RÅDETS BESLUT av den 23 november 1994 om ett särskilt program för forskning, teknisk utveckling och demonstration inom telematiksystem av allmänt intresse (1994-1998) (94/801/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 130i.4 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag(1),

med beaktande av Europaparlamentets yttrande(2),

med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande(3), och

med beaktande av följande:

Genom beslut nr 1110/94/EG(4) har Europaparlamentet och rådet antagit ett fjärde ramprogram för gemenskapen inom forskning, teknisk utveckling och demonstration (FTD) för tiden 1994 1998, bl. a. i fråga om sådan verksamhet som avser telematiksystem av allmänt intresse. I det här beslutet tas hänsyn till de skäl som anges i ingressen till det beslutet.

I artikel 130i. 3 i fördraget föreskrivs att ramprogrammet skall genomföras genom särskilda program som utarbetats inom varje verksamhetsområde inom ramprogrammet och att i varje sådant program närmare regler för programmets genomförande skall anges, dess varaktighet fastställas och de medel föreskrivas som anses vara nödvändiga.

De medel som anses vara nödvändiga för att genomföra programmet uppgår till ett belopp av 843 miljoner ecu. För varje budgetår skall budgetmyndigheten fastställa ett visst belopp som är beroende av de tillgängliga medlen under iakttagande av villkoren i artikel 1.3 i beslut nr 1110/94/EG.

Detta program kan på ett betydelsefullt sätt främja tillväxten, stärka konkurrensförmågan och öka sysselsättningen inom gemenskapen på det sätt som beskrivs i vitboken om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning. På grundval av vitboken beslöt Europeiska rådet den 10 och 11 december 1993 i Bryssel att genomföra ett handlingsprogram med konkreta åtgärder såväl inom den europeiska unionen som i de enskilda medlemsstaterna, främst med avseende på infrastrukturen på informationsområdet och nya telematiksystem.

Det är av stor betydelse för genomförandet av gemenskapens politik att nya generationer telematiksystem och telematiktjänster utvecklas och införs, särskilt för att befästa den inre marknaden, främja samarbetet mellan forskarna i Europa och öka den europeiska industrins konkurrensförmåga.

Telematiksystemen skall bidra till att förbättra kvaliteten på de tjänster som är av allmänt intresse och göra dem effektivare, underlätta tillträdet till informationskällorna och förbättra medborgarnas livskvalitet; de skall även främja utarbetandet och utbytet av elektronisk information på samtliga språk inom den europeiska unionen.

Det är viktigt att användarna engageras i FTD-projektens samtliga faser, så att de kan tala om vad de behöver och få utbildning i de nya systemen.

Innehållet i det fjärde ramprogrammet för gemenskapens FTD-verksamhet fastställdes enligt subsidiaritetsprincipen. I detta särskilda program anges innehållet i den verksamhet som enligt denna princip skall genomföras inom telematiksystem av allmänt intresse.

I beslut nr 1110/94/EG fastslås att en verksamhet på gemenskapsnivå är välgrundad, om forskningen bl. a. bidrar till att gemenskapens ekonomiska och sociala sammanhållning stärks och främjar en allomfattande harmonisk utveckling i överensstämmelse med strävan efter vetenskaplig och teknisk kvalitet. Detta program är avsett att bidra till genomförandet av dessa mål.

Gemenskapen bör bara stödja FTD-projekt av hög kvalitet.

Reglerna för företags, forskningscentrers (däribland Gemensamma forskningscentret, GFC) och universitets medverkan samt reglerna för spridning av forskningsresultaten, som avses i artikel 130j i fördraget, är tillämpliga på detta särskilda program.

Åtgärder bör vidtas för att stimulera små och medelstora företag att medverka i detta program, särskilt genom teknikstimulerande åtgärder.

Kommissionens satsning på att förenkla och påskynda förfarandena vid ansökan och urval och göra dem tydligare måste fortgå för att främja programmets genomförande och underlätta den verksamhet som företag, särskilt små och medelstora företag, forskningscentrer och universitet skall bedriva för att medverka i något av FTD-projekten.

Detta program kommer att bidra till att stärka samverkan mellan de FTD-projekt av allmänt intresse som genomförs på telematikområdet av forskningscentrer, universitet och företag, särskilt små och medelstora företag, inom och mellan medlemsstaterna och motsvarande FTD-projekt på gemenskapsnivå.

I betraktande av att informations- och telekommunikationstekniken och telematiken allt mer närmar sig varandra bör programmet genomföras i nära samarbete med forskningsprogrammen på informationsteknikens område och avancerad kommunikationsteknik och kommunikationstjänster, så att effekterna av denna samverkan förstärks.

För att genomföra detta program kan det vara lämpligt att delta i det internationella samarbetet med internationella organisationer och med tredje land.

Detta program bör även omfatta spridning och utnyttjande av FTD-resultaten, särskilt med tanke på små och medelstora företag, och främst den verksamhet som bedrivs i medlemsstaterna och i de regioner som deltar minst i programmet samt bör stimulera forskarnas rörlighet och utbildning inom detta program i den omfattning som är nödvändig för ett tillfredsställande genomförande av programmet.

En analys bör göras av de eventuella socioekonomiska följder och tekniska risker som är förknippade med programmet.

I förening med de mål som satts upp för det socioekonomiska programmet finns det även ett behov att forska, dels i de sociala följderna av telematikens tillämpning på produktionsstrukturen och arbetskraftens sammansättning, dels i samspelet mellan de europeiska medborgarna och informationsteknikens infrastruktur.

Genomförandet av programmet bör fortlöpande och systematiskt följas upp så att det vid behov kan anpassas till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen på detta område. Vid lämplig tidpunkt bör en oberoende utvärdering göras av själva programverksamheten för att tillhandahålla all den bakgrundsinformation som behövs, så att målen för det femte FTD-ramprogrammet kan fastställas. I detta programs slutskede bör en slutgiltig utvärdering göras av de erhållna resultaten, som sedan jämförs med de mål som satts upp i detta direktiv.

Det gemensamma forskningscentret kan delta i de indirekta åtgärder som avses i detta program.

Samråd har skett med Kommittén för vetenskaplig och teknisk forskning (CREST).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

För perioden från och med dagen för detta beslut till och med den 31 december 1998 antas härmed ett särskilt program för forskning, teknisk utveckling och demonstration inom telematiksystem av allmänt intresse enligt beskrivningen i bilaga 1.

Artikel 2

1. Det belopp som anses nödvändigt för detta programsgenomförande uppgår till 843 miljoner ecu; därav är högst 9,8 % avsedda för kommissionens personal- och driftskostnader.

2. En vägledning för fördelningen av detta belopp återfinns i bilaga 2.

3. Budgetmyndigheten skall fastställa anslagsbeloppen för varje budgetår med hänsyn till de ekonomiska resurser som finns tillgängliga inom budgetplaneringen och i överensstämmelse med villkoren i artikel 1.3 i beslut nr 1110/94/EG samt med hänsyn till principerna om en sund förvaltning enligt artikel 2 i finansförordningen om de Europeiska gemenskapernas allmänna budget.

Artikel 3

1. De allmänna reglerna för gemenskapens ekonomiska bidrag fastställs i bilaga 4 till beslut nr 1110/94/EG.

2. Reglerna för företags, forskningscentrers och universitets medverkan och för spridning av resultaten fastställs genom de regler som avses i artikel 130j i fördraget.

3. I bilaga 3 fastställs de särskilda reglerna för genomförandet av detta program utöver dem som avses i punkterna 1 och 2.

Artikel 4

1. För att bl. a. medverka till ett kostnadseffektivt genomförande av detta program skall kommissionen med lämplig hjälp av oberoende utomstående experter fortlöpande och systematiskt följa upp hur långt programmet har fortskridit i förhållande till de mål som satts upp i bilaga 1 och som definierats i arbetsprogrammet. En särskild undersökning skall göras i syfte att ta reda på om målen, prioriteringen och de ekonomiska tillgångarna fortfarande är anpassade till situationen. På grundval av resultaten av denna övervakning skall kommissionen, om så behövs, lägga fram förslag till en anpassning eller komplettering av detta program.

2. För att bidra till en utvärdering av gemenskapens verksamhet enligt artikel 4.2 i beslut nr 1110/94/EG och i överensstämmelse med tidtabellen i den punkten skall kommissionen låta oberoende utomstående experter göra en bedömning av den verksamhet som bedrivits inom ramen för detta program och hur den har bedrivits under de senaste fem åren.

3. I detta programs slutskede skall kommissionen låta genomföra en oberoende slutgiltig utvärdering av de uppnådda resultaten i jämförelse med de mål som satts upp i bilaga 3 till det fjärde ramprogrammet och i bilaga 1 till detta beslut. Resultatet av den slutgiltiga utvärderingen skall överlämnas till Europaparlamentet, rådet och Ekonomiska och sociala kommittén.

Artikel 5

1. Kommissionen skall utarbeta ett arbetsprogram i överensstämmelse med de mål som satts upp i bilaga 1 och med den vägledande uppdelningen av de ekonomiska resurserna, som anges i bilaga 2, och detta program skall uppdateras där det är nödvändigt. Programmet skall innehålla detaljerade uppgifter om

- de vetenskapliga och tekniska målen samt forskningsuppgifterna,

- tidsplanen för genomförandet med bl. a. tidpunkterna för utlysning av ansökningsomgång,

- de föreslagna ekonomiska och administrativa arrangemangen med bl. a. särskilda villkor för genomförandet av teknikstimulerande åtgärder för små och medelstora företag samt riktlinjerna för andra åtgärder, däribland förberedelser, kompletterande åtgärder och andra stödåtgärder,

- åtgärder för samordning med annan FTD-verksamhet som bedrivs på detta område, särskilt inom andra särskilda program, och, när det behövs, för att säkerställa en bättre växelverkan med den verksamhet som bedrivs inom andra program, t. ex. EUREKA och COST,

- åtgärder för att sprida, skydda och utnyttja resultaten av den FTD-verksamhet som bedrivs inom programmet.

2. Kommissionen skall utlysa ansökningsomgång på grundval av arbetsprogrammet.

Artikel 6

1. Kommissionen skall vara ansvarig för programmets genomförande.

2. I de fall som avses i artikel 7.1 skall kommissionen bistås av en kommitté som skall bestå av företrädare för medlemsstaterna och med en företrädare för kommissionen som ordförande.

3. Kommissionens företrädare skall förelägga kommittén ett förslag till åtgärder. Kommittén skall yttra sig över förslaget inom den tid som ordföranden bestämmer med hänsyn till hur brådskande frågan är. Yttrandet skall avges med den majoritet som enligt artikel 148.2 i fördraget skall tillämpas vid beslut som rådet skall fatta på förslag av kommissionen, varvid medlemsstaternas röster som avges av medlemsstaternas representanter i kommittén skall vägas enligt den artikeln. Ordföranden får inte rösta.

4. Kommissionen skall själv anta förslaget om det är förenligt med kommitténs yttrande.

5. Om förslaget inte är förenligt med kommitténs yttrande eller om inget yttrande avges, skall kommissionen utan dröjsmål föreslå rådet vilka åtgärder som skall vidtas. Rådet skall fatta sitt beslut med kvalificerad majoritet.

6. Om rådet inte har fattat något beslut inom tre månader från det att förslaget mottagits, skall kommissionen själv besluta att de föreslagna åtgärderna vidtas.

Artikel 7

1. Det förfaringssätt som fastställts i artikel 6.2 6 ovan skall tillämpas på

- utarbetande och uppdatering av det arbetsprogram som avses i artikel 5.1,

- innehållet i utlysning av ansökningsomgång,

- bedömningen av den FTD-verksamhet som gemenskapen föreslås finansiera, och det belopp som beräknats för gemenskapens bidrag till varje verksamhet, om beloppet motsvarar eller är högre än 1 miljon ecu,

- eventuella justeringar i den vägledande uppdelningen av beloppet enligt bilaga 2,

- de särskilda villkoren för gemenskapens ekonomiska medverkan i de olika verksamhetsformer som planerats,

- åtgärder och villkor för en utvärdering av programmet,

- varje avvikelse från de regler som fastställts i bilaga 3,

- varje medverkan i projekten som avser rättsliga enheter från tredje land och internationella organisationer.

2. Om gemenskapens bidrag uppgår till mindre än 1 miljon ecu enligt punkt 1 första stycket tredje strecksatsen, skall kommissionen underrätta kommittén om projekten och resultatet av bedömningen av dessa.

3. Kommissionen skall regelbundet underrätta kommittén om hur genomförandet av programmet som helhet fortskrider.

Artikel 8

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 23 november 1994.

På rådets vägnar

J. BORCHERT

Ordförande

(1) EGT nr C 228, 17.8.1994, s. 1; EGT nr C 262, 20.9.1994, s. 1.

(2) EGT nr C 205, 25.7.1994.

(3) Yttrandet avgivet den 2 juni 1994.

(4) EGT nr L 126, 18.5.1994, s. 1.

BILAGA 1

VETENSKAPLIGA OCH TEKNISKA MÅL SAMT INNEHÅLL

De urvalskriterier och vetenskapliga och tekniska mål som anges i detta särskilda program överensstämmer fullt ut med riktlinjerna i fjärde ramprogrammet.

Avsnitt 1. A i bilaga 3, som är ramprogrammets första verksamhetsområde, utgör en integrerad del av detta särskilda program.

Inledning

FTD:s nya inriktning på telematiksystem i det särskilda programmet går ut på tillämpning av den framväxande informations- och kommunikationsinfrastrukturen, som kommer att utgöra grundvalen för framtidens informationssamhälle. De föreslagna FTD-områdena är de mest betydelsefulla när det gäller informations- och kommunikationsinfrastrukturens utveckling med hänsyn till behovet av selektivitet och koncentration för att förbättra industrins konkurrensförmåga och sysselsättningsläget i Europeiska unionen och för att höja livskvaliteten för medborgarna, främst genom att underlätta deras tillträde till informationsinfrastrukturen.

Informations- och kommunikationstekniken (IKT) utvecklas snabbt och fortlöpande. De olika formerna av teknik kan användas i ofta komplicerade former för att erbjuda alla slags användare, särskilt dem som är verksamma inom servicesektorn och privatpersoner, nya områden för varor och tjänster som tillgodoser grundläggande ekonomiska och sociala behov. Begreppet "telematiksystem" hänför sig till alla slags system (hårdvara och mjukvara) och tjänster (distansstudier, distansarbete, telemedicin, fjärrstyrning av väg- eller flygtrafik osv.), där kombinationer av dessa olika tekniker används.

FTD inom telematiksystemen gör det möjligt att upprätta en förbindelse mellan de landvinningar som görs inom IKT och användarnas behov. Tack vare detta kan telematiksystemen utvecklas parallellt med den tekniska utvecklingen och blir därmed mer användarvänliga. Denna typ av forskning får mycket stor genomslagskraft, om de telematiklösningar som utvecklats är anpassade till användarnas behov och om behovet av interaktion på europeisk nivå har beaktats.

En framgångsrik introduktion av telematiken i hela Europa skulle kunna leda till bättre livskvalitet och bättre arbetsförhållanden, bättre arbetsorganisation inom företag och myndigheter, stimulans för den ekonomiska tillväxten som i sin tur kommer att förbättra sysselsättningsläget (på grundval av nya varor och tjänster), stabilisering av den inre marknaden och förstärkning av den ekonomiska och sociala sammanhållningen i Europeiska unionen.

Genom att utnyttja resultaten av andra forskningsprogram inom IKT kommer FTD dessutom att med stöd av nya telematiksystem av allmänt intresse (telematikprogrammet) medverka till ett bättre utnyttjande av de ekonomiska investeringar som redan gjorts i sådana program som ESPRIT och RACE.

På grundval av vitboken om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning underströk slutligen Europeiska rådet i Bryssel den 10 och 11 december 1993 vikten av nya telematiksystem för investeringar och sysselsättning när det gäller distansarbete och teleservice för utbildning, hälsovård och transport.

1. BAKGRUND

Telematikprogrammet har två huvudsyften. Det ena är att ytterligare främja den europeiska industrins konkurrensförmåga och den offentliga sektorns effektivitet och att stimulera sysselsättningen genom att utveckla nya telematiksystem och ny telematikservice inom sådana områden som distansarbete och teleservice. Det andra, som är ett nytt inslag i Fördraget om Europeiska unionen, är att främja sådan forskningsverksamhet som är nödvändig för andra alllmänna handlingsprogram.

FTD kommer att grunda sig på den erfarenhet som erhållits inom det tredje ramprogrammet men kommer att få tre nya inriktningar: Först och främst kommer större vikt att läggas vid de nya "multimediala" telematiksystemen än vid datatelematik. För det andra kommer större avseende att fästas vid användarnas behov, och slutligen kommer särskild uppmärksamhet att ägnas åt att hitta en lämplig kostnadsram.

Riktlinjer för projekten

Varje projekt kan i regel genomföras i fem etapper, och användarna i fråga blir engagerade i varje fas.

För det första kommer identifieringen av användarnas särskilda behov att prioriteras, antingen latenta eller explicita behov. Användarna utgörs av flera olika organisationer, t. ex. myndigheter eller företag som är i behov av distansarbete, och enskilda som t. ex. forskare, bibliotekarier, läkare, flygledare och handikappade som behöver multimediastationer hopkopplade i nätverk.

För det andra kommer en översättning av dessa behov till telematiktermer att leda till att en uppsättning detaljerade funktionsbeskrivningar definieras som bygger på de berörda användarnas allmänna krav, t. ex. datasäkerhet, datahemlighet och privatliv. De detaljerade funktionsbeskrivningarna skall även innebära en garanti för att telematikutrustningen och telematikservicen kan samverka i hela Europa.

För det tredje kommer de detaljerade funktionsbeskrivningarna att användas som grund för demonstrationsprojekt på ett stadium som föregår konkurrens, normering och lagstiftning efter det arbete som utförts inom FTD för att försöka integrera fyra olika element.

De tre första elementen är lika för samtliga projekt, nämligen generiska nätverk (t. ex. kommunikationsnätverk med överföringshastighet via optisk fiber eller satellit), generisk utrustning (multimediebaserade arbetsstationer, bärbara minnesanordningar och processenheter osv.) och generisk service (t. ex. multimediebaserad elektronisk post, fjärranslutningar till databaser och informationsbaser, interaktiv simulering och virtuella miljöer).

Den fjärde gruppen element skall täcka en viss bestämd hårdvara och mjukvara. De skall bli föremål för särskild forskning inom det enskilda projektet, som kommer att innebära en garanti för att systemet motsvarar användarnas behov. För att säkerställa att integrationen av dessa system blir ekonomiskt effektiv skall emellertid i största möjliga omfattning de generiska element användas som härrör från andra forskningsprogram, särskilt RACE och ESPRIT. På så sätt inleds en direkt samverkan mellan de tre första särskilda programmen inom ramprogrammet (1994 1998). Dessutom kommer en direkt samverkan att inledas med offentliga och privata nätverksoperatörer, serviceleverantörer och med elektronik- och dataindustrin.

För det fjärde skall de demonstrationsprojekt som utvecklats på detta sätt valideras av olika användargrupper under verklighetstrogna förhållanden. Offentliga och privata institutioner skall i ännu större utsträckning än tidigare engageras i detta program för att senare kunna underlätta spridningen av de nya telematiksystemen. Dessa valideringar kan emellertid behöva upprepas, antingen därför att de detaljerade funktionsbeskrivningar som antagits tidigare måste granskas eller därför de att de skall komplettera annat FTD-arbete om olika komponenter, för att andra IKT-forskningsprogram skall kunna utnyttjas så tidigt som möjligt.

Sedan denna återkopplingsprocess genomförts skall slutligen de validerade systemen åtföljas av en plan för hur de erhållna resultaten skall utnyttjas, rekommendationer till standardiseringsorganisationer och lagstiftare samt en handbok om hur de bör genomföras på bästa sätt.

Det FTD-arbete som utförs inom de enskilda projekten skall så fullständigt som möjligt föregripa de problem som handikappade och äldre, som utgör ca en fjärdedel av Europeiska unionens befolkning, kommer att ställas inför i samband med själva användandet av systemen. FTD-arbetet måste därför utgöra en garanti för att systemen kan utvecklas på ett sådant sätt att de på det mest kostnadseffektiva sättet kan tillfredsställa dessa användargruppers behov.

Riktlinjer för genomförandet av telematikprogrammet

När programmet som helhet genomförs skall större hänsyn tas till användarnas behov och till möjligheten att uppnå en bättre kostnadseffektivitet. Det gäller med andra ord att särskilt undvika kostnadskrävande dubbelarbete mellan projekten och se till att de olika snarlika systemen, som kommer från olika FTD-områden, har så många gemensamma element som möjligt. Konsekvens och ekonomisk effektivitet skall vara de ledande principerna för ett särskilt forskningsprogram om telematik, som täcker flera olika sektorer.

Synen på det tredje ramprogrammet var i stor utsträckning empirisk. I samtliga sektorer bidrog täta möten mellan folk som arbetade inom samma område men inom olika projekt (vertikal "samordning") till att främja informationsutbytet och undvika ett oekonomiskt dubbelarbete i samband med utvecklingen av demonstrationsprojekten. Utbytet av erfarenheter mellan projekten och representativa användargupper i valideringsskedet gjorde det dessutom lättare att utforma praktiska rekommendationer hur organisationerna själva kunde införa de nya telematiksystemen.

Detta pragmatiska synsätt skall bibehållas och förbättras. Tvärvetenskapliga eller "horisontella" sammanträden skall anordnas. Syftet med dessa möten är att sammanföra folk som arbetar inom en mängd olika sektorer men med snarlika projekt, som t. ex. utvecklingen av distansarbete (för forskare, läkare eller tjänstemän inom landsbygds- eller stadssektorn), samspelet mellan människa och maskin och ergonomiska aspekter samt förbättring av de transeuropeiska telematiknätverken (här kan användarna vara forskare, myndigheter, organbanker eller flygledare).

Dessutom skall det empiriska synsättet stärkas genom forskning i telematikteknik som ett led i programmets horisontella FTD-arbete.

Slutligen skall särskild uppmärksamhet ägnas åt samordningen av detta program med liknande program både i medlemsstaterna och på europeisk nivå (EUREKA, ESA, EUROCONTROL osv.)

Genom att främja utvecklingen av telematiksystem och telematiktjänster som är anpassade till användarnas behov och som är tekniskt och ekonomiskt effektiva kommer telematikprogrammet slutligen att bidra till att stärka den europeiska ekonomins konkurrensförmåga. Detta program kommer även att stimulera de investeringar som nödvändiga för att förse Europa med en effektiv informations- och kommunikationsinfrastruktur och även säkerställa att investeringarna lönar sig.

Verksamheten skall omfatta tre huvudområden, som i sin tur är indelade i följande nio vertikala användningsområden:

- Telematik för tjänster av allmänt intresse: administration, transport.

- Telematik för kunskapsförmedling: forskare, utbildning, bibliotek.

- Telematik för förbättring av anställningsmöjligheterna och livskvaliteten: landsbygds- och stadssektorn, hälsovård, äldre och handikappade, miljövård.

På ett fjärde område skall tre former av FTD-arbete påbörjas, nämligen telematikteknik, språkundervisningsteknik och informationsteknik, som skall stödja och stärka verksamheten inom de olika sektorerna.

Dessa olika former av verksamhet skall kompletteras med ett femte område, som består av en serie olika horisontella verksamhetsformer som t. ex. spridning av resultaten och andra förberedande, kompletterande och stödjande åtgärder, däribland även internationellt samarbete och utbildning av forskare och användare.

Teknikfrämjande åtgärder som grundar sig på beviljade bidrag för programmets genomförande skall vidtas för att uppmuntra och underlätta de små och medelstora företagens möjligheter att medverka med iakttagande av behoven på mindre utvecklade områden.

2. FORSKNINGSOMRÅDEN

OMRÅDE A - TELEMATIK FÖR TJÄNSTER AV ALLMÄNT INTRESSE

1. Administration

Inom ramen för TNA/IDA-programmet (Telematics Network for Administration/Interchange of Data between Administrations) skall olika system genomföras för behandling och utbyte av information mellan myndigheterna. En rad principer har utarbetats för TNA, som skall utgöra en grund för studiet av programmets genomförbarhet och för olika pilotprojekt som ett led i IDA-programmets mångåriga verksamhet inom gemenskapen. Verksamheter för forskning, utveckling och demonstration behöver därför genomföras parallellt med TNA/IDA-programmet för att säkerställa att de tekniska framstegen på det multimediebaserade telematikområdet därefter skall kunna vara tillgängliga för myndigheterna.

Syfte

Syftet är att göra det möjligt för myndigheterna att fortlöpande utnyttja relevanta forskningsresultat på telematikens område, så att en snabb förbättring av de offentliga tjänsternas ekonomi och effektivitet kommer till stånd på EU-nivå. Som en följd av den förbättrade effektiviteten kan de europeiska företagens förvaltningskostnader kraftigt minskas, vilket kommer att bidra till att stärka den europeiska industrins konkurrensförmåga. Myndigheterna kommer att kunna införa nya telematiksystem och telematiktjänster och då samtidigt rationalisera befintlig infrastruktur och bättre utnyttja de redan gjorda investeringarna när det gäller att förbättra den offentliga sektorn. Denna FTD-verksamhet kommer likaledes att främja och närmare ange öppna standarder, som kan användas i specifikationer i upphandlingskontrakt i förening med telematiksystem.

Arbetets art

Arbetet skall omfatta två områden. Det första kommer att innebära utveckling av sådana telematiksystem som kan underlätta ett utbyte av information dels mellan myndigheterna, dels mellan myndigheterna och de företag som skall förse dem med information. Den nyaste tekniken, som på så sätt kommer att bli tillgänglig för myndigheterna, har blivit helt avgörande för den inre marknaden och genomförandet av Fördraget om Europeiska unionen. Det kan bl. a. röra sig om bildöverföring (t. ex. snabb uppdatering av hydrografiska och geografiska kartor, som behövs för fjärrstyrning av sjö- och vägtrafik), användning av multimedia och videosystem för konferenser mellan myndigheterna (t. ex. fjärrarbete mellan medlemsstaterna och EU-institutionerna så att översättnings- och tolkresurserna inte i alltför hög grad behöver koncentreras till Bryssel) eller utveckling av multimediebaserade servicecentraler för offentlig upphandling och lagstiftning. Validering och utveckling på transeuropeisk nivå bör ske före 1998.

För det andra skall stor vikt även läggas vid olika metoder för att genomföra telematiksystemen. För att garantera en så hög effektivitets- och säkerhetsnivå som möjligt i kontakterna mellan myndigheterna skall hänsyn tas till tidigare forskningsresultat rörande säkerheten i offentliga telematiknätverk (särskilt rapporter som rör finansiell, ekonomisk och social statistik), språkskillnader, användning av elektroniska namnunderskrifter samt juridiska frågor som rör överföring av data mellan olika länder. Arbetet måste även innefatta utveckling av lämpliga redskap och metoder för att möjliggöra en analys av kvaliteten och effektiviteten hos de system som erbjuds myndigheterna.

Valideringsprov och pilotprojekt

För att hjälpa myndigheterna att snabbt införa nya telematiksystem och eventuellt anpassa sina interna strukturer till dessa skall valideringsproven grunda sig på olika former av avancerad telematikservice, som kommer att göras tillgänglig efterhand som behovet uppstår. Verksamhet inom dator- och telekommunikationssektorn och hos berörda myndigheter skall ske i nära och aktivt samarbete. Genom att aktivt bidra till valideringen av de lösningar som avses i programmet kommer de att medverka till att bana väg för en snabb spridning av resultaten inom myndigheterna och därmed ett snabbare accepterande av de tekniska framstegen.

2. Transport

Genom en serie försök och pilotprojekt har det tredje ramprogrammet visat att telematiksystem och -tjänster skulle kunna medverka till att minska antalet trafikstockningar, öka rörligheten för personer och varor, förbättra trafiksäkerheten, minska föroreningarna och skydda miljön med andra ord att förverkliga de allmänna målen för den gemensamma transportpolitiken.

Syfte

Inom ramen för telematikprogrammet skall forskningen om telematik på transportområdet fortsätta och fördjupas, och gemenskapens FTD bör utvidgas till att omfatta andra transportformer, särskilt flygtransport, så att syftet med den gemensamma transportpolitiken kan förverkligas på ett bättre sätt samtidigt som den europeiska industrins konkurrensförmåga stärks och telematiksystemen och telematiktjänsterna på transportområdet utvecklas kraftigt före år 2000. Denna verksamhet skall samordnas med den forskning på transportområdet som sker inom ramen för andra särskilda program, som t. ex. "industriteknik", "teknik som rör renare och effektivare energianvändning" och "transport" med hänsyn till de juridiska och organisatoriska problem som måste lösas, om telematiksystem på transportområdet med framgång skall kunna införas i hela gemenskapen.

Arbetets art

FTD-arbetet skall omfatta samtliga telematiksystem på transportområdet, från insamling och behandling av data till överföring och mottagande av dessa. Vidare bör FTD-arbetet garantera ett industriellt sammanhang mellan alla dessa områden, utarbeta kompatibla specifikationer, gränsytor och allmänna anvisningar för användarna, som kommer att innebära en garanti för att nätverk kan kopplas ihop och för att utrustning och tjänster kan samverka. De synpunkter som hänför sig till genomförandet av dessa telematiksystem skall även beaktas.

Inom ramen för FTD-arbetet skall särskild vikt läggas vid användarnas behov. Dessutom skall tonvikten läggas på forskning om telematikverktyg som är gemensamma för olika transportsätt och på utveckling av avancerade telematiksystem, som kan leda till betydande framsteg när det gäller effektivitet och säkerhet på transportområdet. Dessa system kan avse såväl landbaserade telematiknätverk som kommunikations- som navigationssatelliter. Följderna av telematiksystemen för resvanor och transportbehov skall också undersökas. Slutligen skall strategier utarbetas för övergången mellan olika generationer telematiksystem.

När det gäller vägtransporter skall uppmärksamheten riktas på utveckling och integration av avancerade telematiksystem och -tjänster för trafikkontroll och för administration av passagerar- och godstrafik i och mellan städer. Det kommer att bli nödvändigt med pilot- och demonstrationsprojekt som bygger på de resultat som uppnåtts i det tredje ramprogrammet. Dessa projekt skall genomföras i samarbete med andra relevanta särskilda program och med medlemsstaternas och EU:s program.

Syftet med andra program är att komplettera och förbättra sådana verktyg som avser understödd körning: avancerad kommunikations- och navigationsutrustning med hithörande tjänster, system för siktförbättring, verktyg för kontroll av fordonets funktioner, larmsystem för förare och krockförebyggande system. Genom en integration av dessa områden bör resultatet bli ett telematiksystem för datorstödd körning på motorväg som särskilt kommer att bli till nytta för yrkesfordon. Några av dessa telematiksystem kan också anpassas till stadstrafik.

Under detta arbete skall hänsyn tas till eventuella ekonomiska begränsningar.

Forskningsarbetet skall även omfatta telematiksystem som kan hjälpa trafikanterna (trafikinformation om val av transportmedel, färdväg osv.) för att öka trafiksäkerheten och medverka till att de krav som ställs på transportinfrastrukturen tillgodoses.

Denna forskning skall fortlöpande samordnas med det särskilda programmet om transport, med EUREKA och med närbesläktade nationella forskningsprogram.

På flygtransportområdet skall tonvikten läggas på en utveckling av telematiksystem för att upprätta ett harmoniserat och slutligen ett enhetligt trafikledarsystem för hela Europa, så att flygpassagerarna garanteras en bättre service.

För det första skall sådana telematiksystem som använder satelliter och avancerade kommunikationsnätverk utvecklas för att bättre kunna lokalisera, övervaka och navigera flygplan och för att fullända de befintliga systemen för förhindrande av kollisioner i luften och på marken samt hjälpmedel för instrumentlandning.

För det andra skall arbetet medverka till en modernisering av befintliga trafikledarsystem genom att transeuropeiska telematiksystem för flygtrafik utvecklas och trafikledarnas och piloternas arbete underlättas med hjälp av multimediebaserade telematikverktyg, bl. a. hjälpmedel för beslutsfattande. De senaste framstegen när det gäller virtuella miljöer skall också ingå i detta arbete.

Alla dessa verksamheter skall samordnas med det arbete som bedrivs inom andra särskilda forskningsprogram på transportområdet, sådana europeiska organisationer som EUROCONTROL och ESA samt medlemsstaternas civila luftfartsmyndigheter.

När det gäller sjötransport skall forskningsarbetet koncentreras på användningen av telematiksystem för att förbättra kommunikationerna från fartyg till fartyg, från fartyg till hamn och från fartyg till land. Särskilda telematiksystem skall utvecklas för att förbättra såväl säkerheten som trafikkontrollen och trafikstyrningen, särskilt vid insegling i hamn, så att trafikflödet blir smidigare och för att skydda miljön och på bästa möjliga sätt utnyttja de logistiska elementen i trransportkedjan.

För att utvidga användningen av de telematikverktyg som är gemensamma för olika transportslag och på sätt minska kostnaderna skall forskningsarbetet även omfatta transporter på floder och kanaler och med järnväg. Arbetet med telematik för järnvägar skall å ena sidan täcka en ny generation styr- och kommunikationssystem i syfte att öka trafikkapaciteten och å andra sidan underlätta passagerarnas tillgång till multimediebaserade tjänster.

När det gäller kombinerade transportslag för gods- och personbefordran skall nya telematiksystem och -tjänster utvecklas, som kan förbättra integrationen och driften av transportsystemen som helhet, tillhandahålla resenärerna bättre information och underlätta deras val av bästa transportslag. Vad passagerarbefordran beträffar skall tonvikten läggas på offentliga transportmedel. Även sådana telematiksystem skall utvecklas som innebär en bättre användning och administration av kombinerade transporter, vilka även innebär forskning om direkt kommunikation med berörda myndigheter.

Uppmärksamhet skall även ägnas åt kontrollen av transportväsendets inverkan på miljön. Det innebär att sådana telematiksystem skall utvecklas som gör det möjligt att genomföra strategier för att minska föroreningarna från olika transportmedel och att minimera de risker som är förknippade med transport av farliga ämnen.

Slutligen skall sådan forskning bedrivas som syftar till att med hjälp av själva telematiksystemen integrera geografiska informationssystem (GIS) som är anpassade till olika transportslag. Den skall bedrivas på grundval av resultaten av gemenskapens program om utvecklandet av en marknad för informationstjänster (IMPACT) och skall samordnas med det arbete som utförs inom ramen för det särskilda programmet "Transport". Innan några pilotprojekt prövas under realistiska förhållanden kan det vara lämpligt att utföra laboratoriesimuleringar med hjälp av modeller som tas fram inom detta särskilda program.

Valideringsprov och pilotprojekt

I detta arbete skall berörda lokala och nationella myndigheter aktivt medverka. Vidare skall arbetet utföras samtidigt med valideringen av andra särskilda program som rör transportsektorn. Genom en validering blir det möjligt att ta reda på, om de lösningar som uppnåtts är tekniskt tillfredsställande för användarna och om de är den bästa metoden när det gäller säker kontroll av luftfarten, integrerad styrning av stads- och motorvägstrafiken, "intelligent" motorvägskörning, automatisk kontroll av järnvägarna samt administration av sjötransporter occh kombinerade transporter.

OMRÅDE B - TELEMATIK FÖR FÖRMEDLING AV KUNSKAP

3. Telematik för forskning

Forskarna i Europa behöver i allt högre grad effektiva kanaler för ett informationsutbyte. De behöver även fjärrtillgång till försöksanstalter, vetenskapliga databanker och datorer med god prestationsförmåga i olika delar av Europeiska unionen och andra delar av världen.

Syfte

Syftet är att utveckla avancerade telematiksystem, som dels ger de europeiska forskarna möjlighet att samarbeta med varandra, oavsett var i Europeiska unionen de befinner sig, dels gör det lättare för användarna att få tillgång till forskningsresultaten. Med de nationella och specialiserade nätverk som redan finns bör det vara möjligt att dra fördel av de framsteg som gjorts i höghastighetsnätverk, och nätverken bör framför allt sammankopplas med europeiska förbindelsenät med stor kapacitet. Denna europeiska infrastruktur när det gäller forskning kommer att bli ett av de viktigaste sätten för en samordning av de nationella satsningarna på FTD i Europeiska unionen. Dessutom kommer de erhållna resultaten även att bli till nytta för områden med andra telematiksystem. Ett nära samarbete skall säkerställas med relevanta delar av IT (datanätverk med hög hastighet) och ACTS-programmen (höghastighetsnätverk).

Arbetets art

Lösningar måste finnas på de problem som uppstår i samband med komplicerade forskningsförsök, t. ex. mellan svårtillgängliga områden, och i samband med användningen av stora datanätverk, som måste fungera i en öppen miljö, med en rad olika system och kommunikationstjänster med hög datahastighet. De frågor som skall besvaras gäller särskilt dessa systems kompatibilitet, kvaliteten på de tjänster som erbjuds via nätverken och frågan om deras pålitlighet, tillgänglighet och säkerhet. Forskningsarbetet skall omfatta datanätverkens arkitektur och protokoll samt administrationen, översynen och skyddet av dessa nätverk. Arbetet skall omfatta följande tre områden.

För det första skall särskild uppmärksamhet ägnas åt en validering av de förbättrade sammankopplingarna av nationella och multinationella nätverk på europeisk nivå, särskilt åt en ökning av den frekvensområdeshastighet som behövs för sådana system som föreslagits av nätverksanvändarna. Under perioden 1994 1998 bör det vara möjligt att öka hastigheten till 34 och sedan till 155 megabitar per sekund. Denna sammankoppling är viktig om forskningen inom Europeiska unionen skall kunna behålla sin ställning i världen, och den kommer även att bli avgörande för det europeiska näringslivets framtid.

För det andra skall arbetet beröra avancerade, distribuerade multimediatjänster och därmed utgöra grundlag för kooperativ forskning både inom akademiska kretsar och inom industrin. Detta kommer först och främst att inbegripa införande av telematik, vilket innebär att man dels kan få tillgång till information inom ramen för framtidens stora vetenskapliga datanät, dels utföra kooperativt distansarbete med hjälp av fjärrövervakning, distansarbete eller videokonferenser inom vetenskapliga kretsar.

Slutligen skall ett förfarande fastställas för att välja ut, ta fram och presentera vetenskaplig information eller löpande forskningsresultat, så att de blir lätt tillgängliga för de användare som vill använda dem. Hänsyn måste dock också tas fill frågan om immateriell äganderätt.

Valideringsprov och pilotprojekt

De 700 000 vetenskapsmän och forskare som till stor del arbetar med fysik och naturvetenskaper utgör en idealisk grupp på toppnivå för en validering av avancerade telematiksystem. I sista hand kommer detta att vara till nytta för andra användargrupper. Standardiseringsverksamheten kommer även att stimuleras genom denna process. Dessa valideringsprov skall använda de nationella bredbandsnätverken och sammankopplingarna på europeisk nivå. Proven kommer att vara till särskilt stor nytta för de användare som deltar i det fjärde ramprogammet (FTD om industritekniker, miljö, biovetenskap och -teknik, energi samt informations- och kommunikationsteknik). Denna verksamhet skall samordnas med de initiativ som tas i andra delar av världen, särskilt i centrala och östra Europa, för att på så sätt stärka förbindelserna mellan vetenskapsmännen i Europeiska unionen och världen i övrigt.

4. Utbildning

I en värld där det sker stora förändringar kan effektiva utbildningssystem bidra till att stärka det europeiska näringslivets konkurrensförmåga och medborgarnas personliga utveckling hela livet. Alla företag, särskilt de små och medelstora, tvingas därför att fortlöpande se till att deras anställda har de yrkeskunskaper som krävs. Samtidigt kommer allt fler studerande och arbetstagare, särskilt inom de yngre datakunniga åldersgrupperna, att efterlysa nya former av utbildning och fortbildning som passar deras individuella behov och möjligheter och som motsvarar deras utveckling när det gäller erfarenhet och kunnande. Det arbete som utförs inom det tredje ramprogrammet har visat att telematik kan vara till stor hjälp för utbildningsanstalterna, kursverksamheten, företagens utbildningssektioner och privatpersoner som ställs inför dessa utmaningar.

Syfte

Syftet med denna åtgärd är ökad forskning för att hålla jämna steg med andra industriländer genom att dra nytta av utvecklingen inom multimediebaserade kommunikationer via bredbandsnätverk och satelliter samt av de framsteg som görs inom interaktiv simulering och virtuella miljöer. På så sätt kan mer interaktiva tjänster erbjudas. Samtidigt underlättas fjärrtillgången till multimediadokument och tjänster, så att det blir möjligt att skräddarsy utbildningsprogrammen. Det kommer att ske en samordning både mellan det nya särskilda programmet om målinriktad socioekonomisk forskning, det fjärde området i ramprogrammet om utbildning av forskare och de andra verksamhetsformerna inom Europeiska unionen i samband med utbildning, bl. a. sådana som särskilt vänder sig till små och medelstora företag.

Arbetets art

Två områden skall behandlas. Inom varje område skall tonvikten ligga på forskning om sådana telematiklösningar som är minst kostnadskrävande. För det första skall arbetet i anslutning till det arbete som genomfördes i det tredje ramprogrammet innebära en fortsatt utveckling och utvärdering av telematiktjänsterna med utnyttjande av den lämpligaste kombinationen av befintliga kommunikationsnätverk (satelliter, ISDN och interaktiva kabelnätverk). Detta skall genomföras enligt en fördjupad pedagogisk, teknisk och ekonomisk analys av varje slag av tjänster och varje användargrupp i en realistisk arbetsmiljö (universitet och högskola, stora företag, små och medelstora företag och privatpersoner). Det måste här säkerställas att användare som bedriver distansstudier får tillgång till stora kunskapsbaser via det europeiska biblioteksnätverket.

För det andra skall en ny generation telematiksystem utvecklas som möjliggör distansundervisning och gruppundervisning med hjälp av videokonferenser, datorstödda konferensnätverk och multimediebaserade system för elektronisk post. Dessa system skall särskilt basera sig på telewriting, grupparbete via nätverk och tillgång till distribuerade kursdatabanker, multimediabibliotek och "virtuella laboratorier" som möjliggör experiment utan fysisk närvaro. För detta krävs forskning om multimediebaserade telematiksystem för distansundervisning med hjälp av befintliga bredbandsnätverk och satelliter.

Dessutom skall frågan utredas, om utbildningen kan anpassas till den enskilde och vilka nya utbildningsformer som finns. Utbildningssystemen kommer att behöva integreras med individuella arbetsstationer, som antingen är självständiga eller nätanslutna, för yrkesutbildning på platsen. Frågan om olika metoder för en utformning av interaktiva utbildningssystem som är anpassade till den enskilde kommer även att utredas, t. ex. sådana system som används för att tillverka elektroniska böcker. Uppmärksamhet skall även ägnas åt möjligheten att hitta personrelaterade telematiklösningar för utbildning av forskare i Europa, bl. a. genom användning av system som baserar sig på röstigenkänning och röstbaserad elektronisk post. Slutligen skall forskning även bedrivas i de nya undervisningsformer som möjliggjorts tack vare virtuella miljöer.

Valideringsprov och pilotprojekt

De system som utvecklas skall evalueras under realistiska förhållanden med särskild uppmärksamhet ägnad åt frågan om de är tekniskt genomförbara, med särskild tonvikt på användarnas reaktioner, ergonomiska synpunkter, pedagogisk effektivitet, ekonomisk genomförbarhet och konsekvenserna för undervisningens utformning. Lokala, regionala och statliga myndigheter skall engageras i ett nära samarbete på detta område.

Valideringsproven skall basera sig på sådana nätverk för universitetsutbildning eller akademisk fortbildning som är avsedda för specialister, forskare och ingenjörer, vilka skall utbildas individuellt eller i grupp, samt andra kategorier av eventuella användare som har att göra med den forskning som bedrivs inom telematikprogrammet, t. ex. bibliotekarier och läkare. Uppmärksamhet skall ägnas åt valideringen av de telematiksystem som är anpassade till små och medelstora företag. Valideringsproven skall även göra det möjligt att koppla ihop undervisningsinstitutioner och utbildningscentrer i nätverk, så att de kan utnyttja varandras resurser. De olika experimenten kommer på så sätt att utgöra underlag för ett europeiskt utbud av fjärrundervisnings- och fjärrutbildningstjänser.

5. Bibliotek

Trots att våra moderna samhällen och ekonomiska system blir mer och mer beroende av användningen och spridningen av kunskap och information, utnyttjas inte de enorma tillgångar som de europeiska biblioteken förfogar över i tillräckligt hög grad. På den punkten är Europeiska unionen i underläge. De flesta bibliotek utnyttjar ännu inte helt och hållet de möjligheter som erbjuds av den nya informations- och kommunikationstekniken och är inte anslutna till telematiknätverken. Fler och fler bibliotek automatiserar sin interna förvaltning och användningen av sina dokumentariska och bibliografiska resurser. Det är emellertid fortfarande svårt att få tillgång till dessa resurser via nätverk eller att använda flera biblioteks kataloger samtidigt. Endast ett fåtal bibliotek har för närvarande tillräcklig erfarenhet när det gäller utveckling och användning av telematiksystem.

Denna ganska osäkra situation innebär att viktiga informationskällor inte är lättillgängliga för användarna av datanät, trots att biblioteken skulle kunna vara medelpunkten för det europeiska vetandets infrastruktur. I det avseendet skall forskningen bidra till att förbättra och utveckla telematikförbindelserna mellan bibliotek, förlag, forskare, universitet, högskolor och andra utbildningscentrer.

Syfte

Syftet med dessa åtgärder är att medverka till bildandet av ett gemensamt europeiskt datanät för biblioteken genom att öka lättillgängligheten när det gäller att få del av bibliotekens resurser tvärsöver nationsgränserna och genom att underlätta en sammankoppling med infrastrukturen för den europeiska informations- och kommunikationstekniken.

Särskild uppmärksamhet skall ägnas åt de stora bibliotekens behov av telekommunikationer. Syftet med dessa åtgärder är därför att visa att bibliotekens system på gemenskapsnivå i stor utsträckning kan vara sammankopplade 1998 och därmed fungera som nätverkets knutpunkter i respektive medlemsstat, för att på så sätt främja införandet av telematiksystem i tekniskt mindre avancerade bibliotek och stödja ansträngningarna att öka bibliotekspersonalens tekniska färdigheter och medvetenhet genom ett utbyte av erfarenheter om vilka arbetsmetoder som är bäst.

Arbetets art

FTD-arbetet skall baseras på resultatet av de förberedande åtgärder inom det tredje ramprogrammet som bidragit till att skapa förutsättningarna för en modernisering och sammankoppling av biblioteken. Detta arbete skall bedrivas enligt två huvudinriktningar.

För det första skall avancerade system utvecklas, som underlättar användarnas tillgång till bibliotekens resurser. Det arbetet skall i första hand innebära en finslipning av metoderna för etablering och utbyte av automatiserade bibliografier och för att göra kataloger och andra källor direkt tillgängliga via befintliga nätverk. Arbetet skall även innebära en utveckling av metoder för insamling, lagring och återvinning av de mest skiftande dokument med hjälp av elektroniska medier. Slutligen skall elektroniska arkiveringsmetoder utarbetas som gör det möjligt att bevara och konsultera sällsynta och ömtåliga verk.

För det andra skall biblioteken sammankopplas, både med varandra och med den europeiska infrastrukturen. Huvudsyftet med detta arbete skall vara att se till att de system som utarbetats för olika slags bibliotekssystem kan fungera ihop. Syftet är också att "virtuella bibliotek" etableras, som gör det möjligt för användarna att få tillgång till en hel rad sammankopplade bibliotek och andra informationskällor från varje hörn av EU. Slutligen skall syftet med arbetet vara att utarbeta elektroniska förbindelser mellan biblioteken, så att de snabbt kan få ett dokument levererat från olika källor (databaser, bibliotek, bokhandlare, förlag osv.).

Valideringsprov och pilotprojekt

I valideringen av detta arbete skall olika användargrupper medverka, t. ex. forskare, studerande och företag, beroende på de tjänster som erbjuds av biblioteken. Arbetet skall även innefatta företag inom informations- och kommunikationssektorn, bibliotek, förlag, boklådor och enskilda. Parallellt med dessa valideringsprov skall åtgärder vidtas som går ut på att standarder utarbetas för utbyte av bibliotekens resurser, att största möjliga spridning av resultaten garanteras och att bibliotekspersonalen upplyses om de möjligheter som finns i telematiksystemen och får utbildning i användningen av dessa.

OMRÅDE C - TELEMATIK FÖR BÄTTRE SYSSELSÄTTNINGSMÖJLIGHETER OCH LIVSKVALITET

6. Tätorts- och landsbygdsområden

Enligt den förundersökning som gjorts inom det tredje ramprogrammet (ORA) kan landsbygdsdistrikten göras mer attraktiva för företag och enskilda med hjälp av telematiksystem och telematiktjänster. De skulle på ett effektivt sätt kunna förbättra kvaliteten på tjänsterna och på företagsmiljön, förbättra levnadsförhållandena för befolkningen i dess helhet och skapa nya arbetstillfällen genom distansarbete. Dessutom kan även ekonomiskt mindre attraktiva tätorter och mindre gynnade storstadsområden, som idag brottas med jämförbara problem, vinna på en sådan lösning.

Syfte

Syftet är att få igång nya ekonomiska verksamhetsfält, stärka de traditionella verksamhetsfälten och förbättra levnadsförhållandena till fördel för både tätorter och landsbygd med en bristfällig socioekonomisk och kulturell infrastruktur. Genom distansarbete bör telematiksystemen kunna medverka till att nya verksamhetsfält öppnas, distanstillgång till vissa bastjänster möjliggörs, t. ex. databanker, skötsel och underhåll, assistans och akademisk fortbildning, och att människorna i dessa områden erbjuds all nödvändig service när det gäller läkarvård, utbildning, kultur och sociala förmåner. Dessa former av FTD-verksamhet bör möjliggöra en väsentlig spridning av distansarbete och teletjänster före år 2000.

På lång sikt kan den ökade användningen av telematiksystem bidra till att vända utvecklingen när det gäller flykten från landsbygden. Denna verksamhet skall samordnas med andra verksamhetsformer och program inom gemenskapen som rör strukturpolitik, särskilt när det gäller akademisk fortbildning, och med det särskilda programmet om målinriktad socioekonomisk forskning, som handlar om utstötning ur samhället.

Arbetets art

FTD-arbetet skall handla om utveckling och anpassning av telematiksystem för två huvudsyften.

Det första är distansarbete, som kan bestå i att enskilda personer arbetar i hemmet, att företag tillhandahåller olika teletjänster, att arbetsuppgifter läggs ut på underleverantörer eller att företag samarbetar via nätverk. Arbetet skall koncentreras till användningen av generiska teknikformer, t. ex. multimediebaserade arbetsstationer, verktyg för skötsel av samarbetsnätverk, ISDN och framtida bredbandsnätverk. Huvudsyftet är att öka de lokala företagens konkurrensförmåga och produktivitet, särskilt när det gäller små och medelstora företag, vars ekonomiska styrka är en avgörande faktor för sysselsättningen.

Det andra verksamhetsfältet består av teletjänster som är tillgängliga för allmänheten. De teknikformer som är under utveckling, t. ex. digitala mobiltelefoner, interaktiva CD-skivor, mycket små bländarsatellitterminaler (VSAT) och interaktiv TV, kommer att bli de verktyg som behövs för att få tillgång till tal-, data- och videobaserad information. Privatpersoner, företag, lokala myndigheter och förvaltningar kommer att kunna använda dessa nätverk för att söka fjärrdatabaser och fackbibliotek, använda röstbrevlådor och få tillgång till sådana tjänster som telemedicin, audiovisuella tjänster, distansundervisning, turism och sociala tjänster.

För att gripa sig an problemet med de områden som har bristfällig kabeltäckning och bristfälliga mottagningsförhållanden skall arbetet även omfatta utvecklingen av trådlösa kommunikationssystem, så att det blir möjligt att få tillgång till information och tjänster överallt. Särskild uppmärksamhet måste ägnas frågan, hur lokala nätverk skall kunna kopplas samman med nationella och internationella, särskilt med tanke på den europeiska infrastruktur som är under utveckling.

Valideringsprov och pilotprojekt

De områden som är avsedda för valideringsprov skall omfatta nätverk som redan är etablerade inom ramen för ORA-projektet och andra befintliga nätverk för samarbete mellan europeiska städer (Eurocities, Telecities m. fl.). Denna verksamhet skall samordnas med de pilotprojekt som genomförts inom ramen för markexploateringsplanerna i vissa medlemsstater och gemenskapens regionala program. Mer uppmärksamhet bör ägnas åt de valideringsprojekt som omfattar flera telematiksystem i samma landsbygds- eller stadsregion. Utbyte av erfarenheter mellan de olika områdena på nationell och europeisk nivå skall uppmuntras med särskild tonvikt på användarnas möjlighet att utan besvär kunna använda telematiksystemen och acceptera dem.

7. Hälsovård

Erfarenheterna av det tredje ramprogrammet har visat att telematik kan hjälpa hälsvårdssystemen i Europa att klara de utmaningar de ställs inför i sin strävan att garantera alla medborgare kostnadseffektiva tjänster av hög kvalitet. Utvecklingen av telematik, bl. a. mobilkommunikationssystem, skulle kunna bidra till att hälsovårdspersonalen bättre kan följa de snabba framsteg som görs inom vetenskapen och klara sina alltmer komplicerade arbetsuppgifter.

Syfte

Syftet med denna verksamhet är att fortsätta forskningen på detta område och dels göra det möjligt för hela hälsovårdssektorn att dra nytta av telematiktjänster på europeisk nivå, dels se till att Europa håller jämna steg med ledande konkurrentländer i andra delar av världen. Meningen är att främja införandet av nya system baserade såväl på befintlig teknik som på den teknik som är under utveckling, särskilt multimediebaserade verktyg.

Särskild uppmärksamhet skall ägnas medicinska data, som skall vara relevanta och av hög kvalitet och som skall hållas hemliga och skyddas mot förfalskningar och fel. Arbetet skall utföras i nära samarbete med de särskilda forskningsprogrammen "Europa mot cancer" och "Europa mot aids".

Arbetets art

Arbetet skall omfatta fyra områden. Det första handlar om multimediebaserade sjukjournaler, särskilt den medicinska bildkomponenten, datoriseringen och överföringen av dessa i strukturerad och standardiserad form, mellan olika institutioner och organisationer inom hälsovården (sjukhus, specialistläkare, allmänpraktiserande läkare, laboratorier för medicinsk analys, socialvårdsmyndigheter osv.). Genom samarbete mellan alla deltagare och framtida användare skall även en bärbar och standardiserad sjukjournal tas fram på europeisk nivå, som innehåller både data och bilder. På så sätt kommer arbetet att bidra till att ett enhetligt och tillförlitligt hälsovårdssystem skapas för alla, såväl på det lokala, regionala och nationella planet som på EU-planet.

För det andra skall arbetet leda till att de som är verksamma inom hälsovården får tillgång till effektivare apparater för diagnosticering och behandling och att förvaltningen av hälsovården förbättras med hjälp av telematiksystem. På så sätt kommer de som är verksamma inom hälsovårdssektorn att kunna kommunicera och utbyta information om en patient eller rådfråga kolleger. FTD-arbetet skall dels leda fram till en automatisering och avsökning av vissa diagnostiserings- och efterforskningsmetoder, vars resultat förmedlas och kommenteras direkt via telematiknät, dels innebära en integrering av sjukhusens informationssystem, diagnostiska utrustning, expertsystem och specialsystem för överföring av medicinska bilder. Utrustningarna skall kunna fungera tillsammans, vara kompatibla och bygga på modulprincipen samt vara baserade på en öppen systemarkitektur med möjlighet till dataöverföring och standarder för sammankoppling av telematiknäten.

De snabba framsteg som gjorts när det gäller interaktiv simulering och virtuella miljöer skall även utnyttjas för att utveckla "virtuella organ" i kirurgutbildningen och operationsförberedelserna. Forskningen skall även innefatta medicinsk fjärrassistans för kirurger med hjälp av virtuell miljöteknik ("fjärrnärvaro").

Slutligen skall även sådana telematiksystem utvecklas som kan underlätta förvaltningen av medicinska resurser, kvalitetskontrollen inom hälsovården, bearbetning och överföring av epidemiologiska data samt genomförandet av övervaknings- och förvarningsprogram.

För det tredje skall FTD-arbetet handla om fjärrmedicin när det gäller att ge patienter i svårtillgängliga områden fullgod läkarvård och göra det möjligt för läkare i sådana områden att konsultera andra läkare om svåra fall. Med hjälp av nya telematiksystem som bygger på interaktiv multimediebaserad kommunikation kommer även patienter i svårtillgängliga områden och till sjöss att få tillgång till den diagnostiserings- och behandlingskompetens som kan erbjudas centralt. För det ändamålet skall sådana telematiksystem utvecklas som garanterar total säkerhet i utbytet av biologiska signaler och levande bilder via jordbaserade bredbandsnät och satelliter. Det bör även vara möjligt att ställa en fjärrdiagnos, t. ex. tolkningen av läkarundersökningar, eller erbjuda fjärrövervakning av ett behandlingsförlopp, t. ex. njurdialys, utan att det går ut över säkerheten. Dessa telematiksystem skall även utvidgas och anpassas till vården av patienter i deras hemmiljö och av offer för en svår olycka på själva olycksplatsen.

Som stöd för de sjukdomsförebyggande institutionernas verksamhet inom gemenskapen skall slutligen sådana telematiksystem utvecklas som innebär att både de som är verksamma inom hälsovården och vanliga medborgare får tillgång till pålitlig information om beprövade och testade bestämmelser om förebyggande av svårare sjukdomar och identifieringen av dessa.

Valideringsprov och pilotprojekt

Dessa prov skall genomföras i nära samarbete med hälsovårdssektorn. Särskild uppmärksamhet skall ägnas de lokala hälsovårdsinstansernas integrering med regionala, nationella och transeuropeiska telematiksystem. Först och främst skall europeiska referenscentraler och superforskningsenheter omfattas av uppbyggnaden av detta nätverk.

8. Äldre och handikappade

Enligt försöksprogrammet till TIDE kan informations- och kommunikationsteknik innebära lösningen på äldres och handikappades speciella behov.

Syfte

Syftet med denna verksamhet är att utnyttja informations- och kommunikationstekniken för att förbättra de handikappades och äldres möjligheter till oberoende och bättre livskvalitet och underlätta deras integration i samhället för att på så sätt kunna mäta sig med andra ledande konkurrensländer på detta område. Uppmärksamhet skall ägnas avgränsningen av dessa gruppers behov och en validering av användarnas system. Slutligen skall en samordning ske med andra särskilda program på forskningens område, t. ex. "biomedicin och hälsa" och "industri- och materielteknik", där även sådana allomfattande former av teknik som bioteknik och nya former av teknik skall användas till gagn för handikappade och äldre, samt det särskilda programmet "målinriktad socioekonomisk forskning".

Nära kontakt skall även tas med gemenskapens sociala program till fördel för de handikappade (HELIOS).

Arbetets art

Forskningsarbetet skall inriktas på två områden: tillgång till telematiktjänster och ersättning för funktionella handikapp. I det första fallet måste äldre och handikappade, särskilt personer med nedsatta sinnesfunktioner, ges möjlighet att i full omfattning delta i det ekonomiska och sociala livet. Arbetet skall omfatta utveckling av utrustning, särskilt audivisuella hjälpmedel, och närbesläktade områden så att dessa grupper kan utnyttja både befintliga telematiksystem och -tjänster och sådana som är under utveckling, att underlätta deras tillgång till fjärrarbete, information, distansstudier och kulturella program. Arbetet skall även innefatta utveckling av "intelligenta" system, t. ex. fjärrbetjäning, larmsystem, system för styrning utanför hemmet och för styrning av arbetsmiljöer och privata miljöer. Slutligen skall lämpliga system utarbetas för utbildning av dessa personer i användningen av de tekniska hjälpmedel som utvecklats.

När det gäller ersättning för funktionella handikapp skall arbetet innefatta utarbetande av informations- och kommunikationstekniska system för att återställa hela eller del av den funktionella prestationsförmågan hos äldre och handikappade. Särskilt sådana system skall utvecklas som innebär förbättrad rörelseförmåga, möjlighet att kommunicera med andra och att fungera i närmiljöer. Detta arbete skall även baseras på nya framsteg när det gäller virtuella miljöer och fjärrbetjäning ("distansnärvaro").

Valideringsprov och pilotprojekt

En demonstration av de utvecklade systemens och tjänsternas tekniska genomförbarhet och funktionella ändamålsenlighet skall genomföras under realistiska förhållanden. En validering av resultaten skall ske vid rehabiliteringstekniska centrer, som är sammankopplade i nätverk.

9. Förundersökning: telematik för miljön

Förundersökningar skall även genomföras för att göra det möjligt att bedöma, om telematik eventuellt kan användas på andra områden, varav miljön är det viktigaste.

Syfte

Syftet med förundersökningen är att ta reda på i vilken omfattning telematiksystem kan användas för att skydda och förbättra miljön, vilket skall ske i nära anslutning till gemenskapspolitiken på detta område och till det särskilda FTD-programmet om miljön och för att främja spridningen av telematiklösningarna lika effektivt som i andra industriländer.

Arbetets art

Forskningsarbetet skall i första hand inriktas på sådana gemenskapsåtgärder inom miljöområdet som redan behandlats inom andra särskilda FTD-program om miljön, där det går att utnyttja telematiklösningar. Detta skall särskilt gälla Europeiska miljökontoret och det framtida centret för jordobservationer.

Forskningsarbetet på detta område skall även inriktas på system för automatisk övervakning av luftföroreningsnivåer i atmosfären och i vattendragen. Vidare skall system utvecklas för övervakning av kärnkraftverk och industrianläggningar och för att göra det möjligt att hantera sådana naturkatastrofer som ökenbildning, jordbävningar, hydrogeologiska nödsituationer och skogsbränder. Forskningsarbetet skall även innefatta utveckling och sammankoppling av informationsnätverk och upplysningscentraler för att förhindra sådana faror. Centralerna skall få distanstillgång både till automatiskt uppdaterade databaser och till system som innebär ett stöd i beslutsfattandet. Möjligheten att utsträcka dessa nätverk till att även täcka centrala och östra Europa samt hela medelhavsområdet skall tas i beaktande.

Valideringsprov och pilotprojekt

I nära samarbete med lokala och nationella myndigheter skall valideringsproven genomföras i de stads-, industri-, hamn-, kust- och flodområden som mest berörs av dessa problem.

10. Andra förundersökningar

Förslag till andra förundersökningar för att bedöma möjligheten att främja eventuella telematiklösningar på de områden som inte täcks av programmet liksom andra behov av telematiktjänster, som med fördel kan utvecklas under programmets gång, kan hänföras till den verksamhet som omfattar stödåtgärder. Om dessa andra förundersökningar bedöms vara lämpliga, skulle de kunna genomföras fr. o. m. 1996 i förening med en anpassning av programmet enligt artikel 4.1.

OMRÅDE D - HORISONTELL FTD-VERKSAMHET

Det övergripande syftet med denna verksamhet är inte bara att utveckla och validera system som skall stödja och stärka den vertikala verksamheten utan även att ge Europa möjlighet att hålla jämna steg med de främsta konkurrenterna på dessa områden.

11. Telematikdesign

Syfte

Förundersökningarna och forskningen på detta område har tre inriktningar. För det första skall sådana verktyg och metoder införas som ger forskare och ingenjörer möjlighet att så effektivt som möjligt utarbeta telematiklösningar genom optimal integration både av den generiska utrustningen, nätverken och tjänsterna och den särskilda utrustningen och mjukvaran (systemdesign). För det andra är syftet att identifiera och analysera de ändringar som skall göras i användarnas miljö, så att ett nytt telematiksystem kan införas (processdesign). Slutligen skall ställning tas till vissa överordnade ämnen som t. ex. dataskydd och immateriell äganderätt. Detta arbete skall genomföras i nära samarbete med de särskilda programmen om informationsteknik och kommunikationsteknik.

Arbetets art

När det gäller processdesign på användarområden som ingår i programmet (sjukhus, universitet, förvaltning osv.), skall det arbetet innefatta en utvärdering av frågan om de gamla och nya telematiksystemens följder för användarna och deras vilja att acceptera dessa, när det gäller distansarbete, fjärrmedicin och distansundervisning. Jämförande förundersökningar och forskning skall genomföras på de områden som täcks av telematikprogrammet (myndigheter och förvaltningar, forskningscentrer och företag där distansarbete införs osv.). Genom detta arbete blir det möjligt att få en överblick över förvaltningsprocessernas effektivitet, förvaltningspraxis och arbetsoganisationen inom dessa olika privata och offentliga institutioner både innan telematiksystem införts och därefter, så att det blir möjligt att utarbeta praktiska och allomfattande rekommendationer med beaktande av subsidiaritetsprincipen. Det bör således vara möjligt att fastställa allmänna metoder som dels skall göra det möjligt att ställa om de processer som tillämpats i vederbörande användarsektorer under bästa möjliga ekonomiska och sociala förhållanden, dels att analysera de fördelar och besparingar som ligger i de nya telematiksystemen. Särskild tonvikt skall läggas på de ergonomiska aspekterna, så att systemen kan bidra till att förbättra arbetsmiljön.

FTD-arbetet med systemdesign skall inriktas på metoder för att integrera generiska och specifika element, både hårdvara och mjukvara, så att de telematiksystem som utarbetats på olika områden inom programmet kan bli funktionella och driftsäkra, användarvänliga, lätta att exploatera och administrera och möjliga att i ett senare skede införlivas med de tekniska framstegen. Särskild uppmärksamhet skall ägnas åt forskning för att finna modulbaserade och generiska lösningar samt åt samverkan mellan systemen (protokoll, gränsytor). Arbetet skall baseras på de befintliga resultaten och den pågående verksamheten när det gäller informations- och telekommunikationsteknik och liknande verksamhet samt på erfarenheterna av den föregående fasen i telematikprogrammet.

Slutligen skall undersökningar göras av projekten för att på ett så effektivt sätt som möjligt behandla frågor som rör datasäkerhet, konfidentialitet och privatlivets okränkbarhet, immateriell äganderätt och standarder.

Arbetet med telematikdesign skall successivt leda fram till en så sammanhängande och enhetlig uppsättning som möjligt av metoder, tekniker, verktyg och rekommendationer. Sedan skall rekommendationerna vidareförmedlas i en särskild kampanj till alla som medverkar i telematikprogrammet och till forskare och användare av telematiksystemen rent allmänt.

12. Språkdesign

Språket är den viktigaste förmedlaren av vetenskaplig och teknisk kunskap, grundvalen för vår kultur och ett viktigt verktyg för kommunikationen inom förvaltning och handel. I telematiksystemen används ett förenklat språk som skiljer sig väsentligt från användarnas vardagsspråk. Om olika former av språkdesignteknik integreras med informations- och kommunikationssystemen, blir de användarvänliga och betydligt lättillgängligare. Dessutom kan de moderna redskapen för behandling av skrivet och talat språk medverka till att övervinna de språkbarriärer som hindrar användningen av telematiksystem på gemenskapsnivå. Denna åtgärd skall bygga vidare på den forskning som ingick i det tredje ramprogrammet genom att tonvikten läggs på en integrering av språkteknik med konkreta system (t. ex. inom förvaltning, hälsovård och utbildning) och en fortlöpande förbättring av utvärderingsmetoderna. Arbetet skall bygga vidare på andra former av den generiska FTD-verksamhet som bedrivs på gemenskapsnivå och samordnas med den språkforskning som bedrivs i medlemsstaterna och inom EUREKA.

Syfte

Syftet är att underlätta användningen av telematiksystem i Europa och att öka möjligheterna till kommunikation på europeiska språk genom att nya metoder för behandling av det talade och skrivna språket integreras.

Det forskningsarbete som syftar till att snabbt översätta resultaten till industriella och kommersiella system skall prioriteras. För det ändamålet skall forsknings- och utvecklingsarbetet fokuseras till vissa huvudområden för telematiksystem, t. ex. informationstjänster som omfattar dokumentbehandling och förvaltningssystem, transaktionsbehandlade teletjänster (bl. a. hembankstjänster och elektroniska ordböcker) och personkommunikation, t. ex. elektronisk post och telefonkonferenser.

Arbetets art

FTD-arbetet skall koncentreras till tre huvudområden.

För det första skall resultaten av tidigare forskning, bl. a. den som bedrivits inom ESPRIT-programmet, utnyttjas till att utarbeta system som underlättar integreringen av olika former av språkteknik med transversala områden, där språkbehandlingen är viktig.

Först och främst skall sådana språkverktyg utarbetas som gör det lättare att skapa och förvalta elektroniska dokument på flera språk. Dessa verktyg skall omfatta avancerade flerspråkiga hjälpmedel för författare, förbättrade metoder för indexering och sökning av dokument som är utformade på olika sätt och automatiserade metoder för att hämta ut och kombinera information från olika dokumentarkiv och databaser. Sedan kommer arbetet att beröra gränssnitten mellan talat och skrivet språk, som skall göra det möjligt att anpassa privata och offentliga transaktionstjänster till de behov som finns bland användare i olika medlemsstater. För att förbättra den språkliga sidan av fjärrarbete och elektronisk post skall en sådan teknik utarbetas som förvandlar tal till skrift och vice versa, automatisk adressering av meddelanden, ögonblicklig tillgång till maskinöversättning och andra språkliga hjälpmedel.

Arbetet skall även omfatta förbättring av befintliga verktyg, metoder och system för datorstödd översättning, så att de kan integreras med användarens arbetsmiljö.

Slutligen skall sådana metoder och verktyg utarbetas som underlättar språkinlärningen.

För det andra skall språkliga resurser som är möjliga att återanvända utarbetas och harmoniseras, t. ex. elektroniska grammatikor, korpusar och ordböcker för att underlätta en överföring av dessa resurser från ett datasystem till ett annat, så att de kan användas av fler.

För det tredje skall arbetet innebära lingvistisk forskning, så att nya system kan utvecklas på medellång och lång sikt. Denna typ av arbete är nödvändig för att förbättra förståelsen för olika språks beskaffenhet och för att förbättra metoderna för en automatiserad språkanalys. Tre områden skall prioriteras, nämligen utformningen av begrepp på olika språk för att underlätta en dataanalys av texter och dialoger mellan människa och maskin, användningen av avancerad informationsteknik för behandling av naturligt språk, avancerade metoder för behandling av skrivet och talat språk, t. ex. behandling av text utan några krav på formen, avancerade taligenkänningssystem och automatiserad simultantolkning.

Valideringsprov och pilotprojekt

Pilotprojekt som särskilt omfattar telematiksystem som utvecklats inom andra delar av programmet skall påbörjas för att bekräfta att de språkliga lösningarna är tekniskt möjliga, driftsäkra och användbara. Dessutom skall jämförande testmetoder och objektiva kriterier utarbetas för en utvärdering av språkverktygen. Slutligen skall kontrollprocedurer utformas för språksystem och -tjänster, och rekommendationer skall skickas till standardiseringsorganen.

13. Informationsdesign

Den mängd information som lagras i elektronisk form och som sprids via telematiksystem ökar kraftigt. Tillgången till dessa resurser är emellertid fortfarande begränsad till följd av informationstjänsternas antal, geografiska spridning och olikartade beskaffenhet. Detta betyder att telematiksystemen inte utnyttjas i tillräckligt hög grad och att de olika användargruppernas valmöjligheter inte är så många. För att kunna angripa problemet är det nödvändigt att påskynda användningen av informationstjänster genom att anpassa avancerade telematiksystem till datoriserad originalproduktion och informationssökning. Överallt där det är möjligt kommer resultaten från andra gemenskapsprogram att integreras i detta arbete (t. ex. inom informationstekniken) och skall baseras på de tekniska framsteg som redan gjorts eller som kan förväntas inom en snar framtid.

Syfte

Syftet med denna åtgärd är att erbjuda användarna en mindre komplicerad och mer selektiv tillgång till elektronisk information i alla dess former med hjälp av CIT-baserade metoder och system.

Arbetets art

FTD-arbetet skall omfatta de viktigaste länkarna i den elektroniska informationskedjan (produktion, spridning, åtkomst osv.).

När det gäller datoriserad originalproduktion skall uppmärksamheten ägnas sådana system som gör det möjligt att skapa "informationsprodukter" (t. ex. databaser och elektroniska manuskript). För att tillgodose olika användargruppers behov bör dessa system kunna användas med vilken hårdvara och mjukvara som helst och för alla slags publikationer. För det ändamålet skall avancerade system ge författare och förlag möjlighet att organisera och formatera innehållet i informationsmaterialet i en generisk form, oavsett vilken teknik som används. Dessa system måste friktionsfritt kunna integreras i den miljö där informationsproducenten är verksam.

När det gäller spridningen av elektronisk information skall nya metoder utarbetas, så att användaren kan finna den nödvändiga informationen utan att behöva veta något om ifrågavarande databasers struktur eller innehåll. Forskningsarbetet skall även omfatta integrering av olika informationstyper (text, bild, ljud) och av distribuerad information till en och samma bas. Syftet är att öka möjligheten att dela upp långa texter i separata textblock genom att tillämpa de senaste metoderna för utveckling av databaser för att se till att informationen förmedlas så effektivt och billigt som möjligt.

Avancerad teknik för informationssökning skall utvecklas för att ge användarna bättre tillgång till den ökande mängden olikartade och spridda informationskällor. Med hjälp av dessa metoder skall användaren kunna lokalisera rätt informationskälla genom direktanslutna hjälpfunktioner, genomföra samma sökning i olika databaser utan att varje gång behöva börja från början, bläddra igenom informationsmaterialet på ett intuitivt sätt samt hämta ut information och smidigt integrera den med sina egna system.

Valideringsprov och pilotprojekt

Med hjälp av pilotsystem skall i valideringsfasen alla parters behov beaktas som har att göra med informations-produktionskedjan, oavsett om det rör sig om nybörjare eller personer med erfarenhet av ADB. Arbetet skall omfatta utveckling av kvalitetskontroll och mätning av systemens effektivitet och skall främja användningen av standarder för utbyte av information.

OMRÅDE E - STÖDÅTGÄRDER

Dessa åtgärder omfattar frågor som är gemensamma för flera områden i programmet. För att bibehålla telematikprogrammets strategiska sammanhang och för att stärka sammanhållningen och samordningen i programmet skall de föreslagna åtgärderna, däribland de som riktar sig till små och medelstora företag och som härrör från olika områden eller sker inom ramen för hela programmet, undersökas närmare på programnivå men sedan genomföras inom respektive område. Åtgärderna på programnivå skall vidtas vid sidan av åtgärderna på områdesnivå, och vederbörlig hänsyn skall tas till det särskilda behovet av en sådan åtgärd inom varje enskilt område.

De skall bl. a. omfatta följande:

"Telematikövervakning" och samförståndsutveckling

En särskild åtgärd med beteckningen "telematikövervakning" skall införas för att utvärdera användarnas behov, göra en bedömning av teknik och marknadstrender och fastställa mekanismer i syfte att stimulera en förnyelse på användarsidan. Tvärgående samordnings- och samförståndsåtgärder skall bidra till att intensifiera erfarenhetsutbytet över områdesgränserna i programmet.

Uppbyggnaden av samförstånd tvärs över områdes- och projektgränserna skall omfatta standarder och gemensamma telematikinfrastrukturer, som kan bidra till att påskynda användningen av nya telematiktjänster. I detta sammanhang skall en samordning ske både mellan kommissionens olika verksamhetsgrenar och med andra åtgärder inom gemenskapen, bl. a. de som finansieras av Europafonden för regional utveckling (ERDF), Europeiska investeringsbanken (EIB) och Europeiska investeringsfonden (EIF).

Spridning av resultat och främjande av telematik

Arbetet med spridning och utnyttjande av forskningsresultaten är av stor vikt för programmet, som riktar sig till användarna och vars syfte är att genom pilotprojekt och valideringsprov utveckla nyskapande och arbetsskapande telematiksystem för användarna, särskilt på de områden som framhävs i vitboken (distansarbete, distanstjänster för utbildning, hälsovård och transport). Syftet med det samarbete som skall utvecklas inom programmet är först och främst att uppmuntra investeringar, som är nödvändiga för att sprida och optimalt utnyttja de nya systemen. Därför skall stöd ges till demonstrationsprojekt, särskilt sådana som omfattar flera telematiksystem, och erfarenhetsutbytet mellan olika demonstrationsställen skall främjas. Dessutom skall workshops, seminarier, konferenser och utställningar i medlemsstaterna erbjudas stöd med hjälp av gemenskapens nät av centrer för användning och spridning av forskningsresultat. De forskargrupper som deltar i olika projekt skall uppmanas att redan i början av sitt arbete närmare ange, hur de tänker planera sin medverkan i arbetet med att sprida och utnyttja resultaten av sitt forskningsarbete på EU-planet.

Internationellt samarbete

Internationell verksamhet (konferenser, studiebesök, demonstrationer av resultat som kan utnyttjas kommersiellt) skall bedrivas på de flesta områden, så snart det tydligt kan fastställas, att det på gemenskapsplanet finns ett allmänt intresse för dem, särskilt på de områden som omfattas av vitboken. Stor vikt skall läggas vid samarbetet med länderna i Latinamerika, centrala och östra Europa och de nya självständiga staterna i före detta Sovjetunionen: ett forskarutbyte kan t. ex. ske i samband med vissa projekt, och kontakter kan knytas med dem som sysslar med telematik inom PHARE- och TACIS-programmen eller med de initiativ som finansieras av Europabanken för återuppbyggnad och utveckling.

Samordning och, där så behövs, samarbete skall även ske med COST och EUREKA och med liknande FTD-program inom andra europeiska organisationer (främst ESA, CERN och Eurocontrol) på alla telematikplan.

Utbildning

Utbytet av forskare som arbetar med telematiksystem och sammankoppling av befintliga forskningscentrer skall uppmuntras. Dessutom skall gemenskapen ge sitt stöd till undervisning i hur systemen används och till ett utbyte av erfarenheter.

BILAGA 2

VÄGLEDNING FÖR FÖRDELNING AV BUDGETERADE MEDEL

>Plats för tabell>

Denna uppdelning utesluter inte möjligheten att ett projekt kan tillhöra flera områden.

BILAGA 3

SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR PROGRAMMETS GENOMFÖRANDE

1. Programmet skall genomföras i samband med validering och demonstration av telematiksystem, som på det bästa sättet kan bidra till att stärka konkurrensförmågan, öka sysselsättningen inom gemenskapen och göra de offentliga tjänsterna effektivare. Arbetsprogrammet för forskning och teknisk utveckling skall genomföras mot bakgrund av de särskilda kraven på validering och demonstration.

2. Programmet skall genomföras med hjälp av indirekta åtgärder på så sätt att gemenskapen bidrar ekonomiskt till den FTD-verksamhet som genomförs av tredje part eller av det gemensamma forskningscentrets institut i samarbete med tredje part:

a) Verksamheter med kostnadsdelning:

FTD-projekt som genomförs av företag, forskningscentrer och universitet och bildandet av konsortier för integrerade projekt med ett gemensamt mål skall stimuleras.

Gemenskapens finansiering skall normalt inte överstiga 50 % av kostnaderna för projektet med progressivt sjunkande procentsats ju närmare marknaden projektet befinner sig. De universitet och andra institutioner som inte har eget reviderbart ekonomiskt redovisningssystem skall ersättas med 100 % av extrakostnaderna.

b) Åtgärder i samband med detta särskilda program:

- Små och medelstora företag skall stimuleras att utnyttja tekniken, och deras medverkan i FTD-arbetet skall underlättas genom särskilda förstudiebidrag, bl. a. ansträngningarna att finna en samarbetspartner, under en tid av upp till tolv månader. Förstudiebidraget skall utdelas på grundval av ett sammanfattande förslag, som normalt skall läggas fram av minst två små eller medelstora företag, som inte är förenade med varandra, från två olika medlemsstater. Förstudiebidraget skall täcka upp till 75 % av kostnaderna för inledningsfasen men får inte överstiga 22 500 ecu för varje godkänd sökande från små eller medelstora företag.

Efter en inledande utlysning av ansökningsomgång kan ansökningarna lämnas in när som helst under den tid arbetsprogrammet genomförs.

- Åtgärder som stöd för en standardisering och åtgärder som syftar till upprättandet av användarprotokoll av allmänt värde för programmets mål.

- Ekonomiskt stöd för sammankoppling av infrastrukturer och installationer som är nödvändiga för att kunna demonstrera och samordna åtgärderna (förstärkta samordningsåtgärder) och som projektdeltagarna har definierat

Gemenskapen kan täcka upp till 100 % av kostnaden för dessa åtgärder.

c) Förberedande, kompletterande och stödjande åtgärder av t. ex. följande slag:

- Undersökningar som stöd för detta program och inledande åtgärder som förberedelse för framtida verksamhet.

- Åtgärder som är avsedda att göra det lättare för företag, forsknings- och användarorganisationer att medverka i programmet och få tillgång till forskningsresultat om telematiksystem.

- Publikationer och olika former av verksamhet avsedda för spridning, främjande och utnyttjande av resultaten under samordning med den verksamhet som bedrivs inom ramen för det tredje verksamhetsområdet. Sådana faktorer som kan uppmuntra användningen av resultaten skall beaktas redan från allra första början och under hela den tid FTD-projekten löper, då de som deltar i projekten skall utgöra ett centralt nätverk för spridning och utnyttjande av resultaten.

- En analys av de möjliga socioekonomiska följder som är förknippade med programmet, som även kommer att bidra till programmet om målinriktad socioekonomisk forskning.

- Utbildning av forskare och användare på telematikområdet för att stimulera tekniköverföring och öka sysselsättningseffekten.

- Åtgärder som stöd för driften av nätverken som kan öka de små och medelstora företagens medvetande om programmet och ge dem decentraliserat stöd i samverkan med Euromanagementverksamheten för FTD-revision.

Gemenskapen kan täcka upp till 100 % av kostnaderna för dessa åtgärder.

d) Gemensamma verksamheter

- som består av samordning, särskilt via "samordningsnätverk", av FTD-projekt inom ramen för programmet och dem som redan finansieras av myndigheter eller privata organ. Samordnade åtgärder kan även fungera som den nödvändiga samordningen av driften av gemensamma intressegrupper, som genom kostnadsdelade FTD-projekt (jfr 2 a) samlar tillverkare, nätverksoperatörer, ADB-varuhus, serviceverksamheter, användare, universitet och forskningscentrer kring samma tekniska eller industriella mål.

Gemenskapen kan täcka upp till 100 % av kostnaderna för dessa åtgärder.

3. I särskilda fall kan de internationella organisationernas medverkan i detta program finansieras enligt samma regler som gäller för rättsliga enheter, som redan etablerat sig i gemenskapen.