RÅDETS SLUTSATSER

av den 17 december 1999

om kulturindustrin och sysselsättningen i Europa

(2000/C 8/07)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD

1. SOM ERINRAR om rådets resolution av den 4 april 1995 om kultur och multimedia(1),

2. SOM ERINRAR om rådets resolution av den 20 november 1995 om framtagning av statistik över kultur och ekonomisk tillväxt(2),

3. SOM ERINRAR om rådets resolution av den 20 januari 1997 om de kulturella aspekternas integrering i gemenskapens verksamhet(3);

4. SOM ERINRAR om kommissionens arbetsdokument "Kultur, kulturindustri och sysselsättning" av den 14 maj 1998, i vilket kommissionen analyserade kultursektorns inverkan på sysselsättningen och sysselsättningsutsikterna inom denna sektor.

5. NOTERAR den nya tyngdpunkten på sysselsättningen i Amsterdamfördraget, särskilt vikten av sysselsättningsaspekten i annan gemenskapspolitik och gemenskapsverksamhet, samt de möjligheter som inrättandet av en sysselsättningsstrategi medför.

6. ERINRAR om att de viktigaste sektorerna inom kulturindustrin omfattar bland annat film och audiovisuell produktion, scenkonst, musik, bildkonst, arkitektur, förlagsverksamhet och press, multimedia, skivindustri, design och industriell konst samt kulturturism och att kulturarvet är en viktig grundval för att skapa nya kulturprodukter.

7. NOTERAR att kultursektorn enligt tillgängliga uppgifter sysselsatte omkring tre miljoner människor i EU-länderna under 1995, vilket motsvarade ungefär två procent av alla arbetstillfällen i EU, och att sysselsättningsökningen inom kultursektorn under 1990-talet har varit betydligt snabbare än den varit generellt.

8. BETONAR att framstegen inom kommunikationstekniken och i informationssamhället har ökat antalet distributionskanaler avsevärt, vilket har ökat efterfrågan på nytt programinnehåll, och att varor och tjänster inom andra sektorer i ökad omfattning utvecklas och marknadsförs med hjälp av kulturella aspekter, som till exempel design.

9. BETONAR att det är av avgörande betydelse för Europas konkurrenskraft och för den kulturella mångfalden att kulturindustrin stärks och att kulturindustrin har en betydande tillväxtpotential på den inre marknaden och världsmarknaden.

10. NOTERAR att kulturindustrin, som i stor utsträckning är beroende av mänskliga resurser, är en arbetskraftsintensiv sektor, att personer som arbetar inom kultursektorn ofta har hög utbildning och höga kvalifikationer, att en betydande del av arbetstillfällena är projektspecifika, kortvariga deltidssysselsättningar i små och medelstora företag, och att i stort sett liga många män som kvinnor arbetar inom denna sektor.

11. BEDÖMER att kultursektorn med hänsyn till den stigande efterfrågan på kulturella tjänster och varor och särskilt till utvecklingen av informationssamhället och högteknologiska branscher kommer att fortsätta att skapa arbetstillfällen.

12. NOTERAR att företag inom kulturindustrin ofta är beroende av lokala partnerskap och att kulturindustrin hjälper lokala innovationer att nå internationella marknader.

13. ERINRAR om att kulturindustrin är betydelsefull för framtiden när det gäller regionalpolitiken, till exempel strukturfonderna; förutom att skapa sysselsättning bidrar investeringar i kulturindustrin till ökad kunskap och know-how i regionen och främjar socialt samspel och gör regionen mer attraktiv för företag och medborgare. Den bidrar också till att göra kunskap mer lättillgänglig för allmänheten.

14. UNDERSTRYKER att konstnärligt och annat skapande arbete utgör grunden för kulturindustrins livskraft och förnyelse.

15. ÄR MEDVETET om att det är svårt att få tillförlitlig och jämförbar statistik när det gäller kulturindustrin och dess inverkan på sysselsättningen både på det nationella och på det europeiska planet.

UPPMANAR kommissionen att

- beakta kulturindustrins stora betydelse inom ramen för sina strategier för sysselsättningen inom nuvarande och framtida gemenskapsåtgärder och gemenskapsprogram,

- uppmärksamma kulturindustrins viktiga roll för den kulturella mångfalden och de åtgärder som rör sysselsättningen,

- uppmuntra spridningen av information om de möjligheter för kulturindustrin som ligger i strukturfonderna och att företa undersökningar för detta ändamål,

- fortsätta arbetet med utarbetandet av kulturstatistik, särskilt när det gäller kulturindustrin och dess inverkan på sysselsättningen, och att underlätta informationsutbytet mellan medlemsstaterna.

UPPMANAR medlemsstaterna att

- överväga kultursektorns roll när det gäller att skapa varaktiga arbetstillfällen inom ramen för deras nationella handlingsplaner för sysselsättning,

- inse vikten av vidare utbildning av skapande konstnärer och andra personer som arbetar på kulturområdet,

- uppmuntra samarbetet för att främja kulturindustrin mellan den offentliga och den privata sektorn och att erkänna vikten av utbildning i en snabbt växlande operationell miljö,

- intensifiera samordningen, samarbetet och informationsutbytet mellan de nationella myndigheterna i frågor som gäller främjandet av kulturindustrin.

(1) EGT C 247, 23.9.1995, s. 1.

(2) EGT C 327, 7.12.1995, s. 1.

(3) EGT C 36, 5.2.1997, s. 4.