RÅDETS BESLUT av den 2 april 1963 om allmänna principer för genomförande av en gemensam yrkesutbildningspolitik (63/266/EEG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen, särskilt artikel 128 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande(), och

med beaktande av följande:

För att fullgöra sitt åliggande, enligt fördraget att se till att upprätthålla en hög sysselsättningsgrad genom sin ekonomiska politik, skall medlemsstaterna vidta lämpliga åtgärder för att anpassa arbetstagarnas yrkesskicklighet till förändringar i det allmänna ekonomiska läget och förändrad produktionsteknik.

Mot bakgrund av det snabba genomförandet av den gemensamma marknaden och i samband med samordningen av regional politik samt det gradvisa införandet av en gemensam jordbrukspolitik utgör den strukturella omvandling som nu sker i vissa branscher ett akut problem när det gäller yrkesutbildning och fortbildning.

En gemensam yrkesutbildningspolitik i överensstämmelse med artikel 128 i fördraget kan bidra till en harmonisk utveckling av såväl de nationella ekonomierna som den gemensamma marknaden skall fastställas med hänsyn till fördragets övergripande mål i synnerhet de i ingressen och artikel 2.

Genomförandet av en gemensam yrkesutbildningspolitik kommer att bidra till att åstadkomma fri rörlighet för arbetskraften.

Fritt yrkesval, fritt val av utbildningsort och tjänstgöringsort är vars och ens grundläggande rättighet som skall respekteras.

Var och en skall under de olika skedena i sitt yrkesliv ha tillgång till passande grundläggande utbildning och vidareutbildning samt den omskolning som är nödvändig.

De allmänna principerna för genomförandet av en gemensam yrkesutbildningspolitik skall tillämpas på all yrkesutbildning av ungdomar och vuxna som är eller kan bli anställda i befattningar upp till arbetsledande nivå, varvid särskild vikt bör läggas vid grundläggande och fortsatt utbildning av lärare och instruktörer.

Förverkligandet av de mål som anges i de följande allmänna principerna kräver inte endast att åtgärder vidtas på nationell nivå utan även att kommissionen ges tillfälle att föreslå rådet eller medlemsstaterna lämpliga åtgärder enligt fördraget. Detta kommer att innebära nära samarbete såväl mellan medlemsstater som mellan behöriga institutioner inom gemenskapen.

Det är önskvärt, i synnerhet genom inrättandet av en rådgivande kommitté under kommissionen, att se till att samarbete kommer till stånd mellan de offentliga och privata institutioner i medlemsstaterna som särskilt berörs av de problem som rör yrkesutbildning.

De följande allmänna principerna är utformade med tanke på de nu rådande ekonomiska och sociala förhållandena i gemenskapen. De kan senare gradvis utvidgas med tanke på ändrade behov inom gemenskapen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Följande allmänna principer för genomförandet av en gemensam yrkesutbildningspolitik fastställs härmed:

Första principen

En gemensam yrkesutbildningspolitik betyder samordnade stegvisa åtgärder som innebär att varje medlemsstat skall upprätta planer och se till att dessa verkställs i överensstämmelse med de allmänna principerna i detta beslut och vidta de åtgärder som behövs för att tillämpa dem.

De allmänna principerna måste ge var och en möjlighet att få lämplig utbildning med vederbörlig hänsyn till fritt yrkesval liksom fritt val av utbildningsort och tjänstgöringsort.

Dessa allmänna principer måste behandla yrkesutbildning för ungdomar och vuxna som är eller kan bli anställda i befattningar upp till arbetsledande nivå.

Det åligger medlemsstaterna och de behöriga institutionerna inom gemenskapen att tillämpa dessa allmänna principer inom ramen för fördraget.

Andra principen

Den gemensamma yrkesutbildningspolitiken skall ha följande grundläggande mål:

a) Att åstadkomma förutsättningar som garanterar passande yrkesutbildning för alla.

b) Att undan för undan skapa utbildningsresurser lämpade att tillgodose behovet av arbetskraft i olika branscher.

c) Att bredda yrkesutbildningen på grundval av den allmänna skolutbildningen i sådan grad att den främjar individens harmoniska utveckling och svarar mot de krav som uppkommer på grund av tekniskt framåtskridande, nya produktionsmetoder och den sociala och ekonomiska utvecklingen.

d) Att göra det möjligt för var och en att skaffa den tekniska kunskap och skicklighet som krävs för att ägna sig åt en viss yrkesverksamhet och uppnå högsta möjliga utbildningsnivå samtidigt som man uppmuntrar, särskilt beträffande ungdomar, intellektuell och moralisk förkovran, medborgarkunskap och fysisk utveckling.

e) Att undvika skadliga avbrott såväl mellan genomförd allmän skolutbildning och påbörjad yrkesutbildning som under den senare.

f) Att främja grundläggande och högre yrkesutbildning samt vid behov den fortbildning eller omskolning som är lämplig i olika skeden av yrkeslivet.

g) Att genom permanenta resurser för yrkesutbildning erbjuda var och en allt efter håg och fallenhet, yrkeserfarenhet och yrkeskunskap som ger möjlighet till befordran eller utbildning för verksamhet på en ny och högre nivå.

h) Att nära ansluta de olika formerna av yrkesutbildning till näringslivets olika sektorer, å ena sidan så att yrkesutbildningen bäst tillgodoser såväl näringslivets behov som de utbildades intressen, å andra sidan så att de problem yrkesutbildningen innebär får den uppmärksamhet de förtjänar överallt i affärskretsar och bland yrkesverksamma.

Tredje principen

När den gemensamma yrkesutbildningspolitiken börjar tillämpas skall särskild vikt fästas vid

- prognoser och värderingar av såväl kvantitativa som kvalitativa behov av arbetskraft inom olika verksamhetsgrenar, både på nationell nivå och för gemenskapen som helhet,

- ett permanent system för information, handledning eller yrkesvägledning för ungdom och vuxna som är grundat på kännedom om den enskilda personens kompetens, utbildningsresurser och sysselsättningstillfällen och som verkar i nära samarbete med produktions- och distributionssektorn, yrkesutbildningsinstitutioner och skolor,

- möjligheten för var och en att utnyttja det ovan beskrivna systemet när som helst före yrkesvalet, under yrkesutbildningen eller under hela yrkeslivet.

Fjärde principen

I överensstämmelse med dessa allmänna principer och för att uppnå de mål som där fastställts kan kommissionen enligt fördraget föreslå rådet eller medlemsstaterna sådana lämpliga åtgärder som kan visa sig nödvändiga.

Dessutom skall kommissionen i nära samarbete med medlemsstaterna genomföra sådana undersökningar och forskningsprojekt inom yrkesutbildningsområdet som kan säkra förverkligandet av en gemensam politik i synnerhet för att främja förmedling av lediga platser och platsansökningar samt arbetskraftens geografiska och yrkesmässiga rörlighet inom gemenskapen.

Vidare skall den sammanställa en lista över utbildningsresurserna i medlemsstaterna och jämföra dessa med befintliga behov för att avgöra vilka åtgärder som skall föreslås medlemsstaterna och där så är nödvändigt föreslå en prioritetsordning; om tillfälle uppstår skall den främja slutandet av bilaterala eller multilaterala avtal.

Kommissionen skall följa utvecklingen av sådana åtgärder, jämföra resultaten av dessa och meddela dem till medlemsstaterna.

Kommissionen skall när den fullgör sina åligganden inom yrkesutbildningsområdet biträdas av en rådgivande kommitté bestående av tre parter, vars sammansättning och regler skall fastställas av rådet sedan det tagit del av kommissionens yttrande.

Femte principen

För att främja en vidare kunskap om alla fakta och publikationer som rör yrkesutbildningens tillstånd och utveckling inom gemenskapen samt för att se till att de använda utbildningsmetoderna är moderna, skall kommissionen vidta alla lämpliga åtgärder för att insamla, sprida och utbyta användbar information, litteratur och undervisningsmaterial bland medlemsstaterna.

Den skall i synnerhet se till att ordna systematisk spridning av litteratur som berör nyheter som redan används eller skall introduceras. Medlemsstaterna skall å sin sida ge kommissionen all den hjälp och det stöd som är nödvändigt för fullgörandet av dessa åligganden och skall i synnerhet lämna alla användbara upplysningar om det nuvarande tillståndet hos och utvecklingen av de nationella systemen för yrkesutbildning.

Sjätte principen

Kommissionen skall i samarbete med medlemsstaterna uppmuntra sådant direkt utbyte av erfarenheter på yrkesutbildningsområdet som kan antas bidra till att institutionerna för yrkesutbildning och specialister på detta område kan lära känna och studera framsteg och nya landvinningar i andra länder inom gemenskapen vad gäller yrkesutbildningsfrågor.

Sådant utbyte skall i synnerhet åstadkommas genom studieseminarier och program för besök och vistelser vid institutioner för yrkesutbildning.

Sjunde principen

Lämplig utbildning av lärare och instruktörer, vilkas antal skall utökas och vilkas yrkesskicklighet såväl tekniskt som pedagogiskt skall stärkas, skall utgöra en grundläggande faktor i yrkesutbildningspolitikens tillämpning.

Medlemsstaterna skall, om så behövs med stöd från kommissionen, främja alla åtgärder som kan antas bidra till förbättring och utveckling av sådan utbildning, i synnerhet åtgärder för att säkerställa en löpande anpassning till framåtskridandet på det ekonomiska och tekniska området.

Utbildning av instruktörer som rekryteras bland särskilt kvalificerade arbetare skall uppmuntras.

Samstämmighet i utbildningen av instruktörer skall eftersträvas; allt slags erfarenhetsutbyte och andra liknande lämpliga åtgärder och i synnerhet de som nämns i sjätte principen kan användas för att uppnå sådan samstämmighet.

Särskilda åtgärder skall vidtas i gemenskapens länder för att främja grundläggande utbildning och fortbildning av lärare och instruktörer för tjänstgöring i gemenskapens mindre gynnade regioner och i utvecklingsländer, i synnerhet sådana med anknytning till gemenskapen.

Åttonde principen

En gemensam yrkesutbildningspolitik måste ges en sådan utformning att den särskilt främjar den gradvisa harmoniseringen av olika utbildningsnivåer.

Kommissionen skall allt efter behov i samarbete med medlemsstaterna upprätta en standardiserad beskrivning av de grundläggande kvalifikationer som krävs på olika utbildningsnivåer avseende de olika yrken som kräver särskild utbildning.

På denna grund skall man eftersträva enhetlighet i de normer som krävs för godkännande i den slutliga examen för att uppnå ömsesidigt erkännande av diplom och andra handlingar som visar att man har genomgått en yrkesutbildning.

Medlemsstaterna och kommissionen skall främja anordnandet av europeiska tävlingar och examinationer.

Nionde principen

För att bidra till att en övergripande balans mellan utbud och efterfrågan på arbetskraft uppnås inom gemenskapen och med beaktande av de prognoser som görs för detta ändamål får medlemsstaterna och kommissionen i samarbete vidta lämpliga åtgärder, i synnerhet vid utformningen av lämpliga utbildningsplaner.

Sådana åtgärder och planer måste syfta till snabb utbildning av vuxna och omskolning med beaktande av de situationer som förorsakas av ekonomisk tillväxt eller tillbakagång, teknologiska och strukturella förändringar och de speciella behoven inom vissa yrken, yrkesgrupper eller särskilda regioner.

Tionde principen

Vid tillämpningen av de allmänna principerna för en gemensam yrkesutbildningspolitik skall särskild uppmärksamhet fästas vid de speciella problem som rör vissa verksamhetsområden eller vissa kategorier av personer; särskilda åtgärder får vidtas för detta ändamål.

Åtgärder som vidtas för att uppnå yrkesutbildningspolitikens mål får finansieras gemensamt.

Utfärdat i Bryssel den 2 april 1963.

På rådets vägnar

Eugène SCHAUS

Ordförande

() EGT nr L 31, 26.4.1962, s. 1034/62.