Årsrapport 1999

avseende EKSG samt kommissionens svar

(Artikel 45c.4 i EKSG-fördraget och artikel 88 i budgetförordningen av den 21 december 1977, senast ändrad genom rådets förordning (EG, EKSG, Euratom) nr 2673/1999 av den 13 december 1999)

(2000/C 347/01)

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

>Plats för tabell>

EKSG:S SOLIDITET SAMT UTVECKLINGEN AV DESS HUVUDSAKLIGA VERKSAMHET

Inledning

1. EKSG:s soliditet är av särskild betydelse, bland annat av följande skäl:

a) Med undantag av en marginell verksamhet bestående i utlåning av eget kapital finansieras EKSG:s långivning genom banklån eller obligationsemissioner. Det är därför viktigt att EKSG har det högsta kreditvärdighetsbetyget på finansmarknaderna, vilket kräver mycket god soliditet.

b) EKSG:s utlåning bygger till största delen på upplåning med liknande villkor i fråga om räntesatser, valutor och förfallodagar. Därför består den främsta kvarstående bankrisken i att lånen inte återbetalas.

c) Eftersom Parisfördraget löper ut år 2002, bör man vara uppmärksam på utvecklingen av det egna kapital som krävs för att säkerställa EKSG:s soliditet under hela den resterande fördragstiden, och även därefter, för att klara amorteringar och räntor på den resterande upplåningen.

EKSG:s soliditet

Kapitaltäckningsgrad

2. Sedan 1994 är det huvudsakliga hjälpmedel som används för att analysera EKSG:s soliditet den kvot som föreskrivs för ändamålet i rådets direktiv 89/647/EEG(1). Kvotens nämnare omfattar tillgångar och posterna utanför balansräkningen viktade enligt direktivets anvisningar. I kvotens täljare använder kommissionen garantifonden och resultatet före avsättning (se tabell 1). Den definition av eget kapital som används vid beräkningen av kapitaltäckningsgraden motsvarar en tolkning av direktivet som innebär att rimlig försiktighet iakttagits vid värderingen.

3. Kommissionen har beslutat att ändra inriktningen på lånepolitiken på grund av att EKSG-fördraget löper ut år 2002(2). Vid denna tidpunkt beräknar den uppnå en nivå där reserverna till 100 % motsvarar de lån utan statlig garanti(3) som fortfarande är utestående. För övrigt utvecklas kapitaltäckningsgraden (förhållandet mellan reserver och tillgångar viktade efter risknivå) progressivt och ökade från 32,8 % per den 31 december 1998 till 37,8 % per den 31 december 1999. Liksom för förra budgetåret beror denna utveckling på garantifondens ökning (+ 4 %) och framför allt på minskningen av utestående lån till banker.

Avsättning för stora exponeringar

4. I enlighet med rådets direktiv 92/121/EEG om övervakning och kontroll av kreditinstituts stora exponeringar(4) inrättade kommissionen 1995 en avsättning för stora exponeringar, vars belopp är beräknat på grundval av överskridandet av de två gränser som fastställs i bilaga VI till rådets direktiv 93/6/EEG(5). Beloppet för denna avsättning minskade från 23 miljoner euro per den 31 december 1998 till 18 miljoner euro per den 31 december 1999. Denna utveckling beror på en minskning av de berörda tillgångarna på grund av de återbetalningar som gjordes 1999. Trots att detta direktiv inte kan tillämpas rättsligt på EKSG är efterlevnaden av dess bestämmelser uttryck för en försiktig politik i fråga om de överskridanden som beror på tidigare genomförda transaktioner.

Utveckling av resursanvändningen och av EKSG:s resurser

5. I ljuset av utlöpandet av EKSG-fördraget fortsatte åtagandena i EKSG:s driftsbudget att minska under 1999 (- 8,4 miljoner euro, se tabell 2), dock i mindre utsträckning än under 1998. För andra året i rad underskred budgetutgifterna kraftigt beräkningarna med 27,4 % 1998 och 23 % 1999. Dessa skillnader beror bl.a. på att de faktiska behoven vad gäller stöd till återanpassning har visat sig vara betydligt mindre än beräknat (30 % 1998 och 50 % 1999).

6. Även resurserna fortsatte att minska under 1999 (- 28,3 miljoner euro), dock i mindre utsträckning än under 1998. Denna minskning beror huvudsakligen på att utjämning skett genom två faktorer: ökning av resultatet av transaktionerna utanför budgeten (+ 13,3 miljoner euro) och minskning av tillbakadragna åtaganden (- 48,8 miljoner euro). Det bör vidare understrykas att fler tillbakadraganden borde ha skett under 1999, även om antalet var större än beräknat (se punkt 17).

7. Den budgetmässiga verksamheten visade ett överskott för fjärde året i rad, vilket gjorde det möjligt att öka garantifonden till 553 miljoner euro (+ 23 miljoner euro) och avsättningen för finansiering av driftsbudgeten till 393 miljoner euro (+ 13 miljoner euro, se tabell 1och 3). Den 31 december 1999 tycktes denna avsättning innebära ett överskott i förhållande till de behov som uppskattats av kommissionen för perioden 2000-2002 och som motsvarar 240 miljoner euro(6).

Utveckling av EKSG:s balansräkning

8. EKSG:s balansomslutning minskade med 539 miljoner euro (dvs. 10,7 %) mellan den 31 december 1998 och den 31 december 1999 (se tabell 4). Denna nedgång beror huvudsakligen på minskningen i fråga om den utestående utlåningen genom upplånade medel. Under budgetåret 1999 erhöll EKSG 463,5 miljoner euro i återbetalning på lån, medan inga nya lån utbetalades.

9. Per den 31 december upptog de likvida medlen 41,1 % av EKSG:s tillgångar och utgjorde därmed den näst största posten efter lånen. De berörda kontona och motkontona på skuldsidan presenteras i tabell 4.

Slutsats

10. Budgetåret 1999 uppvisade ett överskott för fjärde året i rad tack vare tillbakadragna åtaganden och för att budgetutgifterna blev lägre än beräknat, särskilt för stödet till återanpassning. Detta överskott har gjort det möjligt för EKSG att väsentligt stärka sin soliditet, bygga upp nödvändiga avsättningar och värdekorrigeringar.

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE IAKTTAGELSER

11. Granskningen av kommissionens uppföljning av de iakttagelser som framförts i revisionsrättens föregående årsrapporter har lett till följande iakttagelser. Dessa innebär inget ifrågasättande av revisionsförklaringen avseende EKSG:s räkenskaper per den 31 december 1999 (se punkt 23).

Lån till tjänstemän

12. I sina årsrapporter om EKSG för budgetåren 1981 och 1991(7) konstaterade revisionsrätten att redovisningen av lån till tjänstemän hade byggt på uppskattningar och inte på verkliga förhållanden. Kommissionen svarade i båda fallen att de problem på personal- och dataområdet som låg bakom dessa brister skulle lösas. 1999 upprättades denna redovisning återigen på grundval av uppskattningar.

Resultatet för de likvida medlen

13. EKSG förfogar över omfattande likvida medel vilkas huvudsakliga motkonton utgörs av reserver (garantifond och disponibla delar av specialreserven och f.d. pensionsfonden), åtagandena för driftsbudgeten, avsättningar för finansiering av framtida driftsbudgetar, avsättningar för värdekorrigeringar av fordringar och utestående upplåning som sammanhänger med lån som återbetalats i förväg. Vart och ett av dessa motkonton utgör en fond (dvs. en monetär reserv) som bildats i syfte att uppfylla särskilda behov(8). Tabell 5 visar situationen för dessa medel per den 31 december 1999.

14. Kommissionens interna regler föreskriver att förvaltningen av de likvida medlen skall bygga på traditionella försiktighetsregler, dvs. syfta till att minska riskerna och säkerställa en viss grad av likviditet i förhållande till åtagandena, samtidigt som en lämplig avkastning från penningplaceringarna erhålls. Således är transaktioner av spekulativ natur förbjudna, motkontona måste ha hög kreditvärdighet och medlen måste antingen placeras i säljbara obligationer, bankkonton eller andra kortfristiga investeringar.

15. Penningplaceringspolitiken fastställs av en förvaltningskommitté och syftar till att täcka de uppskattade behoven av likvida medel. Revisionsrätten rekommenderar att alla nödvändiga uppgifter som gör det möjligt att uppskatta det ekonomiska resultatet av förvaltningen av dessa likvida medel i förhållande till marknadsvillkoren tas upp i EKSG:s årsrapport.

Tillbakadragna vilande åtaganden

16. Kommissionens interna regler om upprättandet och genomförandet av EKSG:s driftsbudget föreskriver att budgetåtagandena skall dras tillbaka när de rättsliga åtagandena löpt ut. De berörda beloppen blir därmed disponibla i form av inkomster under det innevarande budgetåret.

17. Revisionsrättens granskningar av budgetåtagandena avseende räntebidrag per den 31 december 1999 avslöjade dock att omfattande belopp återstod att dra tillbaka. Det rör sig om de flesta åtaganden mellan 1989 och 1992, vilka totalt uppgick till 26,1 miljoner euro. Revisionsrätten beaktar de korrigerande åtgärder som vidtagits av kommissionen och som under budgetåret 2000 lett till ett tillbakadragande av 90 % av dessa åtaganden, dvs. 23,5 miljoner euro.

Tillbakabetalning av skatt

18. I balansräkningen för EKSG per den 31 december 1999 förekommer en fordran på 2,4 miljoner euro avseende tre ansökningar om tillbakabetalning som hänför sig till skatter från mars 1989 till juni 1996. Dessa tre ansökningar inlämnades med en genomsnittlig försening på sex år och en månad. På grund av denna försening drabbades EKSG av ett inkomstbortfall på grund av utebliven uppbörd av lagliga räntor.

REVISIONSFÖRKLARING AVSEENDE EKSG

19. I enlighet med artikel 45c i Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen (EKSG) har revisionsrätten granskat EKSG:s räkenskaper i avsikt att till Europaparlamentet och rådet avge en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

20. De aktuella räkenskaperna är bokslutet för kol- och stålgemenskapen per den 31 december 1999, vilket har upprättats under kommissionens överinseende och offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning(9).

21. I revisionsberättelsen för Europeiska kol- och stålgemenskapens årsredovisning per den 31 december 1999(10), som motsvarar revisionsförklaringen vad gäller räkenskapernas tillförlitlighet och som offentliggörs tillsammans med bokslutet, finner revisionsrätten att den ger "en rättvisande bild av Europeiska kol- och stålgemenskapens tillgångar och finansiella ställning per den 31 december 1999 samt av verksamhetens resultat för det budgetår som avslutats detta datum".

22. För att förvissa sig om lagligheten och korrektheten hos de transaktioner som ligger till grund för EKSG:s räkenskaper för budgetåret 1999 har revisionsrätten dessutom utfört sina granskningar i enlighet med internationellt erkänd revisionssed. Revisionsrätten har därvid särskilt stött sig på systemanalys samt på gjorda kontroller.

23. Revisionsrätten anser att transaktionernas laglighet och korrekthet som helhet är tillräckligt säkerställda.

Denna rapport har antagits av revisionsrätten vid dess sammanträde i Luxemburg den 11 och 12 oktober 2000.

För revisionsrätten

Jan O. Karlsson

Ordförande

(1) Rådets direktiv 89/647/EEG av den 18 december 1989 om kapitaltäckningsgrad för kreditinstitut (EGT L 386, 30.12.1989, s. 14).

(2) Omläggning av lånepolitiken med avseende på avtalets utlöpande (23 juli 2002) (EGT C 175, 28.6.1994, s. 5).

(3) Frågor i samband med att EKSG-fördraget löper ut - finansiell verksamhet (PV (96) 1306). Diskussion på grundval av dokumenten SEK (96) 1492 till/3.

(4) Rådets direktiv 92/121/EEG av den 21 december 1992 om övervakning och kontroll av kreditinstituts stora exponeringar (EGT L 29, 5.2.1993, s. 1).

(5) Rådets direktiv 93/6/EEG av den 15 mars 1993 om kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut (EGT L 141, 11.6.1993, s. 1).

(6) EKSG-scenario fram till 2002, version 9, bilaga 1 till Förslag till driftsbudget för EKSG avseende 2000 (dokument SEK (1999) 803 slutlig av den 9 juni 1999).

(7) Punkt 2.3.3.2 (redovisning) i årsrapporten för 1981 (sidan 28) och punkt 1.7, sidan 12, i årsrapporten för 1991 (sidan 12). Dessa rapporter, som inte offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning, finns tillgängliga vid Europeiska revisionsrättens sekretariat.

(8) För en analys av EKSG:s reservmedel, se revisionsrättens årsrapporter om EKSG för budgetåren 1992 (punkterna 1.30 - 1.33) och 1991 (bilaga I), som finns tillgängliga vid Europeiska revisionsrättens sekretariat.

(9) Bokslut för kol- och stålgemenskapen per den 31 december 1999 (EGT C 281, 4.10.2000, s. 5).

(10) Revisionsberättelse för Europeiska kol- och stålgemenskapens årsredovisning per den 31 december 1999 (EGT C 281, 4.10.2000, s. 5).

Tabell 1

Utveckling av EKSG:s eget kapital 1999

>Plats för tabell>

Tabell 2

Utveckling av resursanvändning och resurser mellan 1992 och 1999

>Plats för tabell>

Tabell 3

Förändringar i avsättningarna för finansiering av EKSG:s driftsbudget 1999

>Plats för tabell>

Tabell 4

Utveckling av EKSG:s balansräkning i sammandrag före resultatdispositioner mellan den 31 december 1998 och den 31 december 1999

>Plats för tabell>

Tabell 5

Utveckling av EKSG:s likvida medel och motkontona mellan den 31 december 1998 och den 31 december 1999

>Plats för tabell>

Svar från kommissionen

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE KOMMENTARER

Lån till tjänstemän

12. Kommissionen påpekar att räkenskaperna på nytt är i ordning sedan juli 2000.

Resultatet för de likvida medlen

15. Med början nästa budgetår anger kommissionen i EKSG:s årsrapport den genomsnittliga avkastningskvoten för sina förvaltade likvida medel.

Återbetalning av kupongskatt

18. Kommissionen inser att förseningen med avsändandet av återbetalningskravet i tre fall har inneburit ett inkomstbortfall genom utebliven uppbörd av lagliga räntor. Det måste likväl uppmärksammas att flertalet ansökningar om återbetalning av skatt gjorts i rätt tid. Det var efter en grundligare kontroll från kommissionens sida som avsaknaden av återbetalningskrav konstaterades för vissa fall och som rättelser vidtogs.