Bilaga till rådets direktiv 96/49/EG () enligt kommissionens direktiv 96/87/EG av den 13 december 1996 om anpassning av rådets direktiv 96/49/EG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om transport av farligt gods på järnväg () (Text av betydelse för EES)

() EGT L 235, 17.9.1996, s. 25.

() EGT L 335, 24.12.1996, s. 45.

INNEHÅLL

Del I - Allmänna bestämmelser

Marginalnummer Sida

Allmänna bestämmelser 1-99 4

Del II - Ämnesförteckningar och särskilda bestämmelser för de olika klasserna

Klass 1 Explosiva ämnen och föremål 100 och följande 17

Klass 2 Gaser 200 och följande 62

Klass 3 Brandfarliga vätskor 300 och följande 102

Klass 4.1 Brandfarliga fasta ämnen 400 och följande 126

Klass 4.2 Självantändande ämnen 430 och följande 147

Klass 4.3 Ämnen som utvecklar brandfarliga gas vid kontakt med vatten 470 och följande 161

Klass 5.1 Oxiderande ämnen 500 och följande 175

Klass 5.2 Organiska peroxider 550 och följande 190

Klass 6.1 Giftiga ämnen 600 och följande 205

Klass 6.2 Smittförande ämnen 650 och följande 241

Klass 7 Radioaktiva ämnen 700 och följande 251

Klass 8 Frätande ämnen 800 och följande 298

Klass 9 Övriga farliga ämnen och föremål 900 och följande 323

Del III - Bihang

Bihang I A. Stabilitets- och säkerhetskrav för explosiva ämnen och föremål och blandningar med nitrerad cellulosa 1100 och följande 338

B. Förklarande ordlista över benämningar under marginalnummer 101 med tillägg under marginalnummer 1101 (3) 1170 341

Bihang II A. Bestämmelser rörande beskaffenheten hos kärl av aluminiumlegering för vissa gaser som avses under klass 2 1200 och följande 356

B. Bestämmelser rörande material i och konstruktion av kärl enligt marginalnummer 206 för djupkylda gaser som avses under klass 2 1250 och följande 358

C. Bestämmelser rörande material i och konstruktion av tankar för cisternvagnar och tankcontainrar för vilka krävs ett provningstryck av minst 1 MPa (10 bar) eller för transport av djupkylda kondenserade gaser av klass 2 1270 och följande 363

D. Bestämmelser för provning av aerosolflaskor och små behållare innehållande gas (gaspatroner) som avses under klass 2, ämnesnummer 5 1291 och följande 367

Bihang III A. Provning av brandfarliga vätskor som avses under klasserna 3, 6.1 och 8 1300 och följande 368

B. Metod för bestämning av flytbarhet 1310 372

C. Bestämning av ämnens ekotoxicitet, persistens och bioackumulerbarhet i akvatisk miljö, för hänförande till klass 9 1320 och följande 374

Bihang IV Reserverat 376

Bihang V Allmänna förpackningsbestämmelser, emballagetyper, förpackningskrav och emballageprovningsbestämmelser 1500 och följande 377

Bihang VI Allmänna föreskrifter för användning av småbulkbehÅllare (IBCer), typer av IBCer, konstruktionskrav och provningsbeskrivningar för IBCer 1600 och följande 417

Bihang VII Bestämmelser avseende radioaktiva ämnen av klass 7 1700 och följande 443

Bihang VIII Bestämmelser för märkning samt förteckningar för farligt gods 1800 och följande 471

Bihang IX 1. Bestämmelser om varningsetiketter 1900 och följande 694

2. Förklaringar till symbolerna 1902 och följande 695

3. Förebild för märke för ämnen med förhöjd temperatur 1910 697

Bihang X Bestämmelser om konstruktion, provning och användning av tankcontainrar

avsnitt 1 och

följande 700

Bihang XI Bestämmelser om konstruktion, provning och användning av cisternvagnar avsnitt 1 och

följande 737

DEL I ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

1 (1) I enlighet med rådsdirektiv 96/49/EC utgör denna bilaga ett regelverk för järnvägsbefordran av farligt gods. Den har hämtats från "Règlement concernant le transport international ferroviaire des marchandises dangereuses".

(2) Farligt gods indelas i följande klasser

Klass 1 Explosiva ämnen och föremål Begränsande klass

Klass 2 Gaser Fri klass

Klass 3 Brandfarliga vätskor Fri klass

Klass 4.1 Brandfarliga fasta ämnen Fri klass

Klass 4.2 Självantändande ämnen Fri klass

Klass 4.3 Ämnen som utvecklar brandfarlig gas vid kontakt med vatten Fri klass

Klass 5.1 Oxiderande ämnen Fri klass

Klass 5.2 Organiska peroxider Fri klass

Klass 6.1 Giftiga ämnen Fri klass

Klass 6.2 Smittfarliga ämnen Fri klass

Klass 7 Radioaktiva ämnen Begränsande klass

Klass 8 Frätande ämnen Fri klass

Klass 9 Övriga farliga ämnen och föremål Fri klass

(3) Av det farliga gods som täcks av de begränsande klassernas rubriker (klasserna 1 och 7) får endast sådant gods som nämns vid marginalnummer 101 och 701 transporteras och då endast på de villkor som anges. Annat farligt gods tillhörande dessa klasser är uteslutet från transport.

(4) Gods som täcks av rubrikerna till de fria klasserna (2, 3, 4.1, 4.2, 4.3, 5.1, 5.2, 6.1, 6.2, 8 och 9) är sådant gods som nämns vid marginalnummer 201, 301, 401, 431, 471, 501, 551, 601, 651, 801 och 901 eller som täcks av en av samlingsrubrikerna där. Det får transporteras endast på de villkor som anges. Gods som vare sig nämns eller täcks av en av samlingsrubrikerna anses inte som farligt gods enligt detta direktiv och får transporteras utan särskilda villkor.

(5) Ämnen och föremål som genom anmärkningar i de olika klasserna uttryckligen utesluts från transport, får inte transporteras på järnväg.

(6) De allmänt gällande transportbestämmelserna är tillämpliga på ämnen och föremål enligt detta direktiv, om inte direktivet föreskriver annat.

2 (1) De för varje klass gällande transportbestämmelserna är (utom för klass 7) indelade i följande avsnitt:

A. Kollin

1. Allmänna förpackningsbestämmelser

2. Särskilda förpackningsbestämmelser

3. Samemballering

4. Märkning och varningsetiketter på kollin

B. Försändningssätt, försändningsrestriktioner

C. Uppgifter i fraktsedeln

D. Transportmateriel och transportredskap

1. Bestämmelser om vagnar och lastning

2. Märkning och varningsetiketter på vagnar, cisternvagnar, tankcontainrar och småcontainrar.

E. Förbud mot samlastning

F. Tömda emballage

G. Övriga bestämmelser

Transportbestämmelserna för klass 7 är uppställda i form av förteckningar, numrerade 1-13, där varje sådan upptar följande avsnitt:

1. Ämnen

2. Emballage/Kollin

3. Högsta tillåtna strålningsnivå för kollin

4. Kontamination på kollin, vagnar, containrar, cisternvagnar, tankcontainrar och ytterhöljen

5. Dekontamination och användning av vagnar, utrustning och delar därav

6. Samemballering

7. Samlastning

8. Märkning och varningsetiketter på kollin, containrar, cisternvagnar, tankcontainrar och ytterhöljen

9. Varningsetiketter på vagnar utom cisternvagnar

10. Frakthandlingar

11. Förvaring och avsändning

12. Transport av kollin, containrar, cisternvagnar, tankcontainrar och ytterhöljen

13. Övriga bestämmelser

Bihangen innehåller:

Bihang I Stabilitets- och säkerhetskrav för explosiva ämnen och föremål och blandningar med nitrerad cellulosa samt förklaringar till benämningarna i marginalnummer 101;

Bihang II A. Bestämmelser om beskaffenhet hos kärl av aluminiumlegering för vissa gaser av klass 2

B. Bestämmelser för material i och konstruktion av kärl enligt marginalnummer 206 för transport av djupkylda, kondenserade gaser av klass 2.

C. Bestämmelser för material i och konstruktion av tankar för cisternvagnar och tankar i tankcontainrar för vilka krävs ett provningstryck av minst 1 MPa (10 bar) eller för transport av djupkylda, kondenserade gaser av klass 2.

D. Provningsbestämmelser för aerosoler och engångsbehållare för gas under tryck (gaspatroner) av klass 2, ämnesnummer 5.

Bihang III Provningsmetoder för

A. brandfarlig vätska som avses i klasserna 3, 6.1 och 8

B. bestämning av flytbarhet

C. bestämning av ämnens ekotoxicitet, persistens och bioackumulerbarhet i akvatisk miljö, för hänförande till klass 9

Bihang IV Reserverat

Bihang V Allmänna förpackningsbestämmelser, emballagetyper, förpackningskrav och emballageprovningsbestämmelser.

Bihang VI Bestämmelser avseende småbulkbehållare (IBC) och typer därav; konstruktions- och provningskrav för IBC.

Bihang VII Bestämmelser avseende radioaktiva ämnen av klass 7.

Bihang VIII Bestämmelser för märkning samt förteckningar för farligt gods

Bihang IX Bestämmelser om varningsetiketter, förklaringar till symbolerna samt märken för ämnen under förhöjd temperatur

Bihang X Bestämmelser om konstruktion, provning och användning av tankcontainrar.

Bihang XI Bestämmelser om konstruktion, provning och användning av cisternvagnar.

(2) Vidare skall av tull- och andra myndigheter utfärdade föreskrifter iakttas (se artikel 25, § 1, i Enhetliga rättsföreskrifter, CIM).

Det skall särskilt iakttas att förutom de i detta direktiv föreskrivna påskrifterna och intygandena, skall införas i fraktsedeln även de intyganden och bifogas fraktsedeln de följehandlingar som är nödvändiga enligt förvaltningsmyndigheternas föreskrifter.

(3) Enligt § 2 i RIEx (bilaga IV till Enhetliga rättsföreskrifter, CIM) är ämnen och föremål enligt detta direktiv tillåtna för transport som expressgods endast om detta är uttryckligen föreskrivet i avsnitt B i de olika klasserna (utom klass 7). Om transport av ämnen av klass 7, se marginalnummer 701 (4).

(4) Enligt artikel 18e) i Enhetliga rättsföreskrifter till fördraget om internationell järnvägsbefordran av resande och resgods (CIV) är ämnen och föremål enligt detta direktiv inte tillåtna för transport som resgods, såvida inte tarifferna tillåter undantag.

(5) För transporter i mening av artikel 3, § 3, i Överenskommelse om den internationella järnvägstrafiken (COTIF) skall jämsides med föreskrifterna i detta direktiv även de särskilda statliga eller mellanstatliga föreskrifterna om transport av farligt gods på väg eller vattenvägar iakttas, såvida de inte står i strid mot föreskrifterna i detta direktiv.

3 (1) Ej radioaktiva ämnen [se definitionen av radioaktiva ämnen i marginalnummer 700 (1)] som täcks av en samlingsrubrik i någon klass, får inte transporteras, om de dessutom täcks av rubriken till en begränsande klass i vilken de inte nämns.

(2) Ej radioaktiva ämnen [se definition av radioaktiva ämnen i marginalnummer 700 (1)] som inte uttryckligen nämns i någon klass, men som täcks av två eller flera samlingsrubriker till olika klasser, faller under transportvillkoren i:

a) den begränsande klassen, om någon berörd klass är begränsande,

b) den klass som svarar mot den huvudfara ämnena utgör under transport, om inte någon klass som kan komma i fråga är begränsande.

(3) Följande bestämmelser gäller för ämnen, lösningar och blandningar (såsom beredningar och restprodukter () som inte uttryckligen nämns i de olika klassernas ämnesförteckningar.

a) Lösningar och blandningar som innehåller ett ämne som är upptaget i detta direktiv tillsammans med ett eller flera ämnen som inte är farligt gods, skall anses som det farliga ämnet som är upptaget, om inte,

1. lösningen eller blandningen är upptagen i detta direktiv, eller

2. det är uppenbart att ämnesnumret som ämnet tillhör endast är tillämpligt för det rena eller det tekniskt rena ämnet.

3. lösningens eller blandningens klasstillhörighet, fysikaliska egenskaper eller förpackningsgrupp skiljer sig från det farliga ämnet.

För sådana lösningar eller blandningar skall, i syfte att förtydliga, uttrycket "lösning" eller "blandning" ingå som en del av godsbeskrivningen i godsdeklarationen, t.ex. "acetonlösning".

Om klasstillhörighet, fysikaliska egenskaper eller förpackningsgrupp skiljer sig från det ingående ämnets, skall lösningen eller blandningen med hänsyn till de farliga egenskaperna hänföras till en lämplig n.o.s.-benämning.

b) Ämnen med fler än en farlig egenskap såväl som lösningar och blandningar innehållande flera beståndsdelar som omfattas av detta direktiv skall hänföras till ett nummer och en bokstav i tillämplig klass med hänsyn till sina farliga egenskaper. Denna klassificering efter farliga egenskaper skall ske på följande sätt:

1.1. De fysikaliska, kemiska och fysiologiska egenskaperna bestäms genom mätning eller beräkning. Därefter klassificeras blandningen eller lösningen enligt kriterierna i de olika klasserna.

1.2. Om bestämning inte är möjlig utan oskäliga kostnader eller arbete (t.ex. i fråga om restprodukter), hänförs lösningen eller blandningen till den klass till vilken den beståndsdel hör som utgör den största faran.

2. Uppvisar ett ämne flera farliga egenskaper eller en lösning eller blandning innehåller flera komponenter ur efterföljande klasser respektive ämnesgrupper, skall ämnet, lösningen eller blandningen hänföras till den klass eller ämnesgrupp som omfattar den beståndsdel som utgör den största faran.

2.1. Om ingen största fara föreligger, skall klassificeringen ske i följande prioritetsordning:

Ämnen och föremål i klass 1,

Ämnen och föremål i klass 2,

Självreaktiva-, och relaterade ämnen samt.ex.plosivämnen i icke explosivt tillstånd (fuktade eller flegmatiserade) i klass 4.1,

Pyrofora ämnen i klass 4.2,

Ämnen i klass 5.2,

Ämnen av klass 6.1, som vid inandning är mycket giftiga enligt kriterierna under marginalnummer 600 (3) [med undantag av ämnen, lösningar och blandningar (såsom beredningar och restprodukter)] som uppfyller klassificeringskriterierna i klass 8 och vars giftighet vid inandning av damm och dimma (LC50) klassificeras under (a) och vid förtäring och hudkontakt klassificeras under (c). sådana ämnen, lösningar och blandningar (såsom beredningar och restprodukter) skall hänföras till klass 8,

Ämnen i klass 6.2.

2.2. Föreligger egenskaper som omfattar mer än en klass eller ämnesgrupp och som ej nämnts under 2.1, skall dessa ämnen och lösningar eller blandning därav inplaceras i den klass eller ämnesgrupp som uppvisar den största faran.

2.3. Överväger ingen fara skall ämnet samt lösningen eller blandningen därav inplaceras enligt följande:

2.3.1. Inplacering i en klass skall göras med hänsyn till de olika faroegenskaperna respektive de olika beståndsdelarna enligt nedanstående tabell (se nästa sida). I fråga om ämnen av klasserna 3, 4.1, 4.2, 4.3, 5.1, 6.1, 8 och 9 skall graden av fara bestämmas efter farogruppen (a), (b) eller (c) (se marginalnummer 300 (3), 400 (3), 430 (3), 470 (3), 500 (3), 600 (3), 800 (3) och 900).

Anmärkningar: Förklarande exempel till tabellen:

Blandningar som består av en brandfarlig vätska av klass 3, bokstav (c), ett giftigt ämne av klass 6.1, bokstav (b) och ett frätande ämne av klass 8, bokstav (a) inplaceras på följande sätt:

Sambandet mellan 3(c) i första kolumnen och kolumn 6.1(b) leder till 6.1(b). Sambandet mellan 6.1(b) i första kolumnen och kolumn 8(a) leder till 8(a). Blandningen skall således hänföras till 8(a).

>Plats för tabell>

2.3.2. Lösningar eller blandningar skall med hänsyn till de farliga egenskaperna hos de olika beståndsdelarna i blandningen eller lösningen, hänföras till ett ämnesnummer eller en n.o.s.-benämning i en klass enligt 2.3.1 ovan. Det är endast tillåtet att hänföra till en generell n.o.s.-benämning då klassificering till en specifik ("generic") n.o.s.-benämning inte är möjlig.

Anmärkning: Exempel på inplacering i klasser och ämnesnummer av blandningar och lösningar:

Fenol av klass 6.1, ämnesnummer 14(b), löst i bensen av klass 3, ämnesnummer 3(b), hänförs till klass 3, bokstav (b). Med ledning av fenols giftighet inplaceras lösningen i klass 3, ämnesnummer 19(b), under benämningen 1992 Brandfarlig vätska, giftig, n.o.s.

En fast blandning av natriumarsenat av klass 6.1, ämnesnummer 51(b) med natriumhydroxid av klass 8, ämnesnummer 41(b) inplaceras i klass 6.1, ämnesnummer 51(b), under benämningen 1557 Arsenikföreningar, fasta n.o.s., 3290, fasta, giftiga frätande, organiska ämnen, n.o.s inplaceras under i klass 6.1, 67(b).

Naftalin, rå eller ren, av Klass 4.1, ämnesnummer 6(c) löst i bensin av klass 3, ämnesnummer 3(b), inplaceras i klass 3, ämnesnummer 3(b) under benämningen 3295 Kolväten flytande, n.o.s.

En blandning av kolväten, klass 3, ämnesnummer 31(c) och polyklorerade bifenyler (PCB), klass 9, ämnesnummer 2(b) skall placeras i klass 9, ämnesnummer 2(b) under benämningen 2315 Polyklorerade bifenyler.

En blandning av propylenimin, klass 3, ämnesnummer 12 och polyklorerade bifenyler (PCB), klass 9, ämnesnummer 2(b) skall placeras i klass 3, ämnesnummer 12 under benämningen 1921 Propylenimin, stabiliserad.

(4) Restprodukter är ämnen, lösningar, blandningar och föremål, vilka inte är avsedda för omedelbar användning, men som transporteras till upparbetning, deponering och destruktion genom förbränning eller annat förfarande.

(5) Ett radioaktivt ämne vars specifika aktivitet överskrider 70 kBq/kg (2 nCi/g) och som

a) motsvarar kriterierna för transport under förteckning 1 i klass 7 och

b) har farliga egenskaper täckta av någon annan klass eller klassers rubrik,

skall vara undantaget från transport om det är täckt av rubriken från en begränsande klass, i vilken ämnet inte är förtecknat.

(6) Ett radioaktivt ämne vars specifika aktivitet överskrider 70 kBq/kg (2 nCi/g) och som

a) motsvarar kriterierna för transport under förteckning 1 i klass 7 och

b) har farliga egenskaper täckta av någon annan klass eller klassers rubrik,

skall förutom att det motsvarar kraven i förteckning 1 i klass 7, också vara underkastad fastställda villkor för transport

i begränsande klass, om en av de berörda klasserna är begränsande och ämnet är förtecknat där,

eller

i den klass som motsvarar den övervägande faran som ämnet har vid transport, om ingen av de inblandade klasserna är en begränsande klass.

(7) Som vattenförorenande ämnen enligt detta direktiv menas:

ämnen, lösningar och blandningar (såsom beredningar och restprodukter) som inte kan hänföras till klasserna 1-8 samt klass 9, ämnesnummer 1-8, 13, 14, 20, 21 och 31-36 men som kan hänföras till klass 9, ämnesnummer 11 eller 12 på grundval av provningsmetoderna och kriterierna enligt bihang III, Avsnitt C, marginalnummer 1320-1326, skall anses som farliga för vattenorganismer. Lösningar och blandningar (såsom beredningar och restprodukter) som saknar värden enligt klassificeringskriterierna, skall anses som farliga för vattenorganismer om det beräknade LC50-värdet () enligt följande formel:

LC50 = >NUM>LC50 av det vattenförorenade ämnet × 100 >DEN>det vattenförorenade ämnet i procent (vikt-%)

är lika eller mindre än:

a) 1mg/liter,

b) 10 mg/liter om det vattenförorenade ämnet inte är lättnedbrytbart eller, om ämnet är nedbrytbart med 10log Pow ≥ 3,0.

Anmärkning: Inga ytterligare transportbestämmelser är tillämpliga för ämnen av klass 1-8 samt klass 9, ämnesnummer 1-8, 13, 14, 20, 21 och 31-36 som är farliga för vattenorganismer enligt kriterierna i bihang III, Avsnitt C, marginalnummer 1320-1326.

4 (1) Följande måttenheter () är tillämpliga:

>Plats för tabell>

Tiopotenser, positiva och negativa, av en enhet kan bildas med hjälp av prefix, som har följande betydelse och placeras framför enheten:

>Plats för tabell>

(2) Med kollivikt avses bruttomassan om inte annat sägs.

(3) Om inte annat sägs menas med tecknet %:

a) i fråga om blandningar av fasta ämnen eller vätskor, liksom lösningar och fasta ämnen som fuktats med vätska: procent massa beräknad på blandningens, lösningens eller det fuktade fasta ämnets totala massa,

b) i fråga om blandningar av komprimerade gaser: Då fyllning sker enligt metoden manometrisk fyllning (eller partialtrycksfyllning) anges förhållandet av volymen som procent av gasblandningens totala volym. Då fyllningen av komprimerbara gasblandningar sker enligt metoden gravimetrisk fyllning (gasen väges in) anges massan som procent av gasblandningens totala massa.

i fråga om gasblandningar av kondenserbara gaser och gaser lösta under tryck anges förhållandet av massan som procent av gasblandningens totala massa.

(4) Till en n.o.s.-benämning (not otherwise specified), varmed avses i detta direktiv en samlingsbenämning dit ämnen, lösningar, blandningar eller föremål kan hänföras som

a) inte är nämnda vid namn vid ämnesförteckningarna och

b) uppvisar de kemiska, fysikaliska och/eller farliga egenskaper som motsvaras av klassen, ämnesnumret och farogruppen i n.o.s.-benämningen.

(5) Alla tryck som avser kärl (t.ex. provningstryck, inre tryck, säkerhetsventils öppningstryck) anges alltid i övertryck (tryck överstigande lufttrycket). Ett ämnes ångtryck anges däremot alltid i absolut tryck.

(6) Anges viss fyllningsgrad för kärl eller tankar avses fyllningsgraden vid 15 °C ämnes-temperatur, om inte annan temperatur nämns.

(7) Farligt gods med smältpunkt eller begynnelsesmältpunkt av 20 °C eller lägre, vid ett tryck av 101,3 kPa, skall i klassificeringshänseende anses som vätskor. Ett visköst ämne för vilken den exakta smältpunkten inte kan bestämmas skall provas i enlighet med ASTM D 4359-90 eller med metoden som beskrivs i bihang III för bestämmande av flytbarhet (penetrometertest).

(8) I detta direktiv förstås med:

"rekommendationer om transport av farligt gods", den 9:e reviderade utgåvan av FN:s rekommendationer om transport av farligt gods (ST/SG/AC.10/1/rev. 10),

"testhandboken", 2:a reviderade utgåvan av FN:s rekommendationer om transport av farligt gods-manual för provningar och kriterier (ST/SG/AC.10/11/rev.2).

5 Om kärl av plastmaterial är tillåtna som förpackning, kan järnvägen i avsändningslandet fordra bevis på plastmaterialets lämplighet för det avsedda ändamålet

6 Farligt gods får transporteras i oförpackat tillstånd i behållarvagn, i tankcontainer eller småcontainer endast om detta uttryckligen framgår av den klass dit ämnet eller föremålet hör.

7 (1) Med container i direktivets mening skall förstås sådana som uppfyller föreskrifterna i detta direktiv och, om de har en rymd av mer 1 m3, föreskrifterna i RiCo (bilaga III till Enhetliga rättsföreskrifter CIM).

Anmärkningar: 1. Småbulkbehållare (IBC) (se bihang VI) skall inte anses vara container i direktivets mening.

2. Växelflak anses vara storcontainer i direktivets mening.

(2) Storcontainrar och tankcontainrar som överensstämmer med definitionen på container som ges i "the International Convention for Safe Containers" (CSC) () eller i UIC folder 590 () (utgåva 1 januari 1989) och 592-1 till 592-4 () (utgåva 1 juli 1994), bör inte användas för transport av farligt gods såvida inte containern eller ramverket på tankcontainern uppfyller kraven som ställs i densamma.

En container bör endast användas för transport om den är i "god kondition".

a) Med "god kondition" menas att containern inte har några "större defekter" på komponenter som övre och undre sidobalk, dörrtröskel och dörrfäste, diagonala golvbalkar, hörnförstärkning och (i/inuti en container) hörnfästen/förankringsfästen.

"Större defekter" är

bucklor eller utbuktningar på konstruktionsdelar som är djupare än 19 mm, oavsett dess längd,

sprickor eller brott på konstruktiondelar,

mer än en skarv eller en skadad skarv (ex en överlappsskarv) på övre eller undre ändbalkarna eller dörrfästena,

mer än två skarvar i någon del av övre eller undre sidobalkarna i dörrtrösklar eller hörnförstärkningar,

skadade gångjärn i dörrar och metalldelar som kärvar eller är vridna, brottskadade, saknas eller på annat sätt är ur funktion,

tätningar eller ventiler som ej sluter tätt,

all slags åverkan på konstruktionen i sin helhet, som är tillräckligt stor för att förhindra en korrekt anslutning av utrustningsdetaljer, montering/installation och låsning av containern till en lastbärare.

b) Som "större defekter" anses dessutom, försämring i någon av containerns komponenter/delar (t.ex. rost på metalldelar i sidoväggarna eller trasig/upplöst glasfiber) oavsett vilket material konstruktionen är gjord av. Normal förslitning, inklusive oxidation (rost), små bucklor och revor och andra skador som inte påverkar funktionen eller förmågan att skydda godset mot väderleksföhållanden, är dock acceptabelt.

c) Före lastning skall kontrolleras att containern säkert är fri från alla slag av rester från tidigare last, och att golv och väggar inuti containern är fria från utstickande delar.

(3) Alla föreskrifter om transport i vagn gäller i tillämpliga delar även för transport i storcontainer utom i tankcontainer.

(4) För transport av gaser, vätskor samt granulerade eller pulverformiga ämnen i tankcontainer med mer än 0,45 m3 volym gäller bihang X. Tankcontainrar för ämnen av klass 2 har en rymd större än 1 000 liter.

(5) För småcontainrar som är avsedda för transport av ämnen i oförpackat tillstånd - utom i avsnitt (3) nämnda tankcontainer - gäller föreskrifterna för kärl som kolli, om inte annat anges i de olika klasserna.

8 (1) Tillåts enligt avsnitt A.3 i de olika klasserna eller enligt bestämmelserna i klass 7 samemballering av flera slag av farligt gods med varandra eller med annat gods, skall innerförpackningarna med de olika farliga ämnena, placeras i de gemensamma ytter-emballagen på ett sådant sätt att de noggrant och effektivt hålls skilda från varandra.

Om inte annat anges i detta marginalnummer eller i de särskilda förpackningsbestämmelserna, skall det för flytande ämnen i klasserna 3, 4.1, 4.2, 4.3, 5.1, 6.1, 8 och 9 klassificerade under (a) eller (b) i de olika ämnesnumren förpackade i innerförpackningar av glas, porslin eller stenmaterial, användas sådant absorberande förpackningsmaterial som kan absorbera vätskan. Absorbtionsmedlet får inte reagera farligt med vätskan. Absorbtionsmedel krävs inte om innerförpackningarna är så skyddade att de inte kan gå sönder och läckage inte kan ske från ytterförpackningen vid normala transportpåkänningar. Om ytterförpackningen inte är tät, och även om absorbtionsmedel krävs, skall läcktät fodring, plastsäck eller motsvarande användas för att hindra att vätska läcker ut ur kollit i händelse av läckage [se även marginalnummer 1500 (5)].

Används bräckliga kärl, skall det undvikas att farliga blandningar uppkommer om kärlen går sönder. I detta syfte skall åtgärder vidtas, såsom att tillräckligt mycket stötdämpande packningsmaterial används eller att kärlen sätts in stadigt i ett hållfast.ex.tra emballage eller att det gemensamma emballaget delas upp i flera fack.

För samemballering av ämnen i klass 7, se marginalnummer 1711 i bihang VII.

(2) Samemballeras olika slag av farligt gods skall varje slag anges i fraktsedeln på föreskrivet sätt. Varje kolli skall förses med samtliga påskrifter och varningsetiketter, som föreskrivs för de olika ämnena i kollit.

9 (1) Utöver de emballage som beskrivs i denna bilaga, får extra ytteremballage (sk "overpacks") användas under förutsättning att följande uppfylls:

Med extra ytteremballage avses en förslutning som innehåller ett eller flera emballage från en avsändare sammanförda till en enhet och som är lättare att hantera och stuva i samband med transport. Följande är exempel på extra ytteremballage:

a) lastanordning som t.ex. en pallast med emballage där emballagen är säkrade genom bandning, krymp- eller sträckfilmning eller säkrade på annat lämpligt sätt; eller

b) yttre skyddsemballage som t.ex. låda, bur, häck etc.

Anmärkning: Denna definitionen gäller inte för de extra ytteremballage som definieras i klass 7 (se marginalnummer 700, definition 13).

Extra ytteremballage skall förses med samma identifieringsmärkning, föregått av bokstäverna "UN", och etikettering som föreskrivs för det farliga gods och de emballage som det.ex.tra ytteremballaget omsluter. Detta krävs dock inte om emballagens identifieringsmärkning och etikettering är synlig genom det.ex.tra ytteremballaget.

Varje emballage som innehåller farligt gods och som är placerade i ett.ex.tra ytteremballage skall uppfylla alla relevanta bestämmelser. Det.ex.tra ytteremballaget får inte nedsätta funktionen av de inneslutna emballagen.

Förbuden mot samemballering i avsnitt E skall även tillämpas vid användning av extra ytteremballage.

(2) Skadade eller läckande förpackningar med farligt gods eller spill av farligt gods får transporteras i särskilda förpackningar för omhändertagande enligt marginalnummer 1559. Detta förhindrar inte användandet av större förpackningar av lämplig typ och godkännande enligt marginalnummer 1500 (14). När skadade förpackningar transporteras i bärgningsemballage, ska detta märkas med alla varningsetiketter för det skadade godset och "UN" följt av FN-numret för den skadade förpackningens innehåll samt orden skadat gods. Förutom kraven i de olika klasserna för farligt gods som transporteras, skall avsändaren komplettera godsdeklarartionen med noteringen "bärgningsemballage".

10 För iakttagande av de samlastningsförbud som föreskrivs i avsnitt E i klasserna 1-6 och 8, liksom i marginalnummer 703 (7) för klass 7, skall varningsetiketterna enligt bihang IX läggas till grund. Dessa etiketter skall anbringas på kollina enligt föreskrifterna i avsnitt A.4 i klasserna 1-6 och 8 liksom i marginalnummer 706 för ämnen av klass 7.

11 (1) Om inget annat anges i de olika klasserna får kollin med farligt gods transporteras

i sluten vagn,

på öppen vagn med presenning,

på öppen vagn utan presenning.

(2) Farligt gods i kolli med emballage av fuktkänsligt material skall transporteras i sluten vagn eller på öppen vagn med presenning.

(3) Kollin inklusive småbulkbehållare (IBC), liksom tömda ej rengjorda förpackningar och småbulkbehållare (IBC), som är försedda med etikett 6.1 (undantaget kollin med ämnen i klass 2), 6.2 eller försedda med etikett 9 innehållande ämnen med ämnesnummer 1, 2, 3 eller 13 i klass 9, får ej stuvas på eller i omedelbar närhet av kollin, som man vet innehåller livsmedel, andra konsumtionsvaror eller djurfoder, på vagnar, vid lastning- och lossningsplatser, eller vid omlastningsplatser i samband med transport.

Om kollin, försedda med ovanstående etiketter, måste lastas i närheten av kollin som man vet innehåller livsmedel, konsumtionsvaror, eller djurfoder skall de hållas åtskilda enligt följande:

a) en hel avskiljning som är minst lika hög som kollina som är försedda med ovanstående etiketter, eller

b) genom kollin som inte är försedda med etikett 6.1, 6.2 eller etikett 9 av ämnesnummer 1, 2, 3 eller 13, eller 9,

c) med ett utrymme som är minst 0,8 meter,

om inte kollin med ovanstående etiketter är försedda med ytterligare ett emballage eller är fullständigt övertäckta (t.ex. presenning, pappskivor eller andra åtgärder).

(4) Vid lastning av godset skall de för avsändningsstationen gällande föreskrifterna iakttas, såvida inga särskilda föreskrifter anges i de olika klasserna.

12 Med undantag för de som expressgods transporterade sändningarna får ämnen och föremål enligt detta direktiv transporteras endast i godståg.

13 Vid transport av ämnen angivna i marginalnummer 1802, bihang VIII i

cisternvagn

batterivagn

tankcontainer

vagn med avmonterbar tank

vagn med löst förpackat gods

små- och storcontainer med löst förpackat gods

skall förses med kännetecken enligt samma bihang.

Vagn med en och samma innehåll i alla kollin får märkas med sådant kännetecken som anges i detta bihang.

14 Transport av kollin, inklusive småbulkbehållare (IBC), containrar och tankcontainrar liksom vagnar med kollin som alla har samma innehåll, som inte fullständigt uppfyller kraven på emballering, samemballering, etikettering och märkning enligt bestämmelserna i detta direktiv men som uppfyller kraven för sjö- eller flygtransport (), samt föregås eller följs av sjö- eller flygtransport, är tillåten på följande villkor:

a) Kollin inklusive småbulkbehållare (IBC) som inte uppfyller etiketterings- eller märkningskraven enligt detta direktiv skall etiketteras och märkas enligt bestämmelserna för sjö- eller flygtransport ().

b) Samemballeringskraven för sjö- eller flygtransport () skall tillämpas.

c) Transport av containrar eller tankcontainrar liksom vagnar med kollin som alla har samma innehåll och som inte är etiketterade och märkta enligt kraven i detta direktiv men etiketteras och märkas enligt bestämmelserna för sjö- eller flygtransport ().

d) I godsdeklarationen skall, förutom de särskilda kraven i detta direktiv tilläggas "Transport enligt marginalnummer 14, RID".

Ovanstående undantag gäller inte för farligt gods som är klassificerat i någon av klasserna 1-8 i detta direktiv och som inte är farligt gods enligt bestämmelserna för sjö- eller flygtransport ().

15 (1) Farligt gods får även transporteras i kombitrafik på nedanstående villkor:

Anmärkningar: 1. Med "kombitrafik" i direktivets mening förstås transport av vägfordon på järnvägsvagnar.

2. - Med växelflak avses storcontainer i direktivets mening [se marginalnummer 7 (2)].

Med tankväxelflak avses tankcontainer i direktivet (se bihang X).

(2) Vägfordon, växelcontainrar och växelflak, som inlämnas till transport i kombitrafik, liksom deras innehåll, skall uppfylla bestämmelserna i rådsdirektiv 94/55/EC.

Uteslutna från transport på järnväg är dock:

explosiva ämnen i samhanteringsgrupp A (klass 1, marginalnummer 2101, ämnesnummer 01 och klassificeringskod 1.1 A enligt ADR);

självreaktiva ämnen som kräver temperaturkontroll (klass 4.1 marginalnummer 2401, ämnesnummer 41 till 50 och identifieringsnummer 3231 till 3240 enligt ADR);

organiska peroxider som kräver temperaturkontroll (klass 5.2, marginalnummer 2551, ämnesnummer 11 till 20 och identifieringsnummer 3111 till 3120 enligt ADR);

1829 svaveltrioxid med en renhetsgrad på minst 99,95 % och som transporteras oinhiberad i tank (klass 8, marginalnummer 2801, ämnesnummer 1(a) enligt ADR).

(3) På båda sidorna av de i kombitrafik använda vagnarna skall de etiketter som föreskrivs i detta direktiv för det transporterade godset sättas upp.

Etiketter på vagnarna är inte nödvändiga vid

a) användning av den rullande landsvägen (lastning av lastbilar med eller utan släpfordon eller av semitrailer med dragbil på vagnar som används för detta transportsätt), utom vid motstridiga uppfattningar hos de järnvägar som deltar i viss transportförbindelse och

b) övrig transport av vägtankfordon.

(4) Skriftliga instruktioner enligt marginalnummer 10 385 i ADR skall medfölja fraktsedeln (se SRV föreskrift SRV FS 1996:2).

(5) Utöver de uppgifter i fraktsedeln, som föreskrivs för det transporterade godset, skall avsändaren i fältet för godsbeskrivningen ange "Transport enligt marginalnummer 15, RID".

Vid transport av tankar som är märkta enligt marginalnummer 10 500 (2) - (5) i Europeisk överenskommelse om internationell transport av farligt gods på väg (ADR) skall ämnets FN-nummer och farlighetsnummer även anges på fraktsedeln.

16 Vid en transport, som följs av sjötransport, av farligt gods i en stor container skall ett stuvningsintyg för container i enlighet med stycke 12.3.7 i IMDG-kodens () allmänna bestämmelser komplettera fraktsedeln.

Uppgifterna i fraktsedeln och ovanstående stuvningssintyg får anges i ett och samma dokument. Om inte den metoden tillämpas skall de olika dokumenten häftas samman. Om uppgifterna är sammanförda i ett dokument är det tillräckligt att dokumentet innehåller ett uttalande som uttrycker att lastningen av containern har utförts i enlighet med tillämpliga modala bestämmelser kompletterat med identiteten på den person som ansvarar för stuvningsintyget. Utnyttjande av teknik som automatisk databehandling (ADB) eller elektronisk dataöverföring (EDI) i stället för pappersdokumentation är tillåten.

Anmärkning: Stuvningsintyget krävs inte för tankcontainrar.

17 Detta direktiv gäller inte:

a) för privatpersoner som transporterar farligt gods avsett för eget bruk eller för sport- eller fritidsaktiviteter. Det farliga godset ska vara förpackat i emballage av en sort ämnad för detaljhandeln,

b) vid transport av farligt gods som är inneslutet i maskiner eller utrustning som inte särskilt nämns på annan plats i denna bilaga och där det farliga godset är avsett för driften av maskinerna eller utrustningen,

c) vid transport utförd av, eller under övervakning av, bärgningspersonal i samband med bärgning av vagnar som innehåller farligt gods,

d) vid brådskande transport i syfte att rädda människoliv eller skydda miljön under förutsättning att alla nödvändiga åtgärder har vidtagits som krävs för en säker transport.

18 Ämnen och föremål enligt detta direktiv får transporteras till och med 30 juni 1997 i enlighet med de föreskrifter i detta direktiv som tillämpades fram till den 31 december 1996. I sådana fall skall följande upplysning lämnas i godsdeklarationen: "Transport i enlighet med de regler i RID som gällde före 1 januari 1997".

19-99

DEL II ÄMNESFÖRTECKNINGAR OCH SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR DE OLIKA KLASSERNA

KLASS 1 EXPLOSIVA ÄMNEN OCH FÖREMÅL

1. Förteckning över ämnen och föremål

100 (1) Av de ämnen och föremål som täcks av rubriken till klass 1, får endast de som räknas upp vid marginalnummer 101 eller de som kan hänföras till en n.o.s-benämning eller till benämningen "0190 explosiva prov" i marginalnummer 101 transporteras och då endast enligt bestämmelserna i marginalnummer 100 (2) - 143 och i bihang I. Dessa ämnen och föremål, anses som ämnen och föremål enligt detta direktiv.

(2) Klass 1 omfattar:

a) Explosivämnen, fasta eller flytande ämnen (eller blandningar av ämnen) som genom kemisk reaktion kan alstra gaser med sådan temperatur och sådant tryck samt med sådan hastighet att de kan skada omgivningen.

Pyrotekniska satser, ämnen eller blandningar av ämnen avsedda att framkalla en verkan genom värme, ljus, ljud, gas, dimma eller rök eller en kombination därav som resultat av icke-detonativa självunderhållande exoterma kemiska reaktioner.

Anmärkningar: 1. Explosivämnen som är extremt känsliga eller benägna att reagera spontant får inte transporteras.

2. Ämnen som inte själva är explosiva men som kan bilda en explosiv blandning av gas, ånga eller damm är inte ämnen av klass 1.

3. Undantagna från klass 1 är vatten- eller alkoholfuktade explosivämnen, där halten vatten, alkohol eller mängden mjukgörare överstiger de gränsvärden som anges i marginalnummer 101 - dessa explosivämnen hänförs till klass 4.1 (marginalnummer 401, ämnesnummer 21, 22 och 24) - samt de explosivämnen som på grund av sin dominerande farlighet hänförs till klass 5.2.

b) Explosiva föremål som innehåller ett eller flera explosivämnen och/eller pyrotekniska satser.

Anmärkning: Anordningar som innehåller explosivämnen och/eller pyrotekniska satser i så liten mängd eller av sådan karaktär att en oavsiktlig antändning eller initiering av dem under transport inte skulle ge upphov till någon verkan utanför anordningen genom splitter (kaststycken), brand, rök, värme eller buller, omfattas inte av bestämmelserna i klass 1.

c) Ämnen och föremål, som inte nämns under a) eller b) ovan men som tillverkas i avsikt att genom explosion eller pyroteknisk effekt framkalla en praktisk verkan.

(3) Explosiva ämnen och föremål med explosivämnen skall hänföras till en benämning eller till en n.o.s-benämning i marginalnummer 101, enligt de provningsmetoder för bestämning av explosiva egenskaper och de klassificeringsförfaranden till vilka hänvisas i bihang I och de skall uppfylla de särskilda villkoren för denna benämning.

Prov av nya eller existerande explosiva ämnen eller föremål med explosivämnen, som transporteras för testning, klassificering, forskning och utveckling, kvalitetskontroll eller som kommersiella prov, annat än initialsprängämnen, får åsättas benämningen "0190 explosiva prov", ämnesnummer 51 i marginalnummer 101.

Ämnen och föremål som är hänförda till en n.o.s.-benämning eller benämningen "0190 explosiva prov" liksom vissa ämnen som kräver tillstånd från behörig myndighet enligt anmärkningarna till listan om ämnen och föremål i marginalnummer 101 får transporteras endast efter godkännande av behörig myndighet i det land transporten påbörjas enligt villkor utfärdade av den behöriga myndigheten.

Om avsändarlandet inte är medlemsland skall villkoren för transporten godkännas av behörig myndighet i det första land anslutet till COTIF-fördraget som transporten når.

Skriftligt godkännande skall utfärdas.

(4) Ämnen och föremål av klass 1, med undantag av tömda ej rengjorda emballage, av ämnesnummer 91, skall hänföras till en riskgrupp enligt 100 (6) och till en sam-hanteringsgrupp enligt 100 (7).

Riskgruppen skall baseras på resultaten av de provningar som beskrivs i bihang I och på tillämpningen av definitionerna i 100 (6).

Samhanteringsgruppen skall bestämmas enligt definitionerna i 100 (7).

Klassificeringskoden skall bestå av numret på riskgruppen och den bokstav som anger samhanteringsgruppen.

(5) Ämnen och föremål av klass 1 hör till förpackningsgrupp II (se bihang V).

(6) Definition av riskgrupper:

1.1. Ämnen och föremål med risk för massexplosion (en massexplosion är en explosion som påverkar så gott som hela mängden praktiskt taget ögonblickligen).

1.2. Ämnen och föremål med risk för splitter (kaststycken) men utan risk för massexplosion.

1.3. Ämnen och föremål med risk för brand och antingen en mindre risk för en tryckvåg, eller för splitter (kaststycken) eller bådadera men utan risk för massexplosion,

a) och vilkas förbränning ger upphov till avsevärd strålningsvärme eller

b) vilka brinner efter varandra och ger upphov till mindre verkningar genom tryckvåg eller splitter (kaststycken) eller bådadera.

1.4. Ämnen och föremål vilka endast uppvisar obetydlig explosionsrisk i händelse av antändning eller initiering under transport. Verkningarna är i stort sett begränsade till förpackningen och inget utkast av splitter av betydelse kan förväntas. Brand utifrån får inte förorsaka massexplosion av innehållet i förpackningen.

1.5. Mycket okänsliga ämnen med risk för massexplosion men med mycket liten sanno-likhet för initiering eller för övergång från brand till detonation under normala transportbetingelser. Ett minimikrav är att de inte får explodera vid provet med yttre brand enligt FN:s testhandbok.

1.6. Extremt okänsliga föremål utan risk för massexplosion. Föremålen innehåller endast.ex.tremt okänsliga explosivämnen och risken för antändning genom olyckshändelse är försumbar.

Anmärkning: Eventuell risk med föremål av 1.6 är begränsad till explosion av enstaka föremål.

(7) Definition av samhanteringsgrupper för ämnen och föremål:

A Tändämne

B Föremål som innehåller ett tändämne och som inte har två eller flera verksamma, av varandra oberoende säkringar. Vissa föremål såsom sprängkapslar, apterade sprängkapslar och tändhattar inkluderas, även om de inte innehåller primärt.ex.plosivämne.

C Krut (utom svartkrut) eller annat deflagrerande explosivämne eller föremål som innehåller sådant.ex.plosivämne.

D Sprängämne, svartkrut eller föremål som innehåller sprängämne, i samtliga fall utan tändsystem och utan drivladdning, eller föremål som innehåller ett tändämne och som har två eller flera verksamma av varandra oberoende säkringar.

E Föremål som innehåller ett sprängämne, utan tändsystem, men med drivladdning (annan än sådan som innehåller en brandfarlig vätska eller gel eller hypergola vätskor).

F Föremål som innehåller ett sprängämne med eget tändsystem, med drivladdning (annan än sådan som innehåller en brandfarlig vätska eller gel eller hypergola vätskor) eller utan drivladdning.

G Pyrotekniskt ämne, eller föremål innehållande ett pyrotekniskt ämne, eller föremål som innehåller både ett.ex.plosivämne och en lyssats, brandsats, tårgassats eller röksats (annat än ett vattenaktiverbart föremål eller ett föremål som innehåller vit fosfor, fosfider, ett pyrofort ämne, en brandfarlig vätska eller gel eller hypergola vätskor).

H Föremål som innehåller både ett.ex.plosivämne och vit fosfor.

J Föremål som innehåller både ett.ex.plosivämne och en brandfarlig vätska eller gel.

K Föremål som innehåller både ett.ex.plosivämne och ett giftigt kemiskt verkningsmedel.

L Explosivt ämne eller föremål som innehåller explosivämne, där en särskild risk föreligger (t.ex. beroende på vattenaktivering eller på närvaro av hypergola vätskor, fosfider eller ett pyrofort ämne), vilket kräver isolering av varje enskild typ av ämne eller föremål.

N Föremål som endast innehåller extremt okänsliga explosivämnen.

S Ämne eller föremål som är förpackat eller utformat så att alla farliga verkningar genom vådatändning begränsas till förpackningen, såvida denna inte har skadats av brand, i vilket fall dock alla verkningar av tryckvåg eller splitter (kaststycken) blir så begränsade att de inte väsentligt hindrar eller omöjliggör brandbekämpning eller andra åtgärder i kollits omedelbara närhet.

Anmärkningar: 1. Ett ämne eller föremål, som är förpackat i en särskilt angiven förpackning, får hänföras till endast en samhanteringsgrupp. Eftersom kriteriet för samhanterings-grupp S är empiriskt, är inplacering i denna grupp nödvändigtvis kopplad till provningsmetoder för att kunna ges en klassificeringskod.

2. Föremål i samhanteringsgrupp D eller E får monteras eller förpackas tillsammans med egna tändsystem, förutsatt att dessa har åtminstone två verksamma av varandra oberoende säkringar, som är utformade för att hindra en explosion i händelse av vådantändning. Sådana kollin skall hänföras till samhanteringsgrupp D eller E.

3. Föremål i samhanteringsgrupp D eller E får förpackas tillsammans med egna tändsystem, vilka inte har två verksamma av varandra oberoende säkringar (dvs. tändsystem hänförda till samhanteringsgrupp B), förutsatt att de uppfyller kraven i marginalnummer 104 (6). Sådana kollin skall hänföras till samhanteringsgrupp D eller E.

4. Föremål får monteras eller förpackas tillsammans med egna tändsystem, förutsatt att dessa inte kan fungera under normala transportbetingelser.

5. Föremål i samhanteringsgrupperna C, D och E får förpackas tillsammans. Sådana kollin skall hänföras till samhanteringsgrupp E.

(8) Ämnen i samhanteringsgrupp A och föremål i samhanteringsgrupp K enligt marginalnummer 100 (7) får inte transporteras.

(9) För att uppnå syftet med bestämmelserna i denna klass skall genom avvikelse från bihang V, marginalnummer 1510 (3), uttrycket "kolli" även innefatta ett oförpackat föremål, under förutsättning att detta föremål får transporteras oförpackat.

101 De ämnen och föremål i klass 1 som får transporteras räknas upp i tabell 1 på nästa sida.

Explosiva ämnen och föremål med explosivämnen uppräknade i marginalnummer 1170 kan hänföras till de olika benämningar som anges i marginalnummer 101 endast om deras egenskaper, sammansättning, konstruktion och förutsedda användning motsvarar någon av beskrivningarna i bihang I.

>Plats för tabell>

2. Bestämmelser

A. Kollin

1. Allmänna förpackningsbestämmelser

102 (1) Alla explosiva ämnen och föremål, avsedda för transport, ska klassificeras enligt de bestämmelser som finns i marginalnummer 100.

(2) Alla förpackningar för gods i klass 1 skall vara utförda så att:

a) de skyddar de explosiva varorna, förhindrar riskabla rörelser samt minskar risken för oönskad antändning eller antändning under normala transportbetingelser inklusive ändringar i temperatur, fuktighet och tryck;

b) kollit kan hanteras säkert under normala transportbetingelser; och

c) förpackningarna ska motstå belastning vid stapling under normala transportbetingelser så att de inte ger någon ökning av riskerna med de explosiva varorna, att förpackningarnas inneslutande funktion inte skadas och att förpackningarna inte förstörs så att deras staplingsstabilitet minskas.

(3) Förpackningar skall uppfylla fordringarna i bihang 5 och 6, särskilt bestämmelserna för provning av förpackningar i avdelning IV till dessa bihang relaterat till marginalnummer 1500 (12) och 1512 (5).

(4) Enligt marginalnummer 100 (5) , 1511 (2) och 1611(2) skall förpackningar eller småbulkbehållare (IBCer) i förpackningsgrupp II, märkta "Y", användas för ämnen och föremål av klass 1.

(5) Förslutningsanordningen för förpackningar som innehåller flytande explosiva ämnen skall säkerställa dubbelt skydd mot läckage.

(6) Förslutningsanordningen för fat av metall ska ha lämplig packning. Skruvförslut- ning skall vara så beskaffad, att.ex.plosivämnen inte kan tränga in i denna.

(7) Förpackningar till vattenlösliga explosiva varor ska vara vattentäta. Förpackningar till fuktade och flegmatiserade varor ska vara förslutna för att förhindra ändringar i flegmatiseringsgraden under transport.

(8) Spik, häftklammer och andra förslutningsmedel av metall utan skyddande hölje får inte tränga igenom ytterförpackningens insida såvida inte innerförpackningen utgör tillräckligt skydd för de explosiva varorna mot beröring med metall.

(9) Innerförpackningar, distansmaterial och stötdämpande material liksom place- ringen av explosivämnen eller explosiva föremål i kollina skall utföras så att inga riskabla rörelser kan uppstå inuti kollina under transporten. Metallkomponenter på föremål får inte komma i kontakt med metallförpackning. Föremål innehållande explosiva varor och som inte innesluts i en yttre skyddsanordning ska separeras från varandra för att förhindra friktion och stötar. Stötdämpande material, brickor, distanshylsor i den yttre eller inre förpackningen, formen eller kollit får användas för detta ändamål.

(10) Förpackningar ska vara tillverkade av material som är förenliga med, och ogenom-trängliga av, de explosiva varorna som är inneslutna i förpackningarna så att varken reaktioner mellan varorna och förpackningsmaterialet, eller läckage, orsakar att de explosiva varorna blir osäkra för transport eller att riskgrupp eller samhanteringsgrupp förändras.

(11) Om metallinklädda lådor används för att förpacka explosivämnen, skall lådorna tillverkas så att.ex.plosivämnet inte kan tränga in mellan inklädnaden och lådans sidor eller botten.

(12) Plastförpackningar får ej generera eller ackumulera statisk elektricitet så att förpackade explosivämnen eller föremål kan initieras, antändas eller startar sin funktion.

(13) Stora och robusta föremål, normalt avsedda för militär användning, med eller utan tändsystem och som har två eller flera verksamma av varandra oberoende säkringar får transporteras oförpackade. Startsystemen skall skyddas mot störningar som kan uppkomma under normal transport. Ett negativt resultat, i testserie 4 i testhandboken för oförpackade föremål indikerar att föremålet kan transporteras oförpackat. Sådana oförpackade föremål får sättas fast i en vagga eller förpackas i en packlåda eller annan lämplig anordning.

(14) Explosiva ämnen får inte förpackas i en inre eller yttre förpackning, där skillnader i inre eller ytttre tryck, beroende på tempertur eller andra effekter, skulle kunna orsaka en explosion eller skada förpackningen.

(15) Förpackningar av metall ska förses med en inre beklädnad (se marginalnummer 1500 (2)) om löst liggande eller oförpackade eller delvis oförpackade explosiva varor kan komma i kontakt med innerytan av metallförpackningar (1A2, 1B2, 4A, 4B och metallkärl).

2. Särskilda förpackningsåtgärder

103 (1) Ämnen och föremål skall förpackas så som anges i marginalnummer 101, tabell 1, kolumn 4 och 5 och i detalj enligt marginalnummer 103 (3) tabell 2 samt marginalnummer 103 (4) tabell 3.

(2) Oaktat de förpackningsmetoder som krävs enligt marginalnummer 101, tabell 1 kolumn 4 och 5 samt under (3) nedan, får EP 01 i tabell 2, användas för varje explosivämne eller föremål, förutsatt att den förpackade varan har provats och därmed visats att inte ge större fara än när varan är förpackad enligt en metod specificerad i tabell 1, kolumn 4.

Proven ska godkännas av den behöriga myndigheten i ursprungslandet, eller om ursprungslandet inte medlemsland av den behöriga myndigheten i det första land anslutet till COTIF-fördraget som nås av transporten.

(3) TABELL 2

Förpackningsmetoder

Anmärkningar: 1. I tabell 2 används följande indelning:

Förpackningsmetod EP 01 är reserverad för metoder som kräver god- kännande från behörig myndighet;

Förpackningsmetoderna EP 11-EP 29 är reserverade för explosiva ämnen Förpackningsmetod EP 30 och framåt är reserverade för explosiva föremål

Verpackungsmethoden EP 30 und folgende: vorgesehen für Gegenstände mit Explosivstoff.

2. När trälådor, ordinära, (4C1) anges i tabellen får en trälåda med dammtäta väggar (4C2) användas istället.

3. Läckagetäta förpackningar ska överenstämma med en konstruktionstyp som har klarat täthetsprovet för förpackningsgrupp II.

4. "Behållare" används, i kolumnerna för inner- och mellanförpackningar i nedan redovisade tabell, för lådor, flaskor, dunkar, fat, krukor och cylindrar inklusive deras förslutningar.

5. "Rullar" är anordningar av plast, papp, metall eller annat lämpligt material som omfattar en central axel med eller utan sidoväggar vid varje ände på axeln. Ämnen och föremål kan surras fast på en axel och får i förekommande fall hålla tillbaka sidoväggarna.

6. "Brickor" är skivor av metall, plast, papp eller annat lämpligt material som placeras i inner-, mellan- eller ytterförpackningen för att åstadkomma en säker förpackning. Ytan på brickan får vara formgjuten så att förpackningar eller föremål kan sättas dit, hållas fast och separeras från varandra.

7. Vissa FN-nummer avser ämnen som får transporteras torra eller fuktade. Där det är lämpligt visas, i rubriken till varje förpackningsmetod, om meto- den är lämplig för torra pulver eller fuktade ämnen.

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

(4)

TABELL 3

Särskilda förpackningsbestämmelser

Anmärkningar: 1. Se marginalnummer 101, tabell 1, kolumn 5 för de särskilda förpacknings- bestämmelserna som är tillämpliga för de olika ämnena och föremålen.

2. Numreringen som är åsatta de särskilda förpackningsbestämmelserna är desamma som finns i kapitel 3 i FN-rekommendationerna för transport av farligt gods.

>Plats för tabell>

3. Samemballering

104 (1) Ämnen och föremål med samma FN-nummer (), med undantag av ämnen och föremål av samhanteringsgrupp L och ämnen och föremål som hänförs till en och samma n.o.s.-benämning eller ämnesnummer 51, 0190 explosiva prov, får samemballeras.

Härvid skall den säkraste ytterförpackningen användas.

(2) Om inte annat speciellt tillåts nedan, får ämnen och föremål med olika FN-nummer inte samemballeras.

(3) Ämnen och föremål av klass 1 får inte samemballeras med ämnen av andra klasser eller med gods som inte omfattas av bestämmelserna i detta direktiv.

(4) Föremål av samhanteringsgrupperna C, D och E får samemballeras.

(5) Föremål av samhanteringsgrupperna D eller E får samemballeras med sina egna tändsystem under förutsättning att dessa har minst två verksamma av varandra oberoende säkringar som förhindrar explosion av föremålet i händelse av vådatändning.

(6) Föremål av samhanteringsgrupperna D eller E får samemballeras med sina egna tändsystem som saknar två verksamma av varandra oberoende säkringar (t.ex. tändsystem som tillhör samhanteringsgrupp B) under förutsättning att behörig myndighet i avsändarlandet () anser att vådatändning inte kan orsaka explosion av ett föremål under normala transport-förhållanden.

(7) Ämnen och föremål av samhanteringsgrupp L får inte sameballeras med annat slag av ämnen eller föremål ur denna samhanteringsgrupp.

(8) Föremål får samemballeras med sina egna tändsystem under förutsättning att tändanordningen inte utlöses under normala transportförhållanden.

(9) Gods med FN-nummer enligt tabell 4 får inneslutas i samma kolli under de villkor som anges i tabellen.

(10) Vid samemballering måste hänsyn tas till möjlig ändrad klassificering av kollit enligt marginalnummer 100.

(11) Beträffande godsbeskrivningen i fraktsedeln vid samemballering av ämnen och föremål av klass 1, se marginalnummer 115 (4).

>Plats för tabell>

4. Märkning och varningsetiketter på kollin (Se Bihang IX) Märkning

105 (1) Kollin skall vara försedda med FN-nummer och en av benämningarna på ämne eller föremål som är understruket enligt marginalnummer 101, tabell 1, kolumn 2. För ämnen och före-mål som hör till en n.o.s.-benämning eller ämnesnummer 51, 0190 explosiva prov, skall förutom n.o.s.-benämningen även det tekniska namnet anges på godset eller ämnesnummer 51, 0190 explosiva prov. Detta gäller även övriga föremål av ämnesnummer 25 och 34. För ämnen av ämnesnummer 4, FN-nummer 0081, 0082, 0083, 0084 och 0241 samt för ämnen av ämnesnummer 48, FN-nummer 0331 och 0332 skall, förutom typen, även handelsnamnet på det aktuella explosivämnet anges. För andra ämnen och föremål får handelsnamnet eller den tekniska benämningen anges.

Märkningen, som skall vara tydligt läsbar och outplånlig, skall vara på avsändarlandets officiella språk samt, om detta språk inte är engelska, franska, italienska eller tyska, på något av dessa språk om inte en överenskommelse som slutits mellan berörda länder medger annat.

Vid militära försändelser enligt marginalnummer 143 som fraktas som vagnslast, får kollin, i stället för beteckningar enligt marginalnummer 101, tabell 1, kolumn 2 vara försedda med behörig militär myndighets föreskrivna beteckningar.

Varningsetiketter

(2) Kollin med ämnen eller föremål av ämnesnummer 1-34 skall förses med etikett nr 1 och klassificeringskod enligt marginalnummer 101, tabell 1, kolumn 3 skall finnas på etikettens nedre del. Kollin som innehåller ämnen eller föremål av ämnesnummer 35-47 skall förses med etikett nr 1.4 och kollin som innehåller ämnen av ämnesnummer 48 skall förses med etikett nr 1.5. Kollin med föremål av ämnesnummer 50 skall förses med etikett nr 1.6. Samhanteringsgrupp enligt marginalnummer 101, tabell 1, kolumn 3 skall finnas på etikettens nedre del.

(3) Kollin som innehåller ämnen och föremål av:

ämnesnummer 4, FN-nummer 0076 och 0143 (blandningar med minst 90 vikt-% flegmatiseringsmedel)

ämnesnummer 21, FN-nummer 0018

ämnesnummer 26, FN-nummer 0077

ämnesnummer 30, FN-nummer 0019

ämnesnummer 43, FN-nummer 0301

skall även förses med etikett nr 6.1.

Kollin med föremål som innehåller ett eller flera ämnen vilka är frätande enligt klass 8 av:

ämnesnummer 21, FN-nummer 0015 () och 0018

ämnesnummer 30, FN-nummer 0016 () och 0019

ämnesnummer 43, FN-nummer 0301 och 0303 ()

skall även förses med etikett nr 8.

(4) Vid militär transport enligt marginalnummer 143 som vagnslast behöver kollin inte vara försedda med den i marginalnummer 105 (2) och (3) föreskrivna varningsetiketten, under förutsättning att det föreskrivna samemballeringsförbudet i marginalnummer 130 (1) och (2), grundade på uppgifter i fraktsedeln enligt marginalnummer 115 (1), beaktas.

106-

109

B. Försändningssätt, försändningsrestriktioner

110 (1) Ämnen och föremål i samhanteringsgrupp L får endast transporteras som vagnslast.

(2) Ämnen och föremål av ämnesnummer 43, FN-nummer 0066, 0336 och 0431 och av ämnesnummer 47 får sändas även som expressgods. Ett kolli får inte väga mer än 40 kg [se även marginalnummer 121 (2)].

111-

114

C. Uppgifter i fraktsedeln

115 (1) Godsbeskrivningen i fraktsedeln skall stämma överens med någon av de FN-nummer och benämningar som är understrukna vid marginalnummer 101, tabell 1, kolumn 2.

Vid transport av ämnen och föremål som klassificerats under en n.o.s.-benämning, eller enligt ämnesnummer 51, 0190 explosiva prov, skall förutom n.o.s.-benämningen även det tekniska namnet på godset anges. Detta gäller även övriga föremål av ämnesnummer 25 och 34 samt ämnesnummer 51, 0190 explosiva prov.

Godsbeskrivningen skall följas av uppgifter om klass, ämnesnummer (marginalnummer 101, tabell 1, kolumn 3 resp 1) och följas av nettovikten i kg av explosivämnet och initialerna "RID" (t.ex. "0160 Krut, röksvagt, 1.1C, 2, 4 600 kg, RID".

Fraktsedeln skall i avsett fält markeras med ett kryss.

(2) För ämnen av ämnesnummer 4, FN-nummer 0081, 0082, 0083, 0084 och 0241 samt för ämnen av ämnesnummer 48, FN-nummer 0331 och 0332, skall handelsnamnet anges på explosivämnet såväl som typ av explosivämne. För andra ämnen och föremål får handelsnamn eller tekniskt namn anges.

(3) Vid transport som vagnslast skall, i fraktsedeln, anges antalet kollin, vikten på varje kolli och sammanlagda nettovikten explosivt ämne i kg.

(4) Vid samemballering av två olika godsslag skall godsbeskrivningen innehålla FN-nummer och benämningar enligt marginalnummer 101, tabell 1, kolumn 2 för båda ämnena eller föremålen. Om fler än två olika godsslag finns i samma kolli enligt marginalnummer 104, skall under godsbeskrivningen anges FN-nummer på alla ämnen och föremål som finns i kollitenligt " Gods med nummer "

(5) Vid transport av ämnen och föremål som hänförs till en n.o.s.-benämning eller till ämnesnummer 51, 0190 explosiva prov eller förpackats enligt metod EP 01 skall till fraktsedeln bifogas en kopia av behörig myndighets skriftliga godkännande med angivande av transportvillkor enligt marginalnummer 100 (3).

Godkännandet skall vara på avsändarlandets officiella språk samt om detta språk inte är engelska, tyska, franska eller italienska, på något av dessa språk, såvida ingen överenskommelse som slutits mellan berörda länder medger annat.

(6) Om kollin med ämnen och föremål i samhanteringsgrupp B och D enligt föreskrifterna i marginalnummer 130 (1) lastas tillsammans i en vagn, måste till fraktsedeln, intyget för skyddsbehållare eller skyddsvagnar enligt marginalnummer 130 (1), fotnot (¹), bifogas.

(7) Om explosiva ämnen eller föremål med explosivämnen i förpackningen transporteras i överensstämmelse med metod EP 01 ska noteringen "förpackningen godkänd av den behöriga myndigheten " anges i fraktsedeln (se marginalnummer 103 metod EP 01).

(8) Vid militära försändelser enligt marginalnummer 143, får, istället för beteckningar enligt marginalnummer 101, tabell 1, kolumn 2, beteckningar enligt den behöriga militära myndighetens föreskrifter användas.

Vid transporter för försvaret för vilka avvikande betingelser enligt marginalnummer 105 (1) och (4), 120 (1) och 125 (7) gäller, ska "militär försändelse" anges i fraktsedeln.

116-

119

D. Transportmaterial och transportredskap

1. Bestämmelser om vagnar och lastning

a. Kollin

120 (1) Ämnen och föremål av klass 1 skall lastas i slutna vagnar. I vagnarnas inre får inga utstående delar av metall finnas som inte hör till vagnen. Vagnarnas golv skall vara ordentligt rengjorda av avsändaren före lastningen. Vagnens dörrar och fönster (luckor) skall hållas stängda. Vid transport av ämnen och föremål av riskgrupperna 1.1, 1.2, 1.3, 1.5 och 1.6 skall även om dessa är lastade i storcontainrar, vagnar med föreskriftsenliga gnistskyddsplåtar användas. På vagnar med golv av brännbart material får gnistskydds-plåtarna inte vara fästade direkt mot vagnsgolvet.

Föremål som på grund av sin storlek eller vikt inte kan lastas i slutna vagnar, får även lastas på öppna vagnar. Dessa skall då täckas med presenningar.

Vid transport av ämnen med ämnesnummer 2, 4, 8, 26 och 29 såväl som fyrverkerier av ämnesnummer 9, 21 och 30 skall bottnar i småcontainrar vara ytbehandlade eller övertäckta med ett ickemetalliskt material.

Militära transporterer enligt marginalnummer 143 med ämnen och föremål i klass 1, som utrustningsmässigt eller strukturellt hör till militärt materiel, får under följade förutsättningar transporteras på öppna vagnar:

Transporten måste ske på uppdrag eller under ledning av ansvarig militär myndighet.

Apterade kapslar som inte har minst två verksamma av varandra oberoende säkringar måste avlägsnas såvida inte ämnena och föremålen är placerade i låsta militärfordon.

(2) Kollin med etikett nr 6.1 skall lastas åtskilda från livsmedel, andra konsumtionsmedel och fodermedel enligt marginalnummer 11 (3).

121 (1) Kollin med ämnen och föremål av klass 1 skall lastas och förstängas så att de inte kan förskjuta sig i vagnarna. De skall skyddas mot varje slag av skavning och mot slag.

(2) Expressgodssändningar får, i vagnar som samtidigt är upplåtna för resande, lastas till en sammanlagd vikt av högst 100 kg i varje vagn.

b. Transport i småcontainer

122 (1) Kollin med ämnen och föremål av klass 1 får transporteras i småcontainrar.

(2) Lastningsföreskrifterna enligt marginalnummer 121 (1) gäller i tillämpliga delar även för småcontainrar.

(3) Samlastningsförbuden enligt marginalnummer 130 gäller även för innehållet i småcontainrar och för vagnar i vilka småcontainrar transporteras.

(4) Vid transport av ämnen med ämnesnummer 2, 4, 8, 26 och 29 såväl som fyrverkerier av ämnesnummer 9, 21 och 30 skall bottnar i småcontainrar vara ytbehandlade eller övertäckta med ett ickemetalliskt material.

123-

124

2. Märkning och varningsetiketter på vagnar och småcontainrar (Se bihang IX)

125 (1) Vagnar i vilka transporteras kollin med etikett nummer 1, 1.4, 1.5 eller 1.6, skall förses med etiketter av samma nummer på båda sidor. Samhanteringsgrupperna skall inte anges på etiketterna om ämnen och föremål tillhörande flera samhanteringsgrupper transporteras i vagnen.

(2) Transporteras kollin av olika riskgrupper i samma vagn, skall endast etikett för den farligaste riskgruppen anbringas på vagnen och enligt följande rangordning (från farligaste till minst farliga): 1.1, 1.5, 1.2, 1.3, 1.6, 1.4.

Om ämnen av nummer 48 transporteras i samma vagn som ämnen och föremål av riskgrupp 1.2, skall vagnetiketteras som om den tillhörde riskgrupp 1.1.

(3) Vagnar i vilka transporteras ämnen och föremål av följande ämnesnummer och FN-nummer, skall dessutom på båda sidor försedda med etikett nr 6.1:

ämnesnummer 4, FN-nummer 0076 och 0143

ämnesnummer 21, FN-nummer 0018,

ämnesnummer 26, FN-nummer 0077,

ämnesnummer 30, FN-nummer 0019,

ämnesnummer 43, FN-nummer 0301 och 0303.

(4) Vagnar i vilka transporteras ämnen och föremål av följande ämnesnummer och FN-nummer, skall dessutom på båda sidor förses med etikett nr 8:

ämnesnummer 21, FN-nummer 0015 () och 0018,

ämnesnummer 30, FN-nummer 0016 () och 0019,

ämnesnummer 43, FN-nummer 0301 och 0303 ().

(5) Vid vagnslaster med ämnen och föremål av ämnesnummer 1-13, 19, 22-26, 28, 31-34 skall dessutom i eller bredvid vagnskorthållaren sättas upp etikett nr 13.

Vid vagnslaster med ämnen av följande ämnesnummer och FN-nummer skall i stället för etikett nr 13 i eller bredvid vagnskorthållaren sättas upp etikett nr 15:

ämnesnummer 2, FN-nummer 0160,

ämnesnummer 4, FN-nummer 0072, 0075, 0083, 0133, 0143, 0146, 0150, 0208, 0219, 0226, 0340, 0341, 0391, 0394 och 0411.

(6) Småcontainrar skall etiketteras enligt marginalnummer 105 (2) och 105 (3).

(7) Vagnar med kollin som transporteras som militära försändelser enligt marginalnummer 143 och som enligt marginalnummer 105 (4) inte är försedda med varningsetikett, måste förses med följande varningsetiketter på båda sidor:

Etikett nr 1 på vagn med ämnen och föremål med ämnesnummer 1 till 34.

Etikett nr 1.4 på vagn med ämnen och föremål med ämnesnummer 35 till 47.

Etikett nr 1.5 på vagn med ämnen med ämnesnummer 48.

Etikett nr 1.6 på vagn med föremål med ämnesnummer 50.

126-

129

E. Förbud mot samlastning

130 (1) Kollin som är försedda med etikett nr 1, 1.4, 1.5 eller 1.6 men som tillhör olika sam-hanteringssgrupper, får inte transporteras i samma vagn såvida inte för de aktuella samhanteringsgrupperna samlastning är tillåten enligt följande tabell 5.

>Plats för tabell>

(2) Kollin som är försedda med etikett nr 1, 1.4, 1.5 eller 1.6 får inte transporteras tillsammans i en vagn med kollin som är försedda med etiketter nr 2, 3, 4.1, 4.2, 4.3, 5.1, 5.2, 6.1, 6.2, 7A, 7B, 7C, 8 eller 9.

Dessa föreskrifter gäller inte för kollin som är försedda med etikett nr 1.4, samhanteringsgrupp S.

131 Gods som inte får transporteras i samma vagn får inte tas upp på gemensam fraktsedel.

132-

134

F. Tömda emballage

135 (1) Tömda, ej rengjorda emballage, av ämnesnummer 91 skall vara väl förslutna och lika täta mot läckage som om de vore fyllda.

(2) Tömda, ej rengjorda emballage, av ämnesnummer 91 skall etikettereras som om de vore fyllda.

(3) För tömda, ej rengjorda emballage av ämnesnummer 91 med etikett nr 6.1 som skall hållas åtskilda från livsmedel, andra konsumtionsvaror och fodermedel, se marginalnummer 11(3).

(4) Godsbeskrivningen i fraktsedeln skall vara "Tömt emballage, 1, 91, RID". Fraktsedeln skall i avsett fält markeras med ett kryss.

136-

139

G. Övriga bestämmelser

140 För kollin med etikett nr 6.1 som skall hållas åtskilda från livsmedel, andra konsumtionsvaror och fodermedel se marginalnummer 11 (3).

H. Särskilda bestämmelser

141 Vagnar med etikett nr 1, 1.5 eller 1.6 och vagnar med storcontainrar med etikett nr 1, 1.5 eller 1.6 skall skiljas från vagnar med etikett nr 3, 4.1, 4.2, 4.3, 5.1 eller 5.2 av två 2-axliga eller en 4- eller fleraxlig(a) skyddsvagn(ar).

En skyddsvagn är en tom eller lastad vagn som inte är försedd med etikett nr 3, 4.1, 4.2, 4.3, 5.1 eller 5.2.

Storkontainrar med etikett nr 1, 1.5 eller 1.6 får inte lastas på ett fordon med storcontainrar eller tankcontainrar som är försedda med etikett 3, 4.1, 4.2, 4.3, 5.1 eller 5.2.

142 (1) Ämnen och föremål av klass 1 som tillhör ett medlemslands väpnade styrkor och som förpackades före 1 januari 1990 i enlighet med då gällande bestämmelser i RID, får transporteras efter 31 december 1989, förutsatt att emballagen är obrutna och att det deklareras som militärt gods packat före den 1 januari 1990 i fraktsedeln. Övriga bestämmelser som tillämpas efter 1 januari 1990 för denna klass skall följas.

(2) Ämnen och föremål av klass 1 som förpackades mellan den 1 januari 1990 och den 31 december 1996 i enlighet med för denna tid gällande föreskrifter i RID, får transporteras efter den 31 december 1996, förutsatt att emballagen är obrutna och att det deklareras som gods av klass 1 som är förpackat mellan den 1 januari 1990 och den 31 december 1996 i fraktsedeln.

143 För militära transporter, dvs. transporter av ämnen och föremål i klass 1 som tillhör väp nade styrkor eller transporter för vilka den väpnade styrkan ansvarar, gäller avvikande föreskrifter [se marginalnummer 105 (1) och (4), 115 (8), 120 (1) och 125 (7)].

144-

199

KLASS 2 GASER

1. Ämnesförteckning

200 (1) Av de ämnen och föremål som ingår i klass 2, omfattas de som är förtecknade under marginalnummer 201 eller täcks av en samlingsrubrik i detta marginalnummer, av villkoren i marginalnummer 200 (2) till 250. Dessa betraktas alltså som ämnen och föremål enligt detta direktiv.

Anmärkning: För uppgift om kvantiteter av de ämnen och föremål under marginalnummer 201, som inte omfattas av bestämmelserna för denna klass, se marginalnummer 201a.

(2) En gas är ett ämne som:

(a) vid 50 °C har ett ångtryck överstigande 300 kPa (3 bar); eller

(b) är fullständigt gasformigt vid 20 °C och normaltrycket 101,3 kPa (1,013 bar).

Anmärkning: 1052 Fluorväte skall hänföras till klass 8, ämnesnummer 6.

(3) Klass 2 omfattar rena gaser, gasblandningar, blandningar av en eller flera gaser med ett eller flera andra ämnen och föremål innehållande sådana ämnen.

Anmärkningar: 1. En ren gas kan innehålla andra beståndsdelar, uppkomna under produktionsprocessen eller tillsatta för att bevara produktens stabilitet, förutsatt att halten av dessa beståndsdelar inte ändrar gasens klassificering eller transportvillkor, exempelvis fyllningsförhållande, fyllningstryck eller provningstryck.

2. Benämningen n.o.s. under marginalnummer 201 avser såväl rena gaser som gasblandningar.

3. För klassificering av lösningar och blandningar (såsom beredningar och restprodukter) se även marginalnummer 3 (3) och styckena (6) och (7) i detta marginalnummer.

(4) Ämnen och föremål i klass 2 indelas i följande undergrupper:

1 Komprimerade gaser: gaser med en kritisk temperatur under 20 °C;

2 Kondenserade gaser: gaser med en kritisk temperatur av 20 °C eller högre;

3 Kylda, kondenserade gaser: gaser, som under transport till viss del är flytande på grund av sin låga temperatur;

4 Gaser lösta under tryck: gaser, som under transport är lösta i ett lösningsmedel;

5 Aerosolbehållare och små behållare innehållande gas (gaspatroner);

6 Andra föremål innehållande gas under tryck;

7 Icke trycksatta gaser som omfattas av särskilda krav (gasprover);

8 Tömda kärl och tömda tankar.

(5) De ämnen och föremål som är klassificerade under olika ämnesnummer i marginalnummer 201 indelas i nedanstående grupper, med hänsyn till deras farliga egenskaper ():

A kvävningsframkallande

O oxiderande

F brandfarlig

T giftig

TF giftig, brandfarlig

TC giftig, frätande

TO giftig, oxiderande

TFC giftig, brandfarlig, frätande

TOC giftig, oxiderande, frätande

Anmärkning: Frätande gaser betraktas som giftiga och placeras därför i gruppen TC, TFC eller TOC, se stycke (7).

Beträffande gaser och gasblandningar som på grundval av kriterierna uppvisar risker som kan hänföras till mer än en grupp, har de grupper som betecknas med bokstaven T högre prioritet än övriga grupper. Grupper betecknade med bokstaven F kommer före grupper betecknade med A och O.

(6) Om en blandning tillhörande klass 2, som tillordnats ett visst ämnesnummer och grupp hamnar under ett annat ämnesnummer och/eller annan grupp på grund av kriterier nämnda i styckena (4) och (7), skall denna blandning klassificeras i enlighet med kriterierna och tilldelas en lämplig n.o.s.-benämning.

(7) Ämnen och föremål som ej särskilt anges under marginalnummer 201 skall klassificeras i enlighet med styckena (4) och (5). Beroende på ämnenas farliga egenskaper skall följande kriterier gälla:

Kvävningsframkallande gaser

Gaser som inte är oxiderande, brandfarliga eller giftiga och som normalt späder ut eller ersätter syre i atmosfären.

Brandfarliga gaser

Gaser som vid 20 °C och normaltrycket 101,3 kPa:

(a) är antändbara i en blandning med luft vid en koncentration av 13 vol % eller mindre; eller

(b) har ett brännbarhetsområde i luft med minst 12 procentenheter oavsett den undre brännbarhetsgränsen.

Brandfarligheten skall fastställas genom prov eller beräkning i enlighet med av ISO antagna regler (se ISO 10156:1990).

Om tillgängliga data är otillräckliga för att dessa metoder skall kunna tillämpas, kan en jämförbar metod användas, godkänd av behörig myndighet i ursprungslandet. Om ursprungslandet inte är medlemsland, skall dessa metoder godkännas av behörig myndighet i det första land anslutet till COTIF-fördraget som godset anländer till.

Oxiderande gaser

Gaser som genom att avge syre, kan förorsaka eller bidra till förbränning av andra ämnen i högre grad än vad enbart luft kan göra. Den oxiderande förmågan fastställs antingen genom provning eller med hjälp av beräkningsmetoder antagna av ISO (se ISO 10156:1990).

Giftiga gaser

Anmärkning: Gaser som helt eller delvis uppfyller kriterierna för giftighet på grund av sina frätande egenskaper skall klassificeras som giftiga. Se även kriterierna under rubriken "Frätande" för uppgift om en eventuell frätrisk som sekundärfara.

Gaser som:

(a) är kända för att vara så giftiga eller frätande för människan att de utgör en hälsorisk; eller

(b) förmodas vara giftiga eller frätande för människan, eftersom de har ett LC50-värde för akut giftighet som motsvarar eller är mindre än 5 000 ml/m3 (ppm) vid provning i enlighet med marginalnummer 600 (3).

När det gäller gasblandningar (inklusive ångor av ämnen från andra klasser) kan följande formel användas:

LC50 Giftig (blandning) = >NUM>1

>DEN>

>NUM>fi

>DEN>Ti

där fi = molbråket för beståndsdelen "i" i blandningen

Ti = giftindex för beståndsdelen "i" i blandningen. Ti motsvarar LC50-värdet enligt ISO 10298:1995. Om inget LC50-värde är upptaget i ISO10298:1995, skall ett i vetenskaplig litteratur tillgängligt LC50-värde användas. Om LC50-värdet inte är känt, fastställs toxicitetsindex med hjälp av det lägsta LC50-värdet för ämnen med liknande fysiologiska och kemiska effekter eller genom provning, om detta är den enda praktiska möjligheten.

Frätande gaser

Gaser eller gasblandningar som helt uppfyller kriterierna för giftighet på grund av sina frätande egenskaper skall klassificeras som giftiga med frätrisk som en sekundärfara.

En gasblandning som anses vara giftig på grund av de sammantagna effekterna av de frätande och giftiga egenskaperna har frätrisk som en sekundärfara då blandningen erfarenhetsmässigt är känd för att skada hud, ögon och slemhinnor eller då LC50-värdet för blandningens frätande komponenter motsvarar eller är mindre än 5 000 ml/m3 (ppm), när LC50 beräknas enligt formeln:

LC50 Frätande (blanding) = >NUM>1

>DEN>

>NUM>fci

>DEN>Tci

där fci = molbråket för den frätande beståndsdelen "i" i blandningen

Tci = giftindex för den frätande beståndsdelen "i" i blandningen. Tci motsvarar LC50-värdet enligt ISO 10298:1995. Om det inte föreligger något LC50-värde i ISO 10298:1995, skall ett i vetenskaplig litteratur tillgängligt LC50-värde användas. Om LC50-värdet inte är känt, fastställs toxicitetsindex med hjälp av det lägsta LC50-värdet för ämnen med liknande fysiologiska och kemiska effekter eller genom provning, om detta är den enda praktiska möjligheten.

(8) Kemiskt instabila ämnen av klass 2 får inte överlämnas för transport med mindre än att nödvändiga åtgärder har vidtagits för att förhindra all tänkbar risk för farliga reaktioner, t.ex. sönderfall, polymerisering eller andra förändringar under normala transportförhållanden. Det skall därför särskilt noggrant tillses att kärl och tankar inte innehåller ämnen som kan framkalla sådana reaktioner.

201 (1) Komprimerade gaser: gaser med en kritisk temperatur under 20 °C:

Gaser vars kritiska temperatur är lägre än 20 °C betraktas enligt detta direktiv som komprimerade gaser.

>Plats för tabell>

(2) Kondenserade gaser: gaser med en kritisk temperatur av 20 °C eller högre:

Gaser som har en kritisk temperatur av 20 °C eller högre betraktas enligt detta direktiv som kondenserade gaser.

>Plats för tabell>

(3) Kylda, kondenserade gaser: gaser som under transport till viss del är flytande på grund av sin låga temperatur:

Anmärkning: Kylda gaser, som inte kan klassificeras med ett visst FN-nr under detta ämnesnummer, får inte transporteras.

>Plats för tabell>

(4) Gaser lösta under tryck: gaser som vid transport är lösta i ett lösningsmedel:

Anmärkning: Gaser lösta under tryck, vilka inte kan klassificeras med ett FN-nr under detta ämnesnummer, får inte transporteras.

>Plats för tabell>

(5) Aerosolbehållare och små behållare innehållande gas (gaspatroner)

(Se även marginalnummer 201a)

Anmärkningar: 1. Som aerosolbehållare betraktas alla slags engångsbehållare, innehållande en trycksatt gas eller blandning av gaser, upptagna under marginalnummer 207 (3), med eller utan vätska, pasta eller pulver, och försedda med en utsläppsventil, som medger att innehållet kan drivas ut som fasta eller suspenderade partiklar i en gas, som skum, pasta eller pulver eller i flytande form eller gasform.

2. Små behållare, innehållande gas (gaspatroner), är alla slags icke påfyllbara behållare innehållande en trycksatt gas eller blandning av gaser upptagna under marginalnummer 207 (3) och (4). De kan förses med en ventil.

3. Aerosoler och små behållare, innehållande gas, skall, beroende på den fara innehållet utgör, hänföras till grupperna A till TOC. Innehållet anses vara brandfarligt om det i detta ingår över 45 vikt-%, eller mer än 250 g, brandfarliga beståndsdelar. Brandfarliga beståndsdelar är gaser, vilka är brandfarliga i luft vid normalt tryck eller ämnen eller beredningar i flytande form med en flampunkt under eller lika med 100 °C.

>Plats för tabell>

(6) Andra föremål innehållande gas under tryck:

>Plats för tabell>

(7) Ej trycksatta gaser som är föremål för speciella krav (gasprover):

>Plats för tabell>

(8) Tömda kärl och tömda tankar:

>Plats för tabell>

201a Med undantag för bestämmelserna i marginalnummer 201 (3) gäller inte bestämmelserna som anges i avsnitt 2 " Bestämmelser" för:

(1) Gaser och föremål överlämnade för transport i överensstämmelse med följande:

Anmärkning: Gaser i tankarna på fordon, som utför transporter och som används för fordonens framdrivning eller för driften av specialutrustning (t.ex. kylutrustning) omfattas ej av bestämmelserna i avsnitt 2 " Bestämmelser".

(a) Gaser med ämnesnummer 1A, 1O, 2A och 2O, vars tryck i kärlet eller tanken vid en temperatur av 15 °C inte överstiger 200 kPa (2 bar) och är helt i gasform under transporten; häri inbegrips alla slags kärl och tankar, t.ex. även delar av maskiner och apparater;

(b) 1013 koldioxid med ämnesnummer 2A eller 1070 dikväveoxid med ämnesnummer 2O i gasform innehållande högst 0,5 % luft, i metallkapslar (kolsyrepatroner) under marginalnummer 2205, med högst 25 g koldioxid eller 25 g dikväveoxid och ej över 0,75 g koldioxid eller dikväveoxid per cm3;

(c) Gaser i transporterade fordonens bränsletankar; bränsleventilen mellan gastank och motor skall vara stängd och den elektriska kontakten frånslagen;

(d) Gaser i utrustning, avsedda för fordonens drift (t.ex. brandsläckare eller luftfyllda däck, både som reservdelar och last);

(e) Gaser i specialutrustning för fordonen och nödvändiga för driften av sådan specialutrustning under transport (kylsystem, fisktankar, värmeaggregat etc.) liksom reservbehållare för sådan utrustning eller tömda, ej rengjorda utbytesbehållare, transporterade i samma transportenhet;

(f) Tömda, ej rengjorda fasta trycktankar som transporteras, under förutsättning att de är hermetiskt slutna;

(g) Föremål med ämnesnummer 5A, 5O och 5F med största volym 50 cm3;

(h) 2857 kylmaskiner med ämnesnummer 6A, som innehåller mindre än 12 kg gas med ämnesnummer 2A, eller 2073 ammoniaklösning med ämnesnummer 4A, samt liknande utrustning som innehåller mindre än 12 kg gas med ämnesnummer 2F; dessa maskiner skall skyddas och stuvas på sådant sätt att skador på kylsystemet förhindras;

(i) Gaser med ämnesnummer 3A, avsedda för kylning av t.ex. medicinska eller biologiska prover, om förvarade i dubbelväggiga kärl (Dewar-flaskor), som helt uppfyller bestämmelserna i marginalnummer 206 (2)(a).

(j) Följande föremål med ämnesnummer 6A, tillverkade och fyllda i enlighet med det tillverkande landets förordningar, förpackade i kraftigt ytteremballage:

1044 brandsläckare försedda med skydd mot oavsiktlig uttömning;

3164 trycksatta pneumatiska eller hydraliska föremål, konstruerade för att motstå påkänningar större än det invändiga gastrycket, genom kraftöverföring, inneboende hållfasthet eller konstruktion;

(k) Gaser i livsmedel eller drycker.

(2) Gaser och föremål som transporteras enligt följande:

(a) Gaser med ämnesnummer 1A, 2A, 3A och 4A i kärl som överensstämmer med marginalnummer 202, med en största volym av 120 ml;

(b) Föremål med ämnesnummer 5T, 5TF, 5TC, 5TO, 5TFC och 5TOC med en största volym av 120 ml, överensstämmande med marginalnummer 202;

(c) Föremål med ämnesnummer 5A, 5O och 5F med en största volym av 1 000 ml, som uppfyller villkoren i marginalnummer 202, 207 och 208.

Dessa skall förpackas:

(i) i ytteremballage, som minst uppfyller villkoren i marginalnummer 1538. Förpackningens bruttovikt får ej överstiga 30 kg; eller

(ii) på brickor med sträck- eller krympfilm. Förpackningens bruttovikt får ej överstiga 20 kg.

"Allmänna förpackningsbestämmelser" vid marginalnummer 1500 (1), (2) och (5) - (7) skall iakttas.

(3) Vid transport enligt marginalnummer 201 a (2) ska godsbeskrivningen i fraktsedeln skall överensstämma med bestämmelserna marginalnummer 226 och inkludera uttrycket "Fri mängd".

Kollin skall vara tydligt och varaktigt märkta med det FN-nummer motsvarande det som finns angivet i fraktsedeln. FN-numret skall föregås av "UN".

2. Bestämmelser

(Bestämmelser för tömda kärl och tankar finns under F.)

A. Kollin

1. Allmänna förpackningsbestämmelser

202 (1) Material i kärl och förslutningar, och ämnen som kan komma i kontakt med innehållet, får inte angripas av innehållet eller bilda skadliga eller farliga föreningar med detta.

(2) Emballage, inkl. förslutningar, skall i alla avseenden vara tillräckligt stadiga och hållfasta så att de inte kan gå upp under transport och tåla normala transportpåkänningar. Om ytteremballage föreskrivs, skall kärlen fixeras i detta. Om inte annat föreskrivs i avdelningen "Särskilda förpackningsbestämmelser", får inneremballagen inneslutas i ytteremballage, antingen var för sig eller flera tillsammans.

(3) Kärl får endast innehålla den gas eller de gaser för vilka kärlet ifråga är godkänt.

(4) Kärl skall vara så konstruerade att de motstår det möjliga tryck som det aktuella ämnet kan utveckla till följd av temperaturförändringar under normal transport.

(5) Föremål med ämnesnummer 5 och 6, samt kärl avsedda för transport av gaser med ämnesnummer 1, 2, 4 och 7, skall vara så förslutna och täta att gas inte kan tränga ut.

Anmärkningar: 1. Särskilda förpackningsbestämmelser för varje gas anges under marginalnummer 250.

2. För transport av ämnen enligt klass 2 i tankvagnar, batterivagnar, avmonterbara tankar, se bilaga XI och för tankcontainrar, se bilaga X.

2. Särskilda förpackningsbestämmelser

a. Kärls beskaffenhet

203 (1) Följande material får användas:

(a) kolstål för gaser med ämnesnummer 1, 2, 3, 4 och för föremål med ämnesnummer 5;

(b) legerat stål (specialstål), nickel, nickellegering (t.ex. monel) för gaser med ämnesnummer 1, 2, 3, 4 och för föremål med ämnesnummer 5;

(c) koppar för:

(i) gaser med ämnesnummer 1A, 1O, 1F och 1TF, vars fyllningstryck vid en temperatur av 15 °C inte överstiger 2 MPa (20 bar);

(ii) gaser med ämnesnummer 2A; samt 1079 svaveldioxid med ämnesnummer 2TC, 1033 dimetyleter med ämnesnummer 2F; 1037 etylklorid med ämnesnummer 2F; 1063 metylklorid med ämnesnummer 2F; 1086 vinylklorid med ämnesnummer 2F; 1085 vinylbromid med ämnesnummer 2F; och 3300 etylenoxid- och koldioxidblandning med mer än 87 % etylenoxid med ämnesnummer 2TF;

(iii) gaser med ämnesnummer 3A, 3O och 3F;

(d) aluminiumlegering: se tabell under marginalnummer 250;

(e) kompositmaterial för gaser med ämnesnummer 1, 2, 3 och 4 och för föremål med ämnesnummer 5;

(f) syntetiska material för gaser med ämnesnummer 3 och föremål med ämnesnummer 5;

(g) glas för gaser med ämnesnummer 3A, förutom 2187 koldioxid och blandningar därav, och för gaser med ämnesnummer 3O.

(2) Kraven enligt detta marginalnummer skall anses vara tillgodosedda om följande standarder är uppfyllda (reserverad).

204 (1) Kärl för 1001 acetylen, löst, med ämnesnummer 4F skall vara helt fyllda med en porös massa, homogent fördelad och av sådant slag som godkänts av behörig myndighet och som:

(a) inte angriper kärlet eller bildar skadliga eller farliga föreningar varken med acetylen eller med lösningsmedlet,

(b) förhindrar spridning av sönderfall hos acetylenet inom massan.

(2) Lösningsmedlet får inte angripa kärlen.

(3) Kraven i detta marginalnummer skall anses vara tillgodosedda då följande standarder är uppfyllda (reserverad).

205 (1) Följande gaser kan inneslutas i metallkapslar, förutsatt att vätskans vikt per liter vare sig överstiger största tillåtna mängd enligt marginalnummer 250 eller 150 g per kapsel:

(a) gaser med ämnesnummer 2A;

(b) gaser med ämnesnummer 2F dock inte metylsilan eller blandningar därav som hänförts till FN-nummer 3161;

(c) gaser med ämnesnummer 2TF dock inte 2188 arsin, 2202 selenväte och blandningar därav;

(d) gaser med ämnesnummer 2TC dock inte 1589 cyanklorid eller blandningar därav;

(e) gaser med ämnesnummer 2TFC dock inte 2189 diklorsilan, dimetylsilan, trimetylsilan eller blandningar därav, som hänförts till FN-nummer 3309.

(2) Kapslarna får ej uppvisa några defekter som kan försvaga deras hållfasthet.

(3) Förslutningens täthet skall garanteras genom en extra anordning (huv, krona, försegling etc.) som förhindrar läckage från tätningssystemet under transport.

(4) Kapslarna skall placeras i ett tillräckligt kraftigt ytteremballage. Ett kolli får inte väga mer än 75 kg.

206 (1) Gaser med ämnesnummer 3 skall förvaras i slutna kärl av metall, syntetiskt material eller kompositmaterial, som är så väl isolerade att de inte kan täckas av kondens eller rimfrost. Kärlen skall vara försedda med säkerhetsventiler.

(2) Gaser med ämnesnummer 3A, dock inte 2187 koldioxid och blandningar därav, och gaser med ämnesnummer 3O kan även förvaras i ej slutna kärl, som då skall vara försedda med anordningar som förhindrar vätskestänk och vara:

(a) dubbelväggiga, vakuummantlade glaskärl, omgivna av ett absorberande, isolerande material; kärlen skall skyddas av ståltrådskorgar och placeras i lådor av metall; eller

(b) kärl av metall, syntetiskt material eller kompositmaterial, skyddade mot värme överföring på ett sådant sätt att de inte kan täckas av kondens eller rimfrost.

(3) De metallådor som åsyftas i stycket (2) (a) liksom de kärl som nämns i stycket (2) (b) skall vara försedda med anordningar för hantering. Öppningarna på kärl som nämns under stycket (2), skall ha anordningar, som medger att gas kan strömma ut men förhindrar att vätska stänker ut och monterade på ett sådant sätt att de inte kan lossna. När det gäller 1073 syre, kyld vätska med ämnesnummer 3O och blandningar därav, skall ovannämnda anordningar och det isolerade material, som omger de i stycket (2) (a) nämnda kärlen, vara tillverkade av obrännbara material.

(4) När det gäller kärl som är avsedda för transport av gaser med ämnesnummer 3O, skall de ämnen som används för att garantera förslutningarnas täthet eller underhåll av dessa vara kompatibla med innehållet.

207 (1) Aerosolbehållare (1950 aerosoler) och 2037 små behållare innehållande gas (gaspatroner) med ämnesnummer 5 skall uppfylla följande krav:

(a) aerosolbehållare (1950 aerosoler) innehållande endast en gas eller en gasblandning och 2037 gaspatroner skall vara av metall. Detta villkor gäller inte för kärl med ämnes-nummer 5 med en största volym av 100 ml innehållande 1011 butan med ämnesnummer 2F. Andra aerosolbehållare (1950 aerosoler) skall vara av metall, syntetiskt material eller glas. Kärl av metall, med en yttre diameter som inte understiger 40 mm, skall ha en konkav botten;

(b) kärl av material som lätt kan splittras, t.ex. glas eller vissa syntetiska material, skall omges av ett skydd (finmaskigt ståltrådsnät, elastiskt överdrag av syntetiskt material etc), som skyddar mot splitter. Kärl vars volym inte överstiger 150 ml och med ett inre tryck som är mindre än 150 kPa (1,5 bar) vid 20 °C undantas från detta krav;

(c) volymen hos kärl av metall får inte överstiga 1 000 ml; för kärl av syntetiskt material eller glas får volymen inte överstiga 500 ml;

(d) alla typer av kärl skall innan de tas i bruk, genomgå en vätsketryckprovning, utförd i enlighet med bilaga A.2, marginalnummer 3291. Det inre tryck (provningstryck) som skall användas skall vara minst 1,5 gånger det inre trycket vid 50 °C, med ett minsta tryck av 1 MPa (10 bar);

(e) utsläppsventiler och spridningsanordningar på aerosolbehållare (1950 aerosoler) och ventilerna på 2037 gaspatroner skall garantera att kärlen är tätt förslutna och skyddade mot oavsiktligt öppnande. Ventiler och spridningsanordningar som endast tillsluts genom det inre trycket skall inte godkännas.

(2) Kraven i stycke (1) skall anses vara tillgodosedda om följande standarder är uppfyllda:

för aerosolbehållare (1950 aerosoler) med ämnesnummer 5: bilaga till rådsdirektiv 75/324/EEC () jämte tillägg till kommissionens direktiv 94/1/EC ()

för 2037 gaspatroner med ämnesnummer 5F innehållande 1965 kolvätegasblandning, kondenserad:

standard EN 417:1992.

(3) Följande gaser godtas som drivgas, som beståndsdelar i drivgaser, eller som fyllningsgaser för aerosolbehållare (1950 aerosoler): gaser med ämnesnummer 1A och 1F dock inte 2203 silan; gaser med ämnesnummer 2A och 2F, dock inte metylsilan som hänförts till FN-nummer 3161; och 1070 dikväveoxid med ämnesnummer 2O.

(4) Alla gaser upptagna under (3) och även följande gaser godtas som fyllningsgaser för 2037 gaspatroner;

1062 metylbromid med ämnesnummer 2T;

1040 etylenoxid, 1064 metylmerkaptan, 3300 etylenoxid och koldioxidblandning med över 87 % etylenoxid, samtliga med ämnesnummer 2TF.

208 (1) Det inre trycket vid 50 °C för föremål med ämnesnummer 5 får varken överstiga två tredjedelar av provningstrycket för föremålet eller 1,32 MPa (13,2 bar).

(2) Föremål med ämnesnummer 5 skall fyllas så att vätskefasen vid 50 °C inte överstiger 95 % av volymen. Med volymen för aerosolbehållare (1950 aerosoler) förstås den tillgängliga volymen i en tillsluten flaska försedd med ventilfäste, ventil och stigrör.

(3) Föremål med ämnesnummer 5 skall undergå täthetsprovning i enlighet med bilaga A2, marginalnummer 3292.

209 (1) Föremål med ämnesnummer 5 skall placeras i trälådor eller i lådor av hållfast papp eller metall; aerosolbehållare (1950 aerosoler) av glas eller syntetiskt material som kan splittras lätt skall hållas skilda från varandra med mellanlägg av hållfast papp eller annat lämpligt material.

(2) Ett kolli får väga högst 50 kg om det utgörs av pappemballage och högst 75 kg om annat emballage används.

(3) Vid transport av komplett last kan föremål av metall med ämnesnummer 5 också förpackas på följande sätt: föremålen sammanförs till enheter på brickor och hålls på plats med ett lämpligt plasthölje; sedan staplas enheterna och fastgöres på lämpligt sätt på lastpallar.

210 (1) Följande krav gäller föremål med ämnesnummer 6F:

(a) 1057 tändare och 1057 tändarrefiller skall uppfylla bestämmelserna i det land där fyllning sker. Tändarna skall vara försedda med skydd mot oavsiktlig tömning. Gasens vätskedel får vid 15 °C inte överstiga 85 % av behållarens volym. Behållarna, inklusive förslutningar, skall motstå ett inre tryck från den kondenserade petroleumgasen vid 55 °C. Ventilmekanism och tändanordning skall vara väl förslutna, tejpade eller på annat sätt fästade eller utformade så att de förhindrar att innehållet antänds eller läcker under transport. Tändare eller tändarrefiller skall packas tätt för att förhindra att utlösningsanordningar oavsiktligt aktiveras.

Tändare får inte innehålla mer än 10 g kondenserad petroleumgas.

Tändarrefiller får inte innehålla mer än 65 g kondenserad petroleumgas.

Tändare och tändarrefiller skall förpackas i följande ytteremballage: trälådor i enlighet med marginalnummer 1527, plywoodlådor i enlighet med marginalnummer 1528 eller returlådor av trä i enlighet med marginalnummer 1529 med högsta bruttovikt 75 kg, eller i lådor av fiberplatta enligt marginalnummer 1530 med högsta bruttovikt 40 kg. Emballagen skall provas och godkännas i enlighet med bihang V för förpackningsgrupp II.

(b) 3150 små anordningar med kolvätegas som drivgas och 1150 refiller med kolvätegas för sådana skall uppfylla bestämmelserna i det land där fyllning sker. Föremålen och refillerna skall förpackas i ytteremballage enligt marginalnummer 1538 (b) samt provas och godkännas enligt bilaga A.5 för förpackningsgrupp II.

(2) Gaser med ämnesnummer 7 skall ha ett tryck motsvarande det omgivande atmosfärstrycket vid den tidpunkt förpackningssystemet tillsluts och får ej överstiga 105 kPa (absolut). Gaserna skall förvaras i hermetiskt slutna inneremballage av glas eller metall med max nettovolym per förpackning av 5 liter för gaser med ämnesnummer 7F och 1 liter för gaser med ämnesnummer 7T och 7TF.

Ytteremballaget skall uppfylla kraven på kombinationsemballage i enlighet med marginalnummer 1538 (b) och skall provas och godkännas i enlighet med bihang V för förpackningsgrupp III.

b. Bestämmelser för kärl

Anmärkning: Dessa bestämmelser är inte tillämpliga på metallkapslar som upptas under marginalnummer 205, på kärl enligt marginalnummer 206 (2), aerosolbehållare (1950 aerosoler) eller 2037 gaspatroner enligt marginalnummer 207 eller på föremål med ämnesnummer 6F och gasbehållare med ämnesnummer 7, marginalnummer 210.

1. Konstruktion och utrustning

211 Åtskillnad görs mellan följande typer av behållare:

Anmärkning: För uppgift om begränsningar ifråga om volym och användning av de olika typerna av kärl, se tabell under marginalnummer 2250.

(1) Gasflaskor; transportabla tryckkärl med största volym 150 liter;

(2) Rörkärl; sömlösa, transportabla tryckbehållare med en volym överstigande 150 liter, dock högst 5 000 liter;

(3) Kärl; svetsade, transportabla tryckbehållare med en volym överstigande 150 liter, dock högst 1 000 liter (t.ex. cylindriska kärl med rullningsskenor och kärl på medar samt behållare på ramkonstruktion);

(4) Kryokärl; transportabla, värmeisolerade tryckbehållare för djupkylda, kondenserade gaser med högsta volym 1 000 liter;

(5) Flaskpaket (inneslutna i en metallram); transportabla enheter av gasflaskor, sinsemellan hopkopplade med ett samlingsrör och fast sammanhållna.

212 (1) Emballage och förslutningar skall vara utformade, beräknade, tillverkade, provade och utrustade på ett sådant sätt att de tål alla de påfrestningar de kan utsättas för vid normal hantering och normala transportpåkänningar.

Vid konstruktionen av tryckkärl skall hänsyn tas till alla relevanta faktorer, såsom:

inre tryck,

omgivande temperatur och hanteringstemperatur, inklusive temperatur under transport,

dynamisk last.

Väggtjockleken skall normalt fastställas genom beräkning, som vid behov kompletteras med experimentell spänningsanalys. Väggtjockleken kan fastställas genom experimentella metoder.

För att uppnå betryggande säkerhet för kärlen skall adekvata konstruktionsberäkningar utföras för kärlet och dess förstärkningsanordningar.

Den minsta väggtjocklek som fordras för att motstå ett visst tryck skall speciellt bestämmas med hänsyn till:

beräkningstryck, vilket inte får understiga provningstrycket,

beräkningstemperaturer med tillräckliga säkerhetsmarginaler,

högsta spänning och spänningskoncentration, då så erfordras,

lämpliga svetsfaktorer med hänsyn till materialets egenskaper.

Materialkarakteristika som skall beaktas är exempelvis:

sträckgräns (förlängningsgräns),

brottgräns,

tidsberoende hållfasthet,

utmattningsdata,

elasticitetsmodul (Young's modul),

brottförlängning,

slagseghet.

Kraven i detta stycke skall anses vara tillgodosedda då följande standarder är uppfyllda, i den mån de är tillämpbara:

för sömlösa stålflaskor: Bilaga I, delarna 1-3 till rådsdirektiv 84/525/EEC (),

för svetsade stålflaskor: Bilaga I, delarna 1-3 till rådsdirektiv 84/527/EEC (),

för sömlösa aluminiumflaskor: Bilaga I, delarna 1-3 till rådsdirektiv 84/526/EEC ().

(2) Kärl som ej dimensionerats och konstruerats enligt i stycke (1) angivna standarder skall dimensioneras och konstrueras i enlighet med bestämmelserna i ett teknisk underlag godkänt av behörig myndighet. Följande minimikrav måste dock vara uppfyllda:

(a) När det gäller kärl av metall enligt marginalnummer 211 (1), (2), (3) och (5) får vid provningstrycket påkänningen på metallen vid den mest utsatta punkten på kärlet inte överstiga 77 % av garanterad minsta sträckgräns (Re).

Med "sträckgräns" avses den spänning som åstadkommer en bestående förlängning med 2 tusendelar (dvs. 0,2 %) eller för austenitiskt stål, 1 % av provstyckets längdmått.

Anmärkning: När det gäller tunnplåt skall provstyckets axel placeras i rät vinkel till valsriktningen. Den bestående förlängningen vid brott (l = 5d) skall uppmätas på ett provstycke med cirkulärt tvärsnitt, i vilket längdmåttet l är fem gånger diametern d; om provstycken med rektangulärt tvärsnitt används, skall längdmåttet l beräknas med formeln:

l = 5,65 F0

där F° indikerar provstyckets ursprungliga tvärsnittsarea.

Kärl och tillhörande förslutningar skall vara tillverkade av lämpliga material, beständiga mot sprödbrott och spänningskorrosionssprickning vid temperaturer mellan P 20 °C och 50 °C.

När det gäller svetsade kärl får endast sådana material användas som har utmärkt svetsbarhet och för vilka tillräcklig slagseghet kan garanteras vid en omgivningstemperatur av P 20 °C, i synnerhet i svetsfogar och angränsande områden.

Svetsfogar skall vara fackmässigt utförda och ge fullständig säkerhet.

Eventuell ytterligare tjocklek med hänsyn till korrosion skall ej beaktas v