KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 617/1999 av den 23 mars 1999 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av tråd av rostfritt stål med en diameter av minst 1 mm med ursprung i Republiken Indien

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 905/98 (2), särskilt artikel 7 i denna,

efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A. FÖRFARANDE

(1) Den 25 juni 1998 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande i Europeiska gemenskapernas officiella tidning (3) att ett antidumpningsförfarande skulle inledas rörande import till gemenskapen av tråd av rostfritt stål med en diameter av minst 1 mm och med ursprung i Indien och Sydkorea. Samma dag inleddes ett parallellt antisubventionsförfarande rörande Indien och Sydkorea.

(2) Förfarandet inleddes till följd av ett klagomål som ingavs i maj 1998 av European Confederation of Iron and Steel Industries (Eurofer) för de tillverkares räkning i gemenskapen som svarade för en betydande del av gemenskapens tillverkning av tråd av rostfritt stål. Klagomålet innehöll bevisning om att den berörda produkten dumpades och att detta vållade väsentlig skada, och denna bevisning ansågs efter samråd vara tillräcklig för att det skulle inledas ett förfarande.

(3) Kommissionen meddelade officiellt de klagande tillverkarna i gemenskapen, exporterande tillverkare, importörer, leverantörer och användare som den visste var berörda, berörda intresseorganisationer och företrädare för exportländerna. Berörda parter gavs möjlighet att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande av förfarandet skriftligen lämna sina synpunkter och begära att bli hörda. Alla parter som begärde det hördes.

(4) Kommissionen sände frågeformulär till alla parter som den visste var berörda och mottog svar från flera företag i gemenskapen och i exportländerna.

(5) Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som ansågs nödvändiga för ett preliminärt fastställande av dumpning, skada och gemenskapens intresse och utförde kontrollbesök på plats hos följande företag:

a) Tillverkare i gemenskapen

- AB Sandvik Steel, Sandviken, Sverige

- Bekaert N.V., Zwevegem, Belgien

- Bridon Wire Special Steel Division, Sheffield, Förenade kungariket

- Fagersta Stainless AB, Fagersta, Sverige

- Gusab Stainless, Mjölby, Sverige

- Hemmings Ltd., Sheffield, Förenade kungariket

- Sprint-Metal, Paris, Frankrike

- Sprint Metal Edelstahlzieherei GmbH, Hemer, Tyskland

- Rigby-Maryland Stainless Ltd., Sheffield, Förenade kungariket

- Rodacciai S.p.a and Rodasider S.r.l, Bosisio Parrni, Italien

- Societa Italiana Kanthal S.p.a, Cinisello Balsamo, Italien

- Trafilerie Bedini S.r.l, Peschiera Borromeo, Italien

- Winterbottom Wire, Sheffield, Förenade kungariket.

b) Exporterande tillverkare i de berörda länderna

Indien

- Bhansali Bright Bars Pvt. Ltd., Mumbai

- Devidayal India Ltd., Mumbai

- Hindustan Stainless Steel Wire Co. Pvt. Ltd., Mumbai

- Indore Wire Co. Ltd., Indore

- Isibars Ltd/Isinox Steels Ltd., Mumbai

- Kei Industries Ltd., New Delhi

- Macro Bars & Wires Pvt. Ltd., Mumbai

- Mukand Ltd., Mumbai

- Triveni Shinton International Ltd., Indore

- Raajratna Metal Industries Ltd., Ahmedabad

- Venus Wire Industries Ltd., Mumbai

Sydkorea

- Dae Sung Rope MFG. Co. Ltd., Pusan

- Korea Sangsa Co. Ltd., Söul/Pusan

- Korea Welding Electrode Co Ltd., Söul

- Kowel Special MFG Steel Wire Co. Ltd., Pusan

- Seah Metal Products Co. Ltd., Chang Won

- Shine Metal Co. Ltd., Pusan.

c) Importörer i gemenskapen som är exporterande tillverkare närstående

Indien

- Isibars Europe GmbH, Düsseldorf, Tyskland

- Mukand International Ltd, London, Förenade kungariket

Sydkorea

- Kos Europe GmbH, Düsseldorf, Tyskland

d) Importörer i gemenskapen som inte är exporterande tillverkare närstående

- Trio Handels GmbH, Eppstein, Tyskland

- Bodo Trading GmbH, Dreieich, Tyskland

(6) Undersökningen av dumpning omfattade perioden från och med den 1 april 1997 till och med den 31 mars 1998 (nedan kallad "undersökningsperioden").

Undersökningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 1994 till och med den 31 mars 1998 (nedan kallad "skadeundersökningsperioden").

B. PRODUKT SOM ÄR FÖREMÅL FÖR UNDERSÖKNING OCH LIKADAN PRODUKT

1. Produkt som är föremål för undersökning

(7) Den produkt som berörs av undersökningen är tråd av rostfritt stål, innehållande minst 2,5 viktprocent nickel, annan än sådan som innehåller minst 28 men högst 31 viktprocent nickel och minst 20 men högst 22 viktprocent krom, med en diameter av minst 1 mm (nedan kallad "tråd av rostfritt stål"). Denna produkt klassificeras för närvarande enligt KN-nummer ex 7223 00 19.

(8) Produkten definieras i huvudsak på grundval av sina fysiska aspekter och kvaliteten av rostfritt stål. Tråd av rostfritt stål erhålls genom att valstråd bearbetas så att dess tvärsnitt minskar. Det slutliga tvärsnittet är i allmänhet runt, men det kan också vara kvadratiskt, triangulärt eller rektangulärt. Omvandlingen av valstråd till tråd av rostfritt stål sker genom ett flertal bearbetningsprocesser. Beroende på kundens krav får tråd av rostfritt stål olika specifika mekaniska egenskaper (diameter, draghållfasthet, kvalitet) och olika typer av yta (blank, matt, med eller utan överdrag), vilket resulterar i ett stort antal produkttyper (nedan även kallade referenstyper eller modeller).

(9) Trots dessa skillnader får alla typer av tråd av rostfritt stål anses vara en enda produkt. Denna produkt bearbetas ytterligare av användare, vilka t.ex. tillverkar filtreringselement, armeringselement, stötdämpare, fjädrar, kablar och stållinor. Dessa halvfabrikat används därefter i exempelvis bilindustri, elektromekanisk industri, fiber- och textilindustri och byggnadsindustri.

(10) Vid undersökningen konstaterades preliminärt att det fanns skillnader i fråga om fysiska egenskaper och användningsområden mellan tråd av rostfritt stål med en diameter av minst 1 mm och tråd av rostfritt stål med en diameter understigande 1 mm (dvs. fin tråd). Dessa fysiska skillnader avser främst draghållfasthet, överdrag och formbarhet. Användningen av fin tråd är vidare till stor del koncentrerad till precisionsinriktade områden, t.ex. medicinsk och kirurgisk utrustning och fina filter osv., medan tjockare tråd i huvudsak används i byggnadsindustrin, axellager, bilindustrin och inom mekanik och hushåll. Av dessa skäl verkar tjocka och fina trådars utbytbarhet vara mycket begränsad. Frågan huruvida en klar skiljelinje kan dras mellan dessa två produkter kommer dock att utredas ytterligare.

2. Likadan produkt

(11) Vid undersökningen fastställdes att den tråd av rostfritt stål som tillverkades i Indien och Sydkorea och såldes på de inhemska marknaderna eller exporterades till gemenskapen och den tråd av rostfritt stål som tillverkades och såldes i gemenskapen av de klagande tillverkarna i gemenskapen faktiskt hade identiska fysiska egenskaper och användningsområden, varför de betraktades som likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i rådets förordning (EG) nr 384/96 (nedan kallad "grundförordningen").

C. DUMPNING

1. Normalvärde

a) Allmän metod

(12) I syfte att fastställa normalvärde undersöktes först huruvida de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i de länder som berördes av förfarandet hade en sammanlagd inhemsk försäljningsvolym av den berörda produkten som var representativ enligt artikel 2.2 i grundförordningen, dvs. om denna försäljning motsvarade minst 5 % av exporten till gemenskapen av den berörda produkten.

Därefter undersöktes huruvida varje enskild exporterande tillverkares sammanlagda inhemska försäljning av respektive produkttyp motsvarade minst 5 % av exporten till gemenskapen av samma produkttyp.

För de produkter vars inhemska försäljning uppnådde denna tröskel på 5 % fastställdes huruvida en tillräckligt stor andel av försäljningen hade skett vid normal handel enligt artikel 2.4 i grundförordningen.

I de fall volymen på den inhemska försäljning av en viss produkttyp som gjordes till priser som översteg enhetskostnaderna motsvarade minst 80 % av all försäljning, fastställdes normalvärdet på grundval av de vägda genomsnittliga priser som faktiskt betalats för all inhemsk försäljning. Om andelen lönsamma försäljningstransaktioner för en viss produkttyp underskred gränsen på 80 %, men motsvarade mer än 10 % av försäljningen, fastställdes normalvärdet på grundval av de vägda genomsnittliga priser som faktiskt betalats för den lönsamma inhemska försäljningen.

I fråga om de produkttyper för vilka den inhemska försäljningen motsvarade mindre än 5 % av exportvolymen till gemenskapen, eller om andelen lönsam inhemsk försäljning underskred 10 %, ansågs den inhemska försäljningen vara otillräcklig i den mening som avses i artikel 2.4 i grundförordningen, och det bortsågs därför från denna försäljning. I dessa fall baserades normalvärdet på det vägda genomsnittet av de priser som andra tillverkare i det berörda landet hade tagit ut för representativ inhemsk försäljning av motsvarande produkttyp vid normal handel enligt artikel 2.1 i grundförordningen.

I de fall de övriga tillverkarna i det berörda landet inte hade någon tillräcklig eller representativ inhemsk försäljning av en viss produkttyp, konstruerades normalvärdet på grundval av den berörda exporterande tillverkarens tillverkningskostnader för den exporterade produkttypen med tillägg för ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst enligt artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen. Beloppet för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader baserades på den representativa inhemska försäljningen, medan vinstmarginalen baserades på den representativa inhemska försäljning som skedde vid normal handel.

b) Användning av tillgängliga uppgifter (Indien)

(13) En indisk exporterande tillverkare kunde av orsaker som låg utanför företagets kontroll inte lämna fullständiga uppgifter om normalvärdet, i synnerhet vissa uppgifter om tillverkningskostnaderna. Normalvärdet för detta företag fastställdes således till en del på grundval av de tillgängliga och kontrollerade uppgifter som företaget tillhandahållit, och till en del på uppgifter från andra samarbetsvilliga indiska tillverkare, enligt artikel 18 i grundförordningen.

2. Exportpris

(14) I de fall exporten till gemenskapen gick direkt till oberoende importörer fastställdes exportpriserna enligt artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas av dessa importörer.

(15) I de fall exporten gick till importörer i gemenskapen som var den exporterande tillverkaren närstående, konstruerades exportpriserna enligt artikel 2.9 i grundförordningen på grundval av de priser till vilka de importerade produkterna först såldes vidare till oberoende kunder i gemenskapen. Justeringar gjordes för alla kostnader som tillkommit mellan import och återförsäljning, inklusive en skälig marginal för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst. Vinstnivån fastställdes på grundval av de uppgifter om vinst som lämnats av de samarbetsvilliga, icke-närstående importörerna i gemenskapen av den berörda produkten, i de fall dessa uppgifter ansågs vara tillförlitliga och representativa.

(16) I detta avseende begärde en närstående sydkoreansk importör i gemenskapen att dess belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader skulle minskas med ett belopp för provisioner från moderbolaget i Sydkorea. Kommissionen fastställde att de provisioner som från Sydkorea betalats till denna närstående importör i gemenskapen faktiskt var baserade på försäljning direkt från moderbolaget till oberoende kunder i gemenskapen och att importören inte tillhandahöll några tjänster i samband med denna försäljning. Följaktligen beaktades dessa provisioner inte vid fastställandet av det konstruerade exportpriset.

3. Jämförelse

(17) För att jämförelsen skulle bli rättvis togs det enligt artikel 2.10 i grundförordningen hänsyn i form av justeringar till olikheter i de faktorer som påstods och konstaterades påverka prisernas jämförbarhet. På denna grundval gjordes justeringar för indirekta skatter, importskatter, transportavgifter, försäkrings-, hanterings- och lastningskostnader och därmed sammanhängande kostnader, förpacknings-, och kreditkostnader, kostnader efter försäljningen och provisioner.

(18) Nio företag i Indien och sex i Sydkorea begärde en justering för importavgifter. I enlighet med artikel 2.10 b i grundförordningen avslogs dessa ansökningar helt i fråga om sex företag i Indien och ett i Sydkorea, eftersom dessa företag inte kunde bevisa att tullar hade betalats vid import av råmaterial och att detta råmaterial fysiskt hade införlivats med den berörda produkt som såldes på den inhemska marknaden. De övriga företagen beviljades delvis den begärda justeringen i den mån det bevisades att de material på vilka importavgifter var tillämpliga fysiskt hade införlivats med den berörda produkt som såldes på den inhemska marknaden och att importavgifterna inte hade tagits ut eller återbetalats i fråga om de produkter som exporterades till gemenskapen.

(19) Ett sydkoreanskt företag begärde en justering för skillnader i handelsled av det skälet att företagets hela försäljning på den inhemska marknaden gick direkt till kunderna, medan en del av dess försäljning på gemenskapens marknad skedde via en närstående importör. Företaget hävdade att eftersom alla kostnader som den närstående importören ådragit sig vid jämförelsen skulle dras av från exportpriset, borde de indirekta försäljningskostnaderna för den inhemska försäljningen också dras av från det inhemska priset.

Denna begäran kunde preliminärt inte beviljas, eftersom den exporterande tillverkaren i fråga inte kunde visa att det konstruerade exportpriset och normalvärdet avsåg olika handelsled och att skillnaden skulle påverka prisernas jämförbarhet, vilket är ett villkor enligt artikel 2.10 d i grundförordningen.

4. Dumpningsmarginaler

(20) Dumpningsmarginalerna fastställdes i enlighet med artikel 2.10 och 2.11 i grundförordningen på grundval av en jämförelse, produkttyp för produkttyp, mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset fritt fabrik vid samma handelsled.

(21) För de exporterande tillverkare som berördes av förfarandet men varken besvarade kommissionens frågeformulär eller gav sig till känna fastställdes dumpningsmarginalen på grundval av tillgängliga uppgifter enligt artikel 18.1 i grundförordningen.

I syfte att fastställa graden av samarbetsvilja i denna undersökning jämfördes uppgifter från Eurostat med de uppgifter om exportvolym till gemenskapen som lämnats av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna. Det konstaterades att den allmänna graden av samarbetsvilja i båda de länder som berördes av undersökningen var hög. Kommissionen ansåg det därför vara lämpligt att för de icke-samarbetsvilliga företagen fastställa dumpningsmarginalen till en nivå som motsvarade den högsta individuella dumpningsmarginal som konstaterats för en samarbetsvillig exporterande tillverkare i det berörda landet, eftersom det inte fanns någon anledning att anta en icke-samarbetsvillig exporterande tillverkare hade dumpat sina produkter i mindre omfattning än den högsta som konstaterats.

Detta ansågs även vara nödvändigt för att undvika att bristande samarbetsvilja belönades och i syfte att inte skapa en möjlighet till kringgående.

(22) Ett indiskt företag samarbetade inte tillräckligt, enligt kommissionen. I enlighet med artikel 18.1 i grundförordningen beslöts i detta fall att dumpningsmarginalen för detta företag skulle motsvara den marginal som fastställts för icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkare.

(23) Följande dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av priset cif gemenskapens gräns, fastställdes:

a) Indien:

>Plats för tabell>

b) Sydkorea

De konstaterade dumpningsmarginalerna låg under, sammanföll med eller låg strax över miniminivån.

D. SKADA

1. Definition av gemenskapsindustrin

Tillverkare i gemenskapen

(24) Tillverkningen i gemenskapen enligt artikel 4.1 a i grundförordningen utgörs av

- tillverkare för vilkas räkning klagomålet ingivits och som var samarbetsvilliga i undersökningen ("samarbetsvilliga klagande"),

- tillverkare för vilkas räkning klagomålet ingivits och som inte var samarbetsvilliga i undersökningen ("icke-samarbetsvilliga klagande"),

- andra tillverkare i gemenskapen som inte är klagande, som inte var samarbetsvilliga i förfarandet och som inte motsatte sig förfarandet.

Gemenskapsindustrin

(25) De samarbetsvilliga klagande uppfyller de krav på representativitet som föreskrivs i artikel 5.4 i grundförordningen, eftersom de svarar för mer än 65 % av den totala tillverkningen i gemenskapen av den berörda produkten. De anses därför utgöra gemenskapsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.

2. Undersökningens räckvidd

(26) Med beaktande av ovannämnda avgöranden om dumpning av importen från Sydkorea och vad som föreslås till följd av dessa, ansågs det i detta skede inte vara lämpligt att särskilt bedöma verkan av importen från Sydkorea. Följande analys avser således endast verkan av den dumpade importen från Indien.

3. Inledande anmärkningar: konkurrensaspekter

(27) Under undersökningens gång hävdade några exporterande tillverkare att alla uppgifter som gemenskapsindustrin lämnat inom ramen för detta förfarande skulle vara otillförlitliga på grund av den enhetliga tillämpningen av systemet med "legeringspåslag", och att det därför inte skulle vara möjligt att utföra en exakt skadeanalys i detta antidumpningsförfarande.

Dessa exporterande tillverkare baserade sina påståenden på de slutsatser som beskrivs i ett kommissionsbeslut (ärende nr IV/35.814 - Legeringspåslag) (4), enligt vilket tillverkarna i gemenskapen av rostfritt stål - platta produkter - på ett samordnat sätt hade ändrat referensvärdena i beräkningsmetoden för legeringspåslaget, vilket hade syftat till och fått till faktisk konsekvens att konkurrensen på den gemensamma marknaden hade begränsats och snedvridits.

De exporterande tillverkarna erkände att ovannämnda beslut avsåg platta produkter (i motsats till långa produkter, t.ex. tråd av rostfritt stål), men de hävdade, för det första, att ett samordnat förfarande även förelåg för den berörda produkten och, för det andra, att även om det inte skulle fastställas att ett sådant förfarande förelåg för produkten i fråga, skulle det befintliga olagliga förfarandet för platta produkter få synergieffekter för den berörda produkten eller effekter på den berörda produkten i ett senare bearbetningsled.

Eftersom tråd av rostfritt stål av tekniska skäl inte framställs av platta produkter, är det tveksamt om det samordnade förfarande som konstaterats för platta produkter har några effekter på tillverkningen av tråd av rostfritt stål i senare led. Dessutom har det inte heller dokumenterats att det samordnade förfarandet har tillämpats av leverantörer av råmaterial till tråd av rostfritt stål. Vidare är det till stor del inte samma företag som tillverkar platta produkter och som tillverkar tråd av rostfritt stål, och antalet tillverkare av tråd av rostfritt stål är betydligt högre än det antal som tillverkar platta stålprodukter.

I detta avseende kan sägas att det klagomål som de berörda exporterande tillverkarna ingav hos generaldirektorat IV den 5 oktober 1998 (IV/E-1/37.271) inte ledde till att GD IV inledde någon undersökning av påstådd överträdelse av artikel 85 i EG-fördraget när det gäller den berörda produkten. Detta klagomål är i själva verket en utvidgning av det klagomål rörande stänger av kallbearbetat rostfritt stål (som också tillhör kategorin långa produkter) som ingavs hos GD IV den 3 februari 1998 (IV/E-1/36.930), avseende vilket ett brev om avvisande av klagomål sändes till de klagande den 28 oktober 1998 enligt artikel 6 i kommissionens förordning (EG) nr 99/63, även om ett slutgiltigt beslut ännu inte har fattats.

I enlighet med ovannämnda beslut är tillämpningen av systemet med legeringspåslag endast olagligt om det tillämpas på ett samordnat sätt. I den nuvarande undersökningen har det dock visats att gemenskapsindustrin inte tillämpar legeringspåslag på ett enhetligt sätt - några företag tillämpar det på alla sina kunder eller endast på några av dem, medan andra företag inte tillämpar det alls.

Vidare noterades - vid jämförelsen av försäljningspriserna mellan de företag som utgör gemenskapsindustrin - att försäljningspriserna för identiska referenstyper varierade. Slutligen kan sägas att även i de fall ett legeringspåslag tillämpas, utgör påslaget endast en liten procentandel av den berörda produktens totalpris.

Kommissionen drar därför slutsatsen att det inte finns några bevis för att inhämtade uppgifter om skada skulle vara otillförlitliga som en följd av tilllämpningen av ett "legeringspåslag".

4. Förbrukning i gemenskapen

(28) Vid bedömningen av den synliga förbrukningen i gemenskapen av tråd av rostfritt stål använde kommissionen uppgifter om försäljning av den berörda produkten i gemenskapen vilka tillhandahållits av gemenskapsindustrin och Eurofer. Dessa adderades med importuppgifter som fastställts på grundval av uppgifter från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i de berörda länderna samt från Eurostat.

(29) Den synliga förbrukningen i gemenskapen av tråd av rostfritt stål uppgick till 69 212 ton 1994, 80 539 ton 1995, 70 489 ton 1996, 78 576 ton 1997 och 82 772 ton under undersökningsperioden. Således ökade den synliga förbrukningen med 20 % mellan 1994 och undersökningsperioden.

5. Den berörda importens volym och marknadsandel

(30) Importen från Indien uppgick till 952 ton 1994, 4 513 ton 1995, 6 951 ton 1996, 8 719 ton 1997 och 9 166 ton under undersökningsperioden. Denna import ökade således stadigt och i betydande omfattning under skadeundersökningsperioden, närmare bestämt med 862 %.

(31) Marknadsandelen för importen från Indien ökade konstant från 1,4 % 1994 till 5,6 % 1995, 9,9 % 1996 och 11,1 % 1997, och den låg oförändrat kvar på 11,1 % under undersökningsperioden.

6. Den berörda importens priser

a) Prisernas utveckling

(32) De genomsnittliga försäljningspriserna per kg för importen från Indien ökade mellan 1994 och 1995 (från 1,88 ecu till 2,44 ecu), men sjönk stadigt därefter (2,32 ecu 1996, 2,10 ecu 1997 och 2,05 ecu under undersökningsperioden).

b) Prisunderskridande

Metod

(33) Försäljningspriserna under undersökningsperioden för motsvarande modeller från gemenskapsindustrin och de exporterande tillverkarna jämfördes på nivån fritt kunden. Exportpriserna omvandlades till nivån fritt kunden genom att exportvärdena cif adderades med ett skäligt procentpålägg för försäkrings- och fraktkostnader från gemenskapens gräns till slutkunden.

(34) En enhetlig prisunderskridandemarginal för det exporterande landet beräknades på grundval av ett vägt genomsnitt av de prisunderskridandemarginaler som konstaterats för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna.

Prisunderskridandemarginaler

(35) För Indien fastställdes en vägd genomsnittlig prisunderskridandemarginal på 22 % (marginalerna varierade från 13 % till 36 %).

7. Gemenskapsindustrins situation

a) Tillverkning

(36) Eftersom tillverkarna inte har några betydande varulager liknar utvecklingen av tillverkningen den som beskrivs för försäljningsvolymen nedan. Den totala tillverkningen av den berörda produkten följde marknadsutvecklingen fram till 1996, i det att den ökade från 54 380 ton 1994 till 59 052 ton 1995 och sedan sjönk till 48 196 ton 1996. Från och med 1997 låg den på en mer eller mindre konstant nivå (54 316 ton 1997 och 55 539 ton under undersökningsperioden) samtidigt som marknadens totala förbrukning ökade, vilket visar att gemenskapsindustrin inte drog några fördelar av den uppåtgående marknadstrenden.

b) Kapacitetsutnyttjande

(37) Kapacitetsutnyttjandet nådde en topp 1995 (86 %), men minskade betydligt under 1996 (65 %). Under tiden fram till undersökningsperioden ökade det något (75 %), men nådde aldrig tidigare nivåer.

c) Investeringar

(38) Investeringarna ökade något mellan 1994 och undersökningsperioden, närmare bestämt från 3,098 miljoner ecu 1994 till 3,591 miljoner ecu under undersökningsperioden.

d) Sysselsättning

(39) Antalet anställda i gemenskapsindustrin har sjunkit stadigt sedan 1995 (798 personer 1995, 727 under undersökningsperioden).

e) Försäljningsvolym

(40) Gemenskapsindustrins försäljningsvolym sjönk mellan 1995 (46 278 ton) och 1996 (37 997 ton), men steg sedan något och uppgick till 45 766 ton under undersökningsperioden.

f) Marknadsandelar

(41) Gemenskapsindustrins marknadsandel minskade avsevärt mellan 1994 och 1996 (från 63 % till 53,9 %), återhämtade sig sedan något (56,2 % 1997), men sjönk sedan igen (55,3 % under undersökningsperioden).

g) Priser

(42) Gemenskapsindustrins genomsnittliga försäljningspriser nådde en topp 1995 (3,71 ecu/kg), men sjönk sedan betydligt (3,61 ecu/kg 1996, 3,19 ecu/kg 1997 och 3,19 ecu/kg under undersökningsperioden). Förutom denna prisnedgång drabbades gemenskapsindustrin även av pristryck. Den ökande lågprisimporten tvingade gemenskapsindustrin att inställa tillverkning och försäljning av vissa standardmodeller och i stället inrikta sig på vissa marknadsnischer där priserna (samt tillverkningskostnaderna) var högre och den direkta konkurrensen från den dumpade importen mindre utpräglad. Följaktligen kan det antas att prisnedgången hade varit ännu häftigare om gemenskapsindustrin hade behållit samma produktsortiment under hela skadeundersökningsperioden.

h) Lönsamhet

(43) Gemenskapsindustrins lönsamhet försämrades mellan 1994 och undersökningsperioden (från 6,4 % 1994 till 1,1 % under undersökningsperioden). Man kan anta att utvecklingen hade varit ännu sämre om gemenskapsindustrin hade fortsatt att tillverka och sälja de modeller som av de exporterande tillverkarna utsattes för den mest aggressiva prissättningen.

8. Slutsats om skada

(44) Fram till 1996 följde gemenskapsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel samma utvecklingstrend som marknaden. De följande åren kunde dock gemenskapsindustrin inte dra nytta av den stigande marknadstrenden. Gemenskapsindustrin lyckades bevara sin försäljningsvolym, men detta var till förfång för lönsamheten, som försämrades avsevärt i en situation som kännetecknades av sjunkande försäljningspriser. Gemenskapsindustrins marknadsandel kunde inte heller återhämta sig till tidigare nivåer.

(45) Av dessa skäl dras preliminärt slutsatsen att gemenskapsindustrin har lidit väsentlig skada i form av förlorade marknadsandelar, prisnedgång, pristryck, starkt sjunkande lönsamhet och minskat antal anställda.

E. ORSAKSSAMBAND

1. Den dumpade importens verkan

(46) Den betydande ökningen i försäljningsvolym (+862 %) och marknadsandelar för den dumpade importen (från 1,4 % till 11,1 %) mellan 1994 och undersökningsperioden samt det avsevärda prisunderskridande som konstaterats sammanföll med den försämrade situationen för gemenskapsindustrin i form av förlorade marknadsandelar, prisnedgång och minskande lönsamhet.

(47) I samband med marknadens allmänna nedgång under 1996, efter den starka tillväxten under 1995, påverkades gemenskapsindustrin negativt av den dumpade importens kontinuerliga ökning. Ökningen av importen från Indien var påfallande under 1996.

(48) Från och med 1997 gynnade den ökande marknadstrenden i första hand den dumpade importen. Gemenskapsindustrins försäljningsvolym följde inte marknadens uppåtgående trend och dess försäljningspriser nådde inte sina tidigare nivåer. I stället drabbades gemenskapsindustrin av pristryck och stark prisnedgång, vilket det konstaterade prisunderskridandet visar. Denna situation avspeglar sig i försämrad lönsamhet och minskat antal anställda.

2. Verkan av andra faktorer

(49) I enlighet med artikel 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen om andra faktorer än den dumpade importen kunde ha inverkat på gemenskapsindustrins situation, särskilt den roll som spelades av andra tillverkare i gemenskapen som inte var samarbetsvilliga i undersökningen och av importen från andra tredje länder.

a) Andra tillverkare i gemenskapen

(50) Några berörda parter hävdade att andra tillverkare i gemenskapen med tanke på deras betydande marknadsandel kunde ha bidragit till den skada som gemenskapsindustrin lidit. I detta avseende måste det understrykas att dessa övriga gemenskapstillverkares försäljningsvolym var relativt stabil mellan 1994 och undersökningsperioden och att deras marknadsandel minskade avsevärt från och med 1996 (från 27,2 % till 23,1 % under undersökningsperioden). På det hela taget skilde sig dessa tillverkares situation inte från gemenskapsindustrins situation. Under undersökningen framkom inte heller några tecken på att dessa övriga tillverkare i gemenskapen skulle ha underskridit gemenskapsindustrins försäljningspriser. Detta påstående måste således avvisas.

b) Import från andra tredje länder

(51) Samma berörda parter ville betona den betydelse som importen från andra tredje länder, särskilt Schweiz, hade när det gäller skadan för gemenskapsindustrin.

(52) För det första kan sägas att importen från Schweiz i volym ökade med 25 % mellan 1994 och undersökningsperioden, men att dess marknadsandel låg på en mer eller mindre stabil nivå under hela skadeundersökningsperioden (6,6 % 1994, 6,9 % under undersökningsperioden), vilket visar att importen från Schweiz till gemenskapen bara följde den uppåtgående marknadstrenden. En jämförelse mellan denna import och den dumpade importen mellan 1994 och undersökningsperioden visar att utvecklingen för importen från Schweiz generellt sett var sämre både i fråga om volym och marknadsandelar. Under undersökningen framkom inte heller några tecken på att priserna för denna import skulle ha underskridit gemenskapsindustrins försäljningspriser. Detta påstående måste således avvisas.

(53) För det andra kan avseende importen från andra tredje länder sägas att importvolymerna från enskilda länder var mycket mindre och att deras marknadsandel totalt sett låg kvar på en låg nivå, även om den ökade mellan 1994 och undersökningsperioden (från 1,8 % till 3,7 %). Under undersökningen framkom inte heller några tecken på att priserna för denna import skulle ha underskridit gemenskapsindustrins försäljningspriser (5). Detta påstående måste således avvisas.

c) Övriga faktorer

(54) Kommissionen undersökte också om andra faktorer än de ovannämnda kunde ha bidragit till skadan för gemenskapsindustrin, i synnerhet minskad efterfrågan eller förändrat konsumtionsmönster, teknisk utveckling och gemenskapsindustrins exportresultat och produktivitet.

(55) I fråga om efterfrågeutveckling och förändrat konsumtionsmönster har det tidigare fastställts att marknaden för tråd av rostfritt stål utvidgades mellan 1994 och undersökningsperioden. Samtidigt har det fastställts att gemenskapsindustrin inte drog nytta av denna marknadsexpansion, medan de exporterande tillverkarna avsevärt ökade sin försäljningsvolym och marknadsandel.

(56) I fråga om teknisk utveckling och gemenskapsindustrins produktivitet har det fastställts att gemenskapsindustrin mellan 1994 och undersökningsperioden behöll sina tillverknings- och investeringsnivåer för att inte förlora konkurrenskraft. Gemenskapsindustrins exportvolym låg också kvar på en stabil nivå under skadeundersökningsperioden och dess försäljning på exportmarknaderna visade sig vara mera lönsam än försäljningen i gemenskapen.

(57) Följaktligen kan slutsatsen dras att andra faktorer än den dumpade importen inte i sig kunde bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen och den väsentliga skadan för gemenskapsindustrin.

3. Slutsats om orsakssamband

(58) Mot bakgrund av ovanstående dras preliminärt slutsatsen att den dumpade importen från Indien har vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada.

(59) Detta inverkar inte på kommissionens slutsatser i det parallella antisubventionsförfarandet rörande import av tråd av rostfritt stål med en diameter av minst 1 mm med ursprung i Indien och Sydkorea.

F. GEMENSKAPENS INTRESSE

1. Allmän kommentar

(60) I syfte att bedöma gemenskapens intresse granskade kommissionen två scenarier, dels de mest sannolika verkningarna av att vidta antidumpningsåtgärder, dels de mest sannolika verkningarna av att inte vidta sådana åtgärder. I detta avseende uppmärksammades särskilt de eventuella verkningar som antidumpningsåtgärder skulle kunna få för gemenskapsindustrin, leverantörerna av råmaterial och användarna av produkten i fråga.

2. Gemenskapsindustrin och andra tillverkare i gemenskapen

a) Allmänt

(61) Gemenskapsindustrin har visat sig vara en strukturellt livskraftig industri med förmåga att anpassa sitt produktsortiment till ändrade konkurrensförhållanden på marknaden och att koncentrera sig på marknadsnischer där konkurrensen från dumpad import varit mindre utpräglad.

(62) Trots denna strukturella förmåga kan det inte uteslutas att gemenskapsindustrin skulle minska sin tillverkning i gemenskapen av den berörda produkten om det inte vidtogs några åtgärder mot dumpningen. Denna slutsats är motiverad med tanke på varaktigheten i den försämrade lönsamhet som är ett resultat av den dumpade importen. Om inga åtgärder vidtas kommer den dumpade importens prissänkande verkningar att motverka gemenskapsindustrins alla ansträngningar för att återfå en tillfredsställande vinstmarginal.

b) Sysselsättning

(63) Gemenskapsindustrins situation har försämrats stadigt sedan 1995. Om denna utveckling fortsätter kan gemenskapsindustrin komma att tvingas upphöra med tillverkning i gemenskapen, vilket skulle hota omkring 700 arbetstillfällen som är direkt knutna till tillverkningen av den berörda produkten i gemenskapen. Däremot skulle ett införande av åtgärder göra det möjligt för denna industri att bevara och vidareutveckla sin verksamhet i gemenskapen.

(64) Om antidumpningsåtgärder vidtas kommer således den totala sysselsättningen i gemenskapen i samband med den berörda produkten att tryggas och antalet anställda kan till och med förväntas öka.

c) Forskning och utveckling

(65) För den berörda produkten krävs kontinuerliga investeringar i forskning och utveckling, i huvudsak relaterade till tillverkningsprocessen, dvs. utveckling av miljövänliga och energibesparande tillverkningsmetoder. För det fall att åtgärder inte vidtas kan det inte uteslutas att gemenskapsindustrin kommer att tvingas att avsevärt minska sina investeringar på detta område.

3. Icke-närstående importörer

(66) Icke-närstående importörer av den berörda produkten i gemenskapen visade en begränsad samarbetsvilja. För samarbetsvilliga företag var varken sysselsättning eller betydande investeringar direkt knutna till den berörda produkten.

(67) Därför kan preliminärt slutsatsen dras att eventuella antidumpningsåtgärder med största sannolikhet inte kommer att få avgörande verkningar för de icke-närstående importörerna.

4. Leverantörer

(68) Följande sex leverantörer var samarbetsvilliga i undersökningen och kommissionen kunde kontrollera de uppgifter de tillhandahöll:

- Acciaierie Valbruna s.r.l, Vicenza, Italien

- Acciaierie Bolzano s.r.l, Bolzano, Italien

- Cogne Acciai Speciali, Aosta, Italien

- Fagersta Stainless AB, Fagersta, Sverige

- Roldán SA, Madrid, Spanien

- Ugine Savoie Imphy, Ugine, Frankrike

(69) Ytterligare två svar mottogs från leverantörer till gemenskapsindustrin, Avesta Sheffield Ltd (Sheffield, Förenade kungariket) och Krupp Edelstahlprofile (Siegen, Tyskland). Dessa leverantörer hävdade att de drabbades både av direkt konkurrens av import från tredje land av valstråd, vilken ökat avsevärt under de senaste åren, och av de verkningar som den dumpade importen av den berörda produkten fick i tidigare bearbetningsled. Eftersom konkurrensen på marknaden för tråd av rostfritt stål var hård, försökte gemenskapsindustrin att få tag på billigare råmaterial, vilket medförde att den köpte det från länder utanför gemenskapen, dvs. Sydkorea, Indien och Taiwan, och att den utövade pristryck på sina leverantörer i syfte att få lägre råmaterialpriser.

(70) Antidumpningsåtgärder för den berörda produkten skulle hjälpa gemenskapens leverantörer av valstråd av rostfritt stål att förbättra sin allt sämre ekonomiska situation och att återfå lönsamhet, vilket skulle göra det möjligt för dem att göra nödvändiga investeringar.

5. Användare

(71) Användarna utgörs av företag som bearbetar tråd till halvfabrikat, som i sin tur används av byggnadsindustrin, bilindustrin, tillverkare av hushållsapparater och tillverkare av medicinsk utrustning, osv. Endast fyra svar mottogs på de 60 frågeformulär som sändes ut:

- Bever GmbH, Kirchhunden, Tyskland

- Tucai SA, Barcelona, Spanien

- Tubiflex, Orbassano, Italien

- Max Rhodius GmbH, Weissenburg, Tyskland

(72) Den begränsade samarbetsviljan motiverar den preliminära slutsatsen att eventuella antidumpningsåtgärder med största sannolikhet inte kommer att få avgörande verkningar för användarindustrin, antingen på grund av att detta råmaterial inte utgör en betydande kostnad för den eller på grund av att den del av dess tillverkning som har samband med tråd av rostfritt stål endast utgör en liten andel av dess totala tillverkning. Vidare är det med tanke på de relativt låga tullsatser som föreslås för de berörda exportörerna, det stora antalet konkurrerande tillverkare i gemenskapen samt förekomsten av import från andra tredje länder inte sannolikt att åtgärderna kommer att leda till en allmän större prishöjning på tråd av rostfritt stål i gemenskapen.

6. Konkurrens och handelssnedvridande verkningar

(73) I fråga om eventuella antidumpningsåtgärders återverkningar på handeln bör det sägas att, trots att gemenskapsindustrin exporterar den berörda produkten till andra tredje länder, exporterar industrin inte den till Indien, bl.a. till följd av de höga importtullarna på tråd av rostfritt stål i detta land. På grund av det nuvarande internationella läget är Europeiska unionen en av de få öppna marknader där efterfrågan på stål fortfarande är stark.

(74) I fråga om eventuella åtgärders verkningar för konkurrensen i gemenskapen hävdade några berörda parter att tullar skulle medföra att de berörda exporterande tillverkarna slogs ut från gemenskapens marknad, vilket avsevärt skulle minska konkurrensen och leda till högre priser på tråd av rostfritt stål.

(75) Mot bakgrund av de berörda exporterande tillverkarnas ovan beskrivna marknadsposition, de relativt låga tullar som föreslås, det stora antalet tillverkare i gemenskapen och marknadens öppenhet, kan slutsatsen dras att tillverkarna i gemenskapen även i fortsättningen kommer att ha ett betydande antal starka konkurrenter på gemenskapens marknad. Således kommer användare även i framtiden att kunna välja mellan olika leverantörer av produkten i fråga.

(76) Slutligen anförde några berörda parter att det med tanke på det ovannämnda påstådda förfarandet avseende beräkning av legeringspåslag inte kunde ligga i gemenskapens intresse att vidta åtgärder. I detta avseende hänvisas till de kommentarer som görs i skäl 27.

7. Slutsats om gemenskapens intresse

(77) Av dessa orsaker dras preliminärt slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl för att inte införa antidumpningstullar.

G. PROVISORISKA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

1. Nivå för undanröjande av skada

(78) Mot bakgrund av slutsatserna om dumpning, skada, orsakssamband och gemenskapens intresse bör provisoriska åtgärder vidtas i syfte att förhindra att den dumpade importen vållar gemenskapsindustrin ytterligare skada.

(79) Vid fastställandet av tullens nivå beaktades konstaterade dumpningsmarginaler och den tullnivå som var nödvändig för att undanröja skadan för gemenskapsindustrin. Den nödvändiga prishöjningen fastställdes på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset, som det fastställts vid beräkningen av prisunderskridandet, och det icke-skadevållande priset på de olika referenstyper (eller modeller) som gemenskapsindustrin sålde på gemenskapens marknad. Det icke-skadevållande priset erhölls genom att man från gemenskapsindustrins försäljningspriser drog av industrins genomsnittliga faktiska vinstmarginal och lade till en vinstmarginal på 5 %. Denna vinstmarginal motsvarade den miniminivå som ansetts nödvändig i tidigare fall som rört denna typ av industri. Skillnaderna mellan dessa priser uttrycktes sedan som en procentandel av det totala importvärdet cif.

2. Provisoriska åtgärder

a) Indien

(80) Mot bakgrund av detta bör en preliminär antidumpningstull som motsvarar nivån på konstaterade dumpningsmarginaler införas, dock får den i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen inte överskrida skademarginalerna.

(81) Avseende det parallella antisubventionsförfarandet bör det noteras att utjämningstullsatsen i enlighet med artikel 12.1 i rådets förordning (EG) nr 2026/97 bör motsvara subventionens belopp, om inte skademarginalen är lägre.

(82) I enlighet med artikel 24.1 i förordning (EG) nr 2026/97 och artikel 14.1 i grundförordningen får ingen produkt beläggas med både antidumpnings- och utjämningstull i syfte att råda bot på en och samma situation som uppstått till följd av dumpning eller exportsubvention. Eftersom antidumpningstullar bör införas på importen av produkten i fråga är det nödvändigt att fastställa huruvida och i vilken omfattning subventions- och dumpningsmarginalerna uppstått på grund av en och samma situation.

(83) I detta fall har alla undersökta subventionssystem konstaterats utgöra exportsubventioner i den mening som avses i artikel 3.4 a i förordning (EG) nr 2026/97. Subventionerna inverkar i sig endast på de indiska exporterande tillverkarnas exportpriser, vilket medför ökade dumpningsmarginaler. Med andra ord är således de dumpningsmarginaler som fastställts helt eller delvis en följd av att exportsubventioner förekommer. I denna situation anses det därför inte lämpligt att införa både utjämnings- och antidumpningstullar motsvarande den fulla omfattningen av de relevanta subventions- och dumpningsmarginaler som fastställts. Antidumpningstullarna bör således anpassas så att de avspeglar de faktiska dumpningsmarginaler som kvarstår efter det att utjämningstullarna undanröjt verkan av exportsubventionerna.

(84) På grundval av detta och med beaktande av resultaten av antisubventionsförfarandet bör följande preliminära antidumpningstullsatser, uttryckta i procent av priset cif gemenskapens gräns, före tull, införas:

>Plats för tabell>

För de övriga berörda exporterande tillverkarna bör man med tanke på den höga grad av samarbetsvilja som konstaterats tillämpa den högsta företagsspecifika antidumpningstull som fastställs. För Indien är denna 55,6 %.

b) Sydkorea

(85) Eftersom dumpningsmarginalerna konstaterades ligga under, sammanfalla med eller ligga strax över miniminivån bör inga preliminära antidumpningstullar införas.

H. SLUTBESTÄMMELSE

(86) Av administrativa skäl bör en period fastställas inom vilken berörda parter skriftligen kan lämna sina synpunkter och begära att bli hörda. Det bör även anges att avgörandena i denna förordning är preliminära och att det kan bli nödvändigt att se över dem på nytt vid fastställandet av en eventuell slutgiltig tull.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1. En preliminär antidumpningstull skall införas på import av tråd av rostfritt stål, med en diameter av minst 1 mm, innehållande minst 2,5 viktprocent nickel, med undantag för (annan än) tråd som innehåller minst 28 men högst 31 viktprocent nickel och minst 20 men högst 22 viktprocent krom, enligt KN-nummer 7223 00 19 (Taric-nummer 7223 00 19.90) med ursprung i Indien.

2. Denna antidumpningstull skall anpassas så att den återspeglar den faktiska dumpningsmarginal som kvarstår efter införandet av de provisoriska utjämningstullar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 618/1999 (6).

3. Följande tullsatser skall tillämpas på nettopriset fritt gemenskapens gräns, före tull:

>Plats för tabell>

4. Om inte annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

5. Övergång till fri omsättning i gemenskapen för den produkt som avses i punkt 1 skall ske på villkor att det ställs en säkerhet som motsvarar den preliminära tullens belopp.

Artikel 2

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 20 i förordning (EG) nr 384/96 får berörda parter inom 15 dagar efter den här förordningens ikraftträdande skriftligen lämna sina synpunkter och begära att bli hörda muntligen av kommissionen.

I enlighet med artikel 21.4 i förordning (EG) nr 384/96 får berörda parter inom en månad efter den här förordningens ikraftträdande lämna synpunkter på tillämpningen av den här förordningen.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Artikel 1 i denna förordning skall tillämpas i sex månader.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 23 mars 1999.

På kommissionens vägnar

Leon BRITTAN

Vice ordförande

(1) EGT L 56, 6.3.1996, s. 1.

(2) EGT L 128, 30.4.1998, s. 18.

(3) EGT C 199, 25.6.1998, s. 8.

(4) Kommissionens beslut 98/247/EKSG (EGT L 100, 1.4.1998).

(5) Med tanke på de preliminära avgörandena för Sydkorea när det gäller dumpningsmarginaler och de därtill hörande förslagen, anses det i detta skede inte att orsakssambandet mellan importen från Sydkorea och skadan för gemenskapsindustrin behöver analyseras närmare.

(6) Se sida 25 i denna tidning.