18 juni 1997, EGT L 245, 9.9.1997, s. 6).

(2) Dessa frågeställningar behandlas i grönboken om konvergens mellan telekommunikations-, media- och informationstekniksektorerna, och effekterna på lagstiftningen (KOM(97) 623 slutlig, offentliggjord den 3 december 1997 (grönboken om konvergens).

(3) Se fotnot 2 (grönboken om konvergens).

Jfr även meddelande från Europeiska kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om Europa i ledningen för det globala informationssamhället: löpande åtgärdsplan, KOM(96) 607 slutlig, 28.11.1996, punkt 114. Frågor om media och innehåll behandlas också i "Grönbok om audiovisuella tjänster och informationstjänster: kulturella frågor" och i andra initiativ från kommissionen, som t.ex. Grönbok om skyddet av minderåriga och den mänskliga värdigheten inom de audiovisuella tjänsterna och informationstjänsterna, KOM(96) 483 slutlig, 16.10.1996, och MEDIA II-programmet, som syftar till att bland annat främja den europeiska audiovisuella industrins konkurrenskraft.

(4) Se fotnot 1.

(5) Cable Review - Study on the competition implications in telecommunications and multimedia markets of (a) joint provision of cable and telecom networks by a single dominant operator and (b) restrictions on the use of telecommunications networks for the provision of cable television services. Arthur D. Little International, 1997, och Study on the Scope of the Legal Instruments under EC Competition Law available to the European Commission to implement the Results of the ongoing review of certain situations in the telecommunications and cable television sectors. Coudert, 1997, Synpunkterna i rapporterna är uppdragstagarnas och representerar eller förpliktigar inte kommissionen på något sätt.

(6) Integrated Services Digital Network.

(7) Direct-to-Home.

(8) Public Switched Telephone Network.

(9) Wireless Local Loop.

(10) I rapporten utvärderas även följande alternativ:

- Behålla samlat ägande/påskynda DTH-utveckling mot digitala flerkanalstjänster.

- Behålla samlat ägande, men införa ONP i kabelnät som ingår i ett samlat ägande.

- Behålla samlat ägande, men frigöra spektrum för trådlösa accessnät (smalband).

- Rättslig åtskillnad och åtskillnad vad gäller företagsledning.

- Partiellt samlat ägande.

- Oberoende förvaltare.

- Åtskillnad av nät och tjänster.

Se bilaga 2.

(11) Det bör noteras att problem som hänför sig till tillhandahållande av audiovisuella tjänster och innehåll samt ställningen för radio- och teve-bolag inom "public service" inte behandlas i detta meddelande. Mer generella lagstiftnings- och audiovisuella frågor tas upp av kommissionen i grönboken om konvergens (se fotnot 2). Detta meddelande behandlar innovation och frågor om marknadsstruktur i samband med tillhandahållande av infrastruktur.

(12) För närvarande har de offentliga teleorganisationerna en stark närvaro vad gäller kabel-teve-nät i tio medlemsstater; de planerar sådan närvaro i två medlemsstater; för närvarande förekommer de inte på denna marknad i tre medlemsstater.

(13) Asymmetrical Digital Subscriber Line. För detaljerade uppgifter se studie av Arthur D. Little (fotnot 5).

(14) Europaparlamentets resolution av den 15 juni 1995, EGT C 166, 3.7.1995, s. 109 och Europaparlamentets resolution av den 19 maj 1995, EGT C 151, 19.6.1995, s. 479.

(15) Meddelande till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om genomförandet av EU:s lagstiftning på telekommunikationsområdet: första uppdateringen (KOM(97) 504).

(16) I Spanien är den dominerande operatören Téléfonica ålagd att vänta innan företaget får starta som tillhandahållare av kabel-teve-nät inom ett nytt franchise-område. Denna inskränkning gäller mellan 16 månader och två år. I Förenade kungariket kan BT, den dominerande operatören, Mercury och Kingston Communications driva kabel-teve-nät om de erhåller en franchise. Dessa måste emellertid drivas åtskilt från den huvudsakliga telekommunikationsverksamheten.

I några andra medlemsstater planeras inte några uttryckliga begränsningar, men situationen är oklar. Det kan förväntas att problem uppstår när de nya teknikerna tillämpas. Enligt rapporterna anser kommissionen att situationen i tio medlemsstater tillhör denna kategori.

(17) Detta belyses i Förenade kungariket, där restriktionerna för BT och de övriga offentliga teleoperatörerna är tidsbegränsade.

(18) I kabeltelevisionsdirektivet anges särskilt i punkt 18 i ingressen: "Då medlemsstater ger rättigheter att etablera både kabeltelevisions- och telenät till ett och samma företag, så placerar de det berörda företaget i en situation där det inte har några incitament att attrahera användare till det nät som bäst passar för tillhandahållandet av den berörda tjänsten, så länge som det har ledig kapacitet i det andra nätet. I det fallet har företaget å andra sidan intresse av att överdebitera användningen av kabelinfrastrukturen för tillhandahållandet av icke-reserverade tjänster för att öka trafiken i sina telenät. . . . För att möjliggöra övervakning av eventuellt missbruk bör medlemsstaterna åtminstone kräva att en klar åtskillnad görs mellan den ekonomiska redovisningen för de två verksamheterna, även om en fullständig strukturell åtskillnad är att föredra (betoningen har tillfogats)".

(19) Nederländerna har t.ex. vidtagit ett antal åtgärder för att säkerställa en begränsning av den befintliga teleorganisationens korsvisa ägande av infrastruktur både för telekommunikation och kabel-teve och för att införa en form av strukturell åtskillnad mellan dessa två verksamheter: bl.a. infördes särskilda förpliktelser för att säkerställa att det inte skulle finnas något inflytande från den befintliga teleorganisationen på kabel-teve-operatörens affärsmässiga uppträdande och det var nödvändigt att upprätta särskilda "kinesiska murar" för att säkerställa att det inte skulle förekomma något direkt eller indirekt utbyte av affärsmässigt känslig information mellan den befintliga teleorganisationen och kabel-teve-operatören. I Tyskland har Deutsche Telekom nyligen meddelat att deras kabel-teve-nät kommer att överföras till ett företag som är avskilt från kärnverksamheten på telekommunikationsområdet.

(20) Åtgärder som kan vidtas i särskilda ärenden kan innefatta uppdelning av den enhet som driver kabel-teve-nät i flera regionala enheter, öppnande av kabel-teve-operatörens verksamhet för medverkan av tredje part, eller krav att helt avyttra denna enhet.

Exempelvis kan kravet att helt eller delvis avyttra ägandet av den eller de enheter som driver kabel-teve-nät tillgodoses genom utnämning av en förvaltare med ett oåterkalleligt uppdrag att sälja enheten och att upprätta en ledningsstruktur för den tidsperiod som är nödvändig för att genomföra en avyttring.

(21) Europeiska gemenskapernas domstol, dom Mediawet I, 25.7.1991, Rec. vol. I-4069 punkt 14 och följande, särskilt punkt 25.

(22) Genom ytterligare åtgärder enligt artikel 90.

(23) Genom ytterligare åtgärder enligt artikel 86 eller artikel 85 eller koncentrationsförordningen.

(24) Se särskilt avsnitt I i Coudert-studien.

(25) Jfr punkt 6 ovan.

BILAGA 1

>Plats för tabell>

Uppskattningar för 1997 baserade på prognoser. Observera att kabel-teve-utbredningen varierar från 0 till nästan 100 % i olika medlemsstater.

BILAGA 2

Utdrag ur Cable Review - Study on the Competition Implications in Telecommunications and Multi-Media Markets (sammandrag), Arthur D. Little - Bedömning av alternativ

I enlighet med studiens ram övervägdes följande alternativ.

Alternativ beträffande samlat ägande

Alternativen beträffande samlat ägande kan grovt indelas i fyra kategorier:

- Att behålla samlat ägande.

- Partiellt samlat ägande.

- Avyttring av kabel-teve-verksamheten.

- Övergång från samlat ägande till avyttring.

I den första kategorin undersöktes sex alternativ. Genom dessa åläggs ägaren av både tele- och kabel-teve-nät restriktioner i varierande grad. Effekten på utvecklingen av infrastruktur och tjänster ökar med genomsynlighet och åtskillnad inom den företagsgrupp som ingår i samlat ägande.

Den andra kategorin, partiellt samlat ägande, innebär att kabel-teve-bolaget i ökad grad avskiljs från den gemensamme ägaren efter hand som andra aktieägare får större andelar. Ju större deras andel är, desto större blir effekten i form av snabbare utveckling av infrastruktur och tjänster i medlemsstaterna.

Den tredje kategorin, avyttring av kabel-teve-nät som ingår i ett samlat ägande, har stor inverkan på utvecklingen av infrastruktur och tjänster, vilket leder till större kapacitetsökning, bättre tillgänglighet för privatkunder och tillgång på tjänster, hög innovationstakt och möjlighet för andra serviceleverantörer att erbjuda sina tjänster via olika infrastrukturer. Genom att fullfölja detta alternativ kommer en god grund att läggas för utveckling av telekommunikations- och multimediamarknaderna i linje med Europeiska unionens mål.

I den fjärde kategorin övervägs två alternativ som många av de tillfrågade föreslog för perioden mellan samlat ägande och partiell eller fullständig avyttring, nämligen att använda en oberoende förvaltare och införa en strukturell åtskillnad. Dessa alternativ kan kombineras. I Nederländerna till exempel måste KPN inte bara rättsligt avskilja sin kabel-teve-verksamhet från verksamheterna på telekommunikationsområdet utan även utse en separat företagsledning och en oberoende förvaltare. Tillsynsmyndigheten drev igenom dessa åtgärder för att påbörja en partiell avyttring av KPN:s kabel-teve-verksamhet, där målet är en slutlig minoritetsandel på mindre än 25 procent.

De andra alternativen som beskrivs ovan kan också ingå i en total övergång från samlat ägande.

I tabellen nedan sammanfattas resultaten av undersökningen av tio huvudalternativ inom de fyra beskrivna kategorierna.

>Plats för tabell>

Restriktioner för tillhandahållande av kabel-teve-kapacitet

Tre strategialternativ för tillhandahållande av kabel-teve-kapacitet kan övervägas:

- Att behålla status quo.

- Att upphäva restriktionerna för specifika offentliga teleoperatörer eller ge dominerande offentliga teleoperatörer rättighet att tillhandahålla kabel-teve-kapacitet via telekommunikationsinfrastruktur.

- Att upphäva restriktionerna för licenser för kabel-teve-infrastruktur.

Som framgår av tabellen skulle upphävande av restriktioner som specifikt gäller för offentliga teleoperatörer och att ge dem rättighet att tillhandahålla kabel-teve-kapacitet via deras befintliga nät ha begränsad effekt på marknaden, men upphävande av de generella restriktionerna för tillgång till licenser för kabel-teve-infrastruktur skulle ha en stor effekt på den långsiktiga utvecklingen av bredbandsbaserade multimediamarknader.

>Plats för tabell>