BILAGA

ANSÖKAN OM GODKÄNNANDE AV EN ÄNDRING AV PRODUKTSPECIFIKATIONEN FÖR SKYDDADE URSPRUNGSBETECKNINGAR ELLER SKYDDADE GEOGRAFISKA BETECKNINGAR SOM INTE ÄR EN MINDRE ÄNDRING

Ansökan om godkännande av en ändring i enlighet med artikel 53.2 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012

”Beurre d’Isigny”

EU-nr: PDO-FR-0138-AM01 – 19.10.2017

SUB ( X ) SGB ( )

1. Ansökande grupp och berättigat intresse

Syndicat Professionnel de Défense des Producteurs de Lait et Transformateurs de Beurre et Crème d’Isigny-sur-Mer – Baie des Veys 2, rue du docteur Boutrois 14230 Isigny-sur-Mer FRANKRIKE Tfn +33 231513310 Fax +33 231923397 E-post: ODG.beurrecremeisigny@isysme.com

Sammansättning: Gruppen består av mjölkproducenter och smörtillverkare. Den har därmed ett berättigat intresse av att begära en ändring.

2. Medlemsstat eller tredjeland

Frankrike

3. Rubrik i produktspecifikationen som berörs av ändringen(ändringarna)

— ☐ Produktens namn — ☒ Produktbeskrivning — ☒ Geografiskt område — ☒ Bevis på ursprung — ☒ Produktionsmetod — ☒ Samband — ☒ Märkning — ☒ Annat [kontaktuppgifter till den behöriga myndigheten i medlemsstaten och den ansökande gruppen, kontaktuppgifter till kontrollorganet, nationella krav]

4. Typ av ändring(ar)

— ☐ Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB som inte kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012. — ☒ Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB, för vilken det inte har offentliggjorts något sammanfattande dokument (eller motsvarande), som inte kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012.

5. Ändring(ar)

5.1 Rubriken ”Produktbeskrivning”

Det rör sig om en produktspecifikation som registrerats 1996 för de två produkterna ”Beurre d’Isigny” och ”Crème d’Isigny”, där kapitlet med produktbeskrivningen nu ändras till att bara gälla ”Beurre d’Isigny”.

För att ta bättre hänsyn till säsongsvariationerna i utfodringen av mjölkkorna, vilken påverkar smörets färg, utökas definitionen av produktens färg. I stället för färgen ”smörblommegul” beskrivs den nu som: ”elfenbensvit till smörblommegul”. Beskrivningen av konsistensen som ”len” kompletteras med ”bredbar”. Termen ”aromatisk” stryks, då den inte är särskilt beskrivande. I stället beskrivs aromerna: ”aromer av färsk grädde och hasselnöt”. Vidare läggs till att smöret ”får textureras för att göras mer lämpligt för smördeg, detta för att ta hänsyn till de olika sätt som produkten kan användas på”. I samma kapitel preciseras även att smöret ”får saltas”, något som bara nämns i avsnittet ”Framställningsmetod” i den gällande produktspecifikationen. Slutligen läggs också olika fetthalter för de olika smörkategorierna till: minst 82 % för osaltat smör och minst 80 % för saltat smör.

I den gällande produktspecifikationen ersätts därför följande text: ”Dessa två mejeriprodukter uppvisar ursprungliga egenskaper. De har en naturligt smörblommegul färg. De är aromatiska och har en len konsistens.”

med följande:

”Smöret ’Beurre d’Isigny’ har en naturligt elfenbensvit till smörblommegul färg. Dess lena konsistens ger en god bredbarhet. Man kan ofta känna aromer av färsk grädde och hasselnöt. Smöret får textureras för att bli lämpligt för smördeg och det får saltas. Fetthalten är högre än 82 % för osaltat smör och högre än 80 % för saltat smör.”

Stycket läggs också till i punkt 3.2 i det sammanfattande dokumentet där det ersätter den mening i sammanfattningen som beskriver produkten som ”Smör med en naturlig smörblommegul färg som beror på att produkten är ovanligt rik på karotenoider.”

Hänvisningen till att ”produkten är ovanligt rik på karotenoider” flyttas för övrigt till avsnittet om orsakssamband i produktspecifikationen och det sammanfattande dokumentet, eftersom avsnittet med produktbeskrivningen inte innehåller något riktvärde gällande smörets karotenoidhalt.

5.2 Rubriken ”Geografiskt område”

Kapitlet i produktspecifikationen med rubriken ”Kort beskrivning av det geografiska området” innehåller en beskrivning av alla steg i produktionen som ska äga rum i det geografiska området. Namnen på de kommuner som ingår i det geografiska området uppdateras också.

Dessa ändringar syftar till att klargöra de olika stegen och uppdatera förteckningen över kommunerna, utan att detta ändrar det geografiska områdets avgränsning.

Produkten måste ovillkorligen förpackas inom det geografiska området. Detta steg ska ske snabbt efter själva framställningen, dels för att undvika att produkten påverkas genom att fettet oxiderar, vilket ofta händer under långa transporter, dels för att undvika bedrägerier (blandning med annat smör). Vidare preciseras att eventuell frysning eller djupfrysning ska ske inom det geografiska området. Detta motiveras av kravet på en bättre spårbarhet och garantier för kontinuitet mellan de steg som ska ske inom det geografiska området.

5.3 Rubriken ”Bevis på ursprung”

Med hänsyn till förändringar i den nationella lagstiftningen har avsnittet i produktspecifikationen med rubriken ”Faktorer som bevisar att produkten har sitt ursprung i det geografiska området” konsoliderats och där anges nu de skyldigheter avseende deklaration och registrering som gäller produktens spårbarhet och efterlevnaden av produktionsvillkoren.

Flera olika stycken läggs till som berör följande:

— Aktörernas identitetsförklaring och deras övriga skyldigheter avseende deklarationer, bland annat vid tillfälligt upphörande av produktion (”avsiktsförsäkran om att inte producera” och ”deklaration om återupptagande av produktionen”).

— ”Registerhållning” med förtydligande av uppfödarnas skyldigheter och hänvisning till gällande bestämmelser på nationell nivå för smörtillverkare.

— Kontrollmetoder som också föreskrivs i gällande nationella bestämmelser: ”Hela förfarandet kompletteras av analytiska och organoleptiska kontroller som görs utan avisering och med provtagningssond i förpackade produkter som är färdiga att saluföras.”

5.4 Rubriken ”Produktionsmetod”

I produktspecifikationen utvecklas produktionsmetoden i flera punkter för att bättre beskriva villkoren för mjölkproduktionen och förädlingen till ”Beurre d’Isigny”. De olika elementen bidrar till att befästa sambandet med det geografiska området.

Bestämmelser om skötsel av mjölkkobesättningen (ras, foder) läggs till för att befästa traditionell praxis.

Skötsel av djurbesättningen

Mjölkkobesättningen definieras på följande sätt:

”I föreliggande produktspecifikation avses med besättning en anläggnings hela mjölkkobesättning bestående av lakterande kor och sinkor.”

Med denna definition fastställs tydligt vilka djur som fortsättningsvis avses i produktspecifikationen när termerna ”mjölkkobesättning” och ”mjölkkor” används. Därmed kan kontrollen underlättas och tveksamheter undvikas.

För att befästa sambandet mellan produkten och det geografiska området framhålls användningen av gräs (bete, hö) som foder och dess samband med den traditionella betesuppfödningen inom det geografiska området genom följande bestämmelser:

— ”Besättningen ska beta under en period på minst sju månader”.

— ”Varje jordbruks huvudsakliga betesyta ska utgöras till minst 50 % av gräs. Lakterande kor ska ha åtminstone 35 ar betesmark vardera (naturliga betesvallar, växtföljdsvallar eller annuella vallar), varav minst 20 ar bete eller minst 10 ar bete kompletterat med gräsutfodring”.

Ras

För att garantera att en betydande mängd av den mjölk som används för framställning av ”Beurre d’Isigny” kommer från kor av den normandiska rasen, då detta är ett av sambanden mellan det geografiska området och produkten, läggs följande till:

”Hos mejeristen ska mjölken från varje mjölkhämtning som används för att framställa ’Beurre d’Isigny’ komma från en total besättning som åtminstone består av 30 % mjölkkor av normandisk ras.”

För att definiera begreppet mjölkhämtning och underlätta kontrollen av denna bestämmelse läggs även följande till:

”En mjölkhämtning definieras som all mjölk som hämtas och sätts i produktion av en mejerist under en 48-timmarsperiod.”

Bestämmelsen läggs även till i punkt 3.3 i det sammanfattande dokumentet.

Besättningens foder

För att befästa sambandet mellan produkten och det geografiska området, genom att se till att mjölkkornas foder huvudsakligen kommer från det geografiska området, läggs till att 80 % av besättningens basföda ska komma från området och att gräs i färsk eller konserverad form ska utgöra i genomsnitt minst 40 % av födan under betesperioden och minst 20 % av den dagliga foderransonen under resten av året. En positiv lista över tillåtna foder fastställs också för att förtydliga vilka foder som får användas. Följande bestämmelser läggs till i produktspecifikationen:

”Besättningens basföda ska till minst 80 % (uttryckt i torrsubstans) komma från det geografiska området. Den ska bestå av följande foder: gräs, majs, omogna spannmåls- eller proteingrödor (hela plantor), halm och lusern (allt i färsk eller konserverad form) samt foderbetor, rotgrönsaker och torkad betmassa.”

”Färskt eller konserverat gräs ska utgöra minst 40 % av foderransonen uttryckt i torrsubstans i genomsnitt under den minst sju månader långa betesperioden. Under resten av året ska andelen färskt eller konserverat gräs inte understiga 20 % av den dagliga foderransonen uttryckt i torrsubstans.”

Bestämmelserna angående besättningens utfodring preciseras även i punkt 3.3 i det sammanfattande dokumentet.

Andelen kompletteringsfoder till mjölkkorna är begränsad till 1 800 kg per ko i besättningen och per kalenderår. Syftet är att undvika att detta foder utgör en för stor del av utfodringen, och i stället gynna basfödan som har sitt ursprung i det geografiska området.

Följande stycke läggs till:

”Tillskottet av kompletteringsfoder är begränsat till 1 800 kg per ko och kalenderår.”

Bestämmelsen läggs även till i punkt 3.3 i det sammanfattande dokumentet.

I produktspecifikationen anges ett flertal produkter och råvaror som inte får ingå i fodret till lakterande kor på grund av den negativa inverkan de har på mjölkens organoleptiska egenskaper. Följande stycke läggs därför till:

”Följande produkter får varken ges som basföda eller kompletteringsfoder: kål, rovor, ryps och raps som grönfoder.

Följande råvaror är förbjudna i kompletteringsfoder, i enlighet med klassificeringen i del C i bilagan till förordning (EU) nr 68/2013 om en förteckning över foderråvaror:

— Palmolja, jordnötsolja, solrosolja och olivolja (klass 2.20.1) i ren form eller isomerer.

— Mjölkprodukter och produkter därav (klass 8).

— Produkter av landdjur och produkter därav (klass 9).

— Fisk, andra vattenlevande djur och produkter därav (klass 10) med undantag för torskleverolja.

— Övrigt (klass 13) med undantag för glukosmelass.

Slutligen förbjuds urinämne och derivat därav i egenskap av näringstillsatser som definieras i bilaga I till förordning (EG) nr 1831/2003 om fodertillsatser.”

Bestämmelserna läggs även till i punkt 3.3 i det sammanfattande dokumentet.

För att ge en bättre beskrivning av nuvarande praxis läggs två avsnitt till som beskriver de olika stegen i tillverkningen av smör: ”Hämtning och mottagande av mjölk” samt ”Framställning och förpackning”.

Hämtning och mottagande av mjölk

För att undvika problem med förändring av råvaran på gården anges tidsramar för lagring av den mjölk som ska användas för att tillverka ”Beurre d’Isigny”.

För att underlätta spårbarheten fastställs också att omlastning av mjölk mellan gårdarna och mejeriet är förbjudet.

Dessutom läggs ett kriterium till angående den obehandlade mjölkens surhetsgrad för att garantera att inte råvaran har förändrats.

Dessa olika delar införs genom följande bestämmelse:

”Mjölken ska hämtas senast 48 timmar efter den äldsta mjölkningen. Den mjölk som hämtas på gårdarna lämnas direkt till skumningslokalen utan att omlastas. Vid mottagandet ska mjölkens surhetsgrad vara mellan 14 och 16° Dornic, dvs. ha ett pH-värde mellan 6,6 och 6,85.”

Bestämmelsen läggs även till i sin helhet i punkt 3.3 i det sammanfattande dokumentet.

Framställning och förpackning

Skumning och pastörisering

Ett avsnitt om skumning och pastörisering läggs till. Där preciseras att ”förvaringstiden för mjölken innan skumning ska vara högst 48 timmar efter mottagandet”, detta för att bevara råvarans kvalitet.

De två stegen i pastöriseringen som leder fram till den definierade produkten läggs till enligt följande:

”Före skumningen kan den hämtade helmjölken i ett första steg genomgå en förpastörisering vid 74 °C. Efter skumningen ska grädden genomgå en pastörisering vid 86–95 °C under 30–180 sekunder.”

Denna bestämmelse kompletterar bestämmelsen i den gällande produktbeskrivningen: ”Mjölken och grädden ska pastöriseras”.

Hänvisningarna till nationella lagstadgade krav och regler gällande boskapen, mjölken och smöret stryks.

För att bevara råvarans kvalitet preciseras vidare en maximal tidsfrist mellan avslutad skumning och pastörisering: ”Den sista pastöriseringen ska utföras inom högst 36 timmar efter avslutad skumning av mjölken”.

För att definiera vilka typer av grädde som får användas för tillverkning av ”Beurre d’Isigny” preciseras att ”Fetthalten i den grädde som ska användas för att tillverka smöret ska vara minst 35 g per 100 g produkt”.

När det gäller användning av olika produkter i samband med skumning och pastörisering läggs också till att ”lättgrädde, opastöriserad grädde, steriliserad grädde och UHT-behandlad grädde får inte användas för att framställa smör.”

Bestämmelsen läggs till i punkt 3.3 i det sammanfattande dokumentet.

Förteckningen över ämnen som inte får användas vid tillverkning av ”Beurre d’Isigny” kompletteras också med preciseringen att kärnmjölk inte får tillsättas och att tillsatser, tekniska hjälpämnen och alla andra ingredienser utom mjölksyrakulturer också är förbjudna.

Följande stycke:

”Det är förbjudet att använda följande ämnen vid tillverkning och saluföring av ’Beurre d’Isigny’:

— Vasslefett, rekonstituerad, fryst eller djupfryst grädde.

— Färgämnen eller antioxidationsmedel.

— Surhetsreglerande medel som är avsedda att sänka mjölkens eller gräddens surhetsgrad.”

ersätts därför med

”Lättgrädde, opastöriserad grädde, steriliserad grädde och UHT-behandlad grädde får inte användas för att framställa smör. Det är förbjudet att använda vasslefett, kärnmjölk, rekonstituerad, fryst eller djupfryst grädde, färgämnen, antioxidationsmedel eller surhetsreglerande medel som är avsedda att sänka mjölkens eller gräddens surhetsgrad, tillsatser, tekniska hjälpämnen och alla andra ingredienser utom mjölksyrakultur vid framställning av grädde som ska förädlas till ’Beurre d’Isigny’.”

Bestämmelsen om ”alla förfaranden som syftar till att öka halten fettfri torrsubstans, bland annat genom tillförsel av mjölksyrakulturer och mjölkjäsämnen under kärningen” flyttas till avsnittet ”Syrning och kärning” där de olika stegen i själva smörtillverkningen beskrivs, bland annat kärningen.

Bestämmelsen om att ”smöret får saltas med upp till 2 g salt per 100 g smör” flyttas också till kapitlet ”Syrning och kärning” och gränsvärdet 2 g per 100 g tas bort eftersom det gränsvärdet finns i de allmänna bestämmelserna.

Syrning och kärning

Ett kapitel införs för att särskilja bestämmelser som gäller syrning och kärning. Här preciseras bland annat att syrning ska ske ”på mejeriet” inom högst 48 timmar efter skumningen. Det läggs också till att tiden mellan mottagandet av mjölken och syrningen av grädden får vara högst 72 timmar.

Metoden för framställning av smör preciseras också med tillägget att smöret framställs genom kärning av syrad och mognad grädde (i en smörmaskin eller smörkärnare), att smörkornen som erhålls ältas och eventuellt tvättas, samt att det färdiga smörets pH-värde ska vara högst 6.

Det preciseras att förfaranden som går ut på att sänka smörets pH-värde på annat sätt än genom biologisk mogning är förbjudna. Tillförsel av koncentrerat permeat av mjölksyrakultur och aromatisk surdegskultur vid framställning av smöret (NIZO-metoden) förbjuds också uttryckligen. Möjligheten att tillsätta upp till 2 g salt per 100 g smör stryks, eftersom den omfattas av de allmänna bestämmelserna.

Avsnittet ”Syrning och kärning” i produktspecifikationen får därför följande lydelse:

”Syrning av den grädde som ska användas för framställning av ’Beurre d’Isigny’ ska göras på mejeriet senast 48 timmar efter avslutad skumning, och senast 72 timmar efter mottagandet av mjölken, vid en temperatur på 9–15 °C. Den syrade grädden genomgår en biologisk mogning under minst 12 timmar vid 9–15 °C innan den kärnas i en smörmaskin eller en smörkärnare. Smörkornen ältas sedan och tvättas eventuellt. Efter slutförd bearbetning ska smörets pH-värde understiga 6. Alla förfaranden som syftar till att öka halten fettfri torrsubstans, bland annat genom tillförsel av mjölksyrakulturer och mjölkjäsämnen under ältningen är förbjudna. Likaså är alla förfaranden som går ut på att sänka smörets pH-värde på annat sätt än genom biologisk mogning förbjudna, bland annat tillförsel av koncentrerat permeat av mjölksyrakultur och aromatisk surdegskultur under framställning av smöret (NIZO-metoden). Smöret får saltas, inom ramarna för de allmänna bestämmelserna.”

När det gäller ”textureringen” av smöret preciseras att ”Beurre d’Isigny” får genomgå en temperaturbehandling för att anpassa produktens konsistens till användning inom bageri- och konditoribranschen:

”’Beurre d’Isigny’ får genomgå en kristalliseringsbehandling för att uppnå en högre plasticitet och mekanisk hållfasthet samt lägre smältbarhet (torrt smör eller beurre de tourage) för att kunna användas i livsmedelsberedning, särskilt inom bageri och konditoribranschen”.

Behandlingen är nödvändig då smörets smältpunkt annars varierar mycket beroende på årstiden – smöret är mjukare på sommaren och hårdare på vintern. Skillnaderna i fråga om smältpunkten beror på att fettsyrornas sammansättning varierar. Den fysikaliska behandlingen av smöret gör det möjligt att jämna ut dessa olikheter och garantera en likartad konsistens under hela året. Det texturerade smöret är optimalt för smördeg. Behandlingen påverkar inte smörets smak. Behandlingen användes redan vid tidpunkten för registreringen av den skyddade ursprungsbeteckningen ”Beurre d’Isigny”, men den nämns inte i den registrerade produktspecifikationen. De produkter som framställs av bagerier och konditorier gör det möjligt att lyfta fram kvaliteterna hos den skyddade ursprungsbeteckningen ”Beurre d’Isigny” på ett annat sätt.

Förpackningen beskrivs närmare för att precisera vissa metoder. Det läggs till att smöret får förvaras fryst eller djupfryst under högst 12 månader i förpackningar på mellan 1 och 25 kg. Frysning eller djupfrysning ska ske högst 10 dagar efter textureringen av texturerat smör och 30 dagar efter tillverkningen för icke texturerat smör. Temperaturen under frysförvaringen ska vara mellan -18 och -23 °C.

Frysförvaringen av smör förpackat i bitar på 1 kg och behållare med över 10 kg gör att man kan tillmötesgå efterfrågan från vissa företag inom livsmedelsbranschen (bageri, konditori, kextillverkare) som vill ha smör med vissa särskilda egenskaper som hänger samman med produktionsperioden. Frysning eller djupfrysning under högst 12 månader påverkar inte smörets organoleptiska egenskaper. Det är i själva verket en vanlig metod inom mejeriindustrin som i dag är väl beprövad när det gäller konservering och bevarande av de organoleptiska egenskaperna.

När det gäller förpackningen av smöret läggs till att den största försäljningsenheten är högst 25 kg. Denna bestämmelse stämmer överens med den traditionella förpackningen av ”Beurre d’Isigny” i stora behållare (s.k. tines rymmande 20–200 liter, som användes på 1700- och 1800-talen). Transport av smör från en bearbetningslokal till en annan i förpackningar med större vikt är dock tillåtet inom det geografiska området.

Bestämmelsen i produktspecifikationen har följande lydelse:

”’Beurre d’Isigny’ ska förpackas i försäljningsenheter som inte överstiger 25 kg. Transport av smör i förpackningar med större vikt från en bearbetningslokal till en annan inom det geografiska området är tillåtet. ’Beurre d’Isigny’ får frysas eller djupfrysas och förvaras i en temperatur på mellan – 18 och – 23 °C i högst 12 månader, under förutsättning att smöret förpackats i enheter på minst 1 kg och högst 25 kg. Frysning eller djupfrysning ska ske högst 10 dagar efter tillverkningen för texturerat smör och 30 dagar efter tillverkningen för icke texturerat smör.”

Dessa regler tas delvis upp under punkt 3.5 i det sammanfattande dokumentet under rubriken ”Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser”.

5.5 Rubriken ”Samband”

Kapitlet ”Samband med det geografiska området” i produktspecifikationen har skrivits om helt för att ge en tydligare beskrivning av sambandet mellan ”Beurre d’Isigny” och det geografiska området, utan att själva sambandet i grunden har ändrats. Beskrivningen framhåller bland annat villkoren för mjölkproduktion och i synnerhet det faktum att utfodringen som baseras på ett optimalt utnyttjande av gräset med en lång betesperiod gör att man kan producera mjölk med en fettkvalitet som lämpar sig för tillverkning av ”Beurre d’Isigny” som kräver särskilda yrkeskunskaper. Här har hänvisningen till den höga halten av oleinsyra i ”Beurre d’Isigny” också strukits då den anses ospecifik.

I punkten ”Specifika uppgifter om det geografiska området” tas de naturliga faktorerna i det geografiska området upp, liksom de mänskliga faktorerna. De historiska aspekterna sammanfattas och de specifika yrkeskunskaperna framhålls.

I punkten ”Produktens särskilda egenskaper” framhålls vissa element som införts i produktbeskrivningen.

I punkten ”Samband” förklaras slutligen samverkan mellan de naturliga och mänskliga faktorerna och produkten.

Hela beskrivningen av sambandet i produktspecifikationen för den skyddade ursprungsbeteckningen tas upp under punkt 5 i det sammanfattande dokumentet.

5.6 Rubriken ”Märkning”

För att klargöra de element gör det möjligt för konsumenten att identifiera produkten görs följande ändringar:

— Det läggs till att produkter som omfattas av ursprungsbeteckningen ska ha en individuell märkning med ursprungsbeteckningens namn och att bokstäverna som används på märkningen ska vara minst två tredjedelar så stora som de största bokstäverna på etiketten. Denna regel gäller inte klistermärket om ursprungsbeteckningens namn förekommer någon annanstans på etiketten.

— De ord som ska förekomma på det klistermärke som ska fästas på förpackningarna ändras till protégée (skyddad) i stället för contrôlée (kontrollerad). Den berörda aktören ska se till att klistermärket fästs på förpackningen.

— Det anges att Europeiska unionens symbol för skyddad ursprungsbeteckning ska placeras i direkt anslutning till klistermärket (bredvid, under eller över, utan andra ord emellan).

Bestämmelsen om att det är förbjudet att använda orden ”Isigny” eller ”Isigny-sur-Mer” eller uttryck, grafik eller illustrationer som på något sätt hänvisar till detta område på produkter som inte uppfyller de villkor som fastställs i produktspecifikationen stryks, då detta inte ingår i produktspecifikationen.

Följande stycken som lyder:

”Den berörda aktören ska se till att ett klistermärke med orden ’Beurre d’Isigny – ’ eller ’Crème d’Isigny – kontrollerad ursprungsbeteckning’ fästs eller avbildas på förpackningar och behållare. Det är förbjudet att använda orden ’Isigny’ eller ’Isigny-sur-Mer’ eller uttryck, grafik eller illustrationer som på något sätt hänvisar till detta område för att saluföra smör som inte framställts, förpackats och saluförts i enlighet med dekretet om ursprungsbeteckningen.”

ersätts med följande:

”Varje paket med ’Beurre d’Isigny’ SUB säljs med en individuell etikett med namnet på den skyddade ursprungsbeteckningen i bokstäver som ska vara minst två tredjedelar så stora som de största bokstäverna på etiketten. Den berörda aktören ska se till att ett klistermärke med orden ’Beurre d’Isigny – skyddad ursprungsbeteckning’ fästs eller avbildas på förpackningar och behållare. Europeiska unionens symbol för skyddad ursprungsbeteckning ska placeras bredvid, under eller över klistermärket, utan andra ord emellan. Regeln om minsta storlek på ursprungsbeteckningens namn gäller inte klistermärket då detta namn redan förekommer någon annanstans på etiketten.”

Samma ändring görs också under punkt 3.6 i det sammanfattande dokumentet ”Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser”.

5.7 Rubriken ”Annat”

I avsnittet ”Behörig myndighet i medlemsstaten” uppdateras adressen till INAO.

Under rubriken ”Ansökande grupp” uppdateras gruppens kontaktuppgifter.

I produktspecifikationens avsnitt ”Hänvisningar till kontrollorgan” uppdateras namn och kontaktuppgifter till de officiella kontrollorganen. Under denna rubrik anges kontaktuppgifter till de behöriga tillsynsmyndigheterna på nationell nivå i Frankrike, nämligen Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) och Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF). Certifieringsorganets namn och kontaktuppgifter finns även på INAO:s webbplats och i Europeiska kommissionens databas.

Ett nytt avsnitt med rubriken ”Nationella krav” läggs till i produktspecifikationen. Det innehåller en tabell med de viktigaste punkter som ska kontrolleras samt referensvärden och bedömningsmetoder beträffande dessa.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”Beurre d’Isigny”

EU-nr: PDO-FR-0138-AM01 – 19.10.2017

SUB ( X ) SGB ( )

1. Namn

”Beurre d’Isigny”

2. Medlemsstat eller tredjeland

Frankrike

3. Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1 Produkttyp

Klass 1.5 Oljor och fetter (smör, margarin, oljor etc.)

3.2 Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

Smöret ”Beurre d’Isigny” har en naturligt elfenbensvit till smörblommegul färg. Dess lena konsistens ger en god bredbarhet. Man kan ofta känna aromer av färsk grädde och hasselnöt. Smöret får textureras för att bli lämpligt för smördeg och det får saltas.

Fetthalten är högre än 82 % för osaltat smör och högre än 80 % för saltat smör.

3.3 Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

För att garantera en nära koppling mellan trakten och produkten genom utfodring med gräs från det geografiska området ska mjölkkorna beta minst sju månader om året, och varje jordbruk ska omfatta minst 0,35 hektar betesmark per mjölkko som mjölkas, varav minst 0,20 hektar är tillgängliga från mjölkningsplatsen eller minst 0,10 hektar är tillgängliga från mjölkningsplatsen om betet kompletteras med gräsutfodring. Varje jordbruk bör förfoga över en huvudsaklig betesyta som består av minst 50 % gräs.

Mjölkkornas foder kan inte komma uteslutande från det geografiska området. Kornas proteinbehov kan nämligen inte alltid täckas av de ytor som odlas i området. Dessutom kan inte ursprunget för de råvaror som används i kompletteringsfodret garanteras. Besättningens basföda bestående av vallfoder ska till minst 80 % (uttryckt i torrsubstans per år) komma från det geografiska området. Med beaktande av att basfödan utgör omkring 70 % av mjölkkornas sammanlagda utfodring kan andelen foder med ursprung inom det geografiska området beräknas till åtminstone omkring 56 %.

Gräs i olika former utgör i genomsnitt minst 40 % av basfödan under de minst sju månader som djuren betar och minst 20 % av den dagliga foderransonen under resten av året. Tillskottet av kompletterande foder är begränsat till 1 800 kg per ko och kalenderår.

Tillåtna foder är gräs, majs, omogna spannmåls- eller proteingrödor (hela plantor), halm och lusern (allt i färsk eller konserverad form) samt foderbetor, rotgrönsaker och torkad betmassa.

Kål, rovor, ryps och raps som grönfoder, urinämnen och derivat därav är förbjudet i basfödan och som kompletteringsfoder.

Följande råvaror är förbjudna i kompletteringsfoder:

— Palmolja, jordnötsolja, solrosolja och olivolja i ren form eller isomerer.

— Mjölkprodukter och produkter därav.

— Produkter av landdjur och produkter därav.

— Fisk, andra vattenlevande djur och produkter därav med undantag för torskleverolja.

— Övrigt, med undantag för glukosmelass.

Hos mejeristen ska mjölken från varje mjölkhämtning som används för att framställa ”Beurre d’Isigny” komma från en total besättning som åtminstone består av 30 % mjölkkor av normandisk ras. En mjölkhämtning definieras som all mjölk som hämtas och sätts i produktion av en mejerist under en 48-timmarsperiod.

Mjölken ska hämtas senast 48 timmar efter den äldsta mjölkningen. Den mjölk som hämtas på gårdarna lämnas direkt till skumningslokalen utan att omlastas. Vid mottagandet ska mjölkens surhetsgrad vara mellan 14 och 16° Dornic, dvs. ha ett pH-värde mellan 6,6 och 6,85.

Grädde som ska användas för framställning av smör ska ha en minsta fetthalt på 35 g per 100 g produkt. Lättgrädde, opastöriserad grädde, steriliserad grädde och UHT-behandlad grädde får inte användas för att framställa smör.

3.4 Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Mjölkproduktionen och framställning av smör ska äga rum inom det geografiska område som avgränsas i punkt 4.

3.5 Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

Eventuell frysning av smöret och förpackning ska ske inom det geografiska området.

Förpackning av smöret är ett moment som är mycket viktigt för att bibehålla produktens kvalitet, eftersom fettet är känsligt för oxidering. Förpackningen bör därför ske snabbt efter själva tillverkningen. Följaktligen ska den utföras inom det avgränsade geografiska området som beskrivs i punkt 4, och försäljningsenheterna får inte väga mer än 25 kg.

Smöret får frysas eller djupfrysas under en period på högst 12 månader under förutsättning att förpackningarna är på minst 1 kg och högst 25 kg. Frysning ska ske högst 10 dagar efter tillverkningen för texturerat smör och 30 dagar efter tillverkningen för icke texturerat smör.

3.6 Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Varje paket ”Beurre d’Isigny” SUB säljs med en individuell etikett med namnet på den skyddade ursprungsbeteckningen i bokstäver som ska vara minst två tredjedelar så stora som de största bokstäverna på etiketten.

Den berörda aktören ska se till att ett klistermärke med orden ”Beurre d’Isigny – skyddad ursprungsbeteckning” fästs eller avbildas på förpackningar och behållare.

Europeiska unionens symbol för skyddad ursprungsbeteckning ska placeras bredvid, under eller över klistermärket, utan andra ord emellan. Regeln om minsta storlek på ursprungsbeteckningens namn gäller inte klistermärket då detta namn redan förekommer någon annanstans på etiketten.

4. Kort beskrivning av det geografiska området

Det geografiska området omfattar territoriet i följande kommuner:

Departementet Calvados (82 kommuner):

Kantonen Bayeux, alla kommuner utom Chouain, Condé-sur-Seulles, Ellon, Esquay-sur-Seulles, Juaye-Mondaye, Le manoir, Manvieux, Ryes, Tracy-sur-Mer, Vaux-sur-Seulles och Vienne-en-Bessin.

Kantonen Trévières, alla kommuner utom La Bazoque, Cahagnolles, Cormolain, Foulognes, Litteau, Planquery, Sainte-Honorine-de-Drucy och Sallen.

Departementet Manche (93 kommuner):

Kantonen Agon-Coutainville, kommunerna Auxais, Feugères, Gonfreville, Gorges, Marchésieux, Nay, Périers, Raids, Saint-Germain-sur-Sèves, Saint-Martin-d’Aubigny och Saint-Sébastien-de-Raids.

Kantonen Bricquebec, kommunerna Etienville, Les Moitiers-en-Bauptois och Orglandes.

Kantonen Carentan-les-Marais, alla kommuner.

Kantonen Créances, kommunerna Montsenelle (endast det område som omfattar de tidigare kommunerna Coigny, Prétot-Sainte-Suzanne, Saint-Jores) och Le Plessis-Lastelle.

Kantonen Pont-Hébert, alla kommuner utom Bérigny, Saint-André-de-l’Epine, Saint-Georges-d’Elle, Saint-Germain-d’Elle och Saint-Pierre-de-Semilly.

Kantonen Saint-Lô-1, alla kommuner utom Agneaux, Le Lorey, Marigny-Le-Lozon (endast det område som omfattar den tidigare kommunen Lozon), Le Mesnil-Amey, Saint-Gilles och Saint-Lô.

Kantonen Valognes, alla kommuner utom Brix, Huberville, Lestre, Lieusaint, Montaigu-la-Brisette, Saint-Germain-de-Tournebut, Saint-Joseph, Saint-Martin-d’Audouville, Saussemesnil, Tamerville, Valognes, Vaudreville och Yvetot-Bocage.

5. Samband med det geografiska området

Det geografiska område som avgränsas för produktion av ”Beurre d’Isigny” utgör en halvmåne bestående av sedimentära jordarter, på låg höjd över havet (< 50 m). Området, som kallas Col du Cotentin, bildar en geologisk enhet som formats av höjda och sänkta havsnivåer i flera omgångar. Man skiljer mellan låglandet (Bas Pays) som består av stora uttorkade, men ibland översvämmade, våtmarker på gammal havs- och flodbotten, och höglandet (Haut Pays) som präglas av åker- och ängsmarker på kalkplatåer och kalköar och låga kullar med ler- och grusjord i öster. Jordens främsta kännetecken är de stora alluvialbildningarna från havet (tangues) och från vattendrag, som man främst hittar kring Baie des Veys och i dalarna längs de vattendrag som rinner ut i bukten.

Klimatet i Col du Cotentin klassas som ett tempererat kustklimat, med en årsnederbörd på omkring 800 mm jämt fördelad på över 170 regndagar, svala sommartemperaturer och milda vintrar samt temperaturväxlingar som är svagare än i Saint-Lô eller Caen. Eftersom det saknas höjdskillnader är det fuktiga, dimmiga och milda klimatet relativt homogent. Inverkan från havet ger också saltdimmor som fuktar gräset.

Col du Cotentin är ett av de normandiska beteslandskapen som fanns redan innan man på 1800-talet började omvandla Normandies åkrar till betesmark. Boskapsuppfödarna har gjort Isignyregionen till ett ansett beteslandskap som av Association Normande 1874 beskrivs som rika beten som ger upphov till ett överflöd av grädde och smör.

Sedan mitten av 1800-talet började uppfödarna i Cotentin slå vakt om den lokala rasen som blev ursprunget till den normandiska rasen, främst på grund av sin goda mjölkproduktion. Men denna status som ”rasens ursprung” blev till nackdel för de lokala uppfödarna som sent fick tillgång till artificiell inseminering och började använda sig av den produktiva och homogena rasen Prim’Holstein.

Den rikliga tillgången på föda för den betande mjölkboskapen ledde snart till att befolkningen i Col du Cotentin började använda sig av mjölken för att framställa och saluföra smör.

Än i dag är betesmarkerna grunden för mjölkkornas utfodring, då de betar av gräset under minst sju månader om året och blir utfodrade med det under resten av året. Uppfödarna har hållit fast vid den normandiska rasen, som ger en mycket fet och proteinrik mjölk som lämpar sig väl för framställning av smör. Det har gjort att rasen bevarats i det geografiska området i en betydande omfattning.

Yrkeskunskaperna kring framställningen handlar om konservering av mjölken genom en obruten kylkedja från mjölkning till mejeri, regelbunden hämtning, syrning och biologisk mogning som styrs med kontrollen av mjölksyrakultur, som går via pastörisering av mjölken följd av syrning, skumning och slutligen kärning av smöret.

”Beurre d’Isigny” har en len konsistens som ger en god bredbarhet. Efter texturering är smöret fast, formbart och segt utan att kännas fett eller klibbigt. Färgen går från en jämn elfenbensvit färg vintertid till smörblommegul under betesperioden. Doften är frisk och påminner om färsk vispgrädde. En not av hasselnöt kan finnas i smaken.

Det geografiska läget (närheten till havet) och landskapet (utan höjdskillnader) i det geografiska området ligger bakom det regelbundna regnandet under året och de milda temperaturerna även vintertid. Dessa betingelser gynnar gräsets tillväxt under hela året, vilket gör att djuren kan beta under en lång period. Jordmånen är av typen ler-kalkjord, med nyare marina sedimentlager som är rika på mineraler vilket ger en riklig gräsflora, medan kalkplatåerna på höglandet bidrar till en mycket god vattenreglering som gynnar gräsets regelbundna tillväxt.

Kvaliteten på mjölkens fetthalt inom det geografiska området uppstår genom en kombination av intaget av gräs, som ger de organoleptiska egenskaper som är typiska för ursprungsbeteckningen och den förväntade lena konsistensen, och tillskottet av mer energirikt foder som gynnar produktion av större fettkulor som kan fixera de aromatiska komponenter som gräset tillför mjölken.

”Beurre d’Isigny” kännetecknas alltså av att gräset i det geografiska området används optimalt genom mjölkkobesättningens långa betesperiod och utfodring med konserverat grönfoder under vinterperioden tillsammans med andra typer av foder. Transporten av foder från låglandet till höglandet och konserveringen av detta är traditionell praxis på grund av gårdarnas belägenhet, då de ofta ligger på höglandet, samtidigt som man förfogar över betesmarker även på låglandet.

Utfodringen av boskapen, som delvis består av den normandiska rasen, ger en kvalitetsmjölk vars fettinnehåll ger produkten dess utmärkta lena konsistens.

Den rika förekomsten av karotenoider i det feta gräset på regionens betesmarker ger också smöret dess smörblommegula färg under betesperioden.

Bevarandet av traditionella smörtillverkningsmetoder, där man bland annat utesluter tillsats av aromer och mjölksyra och använder en syrad grädde och kärning bidrar starkt till att framhäva karaktären i råvaran från mjölkkobesättningarna. Produktionsföretagens framgångar beror också på att man upprätthållit goda handelsrelationer med nätverket av mejerier inom landet, den regionala restaurangverksamheten och exportmarknaderna.

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

(artikel 6.1 andra stycket i denna förordning)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-ba1010a1-bc3a-4468-a1d2-7578d8fd5494