KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1545/1999

av den 14 juli 1999

om ändring av förordning (EG) nr 1091/94 om vissa tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 3528/86 om skydd av skogarna i gemenskapen mot luftföroreningar

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 3528/86 av den 17 november 1986 om skydd av skogarna i gemenskapen mot luftföroreningar(1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 307/97(2), särskilt artikel 3.2 i denna, och

av följande skäl:

1. Enligt artikel 2.1 tredje strecksatsen i förordning (EEG) nr 3528/86 syftar gemenskapens program till att hjälpa medlemsstaterna att utföra en intensiv och kontinuerlig övervakning av skogsekosystemen i de permanenta observationsområdena.

2. Enligt artikel 2.2 i förordning (EEG) nr 3528/86 skall medlemsstaterna förse kommissionen med de uppgifter som samlats in genom nätet av permanenta observationsområden för intensiv och kontinuerlig övervakning.

3. Detta nät har upprättats av medlemsstaterna i enlighet med bilaga I till kommissionens förordning (EG) nr 1091/94(3), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1390/97(4). I bilagorna III-X till förordning (EG) nr 1091/94 fastställs gemensamma metoder och format för inrapporteringen av uppgifter från den kontinuerliga inventeringen av tillståndet för kronor, jordmån, blad och barr, liksom från mätningar av tillväxt, nedfall, meteorologiska förhållanden och av lösta ämnen i mark- och grundvatten.

4. Resultaten från undersökningen av markvegetationen har redan registrerats. De gemensamma metoderna och formatet för inrapportering av data bör föras in i förordning (EG) nr 1091/94. Vidare måste de gemensamma metoderna för meteorologiska mätningar uppdateras.

5. De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för skogsbruk.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 1091/94 ändras på följande sätt:

1. Artikel 1.2 skall ersättas med följande: "I de permanenta observationsområdena skall en intensiv och kontinuerlig övervakning av skogens ekosystem genomföras. Övervakningen omfattar en fortlöpande inventering av tillståndet för kronor, jordmån, blad och barr, liksom mätningar av tillväxtförändringar, nedfallshastighet och meteorologiska förhållanden samt provtagning från mark- och grundvatten jämte analys av däri lösta ämnen, liksom undersökningar av markvegetationen, i enlighet med objektiva provtagningsmetoder och etablerade analysmetoder."

2. Artikel 1.4 skall ersättas med följande: "De tekniska upplysningar som rör bestämmelserna i denna artikel anges i bilagorna III-XI."

3. I artikel 2.1 skall följande strecksats läggas till efter den sista strecksatsen: "- att utföra undersökningen av markvegetationen."

4. Bilaga I skall ersättas med bilaga I till den här förordningen.

5. Bilaga II skall ersättas med bilaga II till den här förordningen.

6. Bilaga VIIa skall ändras i enlighet med bilaga III till den här förordningen.

7. Bilaga IX skall ersättas med bilaga IV till den här förordningen.

8. Bilaga V till den här förordningen skall läggas till som bilaga XI.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 14 juli 1999.

På kommissionens vägnar

Franz FISCHLER

Ledamot av kommissionen

(1) EGT L 326, 21.11.1986, s. 2.

(2) EGT L 51, 21.2.1997, s. 9.

(3) EGT L 125, 18.5.1994, s. 1.

(4) EGT L 190, 19.7.1997, s. 3.

BILAGA I

Bilaga I till förordning (EG) nr 1091/94 skall ersättas med följande bilaga:

"BILAGA I

GEMENSAMMA METODER FÖR UPPRÄTTANDE AV ETT NÄT AV PERMANENTA OBSERVATIONSOMRÅDEN FÖR INTENSIV OCH FORTLÖPANDE ÖVERVAKNING

(Artikel 2.1 i förordning (EEG) nr 3528/86 med ändringar)

I. Allmänt

Syftet med det program som avses i artikel 2.1 i förordning (EEG) nr 3528/86 med ändringar är att upprätta ett nät av permanenta observationsområden i gemenskapens medlemsstater och att samla in data genom intensiv och fortlöpande övervakning.

Målen för programmet är

- att genomföra en intensiv och fortlöpande övervakning av skogens ekosystem avseende skador som orsakas av luftföroreningar och andra faktorer som påverkar skogens tillstånd,

- att öka förståelsen av sambandet mellan förändringar i skogens ekosystem och de faktorer som påverkar det, särskilt luftföroreningar, genom att på en och samma plats utföra olika mätningar samt övervakning av skogens ekosystem och dess beståndsdelar, och

- att få fram relevant information om utvecklingen hos ett antal skogsekosystem i gemenskapen.

II. Upprättande av nätet av permanenta observationsområden

II.1 Val av områden

Alla medlemsstater valde före den 30 juni 1994 ut ett tillräckligt stort antal observationsområden på sina territorier. Efter detta datum har en del medlemsstater utökat sina nationella övervakningsprogram genom att tillföra ytterligare områden. Det maximala antalet sådana områden bör i princip vara femton per medlemsstat, men medlemsstaterna får välja ett större antal områden på villkor att antalet inte överstiger 20 % av antalet nationella områden i gemenskapens rutsystem på 16 x 16 km (förordning (EEG) nr 1696/87).

Urvalet av dessa områden är medlemsstaternas ansvar, men följande urvalskriterier bör tillämpas:

- Områdena bör ha ett sådant läge att de viktigaste skogslevande arterna och de vanligaste växtförhållandena inom respektive land finns representerade.

- Varje område skall vara minst 0,25 hektar, mätt i horisontalplanet.

- För att i möjligaste mån reducera effekterna av olika typer av verksamhet på intilliggande områden skall observationsområdet omges av en buffertzon. Zonens faktiska bredd kan variera, beroende på skogens typ och ålder. Om observationsområdet och dess omgivningar är likartade vad gäller höjd och åldersstruktur kan buffertzonens bredd begränsas till 5 eller 10 meter. Om det skogsområde i vilket observationsområdet ligger består av blandade bestånd, olika arter eller bestånd med olika åldersstruktur, skall buffertzonen utvidgas till en bredd på upp till fem gånger den potentiella maximihöjden på skogen i observationsområdet.

- Eftersom observationsområdet måste vara tillgängligt för övervakning under lång tid, skall hörnen eller gränserna vara tydligt utmärkta och varje provträd i området vara försett med en nummermärkning som inte försvinner.

- Observationsområdena bör vara lätta att nå vid alla tidpunkter, och det bör inte finnas några begränsningar vad gäller tillgänglighet och provtagning.

- Observationsområdet, buffertzonen och den omgivande skogen bör förvaltas på samma sätt (dvs. de åtgärder som vidtas bör vara jämförbara), och störningar till följd av övervakningen bör reduceras så långt det är möjligt.

- Områden som utsätts för direkta föroreningar från kända lokala källor bör undvikas. Områdena bör inte ligga i närheten av jordbruksanläggningar, mycket nära större vägar eller i omedelbar närhet av förorenande industrier.

- Ett tillräckligt antal träd bör finnas tillgängliga för provtagning i eller i närheten av området.

- Observationsområdena och buffertzonerna bör vara så likartade som möjligt vad gäller t. ex. artsammansättning, ålder, storlek, jordmån och lutning.

- Områdena bör ligga tillräckligt långt från skogskanten.

Medlemsstaterna rekommenderas att välja områden som under de senaste åren har övervakats inom ramen för förordning (EEG) nr 3528/86 eller andra program. Om ytterligare områden måste väljas ut rekommenderas sådana som är identiska med eller ligger nära de områden som redan ingår i gemenskapens rutnät (16 x 16 km). Dessa ytterligare områden bör också vara så belägna att det är möjligt att utnyttja information från andra källor (t.ex. meteorologiska stationer).

II.2 Upprättande och beskrivning av observationsområdet

Medlemsstaterna lämnade under 1994 in allmänna uppgifter och en detaljerad beskrivning av varje område till kommissionen.

Den detaljerade beskrivningen av ett område skall omfatta områdets exakta läge, en kartskiss som visar den permanenta märkningen av områdets hörn eller gränser, antalet träd i området och alla andra bestående och relevanta geografiska element i eller i närheten av området (t.ex. tillfartsvägar, floder). I framtiden skall även provtagningsplatsernas exakta läge markeras på denna karta (för t.ex. jordprover).

II.3 Definition av ett delområde

I princip skall alla träd i observationsområdet ingå i det prov som tas för bedömning av träden (t.ex. kronundersökning, tillväxtbedömning). Om området har många träd (dvs. täta bestånd), kan ett delområde avgränsas och användas för dessa undersökningar. Delområdet bör, när observationsområdet upprättas, vara tillräckligt stort för att möjliggöra tillförlitliga uppskattningar för dessa undersökningar under minst 20 år och helst under beståndets hela livstid. Det bör finnas minst 20 träd i delområdet under denna period.

II.4 Allmänna uppgifter om varje observationsområde

Följande allmänna uppgifter om varje permanent observationsområde avsett för intensiv och fortlöpande övervakning skall samlas in då området upprättas och i samband med de första undersökningarna:

>Plats för tabell>

Om ytterligare områden upprättas för att komplettera det nationella programmet för intensiv övervakning skall medlemsstaten i fråga för varje nytt område överlämna till kommissionen de upplysningar som samlats in under upprättandet i form av en datafil (se bilaga VIIa, formulär 1a) samt rapporter (se bilaga VIIa, formulär 1b). Upplysningarna skall lämnas in under det år som upprättandet skedde. Viktig information som erhålls under de år då övervakningen äger rum skall varje år föras in på formulär 1a och 1b (bilaga VII) och överlämnas till kommissionen. Övrig information skall lämnas direkt efter det att den första relevanta undersökningen har genomförts och uppdateras vid behov.

III. Utbyte av förstörda observationsområden

III.1 Allmänt

Medlemsstaterna skall själva välja ut områden för intensiv övervakning. Urvalet skall styras av de kriterier som fastställs i denna bilaga. De flesta medlemsstater har utvecklat en egen strategi för övervakning av sina nationella skogsekosystem i syfte att samla in uppgifter om de viktigaste trädarterna och odlingsförhållandena.

Även om områdena väljs ut för att vara tillgängliga för övervakning under en längre tid kan ett område naturligtvis förstöras innan denna tid gått ut, t.ex. som en följd av bränder. I vissa fall kan ett antal slutliga provtagningar ändå utföras innan alla träd i området har försvunnit. Nästa steg är att göra en översyn av den strategi som ligger bakom selektionskriterierna och sedan avgöra vilka kriterier som skall tillämpas då ett nytt område väljs ut.

III.2 Avslutande mätningar

Möjligheten att göra vissa avslutande mätningar eller bedömningar bör utnyttjas. Till exempel kan, innan området (slutligt) förstörs, en (förstörande) provtagning utföras på de träd som övervakas i området, om så är möjligt. Efter det att träden fällts kan deras exakta längd mätas, stamtrissor sågas ut och exakta provtagningar av blad och barr göras.

III.3 Strategi

Övervakningsstrategin i de flesta medlemsstaterna omfattar faktorer som skogsareal, typ av ekosystem och artsammansättning samt ofta även jordmån, meteorologi och omfattningen av nedfallet. Om ett område måste ersättas, bör detta tillfälle utnyttjas för att kontrollera om den ursprungliga strategin fortfarande är användbar och hur avbrottet bäst kan kompenseras. Man bör i detta sammanhang vara medveten om att, utöver de ursprungliga parametrarna (kronornas tillstånd, jordmån, blad och barr samt tillväxt), ytterligare parametrar tillkommit inom programmet under de senaste åren (nedfall, meteorologi, lösta ämnen i mark- och grundvattnet, markvegetation samt fjärranalys(1)). Hänsyn bör därför tas till hur programmet för intensiv övervakning har utvecklats då ersättningen av områden förbereds.

I allmänhet kan det dock vara lämpligt att de nya områdena är belägna inom samma region och har samma marktyp, nedfallsnivå och trädarter som de förstörda områdena.

III.4 Upprättande av nya ersättningsområden

Vid urvalet av nya områden skall samma kriterier användas som för de förstörda områdena. Efter det att nya områden upprättats bör vissa undersökningar, dvs. sådana som inte skall upprepas kort därefter, utföras så snart som möjligt (undersökning av jordmånen samt fjärranalys). Eftersom undersökningen av kronor, blad och barr görs varje eller vartannat år behövs inga extra undersökningar av dessa direkt efter det att ett område har upprättats. Om nästa ordinarie undersökning av tillväxten planeras äga rum mer än tre år efter det att ett område har upprättats bör tillväxtmätningar göras direkt efter det att området upprättats.

III.5 Viktiga aspekter

Ersättningsområden skall ges nya nummer. Medlemsstaterna skall, utöver den regelbundna informationen, underrätta kommissionen om skälen till att ett område ersatts, liksom resultaten från de senast gjorda observationerna eller mätningarna samt vilka kriterier som använts vid urvalet av nya områden.

(1) De tekniska detaljerna rörande den frivilliga användningen av flygfotografering vid intensiv övervakning av olika områden fastställs i den handbok om fjärranalysanvändning som sammanställts av Europeiska kommissionen."

BILAGA II

Bilaga II till förordning (EG) nr 1091/94 skall ersättas med följande bilaga:

"BILAGA II

ANSÖKAN OM STÖD FRÅN GEMENSKAPEN FÖR DE ÅTGÄRDER SOM SKALL VIDTAS I ENLIGHET MED ARTIKEL 2 I FÖRORDNING (EEG) nr 3528/86 MED ÄNDRINGAR

Ansökningar om stöd skall lämnas i enlighet med bilaga A till kommissionens förordning (EEG) nr 526/87(1) tillsammans med en sammanfattning av de upplysningar som anges nedan och den tabell (ifylld) som ingår i denna bilaga som formulär 2a.

För varje åtgärd som skall vidtas i enlighet med artikel 2 skall information lämnas om följande:

1. Kort beskrivning av åtgärderna

2. Sökande

Kopplingen mellan den sökande och åtgärderna.

3. Organ som ansvarar för genomförandet av åtgärderna

Målet för och omfattningen av organets huvudverksamhet.

4. Detaljerad beskrivning av åtgärderna

a) Om åtgärderna rör upprättande eller utvidgning av nätet av permanenta observationsområden för intensiv och fortlöpande övervakning:

1. Beskrivning av den nuvarande situationen.

2. Det berörda områdets eller de berörda områdenas geografiska läge och storlek (samt kartmaterial).

3. Antal permanenta observationsområden.

b) Om åtgärderna rör utformning och genomförande av en undersökning av kronorna inom de permanenta observationsområdena:

1. Beskrivning av den nuvarande situationen.

2. Antal permanenta observationsområden som skall ingå i undersökningen av kronornas tillstånd (formulär 2a).

3. Detaljerad beskrivning av de provtagningsmetoder som används i observationsområdena (antal träd, markeringar etc.).

4. Tidsplan för genomförandet av de planerade åtgärderna (formulär 2b).

c) Om åtgärderna rör utformning och genomförande av en undersökning av jordmånen i de permanenta observationsområdena:

1. Beskrivning av den nuvarande situationen.

2. Antal permanenta observationsområden som skall ingå i undersökningen av jordmånens tillstånd (formulär 2a).

3. Detaljerad beskrivning av de provtagningsmetoder som används i observationsområdena (antal enskilda prover, beskrivning av markprofiler etc.).

4. Detaljerad beskrivning av de parametrar som skall bestämmas och de analysmetoder som skall användas, inbegripet en utförlig redogörelse för eventuella kalibreringar, korrigeringar eller omräkningar som är nödvändiga för att göra resultaten jämförbara med de analysresultat som uppnås med de godkända metoderna.

5. Tidsplan för genomförandet av de planerade åtgärderna (formulär 2b).

d) Om åtgärderna rör utformning och genomförande av en undersökning av blad och barr i de permanenta observationsområdena:

1. Beskrivning av den nuvarande situationen.

2. Antal permanenta observationsområden som skall ingå i undersökningen av bladens/barrens tillstånd (formulär 2a).

3. Detaljerad beskrivning av de provtagningsmetoder som används i observationsområdena (antal enskilda prover, beskrivning etc.).

4. Detaljerad beskrivning av de parametrar som skall bestämmas och de analysmetoder som skall användas, inbegripet en utförlig redogörelse för eventuella kalibreringar, korrigeringar eller omräkningar som är nödvändiga för att göra resultaten jämförbara med de analysresultat som uppnås med de godkända metoderna.

5. Tidsplan för genomförandet av de planerade åtgärderna (formulär 2b).

e) Om åtgärderna rör utformning och genomförande av mätningar av tillväxtförändringar i de permanenta observationsområdena:

1. Beskrivning av den nuvarande situationen.

2. Antal permanenta observationsområden som skall ingå i tillväxtmätningarna (formulär 2a).

3. Detaljerad beskrivning av de mätmetoder som används i observationsområdena (antal mätningar, beskrivning etc.).

4. Detaljerad beskrivning av de parametrar som skall bestämmas och de analysmetoder som skall användas, inbegripet en utförlig redogörelse för eventuella kalibreringar, korrigeringar eller omräkningar som är nödvändiga för att göra resultaten jämförbara med de analysresultat som uppnås med de godkända metoderna.

5. Tidsplan för genomförandet av de planerade åtgärderna (formulär 2b).

f) Om åtgärderna rör utformning och genomförande av mätningar av nedfallet i de permanenta observationsområdena:

1. Beskrivning av den nuvarande situationen.

2. Antal permanenta observationsområden som skall ingå i mätningarna av nedfallet (formulär 2a).

3. Detaljerad beskrivning av de mätmetoder som används i observationsområdena (antal mätningar, beskrivning etc.).

4. Detaljerad beskrivning av de parametrar som skall bestämmas och de analysmetoder som skall användas, inbegripet en utförlig redogörelse för eventuella kalibreringar, korrigeringar eller omräkningar som är nödvändiga för att göra resultaten jämförbara med de analysresultat som uppnås med de godkända metoderna.

5. Tidsplan för genomförandet av de planerade åtgärderna (formulär 2b).

g) Om åtgärderna rör utformning och genomförande av meteorologiska mätningar i de permanenta observationsområdena:

1. Beskrivning av den nuvarande situationen.

2. Antal permanenta observationsområden som skall ingå i de meteorologiska mätningarna (formulär 2a).

3. Detaljerad beskrivning av de mätmetoder som används i observationsområdena (antal mätningar, beskrivning etc.).

4. Detaljerad beskrivning av de parametrar som skall bestämmas och de analysmetoder som skall användas, inbegripet en utförlig redogörelse för eventuella kalibreringar, korrigeringar eller omräkningar som är nödvändiga för att göra resultaten jämförbara med de analysresultat som uppnås med de godkända metoderna.

5. Tidsplan för genomförandet av de planerade åtgärderna (formulär 2b).

h) Om åtgärderna rör utformning och genomförande av mätningar av lösta ämnen i mark- och grundvatten i de permanenta observationsområdena:

1. Beskrivning av den nuvarande situationen.

2. Antal permanenta observationsområden som skall ingå i mätningarna av lösta ämnen i mark- och grundvatten (formulär 2a).

3. Detaljerad beskrivning av de mätmetoder som används i observationsområdena (antal mätningar, beskrivning etc.).

4. Detaljerad beskrivning av de parametrar som skall bestämmas och de analysmetoder som skall användas, inbegripet en utförlig redogörelse för eventuella kalibreringar, korrigeringar eller omräkningar som är nödvändiga för att göra resultaten jämförbara med de analysresultat som uppnås med de godkända metoderna.

5. Tidsplan för genomförandet av de planerade åtgärderna (formulär 2b).

i) Om åtgärderna rör utformning och genomförande av en undersökning av markvegetationen inom de permanenta observationsområdena:

1. Beskrivning av den nuvarande situationen.

2. Antal permanenta observationsområden som skall ingå i undersökningen av markvegetationen (formulär 2a).

3. Detaljerad beskrivning av de provtagningsmetoder som används i observationsområdena (antal delprover, beskrivning etc.).

4. Detaljerad beskrivning av de parametrar som skall bestämmas och de analysmetoder som skall användas, inbegripet en utförlig redogörelse för eventuella kalibreringar, korrigeringar eller omräkningar som är nödvändiga för att göra resultaten jämförbara med de analysresultat som uppnås med de godkända metoderna.

5. Tidsplan för genomförandet av de planerade åtgärderna (formulär 2b).

5. Kostnader för åtgärder enligt 4 a-4 i (formulär 2a)

1. Kostnader för upprättande eller utvidgning av nätet (4 a)

1.1 Kostnad per observationsområde.

1.2 Totalkostnad.

1.3 Stöd som sökts från gemenskapen.

2. Kostnader för utformning, övervakning eller provtagning för varje undersökning (4 b-4 i)

2.1 Kostnad per observationsområde.

2.2 Totalkostnad.

2.3 Stöd som sökts från gemenskapen.

3. Kostnader för analys och utvärdering för varje undersökning (4 b-4 i)

3.1 Kostnad per observationsområde.

3.2 Totalkostnad.

3.3 Stöd som sökts från gemenskapen.

4. Total projektkostnad (summan av kostnaderna för 1.2 [upprättande], 2.2 [övervakning eller provtagning] och 3.2 [analys och utvärdering])

5. Totalt stöd som sökts från gemenskapen (summan av kostnaderna för 1.3 [upprättande], 2.3 [övervakning eller provtagning] och 3.3 [analys och utvärdering])

6. Fyll i formulären 2a och 2b

...

Datum och namnteckning

(1) EGT L 53, 21.2.1987, s. 14."

>PIC FILE= "L_1999180SV.001701.EPS">

>PIC FILE= "L_1999180SV.001801.EPS">

BILAGA III

Följande skall läggas till i bilaga VIIa till förordning (EG) nr 1091/94:

- I punkt I (Översikt över filnamnen för de enskilda undersökningarna) skall följande läggas till:

">Plats för tabell>"

- Det sista stycket skall ersättas med följande: "Varje filnamn består av en landskod på två bokstäver (motsvarande "XX" i namnkolumnen), följd av undersökningsåret (i exemplet: 1996), eller beteckningen "GENER" när uppgifterna lämnas endast en gång. Därefter kommer en punkt (.) följd av en kod på tre bokstäver. När det gäller områdesfilen utgörs denna trebokstavskombination av bokstäverna PL (eller P), följda av någon av följande beteckningar: S (= soil) för jordmån, F (= foliage) för blad/barr, I (= increment) för tillväxt, D (= deposition) för nedfall, M (= meteorology) för meteorologiska uppgifter, SS (= soil solution) för lösta ämnen i mark- och grundvatten och GV (= ground vegetation) för markvegetation. Vad gäller resultatfilerna utgörs trebokstavskoden av en första del bestående av någon av följande beteckningar: S (= soil) för jordmån, F (= foliage) för blad/barr, I (= increment) för tillväxt, D (= deposition) för nedfall, M (= meteorology) för meteorologiska uppgifter, SS (= soil solution) för lösta ämnen i mark- och grundvatten och GV (= ground vegetation) för markvegetation. Trebokstavskodens andra del utgörs av någon av förkortningarna M (= mandatory) för obligatorisk eller O ( = optional) för valfri, alternativt en beteckning för de olika delarna av tillväxtbedömningen: (E = evaluation) eller nedfallsbedömningen (A = air)."

- Formulär 5b skall ersättas med det bifogade formuläret 5b.

- Formulären 8a-f skall ersättas med de bifogade formulären 8a, 8b och 8c.

- Två formulär skall läggas till (10a och 10b).

- I "Förteckningar över koder för de undersökningsdata från de permanenta observationsområdena som skall vidarebefordras till kommissionen" skall följande ändringar föras in:

Information om undersökningen av blad och barr

Punkt 26 skall utgå.

Information om den meteorologiska övervakningen

Punkterna 41-46 skall ersättas med följande: "(41) Områdes- och instrumentkod

Alla instrument som placeras i eller i närheten av observationsområdet skall märkas med en områdes- och instrumentkod. Denna kod skall bestå av områdets nummer (upp till fyra siffror) och ett serienummer som betecknar själva instrumentet (upp till 99). Då instrument byts ut eller då nya instrument kommer till skall nya koder användas (det femte instrumentet i område 1234 får alltså kod 1234.05).

(42) Geografiskt läge

Instrumentens geografiska läge skall anges på följande sätt:

S: Instrumentet finns på platsen, dvs. i området eller i buffertzonen. Instrumentet kan vara placerat under trädkronorna, ovanför trädkronorna eller i marken.

F: Instrumentet är placerat på ett (intilliggande) öppet fält i skogsområdet.

W: Instrumentet finns på en väderleksstation (i allmänhet utanför skogsområdet).

O: Instrumentet är placerat någon annanstans.

(43) Parametrar

Beteckning som anger vilken parameter som instrumentet mäter.

AT= lufttemperatur

PR= nederbörd

RH= relativ fuktighet

WS= vindhastighet

WD= vindriktning

SR= solstrålning

UR= UV b-strålning

TF= krondropp

SF= stamrinning

ST= marktemperatur

MP= markens matrixpotential

WC= markens vatteninnehåll

XX= andra koder för ytterligare parametrar får användas, men de bör förklaras i utvärderingsrapporten.

(44) Allmänt

Vertikalt läge

Instrumentets vertikala läge (höjd eller djup) skall anges i meter. Ett plustecken framför siffran anger höjd ovanför markytan, ett minustecken anger djup under markytan. Två siffror och två decimaler skall användas.

Instrumentkod

Följande koder skall användas för de olika metoderna för insamling och registrering av data:

10: manuell avläsning och registrering på papper

20: mekanisk registrering (manuell avläsning och registrering på papper)

30: Registrering på papper

40: Digital registrering (fristående)

50: Digital registrering (integrerad datalogger)

Detaljer rörande den utrustning som använts skall anges i den rapport som åtföljer resultaten.

Mätintervall (endast automatiska instrument)

Intervallet mellan två på varandra följande mätningar skall anges i sekunder.

Lagringsintervall (endast automatiska instrument)

Intervallet mellan två på varandra följande mätningar skall anges i minuter.

(45) Parametrar som skall användas vid den meteorologiska övervakningen

Nederbörd och krondropp

Nederbörden skall anges i form av total nederbörd per dag. Värdet skall anges med upp till fyra siffror och en decimal.

Temperatur (luft och jord)

Temperaturen skall anges i °C med två siffror och en decimal. Värdet skall föregås av ett plus- eller minustecken. För varje dygn skall medel-, minimi- och maximivärdet anges.

Relativ fuktighet

Den relativa fuktigheten skall anges som medel-, minimi- och maximivärdet för varje dygn, i form av två siffror och en decimal.

Vindhastighet

Vindhastigheten skall anges som medel- och maximivärdet för varje dygn, i form av två siffror och en decimal.

Vindriktning

Den förhärskande vindriktningen skall anges för varje dygn. Vindrosen delas upp i åtta delar på vardera 45° med början på 22,5° (NO [= 45°], O [= 90°], SO [= 135°],..., N [= 0°]). Den vanligaste vindriktningen anges i form av ett medelvärde.

Solstrålning och UV b-strålning

Solstrålningen och UV b-strålningen skall anges som medelvärden för varje form av upp till fyra siffror och en decimal.

Stamrivning

Stamrivningen skall beräknas utifrån nederbörden (i mm) och anges som totalvärdet per dygn med användande av upp till fyra siffror och en decimal.

Markens matrixpotential

Markens matrixpotential skall anges som medel-, minimi- och maximivärdet per dygn (hPa). Upp till fyra siffror och en decimal skall användas.

Markens vatteninnehåll

Markens vatteninnehåll skall anges som medel-, minimi- och maximivärdet per dygn (i volymprocent). Upp till fyra siffror och en decimal skall användas.

(46) Fullständighet

Fullständigheten hos mätnings- och lagringsförfarandena skall anges i procent med upp till tre siffror (100 % = komplett)."

Punkterna 47-50 skall utgå.

Följande punkter skall läggas till i förteckningen: "Information om undersökningen av markvegetationen

(61) Områdes-/undersökningsnummer

Vid varje tidpunkt (dag) eller moment (innanför eller utanför inhägnaden) som en undersökning görs av markvegetationen i ett givet område, skall ett undersökningsnummer tilldelas. Genom att kombinera områdesnumret med undersökningsnumret erhålls en unik sifferkombination.

(62) Inhägnad

Eftersom vegetationen innanför inhägnaden kan skilja sig mycket från den utanför, beslutades att markvegetationen i princip alltid skall undersökas utanför inhägnaden. Om mätningar görs även innanför inhägnaden bör detta ske i form av en separat undersökning varvid koden för inhägnaden skall anges enligt följande:

1= Ja, undersökning utfördes innanför inhägnaden.

2= Nej, undersökningen gjordes utanför inhägnaden.

(63) Total undersökningsareal

Den totala undersökningsarealen skall anges i m2 med upp till fyra siffror. I den rapport som åtföljer resultaten (DAR-Q) skall exakta angivelser göras av antalet mätningar, markvegetationsområdenas geografiska läge och orientering samt områdenas storlek.

(64) Skiktens höjd och täckning

Den genomsnittliga höjden och uppskattade täckningsgraden hos det totala markvegetationsskiktet, buskskiktet, fältskiktet och bottenskiktet skall anges som följer:

>Plats för tabell>

x= skall fyllas i.

Skiktens genomsnittliga höjd skall anges i meter med en siffra och två decimaler. Den uppskattade täckningsgraden skall anges i procent av den undersökta arealen totalt.

(65) Skikt

Följande skikt är definierade

>Plats för tabell>

(66) Artkod

En särskild artkod skall användas. Denna består av tre sifferkoder - motsvarande familj, släkte och artepitet - åtskilda av punkter (.). De flesta koder består av ett tresiffrigt nummer, men tyvärr har ett släkte förutom detta nummer också fått bokstavsbeteckningen "bis". Artkoden kan även förlängas med en bokstav för att ange varietet. Den fullständiga förteckningen omfattar mer än 11000 arter, och kommissionen kommer att göra denna förteckning tillgänglig i digitalt format så att den kan användas av NFC.

I de fall där Flora Europaea inte är tillräckligt komplett kan NFC utarbeta en särskild förteckning över nationellt viktiga arter. De nationella artkoderna i en sådan förteckning skall bestå av ett nytt kodnummer (familj, släkte och artepitet) följt av landskoden (2 bokstäver) med punkter (.) emellan. På varje NFC skall det finnas en komplett förteckning med alla koder och med olika relevanta uppgifter om de listade arterna (fullständigt namn, alternativa namn etc.). NFC skall också föra in denna förteckning i DAR.

(67) Växtarternas täckning

Länderna har rätt att själva bedöma växtarternas vanlighet och täckningsgrad. Angivelserna beträffande täckningsgrad skall göras i procent med upp till fem siffror och två decimaler (999,99). Alla metoder liksom omvandlingen till procent skall anges i DAR."

>PIC FILE= "L_1999180SV.002301.EPS">

>PIC FILE= "L_1999180SV.002401.EPS">

>PIC FILE= "L_1999180SV.002501.EPS">

>PIC FILE= "L_1999180SV.002601.EPS">

BILAGA IV

Bilaga IX till förordning (EG) nr 1091/94 skall ersättas med följande bilaga:

"BILAGA IX

GEMENSAMMA METODER FÖR METEOROLOGISKA MÄTNINGAR I DE PERMANENTA OBSERVATIONSOMRÅDENA

I. Allmänt

Meteorologiska mätningar skall utföras i åtminstone 10 % av de permanenta observationsområdena. I områden där mätningar av nedfallet görs bör också meteorologiska mätningar utföras. Installationen av utrustning för meteorologiska mätningar skall vara klar den 30 juni 1999.

Denna bilaga grundar sig på tekniska rekommendationer från en särskilt inrättad meteorologisk expertgrupp (EU/ICP Skogar). Den innehåller också hänvisningar till den handledning (1996/97) som utarbetats av denna expertgrupp.

II. Undersökningsmetoder

II.1 Placering av provtagningsutrustning

För att de erhållna mätvärdena skall vara representativa för de särskilda klimatförhållanden som råder i skogsmark, bör mätningarna utföras inom skogsområdet i fråga. I allmänhet får mätningar utföras antingen ovanför trädkronorna i området (gäller ej marktemperatur, markfuktighet och nederbörd) eller på en mätstation på ett öppet fält i eller i närheten av skogsområdet (i allmänhet inte längre än 2 km bort). Avståndet från en mätpunkt på ett öppet fält till de omgivande bestånden eller till andra hinder skall vara åtminstone två gånger hindrets eller det fullväxta trädets höjd. Marktemperatur, markfuktighet och nederbörden i beståndet skall mätas inom beståndet i det permanenta observationsområdet.

Om möjligt bör utrustningen kombineras med utrustningen för mätning av nedfall. För att undvika påverkan på rötter och jordmån bör utrustningen placeras så att den kan nås och underhållas utan det är nödvändigt att passera igenom området.

II.2 Metoder för mätning av de faktiska meteorologiska förhållandena i eller i närheten av området

Vädret bör övervakas kontinuerligt genom att en meteorologisk station inrättas på ett öppet fält i närheten av området eller genom att ett torn byggs upp i beståndet nära observationsområdet. Teknisk utrustning, sensorer samt placeringen av dessa skall överensstämma med meteorologiska världsorganisationens normer och bör också kunna anslutas till den nationella vädertjänstens nät. Följande parametrar skall mätas:

>Plats för tabell>

Det rekommenderas att man använder sig av automatiska stationer med kvasikontinuerliga ([ap ] 1 s) mätmetoder och elektronisk lagring av mätvärden för perioder på en timme eller delar av en timme.

II.3 Insamling, sammanställning, lagring och överföring av information

Mätdata skall ställas samman till dygnsvärden (summor eller medel-, minimi- respektive maximivärden) innan de skickas vidare.

Följande uppgifter från observationsområdena skall samlas in och skickas vidare:

- Områdets nummer.

- Exakta detaljer om den utrustning som använts.

- Områdets läge (longitud, latitud, höjd) och utrustningens läge (i förhållande till området).

- Datum då mätningarna börjar och slutar.

- Frekvens (antal perioder).

Uppgifterna skall skickas vidare varje dag.

FÖRTECKNING ÖVER PARAMETER

>Plats för tabell>

x= skall skickas vidare.

För varje område där mätningar utförs, skall en årlig sammanfattning av resultaten göras och överlämnas till kommissionen. De formulär som skall användas för detta ändamål är XX1996.PLM, XX1996.MEM och XX1996.MEO (formulär 8a-c)."

BILAGA V

Följande bilaga XI skall läggas till i förordning (EG) nr 1091/94:

"BILAGA XI

GEMENSAMMA METODER FÖR UNDERSÖKNING AV MARKVEGETATIONEN I DE PERMANENTA OBSERVATIONSOMRÅDENA

I. Allmänt

Undersökning av markvegetationen skall utföras i minst 10 % av de permanenta observationsområdena. Den första gemensamma undersökningen skall vara avslutad före hösten 1999. Undersökningen har två syften:

- Karaktärisering av skogsekosystemens nuvarande tillstånd på grundval av deras sammansättning,

- Övervakning av vegetationsförändringar på grund av naturliga faktorer eller mänsklig inverkan.

Data om markvegetationen som samlats in och analyserats före 1997 kan också användas om de metoder som beskrivs nedan har tillämpats.

Bilagan grundar sig på tekniska rekommendationer från den särskilt inrättade expertgruppen för undersökningar av markvegetationen (EU/ICP Skogar). Den innehåller också hänvisningar till den handledning (1997) som utarbetats av denna expertgrupp.

II. Undersökningsmetoder

II.1 Val av provtagningsplats

Undersökningen av markvegetationen skall utföras i de permanenta observationsområdena. De områden som väljs ut för markvegetationsundersökningar skall vara representativa för området i fråga. Flera provtagningsenheter kan användas för att uppnå statistisk repetition. Medlemsstaterna får själva bestämma antalet provtagningsenheter och provtagningsenheternas form. Om området har inhägnats skall provtagningsenheterna förläggas utanför inhägnaden. Utöver detta kan också provtagningsenheter innanför inhägnaden bedömas. Områden som utsätts för störningar bör undvikas (t.ex. jordtäkter, övervakningsområden för mark- och grundvatten och hjulspår). Provtagningsområdets gränser måste märkas ut på ett bestående sätt. Det faller på medlemsstaterna att välja vilken metod som skall användas för detta, men det material som används bör vara inert för att undvika kontaminering.

II.2 Allmän bakgrundsinformation

Följande allmänna uppgifter skall samlas in:

- Områdets nummer.

- Dag för provtagning och analys.

- Inhägnad.

- Provtagningsområdets totala yta.

- Information om den totala markvegetationsskiktet (täckning), buskskiktet och fältskiktet (täckning och genomsnittshöjd) samt bottenskiktet (täckning).

II.3 Mätningar av arternas förekomst eller täckningsgrad

Medlemsstaterna får tillämpa sina egna graderingssystem vid mätningarna, så länge som dessa direkt kan omvandlas till procentandelar, dvs. från 0,01 % täckning (mycket sällsynt) till 100 % (fullständig täckning).

II.4 Arter

Alla fanerogamer, kärlkryptogamer och de viktigaste arterna marklevande mossor (bryofyter) skall ingå i undersökningen. Marklevande lavar bör också tas med. Icke marklevande arter och svampar får tas med, men detta är frivilligt. Den nomenklatur som används skall följa Flora Europaea. I de fall en uppgift i Flora Europaea inte är tillförlitlig, och en säkrare taxonomisk identifiering kan utföras på annat sätt, får tillägg till artförteckningen göras av respektive NFC. Kommissionen skall informeras om sådana utökade artförteckningar.

II.5 Undersökningarnas frekvens och tidsmässiga omfattning

Undersökningar av vegetationen i alla områden skall äga rum vart femte år. Den årliga markvegetationsundersökningen bör utföras i ett mindre antal områden (t.ex. 10 %). Om vegetationen varierar mycket mellan olika årstider, kan två undersökningar behöva göras under ett och samma år för att hela vegetationstäcket skall kunna mätas. De följande undersökningarna av markvegetationen skall utföras vid ungefär samma tidpunkt på året.

II.6 Analys och vidarebefordran

Den uppgifter som erhållits från provtagningsenheterna skall sammanställas områdesvis. Om provtagningsenheter har undersökts både innanför och utanför en inhägnad skall två sammanställningar göras. Resultaten från undersökningen av markvegetationen skall varje år vidarebefordras till kommissionen i det standardformat som framgår av formulären 10a och 10b (filnamn: XX1996.PLV och XX1996.VEM).

De vidarebefordrade resultaten från markvegetationsundersökningarna skall innefatta, på områdesnivå: områdets/undersökningens nummer, områdets geografiska läge, förekomst av inhägnad samt uppgifter om de viktigaste vegetationsskikten. Informationen på undersökningsnivå skall innefatta: områdets/undersökningens nummer, artens standardkod på åtta bokstäver enligt den bifogade förteckningen eller enligt en utökad förteckning med ytterligare arter, liksom en uppgift om täckningsgraden på områdesnivå, i procent.

III. Tilläggsinformation till mätdata

III.1 Tilläggsinformation om tillämpade metoder (DAR-Q)

Ett separat dokument skall innehålla uppgifter om

- utformning av provtagningen i provtagningsområdena (delområdenas antal och storlek),

- definitioner av de skikt som omnämns (botten-, fält-, busk- och trädskiktet),

- tillämpade skalor och omvandling av dessa skalor till procentvärden,

- avvikelser från standardförteckningen över arter samt arternas koder,

- sammanställningsmetoder som använts för att ta fram uppgifter på områdesnivå.

Denna information bör lämnas till kommissionen på det frågeformulär (tillhörande den rapport som åtföljer resultaten) som avses i bilaga C.

III.2 Avvikelser från standardmetoder enligt den rapport som åtföljer resultaten

Avvikelser från standardmetoderna som kan ha påverkat undersökningen, liksom alla betydande störningar skall noteras och reporteras separat.

III.3 Tilläggsinformation om utvärdering och tolkning (den årliga framstegsrapporten)

Information om utvärderingen och tolkningen av data rörande markvegetationen (tillsammans med andra mätdata, eller separat) skall lämnas till kommissionen i den årliga framstegsrapporten."

>PIC FILE= "L_1999180SV.003101.EPS">

>PIC FILE= "L_1999180SV.003201.EPS">