Europaparlamentets beslut

av den 10 april 2002

om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2000 (Avsnitt I - Europaparlamentet)

(2002/449/EG, EKSG, Euratom)

EUROPAPARLAMENTET FATTAR DETTA BESLUT

- med beaktande av inkomst- och utgiftsredovisningen och balansräkningen för budgetåret 2000 (SEK(2001) 530 - C5-0238/2001),

- med beaktande av revisionsrättens årsrapport om budgetåret 2000 och institutionernas svar (C5-0617/2001)(1),

- med beaktande av revisionsrättens revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet, avgiven i enlighet med artikel 248 i EG-fördraget (C5-0617/2001),

- med beaktande av artikel 275 i EG-fördraget, artikel 78d i ESK-fördraget och artikel 179a i Euratom-fördraget,

- med beaktande av artikel 77 i budgetförordningen och artikel 13 i de interna bestämmelserna för genomförande av parlamentets budget,

- med beaktande av arbetsordningen, särskilt dess artikel 184.3,

- med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A5-0098/2002).

1. Parlamentet noterar följande uppgifter från bokslutet för Europaparlamentet:

>Plats för tabell>

Budgetens genomförande

2. noterar att budgeten till stor del är genomförd, vilket visas av:

- de disponibla anslagens höga utnyttjandegrad under budgetåret 2000 (99,28 procent, jämfört med 98,97 procent under 1999),

- den i stort sett jämförbara nivån på utnyttjandet av de anslag som förts över automatiskt från 1999 (91,16 procent, jämfört med 91,96 procent från 1998 till 1999),

- den ökande andelen betalningar i relation till åtaganden (91,05 procent, jämfört med 88,68 procent under 1999),

3. konstaterar att den i stort sett gynnsamma bilden i samband med utnyttjandegraden, dock grumlas av att man systematiskt har tillgripit kollektiva överföringar vid slutet av året, vilket under senare år använts för att samla ihop tillgängliga anslag från parlamentets hela budget för att göra kapitalinjektioner i form av förtida betalningar av amorteringarna på parlamentets byggnader,

4. noterar, när det gäller anslagens utnyttjandegrad för enskilda budgetposter, att det var möjligt att föra över 4410000 euro från punkt 1 1 0 0 (löner) och 4200000 euro från punkt 1 8 7 0 (konferenstolkar och konferenstekniker) som en del av den kollektiva överföringen C-10, följt av ytterligare 700000 från punkt 1 8 7 0 som en del av överföring C-10 (tillägg); påminner om att administrationens misslyckande med att tillräcklig noggrant registrera kostnaderna för tolkning under 2000 ledde till att styrekonomen nekade sitt godkännande (nr 01/06); uppmanar administrationen att senast den 1 juli 2002 informera parlamentet om resultatet av denna administrativa undersökning som utlovades i det beslut om upphävande av nekande av godkännande som undertecknades av talmannen den 13 december 2001,

5. välkomnar den information som återfinns i styrekonomens rapport till institutionen nr 01/01, nämligen att felprocenten (budgetdokument som returnerats för rättelse och komplettering i relation till det totala antal som lämnats in) sjönk från 8,4 procent 1999 till 7 procent 2000, och att av det totala antalet dokument som kontrollerades (33335) blev endast 8 till slut nekade godkännande av styrekonomen - för 5 av dem åsidosattes nekandet - och båda dessa värden representerar en nedåtgående trend; är oroad över att det stora antalet fel som nu upptäcks och åtgärdas genom styrekonomens verksamhet, kommer att förbli oupptäckta när och om förhandskontrollen avskaffas i och med införandet av det föreslagna systemet för internrevision,

6. noterar revisionsrättens slutsats i dess meddelande av den 12 november 2001 om beslut att åsidosätta nekanden att ge godkännande för budgetåret 2000, att denna typ av internkontroll fungerar normalt, då den har uppdagat felaktigheter i förvaltningen,

7. noterar emellertid att åtskilliga fall som resulterade i nekande av godkännande under 2000 inte innehåller något "tidigare rättsligt åtagande"; ifrågasätter huruvida administrationen borde ha lagt fram dessa fall för åsidosättande av nekande; insisterar på att utanordnare måste ta personligt ansvar för misstag och brott som ger upphov till sådana fall; uppmanar administrationen att vidta snabba korrigeringsåtgärder, inklusive att dra tillbaka de aktuella förslagen, hellre än att nästan automatiskt använda sig av förfarandet för åsidosättande av nekande,

Presentation av resultaten

8. noterar att revisionsrättens iakttagelse i dess årsrapport (punkt 7.3) att det allmänna tillvägagångssättet när det gäller att analysera budgetstyrningen innebär att man underlåter att informera läsarna om omständigheterna kring årets viktigaste utgifter, och revisionsrättens kritik att parlamentet inte förklarar det förfarande som man använder sig av för att använda outnyttjade anslag under andra poster till återbetalningar på byggnaderna; håller med revisionsrätten att institutionerna i allmänhet och Europaparlamentet i synnerhet bör presentera en mer heltäckande analys i framtiden och fokusera på de viktigaste utgiftstrenderna och budgetposterna och dessutom redovisa viktiga besparingar och effektivitetsmått,

9. anser att parlamentets räkenskaper, bestående av balansräkningen och inkomst- och utgiftsredovisningen, som publicerats tillsammans med de övriga institutionernas räkenskaper i "compte de gestion"(2) som tagits fram av kommissionen, i framtiden bör presenteras i en mer användarvänlig form (i likhet med ett företags rapport till sina aktieägare) på ett sådant sätt att den blir tillgänglig för medborgarna i gemenskapen och kan förstås utan svårigheter av en vanlig läsare som inte skall behöva ha specialistkunskaper i bokföring eller Europeiska unionens ekonomiska system,

10. uppdrar åt sin generalsekreterare att senast den 1 juli 2002 inför budgetkontrollutskottet lägga fram ett arbetsdokument om möjligheterna och de huvudsakliga konsekvenserna av att revidera presentationen av parlamentets räkenskaper,

11. påpekar att även om revisionsrätten avger en enda revisionsförklaring baserad på de konsoliderade räkenskaperna i alla gemenskapens inkomst- och utgiftsredovisningar, i enlighet med artikel 248.1 i EG-fördraget, innehåller denna revisionsförklaring ändå kommentarer för varje institution om i vad mån räkenskaperna är lagliga och korrekta; uppmanar revisionsrätten att undersöka möjligheterna att avge en separat revisionsförklaring för varje institution i sin nästkommande årsrapport, för att öka öppenheten och insynen; begär att dess generalsekreterare skall göra revisionsrättens sektorsskrivelse och administrationens svar tillgängliga för budgetkontrollutskottet,

12. påpekar, att då parlamentets inkomstredovisning inkluderar ett belopp på 19600463 euro för anställdas avgifter till pensioner (artikel 4 0 1) och 1290126 euro för parlamentsledamöternas avgifter till pensioner (artikel 9 1 0), skulle det vara bra om parlamentets balansräkning innehöll en förklaring om hur sådana potentiella skulder skall betalas, t.ex. genom att hänvisa till förklaringarna till de åtaganden som inte förs in i balansräkningen, vilka återfinns som bilaga till Europeiska unionens konsoliderade redovisning,

Förvaltning

13. välkomnar de framsteg som gjorts med att införa aktivitetsbaserad ledning i Europaparlamentets förvaltning, men anser att resultaten är modesta och preliminära; uppmanar till mer ambitiösa åtgärder; understryker hur viktigt det är att delegera makt och ansvar till lägre nivåer i administrationen och hur nödvändigt det är att klargöra de anställdas individuella skyldigheter och ansvar och se till att varje anställd lever upp till dem,

14. noterar rekommendationerna i Europaparlamentets ROME-PE-delrapport(3) om personalpolitiken om att höja Europaparlamentets personals effektivitet; föreslår att rekommendationerna tas under övervägande tillsammans med existerande förslag till reformer inom personalområdet med syfte att främja ledningens effektivitet och klargöra tjänstemännens personliga ansvar,

15. understryker parlamentets beslutsamhet att inrätta en oberoende internrevision i enlighet med rådets förordning (EG, EKSG, Euratom) 762/2001(4) som ändrar artikel 24 i budgetförordningen; noterar presidiets beslut av den 28 november 2001 om att inrätta en sådan avdelning; betonar att avdelningen måste vara självständig med möjlighet till direktkontakt med parlamentets talman när allvarligare frågor kommer till internrevisorns kännedom; uppmanar enträget presidiet att prioritera godkännandet av de nödvändiga förändringarna av de interna budgetbestämmelserna; anser att internrevisorn måste vara en högt kvalificerad och erfaren yrkesman som kan fullgöra sina uppgifter med fullt oberoende och i enlighet med relevanta internationella standarder; anser att erfarenheterna nyligen inom vissa banker och stora koncerner som har lidit katastrofala förluster på grund av otillräcklig internkontroll och internrevisionens beroende av ledningen, visar att en försvagning av kontrollfunktionen skulle vara menlig för den sunda förvaltningen av de europeiska skattebetalarnas pengar; insisterar på att revisorernas och revisionsfunktionens oberoende skyddas så att de inte underställs chefer med utanordnares befogenheter,

Personalpolitik

16. stöder principen bakom policyn om anställdas rörlighet; accepterar i undantagsfall behovet av flexibilitet för att kunna bevara kontinuitet och stabilitet i vissa situationer då tjänstemän anser att expertkunnande inom ett visst område är nödvändigt för att kunna slutföra viktiga uppgifter; anser att parlamentet i högre grad bör utnyttja tillfälligt anställd personal för att utföra vissa expertuppgifter,

17. beklagar att det finns så få kvinnor på ledande positioner; uppmanar generalsekreteraren att ta hänsyn till denna brist på kvinnor och att se till att män och kvinnor jämställs vid tillsättning av nya tjänster,

18. påminner om att Europaparlamentet vid upprepade tillfällen förespråkat lika möjligheter, särskilt befordran av kvinnor till högre poster i EU-institutionerna; påminner i detta sammanhang om resolutionen av den 11 februari 1994 om kvinnor i beslutsfattande organ(5), där EU-institutionerna som arbetsgivare uppmanas att fastställa mål för tillsättning av kvinnor och andelen kvinnor på ledande positioner, och, om dessa mål inte uppnåtts fram tills 2000, att införa kvotbestämmelser (målen fram tills 2000 var 40 procent kvinnor anställda och 30 procent kvinnor i A-kategorin med samma procenttal i alla lönegrader),

19. beklagar djupt att detta åtagande från parlamentets sida inte genomförts; konstaterar att, under perioden juli 2000 till december 2001, enbart män tillsatts på tre A 1-tjänster, endast en kvinna på tre A 2-tjänster och ingen kvinna på tolv A 3-tjänster, trots att det funnits ansökningar från kvinnor till många tjänster; kritiserar den för närvarande alarmerande situationen vid Europaparlamentet; frågar sig dessutom vilken roll Copec tilldelats vid anställnings- och befordringsförfarandena,

20. kräver att det från och med nu skall fastställas, liksom vid kommissionen, att ett visst antal kvinnor varje år skall tillsättas på högre tjänster (A 3, A 2, A 1) och förbehåller sig rätten att ifrågasätta varje befordran till sådana tjänster om tillsättningsmyndigheten inte anställer de kvinnor vars ansökan accepterats,

21. uppmanar administrationen att vidta alla lämpliga åtgärder så att deltidsarbete blir möjligt i alla generaldirektorat när tjänstemannen i fråga begär det,

22. är medvetet om den relativt låga andelen kvinnor på högre chefsbefattningar inom parlamentets administration; uppmanar enträget generalsekreteraren att främja en politik för rörlighet mellan institutionerna för att öka gruppen av lämpliga kvinnliga kandidater till parlamentets högre chefstjänster,

23. noterar att tillämpningen av bestämmelserna om utbyte av tjänstemän med nationella och regionala myndigheter resulterade i två nekanden av godkännande år 2000 (nr 00/04 och nr 00/08), som administrationen inte försökte få åsidosatta; uppmanar generalsekreteraren att rapportera om hur policyn för utbyte av tjänstemän har tillämpats sedan detta hände,

24. noterar fallet som belyser potentialen för missbruk av systemet med viktning av tjänstepensioner, vilket lyftes fram i styrekonomens rapporter till institutionen (nr 00/03 och nr 01/01); observerar att administrationen nu har ändrat sina interna förfaranden i enlighet med styrekonomens rekommendationer; uppmanar generalsekreteraren att fortsätta med noggranna kontroller beträffande pensionärernas deklaration av bostadsort; uppmanar utskottet för rättsliga frågor och den inre marknaden att övervägaom det nuvarande systemet med viktning av tjänstepensionerna bör behållas, när man utvärderar det kommande förslaget från kommissionen om ändring av tjänsteföreskrifterna,

25. uttrycker sin tillfredsställelse med den fortsatt nedåtgående trenden när det gäller det totala antalet och de totala kostnaderna för tjänsteresor mellan parlamentets tre arbetsplatser, särskilt mellan Luxemburg och Bryssel, vilket nedanstående siffror visar:

>Plats för tabell>

26. påminner om punkt 9 i sitt beslut av den 4 april 2001(6) om parlamentets beviljande av ansvarsfrihet för 1999, i vilket hänvisades till OLAF:s undersökningar av de fall som härrörde från nekandena av godkännande nr 99/07 och nr 99/09, och uppmanar OLAF att genast meddela vad man har kommit till för resultat,

Utbildning

27. understryker hur viktigt det är att bättre utnyttja den nuvarande personalen genom utbildning och omplaceringar, hellre än att tillgripa en utvidgning av tjänsteförteckningen,

28. välkomnar visserligen kurser i bokföring och revision, men anser att sådana kurser inte är en ersättning för gedigna yrkesmässiga kvalifikationer och näringslivserfarenhet; anser att korta kurser är inte alls lämpligt för chefer,

29. insisterar på att förutom obligatorisk utbildning i ekonomisk förvaltning för alla nya utanordnare bör det vara obligatoriskt för alla tjänstemän med ledaransvar att gå en kurs i personalledning; anser att de som redan har en ledarbefattning bör uppmuntras att göra detsamma,

30. uttrycker förvåning över att antalet tjänstemän som deltog i vidareutbildningsprogram under 2000 minskade jämfört med hur många som deltog 1999, liksom antalet erbjudna kurser; betonar att alla anställda bör få tillfälle att skaffa sig nya färdigheter, liksom att förkovra sig inom områden man redan behärskar; uppmuntrar betoningen av yrkesfärdigheter av särskild nytta för institutionen,

31. värdesätter det arbete som redan har inletts inom varje generaldirektorat att utveckla egna utbildningsplaner samt möjligheten för anställda att kunna anmäla sig till kurser via nätet; inser hur viktigt det är att främja möjligheter till utbildning om parlamentet skall kunna möta nya utmaningar och arbeta effektivare,

Rekrytering

32. anser att öppna uttagningsprov bör genomföras interinstitutionellt och att parlamentet, liksom övriga institutioner bör kunna rekrytera från en gemensam lista med godkända kandidater, så att en gemensam EU-ämbetsmannakår kan skapas, kostnaderna sänkas och framtida rörlighet mellan institutionerna underlättas; ser fram mot det slutgiltiga beslutet om att inrätta ett interinstitutionellt rekryteringskontor; anser att en analys av de sökandes förmåga att arbeta i grupp vederbörligen skall beaktas under rekryteringsförfarandet,

Arbetsorter och byggnader

33. noterar att till och med de rörliga kostnaderna för ett vanlig femdagars parlamentssammanträde i Strasbourg är ca 33 procent högre än i Bryssel, förutom andra mycket högre kostnader som hänger samman med byggnader, hotellkostnader, etc; medger att beslutet om parlamentets sammanträdesorter är fastslaget i EG-fördraget, dock mot parlamentets vilja; uppdrar åt sin generalsekreterare att förse konventet med en detaljerad analys av hur mycket det kostar att ha tre arbetsorter,

34. observerar däremot att sammanträdesperiodens minskning från fem till fyra dagar i Strasbourg, vilket reducerar sammanträdesperioden med 1/8, har resulterat i löjligt små besparingar (0,97 procent av den totala kostnaden för en sammanträdesperiod),

35. betonar med skärpa att frågan om investeringskostnaderna för den nya LOW-byggnaden i Strasbourg måste lösas omedelbart, och uppmanar byggherrens huvudintressenter och största aktieägare, staden Strasbourg och regionen Alsace att medverka till en lösning på denna fråga; beklagar att parlamentet var tvunget att vända sig till Europeiska gemenskapernas domstol för att få tvisten om det kontraktsenliga datumet för Louise Weiss-byggnadens färdigställande löst; betonar att tvisten mellan Louise Weiss-byggnadens byggherre och underentreprenörer inte kommer att påverka den slutliga investeringskostnaden,

36. påminner om att undertecknandet av kontraktet för Louise Weiss-byggnaden behandlades i revisionsrättens särskilda rapport nr 5/95(7); påminner vidare om punkterna 13-15 i sin resolution av den 13 april 2000(8) om uppskjutande av beslutet om beviljande av ansvarsfrihet för 1998, i vilken parlamentet uttryckte sin oro i samband med räntekostnader för mellanperioden och sanktionerna för det sena överlämnandet; insisterar på att inga ytterliga betalningar skall göras innan parterna har kommit överens om den slutliga investeringskostnaden eller den har bestämts på annat sätt,

37. betonar hur viktigt det är att spara på utrymme för att hålla nere de budgeterade kostnaderna för de nya D4/D5-byggnaderna,

38. tar del av utvärderingen av garagets användning, vilken antyder att mer parkeringsutrymme inte kommer att behövas för parlamentet i Bryssel, inte ens efter utvidgningen,

39. uppdrar åt sin generalsekreterare att i enlighet med rekommendationerna från revisionsrätten i dess årsrapport för 2000 (punkt 7.35) ändra sin kontoplan så att det går att skilja mellan hyreskostnader, utgifter för förvärv och övriga avgiftstyper, såsom leasingavgifter som hör samman med ett eventuellt framtida köp,

40. noterar att parlamentet gjorde slutbetalningarna på byggnaderna D1, D2 och D3 i Bryssel den 15 januari 2001 och att den framgångsrika strategin med kapitaltillskott kommer att ge väsentliga besparingar när det gäller framtida räntebetalningar på utestående skulder,

Politiska grupper

41. påminner om att användningen av de anslag som parlamentet beviljade grupperna för 2000 från punkterna 3 7 0 7 och 3 7 0 8 styrdes av de bestämmelser som presidiet antog den 14 december 1998; noterar att budgetpunkterna 3 7 0 7 och 3 7 0 8 utgjorde ca 3 procent av parlamentets budget, medan revisionsrätten(9) uppskattade den totala andel som tilldelats de politiska grupperna (punkterna 3 7 0 7 och 3 7 0 8 samt personal, lokaler och utrustning) till 13 procent; påpekar att enligt de gällande bestämmelserna från presidiet är de politiska gruppernas rapporter om användning av anslagen för 2000 offentliga handlingar(10) noterar presidiets avgörande om budgetpost 3701 som är en följd av svaren från de politiska grupperna till revisionsrättens särskilda rapport,

42. påminner om att presidiets gällande regler(11) bemyndigar budgetkontrollutskottet att varje år utarbeta ett betänkande grundat på inkomst- och utgiftsredovisningarna, balansräkningarna samt revisorernas intyg, som de politiska grupperna lämnat in,

43. noterar att det finns ett spänningsförhållande mellan å ena sidan behovet av att skilja mellan det ansvar som parlamentets administration har och det som de politiska grupperna har, och å andra sidan budgetförordningens avsaknad av en sådan uttalad åtskillnad; uppmanar parlamentets presidium att tillse att parlamentets genomförandebestämmelser för budgetförordningen innehåller en bestämmelse som fastställer de politiska gruppernas specifika status, så att deras särskilda ansvar kan regleras på ett tydligt och lämpligt sätt; påminner om påpekandena från revisionsrätten om att de skiftande granskningsförfaranden som olika revisorer använder sig av betyder att dessa externa revisioner har visat begränsad effektivitet när det gäller att utvärdera hur de samlade kontrollmekanismerna för budgetpost 3 7 0 1 har fungerat; förväntar sig att situationen förbättras märkbart i framtiden efter beslutet att begränsa valet av externa revisorer till en fastställd lista med internationellt erkända revisionsbyråer och gemensamma ramar för revisionerna,

44. anser, med hänsyn till beslutet av den 6 juli 2000(12) om beviljande av ansvarsfrihet, att bestämmelserna för de politiska gruppernas utgifter och ansvarighet måste definieras klarare och med större precision i informationskampanjen, så att ledamöternas politiska hemvist i sina respektive hemländer blir tydlig, och det kollektiva ansvaret för alla politiska grupperingar kan undvikas; begär att presidiet vidtar nödvändiga ändringar i enlighet med detta,

45. observerar, när det gäller de intyg som lämnas av de externa revisorer som de politiska grupperna utser, att den information och de garantier som gäller bokföringens tillförlitlighet som lämnas i intyget samt den granskning som revisorn gör skiljer sig mycket mellan de olika grupperna,

46. noterar att inkomst- och utgiftsredovisningen för 2000 visar ett relativt lågt utnyttjande av anslagen, och därför stora överföringar till nästa år, och uppmärksammar revisionsrättens påpekande i dess särskilda rapport nr 13/2000 (punkt 19), om riskerna med en bristfällig förvaltning om sådana överförda anslag inte åtföljs av motsvarande mängd åtaganden,

47. noterar, när det gäller de politiska gruppernas balansräkningar, att de i regel inte innehåller tillräckligt tydlig information om de tillgångar som de politiska grupperna förvärvar med anslag från Europaparlamentet, och inte heller, vilket revisionsrätten påpekar i sin årsrapport för 2000 (punkt 7.10), tas sådana tillgångar upp i institutionens balansräkning,

48. stöder revisionsrättens rekommendationer i dess särskilda rapport nr 13/2000 (punkt 48) att de politiska gruppernas godkända räkenskaper borde publiceras; uppdrar åt sin generalsekreterare att reservera en plats på parlamentets webbplats för publiceringen av de politiska gruppernas godkända räkenskaper,

49. upprepar sin begäran från resolutionen av den 13 april 2000(13) och sitt beslut av den 4 april 2001 att revisionsrätten vartannat år skall revidera de politiska gruppernas räkenskaper, som ett stöd till budgetkontrollutskottet vid utarbetandet av det betänkande som föreskrivs i artikel 2.7.3 i bestämmelserna om användningen av anslagen i budgetpunkt 3 7 0 1(14),

50. noterar revisionsrättens iakttagelse i dess särskilda rapport 13/2000 (punkt 21) att i förhållande till tredje part anses gruppernas beslut vad gäller anställningsavtal, hyresavtal eller köpeavtal fattade i kraft av ett mandat från parlamentet och ske under parlamentets ansvar; inser att detta ofta leder till att parlamentets administration hålls ansvarig för beslut som ligger utom dess kontroll; uppmanar rättstjänsten att utarbeta ett yttrande med en rekommendation till lösning av denna fråga om ekonomiskt och kontraktsrättsligt ansvar, och om att införa tydliga bestämmelser som klargör ansvarsfördelningen mellan parlamentets administration och de politiska grupperna avseende genomförandet av budgeten och personalen (inklusive krav och frågor avseende arbetsrättslagstiftningen),

51. observerar att två år efter att revisionsrättens offentliggjorde sin särskilda rapport 13/2000 har en solid rättslig grund för finansieringen av europeiska politiska partier ännu inte antagits; kritiserar särskilt rådet för att inte ha förmått utnyttja de framsteg som gjordes i denna fråga under det belgiska ordförandeskapet och uppmanar de spanska och danska ordförandeskapen att se till att en överenskommelse nås detta år,

Grupplösa parlamentsledamöter

52. uppdrar åt sitt budgetkontrollutskott att genomföra en fullständig och detaljerad undersökning, likvärdig med den som gjordes för de politiska grupperna, inom ramen för förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet för 2001 när det gäller bidragen till grupplösa parlamentsledamöter,

Inventarieförteckning

53. välkomnar det faktum att för första gången har värdet på de fasta tillgångar som tas upp i balansräkningen justerats så att det återspeglar en värdeminskning(15); upprepar sin begäran från resolutionen(16) av den 6 juli 2000 att balansräkningen varje år bör innehålla en detaljerad redogörelse för de permanenta inventarierna; noterar styrekonomens slutsats(17) att införandet av ELS-systemet har inneburit att man fått en struktur för att förbättra ledning, kontroll och notering av inventariernas flyttning, men att det finns utrymme för att ytterligare skärpa de interna kontrollerna, särskilt över avvecklingsprocessen,

54. noterar svaret (revisionsrättens årsrapport 2000, punkt 7.10) från Europaparlamentet att man är medveten om att inventarieförteckningen inte visar de tillgångar som köpts in av de politiska grupperna med medel från anslag som de beviljats, och att man kommer att försöka finna en lösning på detta tillsammans med de politiska grupperna,

55. påminner om revisionsrättens rekommendation i den särskilda rapport 13/2000 (punkt 66) att klara regler bör fastställas vad gäller egendom och inventarieförteckningar över tillgångar som förvärvats med hjälp av berörda anslag för att skydda och på bästa sätt förvalta alla tillgångar som en grupp disponerar; påminner om revisionsrättens påpekande (särskild rapport 13/2000 punkt 23), att anslag som är öronmärkta för de politiska grupperna inte är bidrag till externa organ, utan handlar om en delegering av genomförandet av dessa anslag till interna organ, vilka därför borde tillämpa den rättsliga ramen för budgetutgifter; uppdrar åt sin generalsekreterare att senast den 1 juli 2002 lägga fram en rapport inför budgetkontrollutskottet med förslag till hur de tillgångar som förvärvats av de politiska grupperna med parlamentets medel kan inkluderas i institutionens inventarieförteckning,

Tilldelning av kontrakt

56. är positivt till att budgetkontrollutskottet nu får ACPC:s (Rådgivande kommittén för upphandling och avtal) kvartalsrapporter från generalsekreteraren som parlamentet begärde i sitt beslut av den 4 april 2001; noterar att enligt ACPS:s årsrapport för 2000 är det en pågående trend mot upphandling genom konkurrerande anbud när det gäller kontrakt, i stället för privata överenskommelser eller förhandlingsförfaranden, vilket visas i nedanstående tabell, men anser att andelen kontrakt som tilldelats utan konkurrensutsättning fortfarande är för hög,

>Plats för tabell>

57. påminner om behovet att sprida information om upphandlingsförfarandet så vitt som möjligt, inklusive meddelanden till yrkesföreningar och fackförbund och annonser i facktidningar; rekommenderar att man, för att uppnå största möjliga insyn när det gäller selektiv upphandling, bör organisera upphandling endast efter en uppmaning att inkomma med intresseanmälan eller efter förhandsinformation, som bör publiceras i Europeiska gemenskapernas officiella tidning och på Internet,

58. insisterar på att vid användning av ett förfarande för selektiv upphandling bör den geografiska basen för val av anbudsgivare vara så stor som möjligt; välkomnar informationen i ACPC:s rapport för 2000 att för att öka rättssäkerheten och minska tiden för förfarandena har alla dokument för standardkontrakt och allmänna villkor på generalsekreterarens uppmaning upprättats på alla språk och finns tillgängliga för parlamentets avdelningar; uppmanar enträget till ökad användning av ekologiska kriterier för produkters livscykel,

Avtal om bevakning av byggnaderna i Strasbourg

59. påminner om att revisionsrätten i punkt 16 i parlamentets ovan nämnda resolution av den 13 april 2000 om att uppskjuta beviljandet av ansvarsfrihet för 1998, uppmanades att undersöka problem i samband med tilldelning och utförande av avtal om bevakning av parlamentets byggnader, och särskilt om den franska nationella bestämmelsen för bevakningssektorn är tillämplig på en viss upphandling; noterar att revisionsrätten delar den oro som styrekonomen gav uttryck för när han nekade sitt godkännande (nr 00/05); begär, för att rättvis konkurrens ska kunna garanteras i sådana kontraktssituationer, att rättstjänsten gör ett uttalande om huruvida denna aspekt av fransk lagstiftning är förenlig med gemenskapslagstiftningen,

60. pekar på att presidiets beslut att åsidosätta nekandet att ge godkännande grundades på yttrandet från parlamentets rättstjänst som innehöll en analys av de aktuella bestämmelserna i nationell lagstiftning och gemenskapslagstiftningen; uppmanar likväl generalsekreteraren att se till att då kontrakten för bevakningen i Strasbourg skall förnyas, skall de kontraktshavare vars kontrakt löper ut lämna ut nödvändig information till potentiella efterträdare vid det tillfälle som bestäms i upphandlingsförfarandet,

Förskottskonton

61. ifrågasätter om förskottskontona fortfarande behövs och uppdrar åt generalsekreteraren att ge en förklaring som rättfärdigar deras fortsatta existens,

Informationspolicy

62. pekar på de relativt snåla budgetmedel som anslagits till information och kommunikation (25 miljoner euro för 2000, utgörande endast 2,5 procent av parlamentets totala budget); noterar att nästan hälften av detta belopp används till besöksprogrammet, vilket bör moderniseras; förväntar sig därvid att begripliga normer införs för de avståndsrelaterade ersättningarna; rekommenderar därför en adekvat ökning av budgetmedlen för information, parallellt med en strategisk översyn av parlamentets informationspolicy när det gäller innehåll och metoder samt bättre samordning med andra institutioner,

63. noterar den stora andelen unga personer som utgör nästan hälften av besöksprogrammets besökare; pekar på behovet att göra om besöksprogrammet så att det blir mer attraktivt även för unga personer, t.ex. genom att maximalt utnyttja multimedia och de audiovisuella möjligheterna samt använda interaktiva pedagogiska verktyg,

64. understryker den avgörande roll som Europaparlamentets externa informationskontor har när det gäller spridning av information om institutionen i medlemsstaterna liksom för att fånga upp allmänhetens reaktioner och gensvar; anser att starten av den allmänna debatten om Europas framtid gör detta till en angelägen fråga; noterar att delade lokaler med kommissionen, gemensamt genomförande av Prince-programmet och den interinstitutionella arbetsgruppen för informationsfrågor främjar besparingar som kan användas för att resultatförbättringar; begär att hållas informerad om arbetet inom den interinstitutionella arbetsgruppen för informationsfrågor,

65. känner till målen för de årliga arbetsprogrammen som GD 3 (Generaldirektoratet för information/presstjänst) lagt fast för informationskontoren och uppmanar till noggrann utvärdering av huruvida målen har uppnåtts och de satsade pengarna verkligen ger resultat; är positivt till de ökade ansträngningarna att skapa närmare relationer till etermedierna på nationell och regional nivå, och att utnyttja parlamentsledamöterna bättre inom detta område för att ge parlamentets arbete en personlig prägel inför allmänheten; begär att alla ledamöter på begäran skall förses med presentationsmaterial (t.ex. overheadbilder, videor, etc.) som kan hjälpa dem att förklara parlamentets roll och verksamhet för besöksgrupper och för sina väljare;

66. uppmanar parlamentets styrande organ att visa öppenhet och insyn när det gäller vilken praxis som gäller för bidrag och ersättningar, och att i lättförståelig form offentliggöra bestämmelserna och alla övriga beslut eller tolkningar som har betydelse för beräkningen av bidrag och ersättningar för besökarnas resor,

67. noterar att parlamentets offentliga webbplats för närvarande inte sköts av GD 3; anser att parlamentets internetaktiviteter bör utgöra en integrerad del av parlamentets informationsverksamhet, vilket skulle innebära ett mer effektivt resursutnyttjande; uppmanar därför sin generalsekreterare att undersöka möjligheten att överföra ansvaret för underhållet av parlamentets internetaktiviteter till GD 3,

68. anser att den icke offentliggjorda bestämmelse som administrationen följer och som innebär att ingen blandad besöksgrupp från olika medlemsstater accepteras, strider mot den grundläggande målsättningen att främja europeiska kontakter, som utgör kärnan i programmet; anser att Europaparlamentets bestämmelser och förfaranden, särskilt avseende besöksgrupper, borde ta mer hänsyn till programmens mål än till den administrativa börda de uppfattas medföra,

Parlamentsledamöternas ersättningar

69. påminner om att presidiet den 10 april och 6 juli 2000 antog ändringsförslagen till artikel 14 i bestämmelserna om ersättning till ledamöterna(18) som trädde i kraft den 1 januari 2001; pekar på att revisionsrätten under sin revision uttryckte åsikten att parlamentets administration och styrekonomen borde se över de nya bestämmelserna och senast i slutet av 2001 rapportera om hur de överensstämmer med budgetförordningen; uppmanar generalsekreteraren att senast den 1 juli 2002 lägga fram en rapport inför budgetkontrollutskottet,

70. erkänner vikten av att garantera att det nödvändiga skyddet finns på plats för att tillvarata rättigheterna för samtliga assistenter som är anställda av ledamöter, inbegripet ordentliga allmänna försäkringar och socialförsäkringar, och att detta skall uppnås genom att parlamentets styrande organ till fullo genomför artikel 14 i "Bestämmelser för kostnadsersättning och andra ersättningar till Europaparlamentets ledamöter" och genom att en stadga för assistenter antas,

71. anser att parlamentsassistenternas rättsliga ställning och kontraktsarrangemang behöver klarläggas genom att det inrättas en stadga för denna personalkategori; anser att denna stadga bör utgöra en regelgrund för anställningen av samtliga ackrediterade assistenter (vilka arbetar hel- eller deltid för en eller flera ledamöter); anser att denna stadga dock skall innehålla undantag för tjänsteleverantörer som är anställda för att utföra särskilda och tidsbegränsade uppgifter; betonar att medan det är ledamöterna själva som är ansvariga för utnämning, lönekategori och avsked när det gäller sin personliga personal, är det parlamentets förvaltning som måste ta det övergripande ansvaret så att de administrativa och kontraktsenliga arrangemangen vad beträffar löner och socialförsäkringar genomförs på ett ordentligt och öppet sätt,

72. erinrar om revisionsrättens rekommendationer om att betalningar för resor, uppehälle och ersättningar skall återspegla de faktiska resekostnaderna och den verkliga restiden; erinrar om att detta system redan tillämpas av administrationen när ledamöterna har sammanträden utanför Europeiska gemenskapens territorium (artikel 3 i bestämmelserna för kostnadsersättning och andra ersättningar till Europaparlamentets ledamöter),

Fallet i samband med ledamöternas kontantkassa

73. noterar att förfarandet som föreskrivs i artikel 22 i tjänsteföreskrifterna har inletts och befinner sig i ett förberedande skede när det gäller att fastställa ansvaret i samband med skillnaden på 4136125 belgiska franc mellan den faktiska ställningen för kontantkassan och de motsvarande räkenskaperna under 1982; begär en tydlig uppdatering av denna fråga, vilken har förblivit olöst i nästan 20 år,

Miljö

74. anser att ytterligare ansträngningar bör göras för att minska den mängd papper som parlamentet använder; uppmanar sin generalsekreterare att undersöka utvecklingen av ett säkert intranätbaserat system för inlämning och påskrift av ändringsförslag, parlamentsfrågor, skriftliga deklarationer och parlamentets övriga blanketter och dokument som för närvarande finns i pappersform; är övertygat om att detta även skulle leda till andra effektivitetsvinster; uppmanar sin generalsekreterare att upphöra med distributionen i pappersform av sådana av parlamentets dokument (utskottens dagordningar, meddelanden till ledamöterna, etc.) som även kan göras tillgängliga via e-post eller intranätet, och att ge ledamöterna flera kopior av informationsmaterial endast på begäran,

75. understryker vikten av att införa "ekologiska hushållningsprinciper" för nya byggnader (t.ex. en hållbar mobilitetsplan inklusive inrättande av ett administrativt centrum för mobilitet, potential för effektiv energianvändning samt utnyttjande av förnybara energikällor),

76. uppdrar åt sin generalsekreterare att förbättra rutinerna för miljöstyrning och att årligen presentera uppgifter om förbrukning av papper, vatten, energi och andra viktiga indikatorer,

Slutsats

77. riktar administrationens uppmärksamhet på den allvarliga oro som uttrycks i denna resolution, över en stor mängd förvaltningsbrister som påverkar många områden för budgetens genomförande och uppmanar den att dra de nödvändiga slutsatserna,

78. beviljar generalsekreteraren ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten för budgetåret 2000,

79. godkänner beviljandet av ansvarsfrihet för räkenskapsföraren för budgetåret 2000,

80. uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till kommissionen, rådet, domstolen, revisionsrätten och EU-ombudsmannen och se till att det offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning (L-serien).

Julian Priestley

Europaparlamentets generalsekretare

Pat Cox

Europaparlamentets ordförande

(1) EGT C 359, 15.12.2001.

(2) Compte de gestion et bilan financier afférents aux opérations du budget de l'exercice 2000 (volume III - SEK(2001) 530 - FR).

(3) PE 305.179/PRES. (ROME = "répertoire opérationnel des métiers et emplois")

(4) EGT L 111, 20.4.2001, s. 1.

(5) EGT C 61, 28.2.1994, s. 248.

(6) EGT L 160, 15.6.2001, s. 25.

(7) EGT C 27, 31.1.1996, s. 1.

(8) EGT C 40, 7.2.2001, s. 398.

(9) Särskild rapport nr 13/2000 om utgifterna för de politiska grupperna i Europaparlamentet, samt Europaparlamentets svar; fotnot till punkt 5 (EGT C 181, 28.6.2000).

(10) Artikel 8 i bestämmelserna för punkt 3 7 0 7 och artikel 5 i bestämmelserna för punkt 3 7 0 8 (se presidiets mötesprotokoll av den 14 december 1998.

(11) Se fotnot ovan och presidiets bestämmelser för punkt 3 7 0 1 som antogs den 11 december 2000 och trädde i kraft den 1 januari 2001.

(12) EGT C 121, 24.4.2001, s. 366.

(13) EGT C 40, 7.2.2001, s. 398.

(14) PE 298.252/PRES./slutlig - se presidiets protokoll av den 11 december 2000 och 1 februari 2001.

(15) Not som åtföljer parlamentets balansräkning "compte de gestion", s. 96.

(16) EGT C 121, 24.4.2001, s. 366.

(17) Rapport till institutionen nr 01/01 med svar (not från generalsekreteraren till presidiet av den 24 april 2001).

(18) PE 133.116/Kvest.