KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2021/1432

av den 1 september 2021

om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av viss tråd och vissa linor av olegerat stål för för- och efterspänning med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1) (grundförordningen), särskilt artikel 11.2, och

av följande skäl:

1. FÖRFARANDE

1.1 Tidigare undersökningar och gällande åtgärder

(1) Efter en antidumpningsundersökning (den ursprungliga undersökningen) införde rådet genom rådets förordning (EG) nr 383/2009 (2), ändrad genom genomförandeförordning (EU) nr 986/2012 (3), en slutgiltig antidumpningstull på import av viss tråd och vissa linor av olegerat stål för för- och efterspänning med ursprung i Folkrepubliken Kina (Kina).

(2) Åtgärderna utgjordes av en värdetull på 46,2 %, utom för Kiswire Qingdao, Ltd (för vilket tullen fastställdes till 0 %), Ossen Innovation Materials Co. Joint Stock Company Ltd och Ossen Jiujiang Steel Wire Cable Co. Ltd (för vilka tullen fastställdes till 31,1 %).

(3) Efter en första översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen beslutade kommissionen genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/865 (4), senast ändrad genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/1382 (5), att bibehålla de gällande åtgärderna.

1.2 Begäran om översyn vid giltighetstidens utgång

(4) Till följd av offentliggörandet av ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart kommer att löpa ut (6) för gällande antidumpningsåtgärder på import av viss tråd och vissa linor av olegerat stål för för- och efterspänning med ursprung i Folkrepubliken Kina (Kina) mottog kommissionen en begäran om översyn i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.

(5) Begäran ingavs den 28 februari 2020 av European Stress Information Service (ESIS eller sökanden), som svarar för mer än 25 % av den sammanlagda produktionen i unionen av tråd och linor av olegerat stål för för- och efterspänning.

(6) Begäran om grundades på att det är sannolikt att dumpningen och skadan för unionsindustrin skulle fortsätta eller återkomma om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

(7) Efter samråd med den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i grundförordningen slog kommissionen fast att bevisningen var tillräcklig för att motivera en översyn vid giltighetstidens utgång och inledde därför den 4 juni 2020 en översyn vid giltighetstidens utgång, på grundval av artikel 11.2 i grundförordningen, avseende import av viss tråd och vissa linor av olegerat stål för för- och efterspänning med ursprung i Folkrepubliken Kina. Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning (7) (tillkännagivandet om inledande).

1.3 Berörda parter

(8) I tillkännagivandet om inledande uppmanades berörda parter att ta kontakt med kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom informerade kommissionen uttryckligen sökanden, andra kända unionstillverkare, exporterande tillverkare, importörer och de användare i unionen som är berörda samt de kinesiska myndigheterna om inledandet av översynen vid giltighetstidens utgång och uppmanade dem att samarbeta.

(9) Alla berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter på inledandet av översynen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden.

1.4 Urval

(10) I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den kunde komma att göra ett urval bland de berörda parterna enligt artikel 17 i grundförordningen.

1.4.1 Urval avseende unionstillverkare

(11) I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen urvalet på grundval av den största representativa försäljnings- och tillverkningsvolym i unionen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande och sörjde därvid också för att den geografiska fördelningen var representativ. Urvalet omfattade tre unionstillverkare. De unionstillverkare som ingick i urvalet stod för 46 % av unionsindustrins totala produktion under översynsperiodenen. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet, men har inte mottagit några synpunkter. Det preliminära urvalet bekräftades därför och ansågs representativt för unionsindustrin.

1.4.2 Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare och icke-närstående importörer

(12) För att kommissionen skulle kunna besluta om ett stickprovsförfarande var nödvändigt avseende exporterande tillverkare i Kina och icke-närstående importörer i unionen, ombads de ovannämnda parterna att ge sig till känna och till kommissionen inkomma med de upplysningar som begärdes i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen uppmanade dessutom Kinas delegation vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta eventuella andra exporterande tillverkare som skulle kunna ha intresse av att delta i undersökningen. Eftersom ingen av dessa parter gav sig till känna, ansågs ett stickprovsförfarande inte nödvändigt, varken beträffande exporterande tillverkare eller icke-närstående importörer. Inga kinesiska tillverkare samarbetade således och slutsatserna beträffande importen från Kina har dragits på grundval av tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen.

1.5 Frågeformulär och kontrollbesök

(13) Kommissionen sände frågeformulär till de unionstillverkare som ingick i urvalet och till de kinesiska myndigheterna. Samma frågeformulär och frågeformulär för importörer, användare och exporterande tillverkare gjordes tillgängliga online (8) samma dag som undersökningen inleddes.

(14) Kommissionen fick svar på frågeformuläret från de tre unionstillverkare som ingick i urvalet och från unionstillverkarnas intresseorganisation (ESIS).

(15) Med tanke på covid-19-utbrottet och de isoleringsåtgärder som infördes av olika medlemsstater kunde kommissionen inte göra några kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen. Istället dubbelkontrollerade kommissionen alla uppgifter som ansågs vara nödvändiga för dess avgöranden på distans i linje med tillkännagivandet om konsekvenserna av utbrottet av covid-19 för antidumpnings- och antisubventionsundersökningar (9). Kommissionen genomförde dubbelkontroller på distans hos följande unionstillverkare: — D&D Drótáru Ipari és Kereskedelmi, Miskolc, Ungern. — Nedri Spanstaal BV, Venlo, Nederländerna. — Global Special Steel Products SAU, Santander, Spanien.

1.6 Efterföljande förfarande

(16) Den 5 juli 2021 lämnade kommissionen ut uppgifter om de viktigaste omständigheter och överväganden mot bakgrund av vilka den ämnade bibehålla de gällande antidumpningstullarna. Alla parter beviljades en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter på de uppgifter som lämnats ut.

(17) Sökanden inkom med synpunkter. Synpunkterna beaktades på vederbörligt sätt av kommissionen.

1.7 Översynsperiod och skadeundersökningsperiod

(18) Undersökningen av fortsatt eller återkommande dumpning omfattade perioden 1 januari 2019–31 december 2019 (översynsperioden). Undersökningen av de trender som är relevanta för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2016 till och med utgången av översynsperioden (skadeundersökningsperioden).

1.8 Förenade kungarikets utträde ur unionen

(19) Detta ärende inleddes den 4 juni 2020, dvs. under den övergångsperiod som avtalats mellan Förenade kungariket och EU då Förenade kungariket fortfarande omfattades av unionsrätten. Denna period upphörde den 31 december 2020. Från och med den 1 januari 2021 betraktas därför företag och intresseorganisationer från Förenade kungariket inte längre som berörda parter i detta förfarande.

(20) Genom en not till handlingarna i ärendet den 18 januari 2021 uppmanades de aktörer i Förenade kungariket som ansåg att de fortfarande var berörda parter att kontakta kommissionen. Inga företag gav sig till känna.

(21) För att samordna de uppgifter som samlats in från berörda parter med det faktum att övergångsperioden hade avslutats och att Förenade kungariket inte längre omfattades av unionsrätten uppmanades de berörda parterna att lämna in omarbetade svar på frågeformuläret utifrån EU-27.

2. PRODUKT SOM ÖVERSYNEN GÄLLER OCH LIKADAN PRODUKT

2.1 Produkt som översynen gäller

(22) Den produkt som översynen gäller är tråd av olegerat stål utan plätering eller överdrag, tråd av olegerat stål, pläterad eller överdragen med zink, och tvinnad tråd av olegerat stål med eller utan plätering eller överdrag med högst 18 trådar, innehållande minst 0,6 viktprocent kol, med ett största tvärmått av mer än 3 mm, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7217 10 90, ex 7217 20 90, ex 7312 10 61, ex 7312 10 65 och ex 7312 10 69 (Taric-nummer 7217109010, 7217209010, 7312106191, 7312106591 och 7312106991) (den produkt som översynen gäller). Galvaniserade (men utan ytterligare överdrag) sjutrådiga linor i vilka kärntrådens diameter är högst 3 % större än diametern på någon av de sex andra trådarna omfattas inte av gällande åtgärder eller den här översynen (10).

(23) Den produkt som översynen gäller används oftast som betongarmering av byggindustrin, men återfinns också i upphängningsanordningar och snedkabelbroar. Den tillverkas av valstråd av stål med hög kolhalt som rengörs, dras, värms upp och, när det gäller linor, rullas upp i en spiral för att uppnå specifika egenskaper vad gäller diameter, motståndskraft och stabilitet.

2.2 Likadan produkt

(24) Undersökningen visade att följande produkter har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden: — Den produkt som översynen gäller med ursprung i Kina. — Den produkt som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Kina. — Den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin.

(25) Kommissionen fastställde att dessa produkter är likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

3. SANNOLIKHETEN FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE DUMPNING

3.1 Inledande anmärkningar

(26) Under översynsperioden fortsatte importen från Kina av den produkt som översynen gäller, men importnivåerna var mycket lägre än under undersökningsperioden för den ursprungliga undersökningen (dvs. från januari 2007 till december 2007). Enligt statistik från Comext (Eurostat) stod importen av viss tråd och vissa linor av olegerat stål för för- och efterspänning från Kina för cirka 0,1 % av unionsmarknaden under översynsperioden, vilket är att jämföra med en marknadsandel på 8,2 % under den ursprungliga undersökningen. En lika liten marknadsandel (mindre än 0,1 %) noterades under den förra översynen vid giltighetstidens utgång. I absoluta tal minskade importen från Kina drastiskt, från nästan 86 918 ton under den ursprungliga undersökningen till 99 ton i den förra översynen vid giltighetstidens utgång och till 86 ton i den nuvarande översynen vid giltighetstidens utgång.

(27) Som anges skäl 12 samarbetade ingen av de exporterande tillverkarna i Kina i undersökningen. De exporterande tillverkarna lämnade därför inte in svar på frågeformuläret, dvs. inga uppgifter om exportpriser och exportkostnader, inhemska priser och kostnader, förbrukning av råvaror i tillverkningsprocessen, tillverkningsomkostnader, kapacitet, tillverkning, investeringar osv. De kinesiska myndigheterna och de exporterande tillverkarna kommenterade inte heller bevisningen i ärendet, vilken bland annat utgjordes av kommissionens arbetsdokument om betydande snedvridningar i Kinas ekonomi i samband med undersökningar om handelspolitiska skyddsåtgärder (11) (rapporten).

(28) På grund av det obefintliga samarbetet meddelade kommissionen därför de kinesiska myndigheterna att den skulle kunna komma att tillämpa artikel 18 i grundförordningen med avseende på de slutsatser som dras beträffande Kina. Kommissionen har inte mottagit några synpunkter.

(29) I enlighet med artikel 18.1 i grundförordningen baserades därför slutsatserna om sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning när det gäller Kina på tillgängliga uppgifter, särskilt uppgifterna i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång och de uppgifter som lämnats in av berörda parter, information från andra källor, som import- och exportstatistik (Eurostat och GTA), OECD (12), samt uppgifter från oberoende leverantörer av prisuppgifter, nyheter, data, analyser och konferenser för järn- och stålindustrin, som Global Financials som offentliggörs av Dun & Bradstreet (13) och Global Trade Alert (14).

3.2 Fortsatt dumpning av importen under översynsperioden

3.2.1 Förfarande för fastställande av normalvärdet enligt artikel 2.6a i grundförordningen

(30) Mot bakgrund av att det fanns tillräcklig bevisning tillgänglig när undersökningen inleddes och att denna för Kinas vidkommande tenderar att tyda på betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen, inledde kommissionen en undersökning med avseende på landet på grundval av artikel 2.6a i grundförordningen.

(31) För att erhålla den information som kommissionen ansåg nödvändig för undersökningen av de påstådda betydande snedvridningarna, skickade kommissionen ett frågeformulär till de kinesiska myndigheterna. I punkt 5.3.2 i tillkännagivandet om inledande uppmanade kommissionen dessutom alla berörda parter att inom 37 dagar efter det att tillkännagivandet offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning lämna synpunkter och uppgifter samt lägga fram bevisning till stöd för dessa med avseende på tillämpningen av artikel 2.6a i grundförordningen. Det inkom inget svar på frågeformuläret från de kinesiska myndigheterna, och inga synpunkter angående tillämpningen av artikel 2.6a i grundförordningen lämnades inom den angivna tidsfristen.

(32) I punkt 5.3.2 i tillkännagivandet om inledande anger kommissionen också att enligt de uppgifter som kommissionen har tillgång till är Indien ett möjligt representativt tredjeland för Kina i detta fall. I enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen väljs det representativa landet ut i syfte att fastställa normalvärdet på grundval av icke snedvridna priser och referensvärden. Kommissionen uppgav även att den avsåg att undersöka andra eventuellt lämpliga representativa länder i enlighet med de kriterier som anges i punkt 2.6a a första strecksatsen i grundförordningen.

(33) Den 18 september 2020 informerade kommissionen de berörda parterna genom en not (den första noten) om de källor som den avsåg att använda för att fastställa normalvärdet. I noten tillhandahöll kommissionen en förteckning över alla produktionsfaktorer, t.ex. råvaror, arbetskraft och energi, som kan ingå i tillverkningen av den produkt som översynen gäller. På grundval av de kriterier som låg till grund för valet av icke-snedvridna priser eller referensvärden angav kommissionen även möjliga representativa länder (Brasilien, Malaysia och Turkiet). Sökanden inkom med synpunkter på den första noten och hävdade att Brasilien är betydligt mindre utvecklat än Kina och därför mindre lämpligt när det gäller detta kriterium än Turkiet och Malaysia. Dessutom angav sökanden att relevanta och icke-snedvridna statliga uppgifter för Brasilien avseende el, naturgas och vatten inte förefaller finnas tillgängliga. Sökanden påpekade även att uppgifterna om valstråd från GTA avsåg HS-nummer 7213 10 medan HS-nummer 7213 91 skulle vara lämpligare. Kommissionen bekräftade att HS-nummer 7213 91 motsvarar produktionsfaktorn valstråd och hämtade uppgifter för HS-nummer 7213 91 från GTA. På grundval av det nya utdraget av importuppgifter kunde konstateras att kommissionens ursprungliga val av potentiellt representativt land fortfarande var giltigt. Sökanden vidhöll den ståndpunkt som framförts i begäran om att Indien skulle vara ett lämpligt representativt land, men lade inte fram några nya argument. Inga andra länder föreslogs som lämpliga kandidater.

(34) Den 21 december 2020 informerade kommissionen de berörda parterna genom en andra not (den andra noten) om de källor som den avsåg att använda för att fastställa normalvärdet, med Turkiet som representativt land. Kommissionen informerade också de berörda parterna om sin avsikt att fastställa försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst på grundval av tillgänglig information från en tillverkare i det representativa landet, dvs. Celik Halat Vetel Sanayii A.S. Det inkom inga synpunkter på den andra noten.

3.2.2 Normalvärde

(35) I nyligen genomförda undersökningar rörande stålsektorn i Kina (15) har kommissionen konstaterat att det förekommer betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen. Kommissionen drog i denna undersökning slutsatsen att det på grundval av tillgänglig bevisning också var lämpligt att tillämpa artikel 2.6a i grundförordningen.

(36) I dessa undersökningar konstaterade kommissionen att det förekommer betydande statliga ingripanden i Kina, vilket leder till en snedvridning av den effektiva resursfördelningen enligt marknadsprinciperna (16). Kommissionen drog särskilt slutsatsen att inom sektorn för stål, dvs. den sektor som producerar den viktigaste råvaran för tillverkning av den produkt som översynen gäller, äger de kinesiska myndigheterna inte bara fortfarande en stor andel av företagen i den mening som avses i artikel 2.6a b första strecksatsen i grundförordningen (17), utan de kinesiska myndigheterna kan också påverka priser och kostnader genom statlig närvaro i företagen i den mening som avses i artikel 2.6a b andra strecksatsen i grundförordningen (18). Statens närvaro och ingripande på finansmarknaderna, liksom i tillhandahållandet av råvaror och insatsvaror, har dessutom en ytterligare snedvridande effekt på marknaden. Generellt sett leder planeringssystemet i Kina till att resurser riktas mot sektorer som de kinesiska myndigheterna har betecknat som strategiska eller på annat sätt politiskt viktiga i stället för att fördelas efter marknadskrafterna (19). Kommissionen drog också slutsatsen att den kinesiska konkurs- och egendomsrätten inte fungerar ordentligt i den mening som avses i artikel 2.6a b fjärde strecksatsen i grundförordningen, vilket ger upphov till snedvridningar när insolventa företag hålls flytande samt i fördelningen av markanvändningsrättigheter i Kina (20). På samma sätt fann kommissionen snedvridningar av lönekostnaderna inom stålsektorn i den mening som avses i artikel 2.6a b femte strecksatsen i grundförordningen (21) samt snedvridningar på finansmarknaderna i den mening som avses i artikel 2.6a b sjätte strecksatsen i grundförordningen, särskilt vad gäller tillgång till kapital för företag i Kina (22).

(37) Sökanden hänvisade särskilt till följande faktorer som påverkar kostnader och priser inom sektorn för tråd och linor av olegerat stål för för- och efterspänning och inom stålsektorn (valstråd av stål är den viktigaste insatsvaran i tillverkningen av tråd och linor av olegerat stål för för- och efterspänning): — Av de fem största kinesiska ståltillverkarna är fyra statsägda företag som står under de kinesiska myndigheternas kontroll och politiska övervakning. — Det förekommer betydande snedvridningar på stålmarknaden, inbegripet riktlinjer som den 13:e femårsplanen för stål, beslut nr 40 från statsrådet om utfärdande och genomförande av de tillfälliga bestämmelserna om främjande av industriell strukturanpassning (beslut nr 40) och riktlinjerna för genomförande av industriell strukturanpassning. — Ett antal oberoende studier bekräftar förekomsten av snedvridningar inom stålsektorn: IMF:s landsrapport nr 17/248, People’s Republic of China, Selected issues och två publikationer från EU:s handelskammare i Kina, China Manufacturing 2025 och European Business in China Position Paper 2016/2017. — Kostnaderna för råvaror och energi i Kina bestäms inte av de fria marknadskrafterna på grund av att de påverkats av ett betydande statligt inflytande. — Tillverkarna av valstråd, som är den viktigaste råvaran i tillverkningen av tråd och linor av olegerat stål för för- och efterspänning, gynnas av förmånliga lån, eftersom även tillverkare med betydande utestående och långfristiga skulder kan förlita sig på att staten eller kommunerna ger ekonomiskt stöd när så behövs.

(38) Såsom anges i skäl 28 lämnade de kinesiska myndigheterna inga synpunkter på eller någon bevisning till stöd för eller som motbevisade den befintliga bevisningen i ärendehandlingarna, inklusive rapporten samt den ytterligare bevisning som lämnats av klaganden, i fråga om förekomsten av betydande snedvridningar och/eller huruvida det är lämpligt att tillämpa artikel 2.6a i grundförordningen i det aktuella ärendet.

(39) På samma sätt som i tidigare undersökningar avseende stålsektorn i Kina undersökte kommissionen huruvida det skulle vara lämpligt eller inte att använda de inhemska priserna och kostnaderna i Kina, mot bakgrund av förekomsten av betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen. Kommissionen gjorde detta på grundval av tillgänglig bevisning i ärendet, inbegripet bevisningen i rapporten, som bygger på allmänt tillgängliga källor. I analysen ingick en granskning av det betydande statliga inflytandet i Kinas ekonomi i allmänhet, men även av den specifika situationen på marknaden i den berörda sektorn, inbegripet beträffande den produkt som översynen gäller. Kommissionen kompletterade vidare dessa bevisuppgifter med sin egen undersökning av de kriterier som är relevanta för att bekräfta förekomsten av betydande snedvridningar i Kina, vilket den även funnit i tidigare undersökningar.

(40) Särskilt inom sektorn för stål, dvs. den sektor som producerar den viktigaste råvaran för tillverkning av tråd och linor av olegerat stål för för- och efterspänning, äger de kinesiska myndigheterna fortfarande en stor andel av företagen. Många av de största tillverkarna ägs av staten. Vissa av dem nämns uttryckligen i planen för anpassning och uppgradering av stålindustrin 2016–2020. Till exempel anger det kinesiska statsägda företaget Shanxi Taiyuan Iron & Steel Co. Ltd (Tisco) på sin webbplats att det är en ”järn- och ståljätte” som ”utvecklats till ett framstående storskaligt järn- och stålkomplex, med verksamhet inom järnmalmsutvinning, järn- och ståltillverkning, förädling, leverans och handel” (23). Baosteel är ett annat stort kinesiskt statsägt företag som är verksamt inom ståltillverkningen och som ingår i nyligen konsoliderade China Baowu Steel Group Co. Ltd (tidigare Baosteel Group and Wuhuan Iron & Steel) (24). Nominellt sett uppskattas antalet statsägda företag och antalet privatägda företag vara nästan jämnt fördelat, men av de fem kinesiska ståltillverkare som hör till världens tio största är fyra statsägda (25). Samtidigt som de tio största tillverkarna endast stod för omkring 36 % av industrins totala produktion 2016, satte de kinesiska myndigheterna samma år upp målet att konsolidera 60–70 % av järn- och ståltillverkningen till cirka tio storskaliga företag till 2025 (26). De kinesiska myndigheterna upprepade sin avsikt i april 2019, när de tillkännagav offentliggörandet av riktlinjer om konsolidering av stålindustrin (27). En sådan konsolidering kan medföra påtvingade sammanslagningar av lönsamma privata företag med underpresterande statsägda företag (28). Eftersom de kinesiska exportörerna av tråd och linor av olegerat stål för för- och efterspänning inte samarbetade kunde den exakta kvoten mellan de privata och statligt ägda tillverkarna inte fastställas.

(41) När det gäller de kinesiska myndigheternas förmåga att påverka priser och kostnader genom statlig närvaro i företag i den mening som avses i artikel 2.6a b andra strecksatsen i grundförordningen, var det omöjligt att fastställa att det fanns personliga kopplingar mellan tillverkarna av den produkt som översynen gäller och kommunistpartiet, eftersom tillverkarna av tråd och linor av olegerat stål för för- och efterspänning inte samarbetade. Ett antal tillverkare valstråd, dvs. den viktigaste råvaran för tillverkning av tråd och linor av olegerat stål för för- och efterspänning, har emellertid nära anknytning till kommunistpartiet och det finns till exempel medlemmar i kommunistpartiet bland företagsledningen eller styrelseledamöterna. Till exempel HBIS Group, Jiangsu Shagang, Anshan Iron and Steel Group, Baoshan (Baosteel) och Shougang.

(42) Både offentliga och privata företag inom sektorn för valstråd, som är den viktigaste råvaran för tillverkningen av tråd och linor av olegerat stål för för- och efterspänning, är föremål för politisk övervakning och vägledning. Följande exempel illustrerar den ovan beskrivna trenden att de kinesiska myndigheterna i allt högre utsträckning ingriper i valstrådssektorn: Många valstrådstillverkare betonar uttryckligen partibyggande verksamhet på sina webbplatser, har partimedlemmar i företagsledningen och understryker att de är anslutna till KKP. Undersökningen avslöjade partibyggnadsverksamhet hos ett antal valstrådstillverkare, däribland HBIS Group (Hesteel), Jiangsu Shagang, Anshan Iron and Steel Group, Baoshan (Baosteel) och Shougang.

(43) Dessutom finns det en offentlig politik som diskriminerar till förmån för inhemska tillverkare eller som på annat sätt påverkar marknaden i den mening som avses i artikel 2.6a b tredje strecksatsen i grundförordningen inom sektorn för tråd och linor av olegerat stål för för- och efterspänning.

(44) Även om industrin för tillverkning av tråd och linor av olegerat stål för för- och efterspänning är en specialiserad industri och även om det under undersökningen inte har varit möjligt att identifiera några specifika policydokument avseende industrins utveckling omfattas den av statliga riktlinjer och ingripanden i fråga om stål, som är den viktigaste råvaran för tillverkning av tråd och linor av olegerat stål för för- och efterspänning.

(45) De kinesiska myndigheterna anser att stålindustrin är en nyckelindustri (29). Detta bekräftas i de många planer, direktiv och andra dokument som handlar om stål och som utfärdas på nationell, regional och kommunal nivå, såsom planen för anpassning och uppgradering av stålindustrin 2016–2020, vilken gällde under undersökningsperioden. I planen anges att stålindustrin är ”en viktig och grundläggande sektor i den kinesiska ekonomin och en nationell hörnsten” (30). De viktigaste uppgifter och mål som stakas ut i planen täcker alla aspekter av industrins utveckling (31). I den trettonde femårsplanen om ekonomisk och social utveckling (32), vilken gällde under undersökningsperioden, anges att företag som tillverkar stålprodukter i det högre marknadssegmentet ska stödjas (33). Planen inriktas även på att uppnå hållbara och tillförlitliga kvalitetsprodukter genom stöd till företag som använder teknik för ren stålproduktion, precisionsvalsning och kvalitetsförbättring (34). I den vägledande katalogen för industriell strukturanpassning (2011 års version) (2013 års ändring) (35) (katalogen) anges stålindustrin som en främjad industri.

(46) Som framgår av exemplen ovan avseende stål, som är en viktig råvara för tillverkning av tråd och linor av olegerat stål för för- och efterspänning, ger de kinesiska myndigheterna riktlinjer för utvecklingen av sektorn för tråd och linor av olegerat stål för för- och efterspänning med hjälp av ett brett spektrum av politiska verktyg och direktiv och kontrollerar praktiskt taget alla aspekter av sektorns utveckling och funktion. Industrin för gynnas således av statliga riktlinjer och ingripanden vad gäller den viktigaste råvaran för tillverkning av tråd och linor av olegerat stål för för- och efterspänning, nämligen stål.

(47) Sammanfattningsvis har de kinesiska myndigheterna infört åtgärder för att förmå verksamhetsutövare att uppfylla de offentliga politiska målen att stödja främjade industrier, inklusive produktionen av stål, järn och ferrolegeringar som är de viktigaste råvarorna i tillverkningen av tråd och linor av olegerat stål för för- och efterspänning. Sådana åtgärder hindrar marknadskrafterna från att verka fritt.

(48) Det har inte framkommit någon bevisning i den aktuella undersökningen som skulle kunna bevisa att diskriminerande tillämpning eller bristande efterlevnad av konkurs- och egendomsrätten i enlighet med artikel 2.6a b fjärde strecksatsen i grundförordningen inom sektorn för tråd och linor av olegerat stål för för- och efterspänning som avses i skäl 36 inte skulle påverka tillverkarna av den produkt som översynen gäller.

(49) Sektorn för tråd och linor av olegerat stål för för- och efterspänning påverkas också av snedvridna lönekostnader i den mening som avses i artikel 2.6a b femte strecksatsen i grundförordningen, vilket också nämns i skäl 36. Snedvridningen påverkar sektorn, både direkt (vid tillverkningen av den produkt som översynen gäller och vid tillverkningen av den viktigaste insatsvaran) och indirekt (när det gäller tillgång till kapital eller insatsvaror från företag som omfattas av samma arbetsrättssystem i Kina) (36).

(50) Dessutom har det inte lagts fram någon bevisning i den aktuella undersökningen som visar att sektorn för tråd och linor av olegerat stål för för- och efterspänning inte påverkas av något statligt ingripande i det finansiella systemet i den mening som avses i artikel 2.6a b sjätte strecksatsen i grundförordningen, vilket också nämns i skäl 36. Det omfattande statliga inflytandet i det finansiella systemet leder därför till att marknadsvillkoren påverkas kraftigt på alla nivåer.

(51) Kommissionen erinrar om att det krävs ett antal insatsvaror för att tillverka tråd och linor av olegerat stål för för- och efterspänning. När tillverkare av tråd och linor av olegerat stål för för- och efterspänning köper/ingår avtal om dessa insatsvaror påverkas de priser som de betalar (vilka registreras som kostnader) helt klart av samma snedvridningar av systemet som nämns ovan. Leverantörer av insatsvaror anställer till exempel arbetskraft som påverkas av snedvridningarna. De kan låna pengar som är föremål för snedvridningarna från finanssektorn/genom kapitalfördelning. De påverkas dessutom av planeringssystemet, som gäller på alla myndighetsnivåer och i alla sektorer.

(52) Till följd av detta är det inte bara de inhemska försäljningspriserna för tråd och linor av olegerat stål för för- och efterspänning som inte kan användas i den mening som avses i artikel 2.6a a i grundförordningen, utan alla kostnader för insatsvaror (råvaror, energi, mark, finansiering, arbetskraft osv.) påverkas, eftersom deras prisbildning påverkas av statens betydande inflytande enligt beskrivningen i delarna A och B i rapporten. Det statliga inflytande som beskrivs när det gäller fördelning av kapital, mark, arbetskraft, energi och råvaror förekommer i hela Kina. Detta innebär till exempel att en insatsvara som har tillverkats i Kina genom en kombination av olika produktionsfaktorer påverkas av betydande snedvridningar. Detsamma gäller för insatsvaror som används för tillverkningen av insatsvaror och så vidare.

(53) Varken de kinesiska myndigheterna eller de exporterande tillverkarna har åberopat någon bevisning eller framfört några argument som skulle kunna bevisa motsatsen i denna undersökning.

(54) Den tillgängliga bevisningen visar att priser eller kostnader för den produkt som översynen gäller, inbegripet kostnader för råvaror, energi och arbetskraft, inte är resultatet av fria marknadskrafter, eftersom de påverkas av ett betydande statligt inflytande i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen, vilket framgår av de faktiska eller potentiella följderna av en eller flera av de relevanta aspekter som anges i den artikeln. På grundval av detta, och i avsaknad av samarbete från de kinesiska myndigheternas sida, konstaterade kommissionen att det inte är lämpligt att använda inhemska priser och kostnader för att fastställa normalvärdet i detta fall. Kommissionen konstruerade således normalvärdet på grundval av tillverknings- och försäljningskostnader som avspeglar icke snedvridna priser eller referensvärden, i detta fall på grundval av motsvarande tillverknings- och försäljningskostnader i ett lämpligt representativt land i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen, vilket behandlas i det följande avsnittet.

a) Representativt land

(1) Allmänna anmärkningar

(55) Valet av representativt land baserades på följande kriterier i enlighet med artikel 2.6a i grundförordningen: — En nivå av ekonomisk utveckling som är jämförbar med Kinas. I detta syfte använde kommissionen länder med en bruttonationalinkomst per capita som är jämförbar med Kinas på grundval av Världsbankens databas (37). — Tillverkning av den produkt som översynen gäller i det landet (38). — Tillgång till relevanta offentliga uppgifter i det representativa landet: — Om det finns fler än ett möjligt representativt land ges företräde, där så är lämpligt, till ett land med en adekvat nivå av social trygghet och miljöskydd.

(56) Såsom förklaras i skälen 33 och 34 utfärdade kommissionen den 18 september 2020 och den 21 december 2020 två noter till ärendehandlingarna angående de grunder på vilka man fastställt normalvärdet och produktionsfaktorerna (den första noten och den andra noten). I den andra noten informerar kommissionen de berörda parterna om sin slutsats att Turkiet är ett lämpligt representativt land i detta skede av undersökningen.

(2) En nivå av ekonomisk utveckling som är jämförbar med Kinas

(57) I den första noten identifierade kommissionen Brasilien, Malaysia och Turkiet som länder med en ekonomisk utvecklingsnivå som är jämförbar med Kinas utvecklingsnivå enligt Världsbanken, dvs. de länderna klassificeras alla av Världsbanken som övre medelinkomstländer på grundval av sin bruttonationalinkomst.

(58) Inga synpunkter inkom gällande den nivå av ekonomisk utveckling som identifieras i noten.

(3) Tillverkning av den produkt som översynen gäller i det representativa landet

(59) I den första noten anger kommissionen att den har konstaterat att tillverkning av den produkt som översynen gäller förekommer i Brasilien, Malaysia och Turkiet. Det konstaterades emellertid att Malaysia inte var ett lämpligt representativt land, eftersom det endast identifierats en tillverkare av den produkt som översynen gäller och denna tillverkares senaste tillgängliga ekonomiska uppgifter för 2018 visade på en minimal vinst nära nollresultat.

(4) Tillgång till relevanta offentliga uppgifter i det representativa landet

(60) Avseende de länder som övervägts och som nämns ovan kontrollerade kommissionen tillgången till offentliga uppgifter, särskilt offentliga finansiella uppgifter från tillverkarna av den produkt som översynen gäller.

(61) Kommissionen sökte efter tillverkare av tråd och linor av olegerat stål för för- och efterspänning vars finansiella uppgifter var offentligt tillgängliga och kunde användas för att fastställa icke-snedvridna och rimliga belopp för de genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnader samt vinst. Kommissionen begränsade sökningen till företag med allmänt tillgängliga resultaträkningar under översynsperioden och som gick med vinst under den perioden. Den andra noten omfattade därför bara ett företag i Brasilien och ett företag i Turkiet.

(62) Mot bakgrund av att det fanns offentligt tillgängliga finansiella uppgifter av god kvalitet för Brasilien och Turkiet och mot bakgrund av tillgången på referensvärden för produktionsfaktorer, konstaterade kommissionen att Turkiet skulle vara ett lämpligt representativt land. Det turkiska företaget Celik Halat Vetel Sanayii AS har offentliggjort granskade räkenskaper som visar de allmänna tillverkningsomkostnaderna. Dessutom framgår det av räkenskaperna att en betydande andel av företagets omsättning kommer från försäljning av den produkt som översynen gäller. En sådan detaljnivå är inte tillgänglig för det brasilianska företaget.

(63) Kommissionen analyserade noggrant alla tillgängliga relevanta uppgifter i ärendet med avseende på produktionsfaktorer i Turkiet och noterade följande: — Kommissionen analyserade den importstatistik avseende valstråd som anges i den första noten, vilken aktualiserats genom den andra noten, och drog slutsatsen att det förekom tillräcklig import av den valstråd som krävs för tillverkningen av produkten som översynen gäller under översynsperioden. — Energistatistik (priser för el och naturgas) för översynsperioden kunde enkelt hämtas från Turkiets statistikinstitut (39). — Statistik över arbetskraftskostnader fanns tillgänglig på Turkiets nationella statistikkontors webbplats (40).

(64) I enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen ska det konstruerade normalvärdet omfatta ett icke snedvridet och skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst. Såsom anges i skäl 34 ansåg kommissionen att det utvalda turkiska företaget (Celik Halat Vetel Sanayii AS) hade offentligt tillgängliga årsredovisningar som kunde användas som ett substitut för att fastställa ett icke snedvridet och skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst.

(5) Nivå av social trygghet och miljöskydd

(65) Eftersom kommissionen hade fastställt att Turkiet var ett lämpligt representativt land på grundval av dessa faktorer, var det inte nödvändigt att göra en bedömning av nivån av social trygghet och miljöskydd i enlighet med artikel 2.6a a första strecksatsen sista meningen i grundförordningen.

(6) Slutsats om representativt land

(66) Mot bakgrund av ovanstående analys konstaterades att Turkiet uppfyller alla de kriterier i artikel 2.6a a första strecksatsen i grundförordningen som bör uppfyllas för att ett land ska kunna anses vara ett lämpligt representativt land. Turkiet har i synnerhet tillräcklig tillverkning av den produkt som översynen gäller, och det finns en fullständig datauppsättning för samtliga produktionsfaktorer, försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst.

b) Källor som används för att fastställa icke-snedvridna kostnader

(67) I den andra noten uppger kommissionen att den för att konstruera normalvärdet i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen skulle komma att använda GTA för att fastställa icke-snedvridna kostnader för valstråd i det representativa landet.

(68) Kommissionen angav också att den avser att använda statistik från ILO och nationell statistik för att fastställa icke-snedvridna arbetskraftskostnader i det representativa landet, medan den avser att använda nationell statistik, i enlighet med vad som anges i skäl 63, för att fastställa icke-snedvridna energikostnader. I slutändan använde kommissionen emellertid Turkiets nationella statistik över arbetskraftskostnader, eftersom den visade sig vara mer detaljerad.

(69) Kommissionen tog med ett värde för tillverkningsomkostnader i beräkningen för att täcka kostnader som inte ingår i de produktionsfaktorer som anges ovan. För att fastställa detta belopp använde kommissionen de finansiella uppgifter som lämnats av de samarbetsvilliga unionstillverkare som nämns i skäl 15. Metoden förklaras ingående i avsnitt 3.2.2 e.

(70) Slutligen använde kommissionen, såsom anges i den andra noten, finansiella uppgifter från de utvalda turkiska företag som anges i skäl 64 för att fastställa försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst.

c) Icke-snedvridna kostnader och referensvärden

(71) Eftersom de kinesiska exporterande tillverkarna inte samarbetade i översynsförfarandet var kommissionen tvungen att använda uppgifter från unionsindustrin för att fastställa de produktionsfaktorer som används vid tillverkningen tråd och linor av olegerat stål för för- och efterspänning. På grundval av uppgifter som samlats in från de kinesiska företagen under den ursprungliga undersökningen och uppgifter som finns tillgängliga på de kinesiska tillverkarnas webbplatser kan konstateras att deras tillverkningsprocess och de råvaror de använder är likartade de tillverkningsprocesser och de material som unionsindustrin meddelat att den använder.

(72) I avsaknad av samarbete fastställde kommissionen referensvärdet på grundval av de mest detaljerade tulltaxenumren för produktionsfaktorn valstråd i den turkiska tulltaxan enligt GTA.

(73) Mot bakgrund av alla uppgifter som lämnats av unionsindustrin och mot bakgrund av att inga synpunkter på de två noterna inkommit från exporterande tillverkare vad gäller källorna för fastställande av normalvärdet avseende produktionsfaktorerna, har följande produktionsfaktorer och, i tillämpliga fall, motsvarande tullnummer fastställts: Tabell 1 Produktionsfaktorer för tråd och linor av olegerat stål för för- och efterspänning Produktionsfaktor Turkiskt tulltaxenummer Uppgiftskälla Icke-snedvridet enhetsvärde Råvara Valstråd 7213.91.410013, 7213.91.490013, 7213.91.701013, 7213.917090, 7213.9190 GTA 519,585 euro/ton Arbetskraft Löner i tillverkningssektorn, Nace C.25 Ej tillämpligt TÜİK - Veri Portalı (tuik.gov.tr) 5,713 euro/timme Energi Elförbrukningsintervall 2 000 –20 000 MWh/år) Ej tillämpligt Turkiets statistikbyrå 0,073 euro/kWh

(1) Råvaror

(74) För att fastställa icke snedvridna priser på råvaror levererade till tillverkarens fabrik i enlighet med artikel 2.6a a första strecksatsen, och mot bakgrund av att det inte fanns några samarbetsvilliga tillverkare i Kina, använde kommissionen importpriserna till det representativa landet för varje råvara som används vid tillverkningen av tråd och linor av olegerat stål för för- och efterspänning.

(75) Beträffande samtliga råvaror använde kommissionen importpriserna i det representativa landet. Importpriset i det representativa landet fastställdes som ett vägt genomsnitt av enhetspriserna för importen från alla tredjeländer utom Kina. Kommissionen beslutade att undanta import från Kina till det representativa landet, eftersom den i skäl 54 drar slutsatsen att det på grund av förekomsten av betydande snedvridningar i enlighet med artikel 2.6a b i grundförordningen inte är lämpligt att använda inhemska priser och kostnader i Kina. Eftersom det inte finns något som bevisar att samma snedvridningar inte påverkar produkter avsedda för export på samma sätt, ansåg kommissionen att samma snedvridningar påverkade exportpriserna.

(76) Uppgifter om de volymer som importeras till det representativa landet från länder som inte är WTO-medlemmar och som förtecknas i bilaga 1 till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/755 (41) undantas också. Enligt artikel 2.7 i grundförordningen kan de inhemska priserna i dessa länder inte användas för att fastställa normalvärdet. Det faktum att uppgifterna undantas får ingen betydande inverkan, eftersom den återstående importen fortfarande utgjorde mer än 95 % av den totala importvolymen till det representativa landet.

(77) För att fastställa det icke-snedvridna priset för råvaror levererade på plats vid den exporterande tillverkarens fabrik enligt artikel 2.6a a första strecksatsen i grundförordningen tillämpade kommissionen det representativa landets importtull på respektive nivå, beroende på de importerade råvarornas ursprungsland.

(2) Arbetskraft

(78) För att fastställa referensvärdet för arbetskraftskostnader använde kommissionen offentligt tillgänglig turkisk nationell statistik, vilken omfattar arbetsgivarskatter och arbetsgivaravgifter.

(3) Elektricitet

(79) För att fastställa referensmärket för el använde kommissionen industrins elpriser per förbrukningsintervall, vilka offentliggjorts på webbplatsen för Turkiets nationella statistikkontor.

d) Tillverkningsomkostnader, försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst.

(80) Utöver de produktionsfaktorer som sammanfattas i skäl 73 beräknades de allmänna tillverkningsomkostnaderna, dvs. andra direkta tillverkningskostnader och allmännyttiga tjänster, avskrivningar och andra tillverkningsomkostnader. På grund av den bristande samarbetsviljan från de kinesiska tillverkarnas sida baserades beräkningen av de allmänna tillverkningsomkostnaderna på den procentandel som erhålls om produktionsomkostnaderna divideras med den tillverkningskostnad som rapporterats av unionsindustrin, dvs. 7,87 %. Denna procentandel tillämpades på de icke snedvridna tillverkningskostnaderna.

(81) För fastställandet av försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst använde kommissionen de finansiella uppgifterna för den turkiska tillverkaren Celik Halat Vetel Sanayii AS, som offentliggjort i Global Financials, vilken publiceras av Dun & Bradstreet. Offentligt tillgängliga granskade räkenskaper för detta företag gjordes tillgängliga för de berörda parterna som en bilaga till den andra noten.

e) Beräkning av normalvärde

(82) På grundval av ovanstående konstruerade kommissionen normalvärdet fritt fabrik i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen.

(83) Först fastställde kommissionen de icke-snedvridna tillverkningskostnaderna. Eftersom de exporterande tillverkarna inte var samarbetsvilliga förlitade sig kommissionen på de uppgifter som lämnats av unionsindustrin avseende förbrukningen av de olika produktionsfaktorerna (råvaror, arbetskraft och energi) vid tillverkningen av den produkt som översynen gäller. Dessa förbrukningsvolymer multiplicerades med de icke snedvridna kostnader per enhet som fastställts i Turkiet, såsom beskrivs i avsnitt d.

(84) Därefter lade kommissionen till de procentuella tillverkningsomkostnader som fastställts enligt beskrivningen i skäl 80 för att få fram de icke-snedvridna tillverkningskostnaderna.

(85) Slutligen tillämpade kommissionen, utöver den tillverkningskostnad som fastställts enligt beskrivningen i skäl 84, de försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst i det representativa landet, som fastställts i enlighet med skäl 81. Värdet för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst, uttryckt som en procentandel av kostnaden för sålda varor, och tillämpad på de icke-snedvridna tillverkningskostnaderna uppgick till 11,62 % respektive 9,39 %.

(86) På denna grund konstruerade kommissionen normalvärdet fritt fabrik i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen. Eftersom ingen av de exporterande tillverkarna var samarbetsvillig fastställdes normalvärdet för hela landet.

f) Exportpris

(87) Eftersom importvolymen i fråga var mycket begränsad och bara uppgick till 86 ton under översynsperioden och endast svarade för 0,34 % av unionens totala import och 0,02 % av unionens marknadsandel, och eftersom de exporterande tillverkarna inte samarbetade, ansågs exportpriserna till unionen inte vara representativa. Kommissionen kunde därför inte dra någon meningsfull slutsats om huruvida dumpningen fortsatte under översynsperioden.

3.3 Sannolikheten för att dumpningen återkommer om åtgärderna upphör att gälla

(88) Kommissionen undersökte vidare sannolikheten för återkommande dumpning om åtgärderna skulle upphöra att gälla, i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. Följande ytterligare faktorer analyserades: Förhållandet mellan Kinas exportpriser till tredjeländer och det normalvärde som fastställts för Kina, produktionskapaciteten och den outnyttjade kapaciteten i Kina, tillgången till andra marknader och unionsmarknadens attraktionskraft.

a) Export till tredjeländer

(89) Med hjälp av importstatistiken i GTA identifierade kommissionen de två största importörerna av tråd och linor av olegerat stål för för- och efterspänning från Kina under översynsperioden, dvs. Filippinerna och Sydkorea. Exportvolymen till dessa två marknader utgör 39 % av förbrukningen i EU. Eftersom kommissionen drog slutsatsen att det inte är lämpligt att använda inhemska priser och kostnader i Kina för att fastställa normalvärdet i detta fall, användes det konstruerade normalvärdet för Kina, som fastställs i avsnitt 3.2.2 ovan, som en indikator för jämförelse med de kinesiska exportpriserna för tråd och linor av olegerat stål för för- och efterspänning till dessa huvudsakliga marknader. Jämförelsen visade att tråd och linor av olegerat stål för för- och efterspänning exporterades till tredjeländer till priser som i genomsnitt var 35 % lägre än det normalvärde som konstruerades för Kina, vilket fastställdes till 756 euro/ton.

b) Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina

(90) Med tanke på den bristande samarbetsviljan från de kinesiska myndigheternas och de kinesiska tillverkarnas sida fastställdes produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina på grundval av tillgängliga uppgifter, särskilt den information som lämnats av den sökande, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen.

(91) Enligt sökanden överstiger produktionskapaciteten i Kina avsevärt de nuvarande produktionsvolymerna och den inhemska efterfrågan på den kinesiska marknaden. De uppgifter som anges i skälen 92 och 93 avser den sammanlagda produktionen av tråd och linor av olegerat stål för för- och efterspänning.

(92) Enligt de uppgifter som lämnas i begäran uppgick tillverkningen av tråd och linor av olegerat stål för för- och efterspänning i Kina till 3,6 miljoner ton under översynsperioden. Tillväxten i den kinesiska efterfrågan har avtagit avsevärt under de senaste åren, med en genomsnittlig tillväxt på cirka 2 % med stora fluktuationer, med en negativ tillväxt för 2015 och 2018. Denna genomsnittliga tillväxt är lägre än produktionsökningen under samma period. Under översynsperioden uppgick den kinesiska efterfrågan till [3,3–3,4 miljoner ton].

(93) Enligt sökanden uppgår den outnyttjade produktionskapaciteten i Kina för den produkt som översynen gäller till cirka två miljoner ton. Sökanden beräknade den outnyttjade produktionskapaciteten på grundval av produktionsutvecklingen och den kapacitet som beräknats på grundval av den senaste översynen vid giltighetstidens utgång i samma förfarande (42). Sökanden har även angett att de kinesiska tillverkarna av tråd och linor av olegerat stål för för- och efterspänning, under skadeundersökningsperioden, har ökat sin produktion avsevärt och fortsätter att öka sin produktionskapacitet, och påståendet baseras på ett kinesiskt produktionsindex från en konfidentiell studie.

(94) På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att de kinesiska exporterande tillverkarna förfogar över betydande outnyttjad kapacitet som de skulle kunna använda för att tillverka tråd och linor av olegerat stål för för- och efterspänning för export till unionen om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

c) Tillgång till andra marknader

(95) Det finns ett brett spektrum av handelspolitiska skyddsåtgärder och andra importrestriktioner som tillämpas på export av tråd och linor av olegerat stål för för- och efterspänning med ursprung i Kina. Enligt Global Trade Alert tillämpas antidumpningsåtgärder i till exempel Brasilien, Kanada, Taiwan, Colombia, Mexiko, Sydafrika, Turkiet, Ukraina, Förenade kungariket och Förenta staterna, antisubventionsåtgärder i Taiwan och Förenta staterna samt skyddsåtgärder i Chile och Förenade kungariket. Dessa åtgärder begränsar inte bara de kinesiska tillverkarnas tillträde till de ovannämnda marknaderna, utan bekräftar också att de kinesiska tillverkarna av tråd och linor av olegerat stål för för- och efterspänning fortsätter att använda illojala handelsmetoder.

(96) Kommissionen drog slutsatsen att det, om de nuvarande åtgärderna skulle upphöra att gälla, är sannolikt att de kinesiska exporterande tillverkarna skulle omdirigera sin export till unionen till dumpade priser.

d) Unionsmarknadens attraktionskraft

(97) Enligt uppgifter från GTA exporterade de kinesiska exporterande tillverkarna till sina viktigaste tredjelandsmarknader, dvs. Sydkorea och Filippinerna, till priser som var 20 % lägre än unionstillverkarnas genomsnittliga försäljningspriser på unionsmarknaden (se skäl 116). Med beaktande av denna skillnad i prisnivåer som anges i skäl 158 och det faktum att tillträdet till andra marknader begränsas av handelspolitiska skyddsåtgärder, såsom anges i skäl 95, är exporten till unionen fortsatt mycket attraktiv för de kinesiska exportörerna.

(98) Med en förbrukning på mer än 538 344 ton är unionsmarknaden också attraktiv för de kinesiska tillverkarna på grund av sin storlek.

e) Slutsats om sannolikheten för återkommande dumpning

(99) Mot bakgrund av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att det, oavsett om det förekom dumpning under översynsperioden eller inte, är sannolikt att den kinesiska dumpningen till EU skulle återkomma om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

3.4 Övergripande slutsats om sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning

(100) Undersökningen visade visserligen inte att importvaror från Kina fortsatte att komma in på unionsmarknaden till dumpade priser under översynsperioden, men det är ändå inte möjligt att dra slutsatsen att de kinesiska tillverkarna av tråd och linor av olegerat stål för för- och efterspänning inte skulle komma att tillämpa illojal prissättning om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

(101) Mot bakgrund av de betydande exportvolymerna till Sydkorea och Filippinerna (211 000 ton jämfört med bara 86 ton som exporterades till unionen) anses priserna på denna export vara representativa när det gäller att fastställa potentiell dumpning. Fortsatt illojal prissättning bekräftas också genom det faktum att andra länder har vidtagit handelspolitiska skyddsåtgärder mot kinesisk export av tråd och linor av olegerat stål för för- och efterspänning.

(102) Kommissionen fann dessutom andra indikatorer för att dumpningen sannolikt skulle återkomma om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

(103) Den outnyttjade kapaciteten i Kina är mycket betydande och mer än tre gånger så stor som unionens totala förbrukning under översynsperioden.

(104) Slutligen visar unionsmarknadens attraktionskraft, sett till storlek och priser, och det faktum att andra marknader fortfarande är stängda på grund av handelspolitiska skyddsåtgärder att det är troligt att den kinesiska exporten skulle omdirigeras till unionen, om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

(105) Kommissionen drog därför slutsatsen att det är sannolikt att dumpningen återkommer om åtgärderna inte förlängs.

4. SANNOLIKHET FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE SKADA

4.1 Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

(106) Under översynsperioden tillverkades den likadana produkten av 18 tillverkare i unionen. Dessa tillverkare utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.

4.2 Förbrukning i unionen

(107) Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen genom att lägga ihop unionsindustrins försäljning på unionsmarknaden och importen från Kina och andra tredjeländer, med hjälp av uppgifter från Eurostat på Taric-nivå (EU:s integrerade tulltaxa).

(108) Enligt dessa uppgifter utvecklades förbrukningen i unionen på följande sätt: Tabell 2 Förbrukning i unionen 2016 2017 2018 Översynsperiod Förbrukning i unionen (ton) 532 996 560 601 568 200 538 344 Index (2016 = 100 %) 100 105 107 101 Källa: kontrollerade uppgifter från de unionstillverkare som ingick i urvalet samt branschuppgifter, Eurostat (Taric).

(109) Efterfrågan på tråd och linor av olegerat stål för för- och efterspänning styrs främst av verksamheten inom byggsektorn (den främsta användningen av den produkt som översynen gäller). Utvecklingen av efterfrågan på den produkt som översynen gäller återspeglar därför en allmän trend inom byggsektorn.

(110) Efter en viss återhämtning inom byggsektorn i Europa ökade förbrukningen i unionen med omkring 7 % under 2018 jämfört med 2016 (43). Denna förbrukningsökning följdes av en minskning med 6 procentenheter (44) under översynsperioden (vilket också berodde på minskad efterfrågan från de vindkraftverksbyggen i Tyskland (45) som står för en stor del av förbrukningen av tråd och linor av olegerat stål för för- och efterspänning i unionen), vilket ledde till en liten ökning på 1 % av förbrukningen i unionen under skadeundersökningsperioden.

(111) Byggverksamheten i unionen minskade ytterligare med 7,8 % under 2020 jämfört med översynsperioden och sektorn förväntas inte återhämta sig till samma nivåer som under översynsperioden förrän under 2022 (med en beräknad tillväxt på 4,1 % 2021 och 3,4 % 2022) (46).

4.3 Import från Kina

4.3.1 Volym och marknadsandel för importen från Kina

Tabell 3

Importvolym och marknadsandel från Kina*

2016 2017 2018 Översynsperiod Importvolym (i ton) 111 109 78 86 Indexerad importvolym (2016 = 100) 100 99 71 78 Marknadsandel 0,02 % 0,02 % 0,01 % 0,02 % Källa: Eurostat (Taric-nivå).

(112) Införandet av åtgärderna och den efterföljande förlängningen av dem stoppade i huvudsak flödet av tråd och linor av olegerat stål för för- och efterspänning från Kina. Under skadeundersökningsperioden var importvolymerna från Kina låga och varierade mellan 78 och 111 ton, vilket motsvarar en marknadsandel på 0,01–0,02 % i unionen. Som jämförelse kan nämnas att den kinesiska importen uppgick till 86 918 ton (8 % av unionsmarknaden) under skadeundersökningsperioden för den ursprungliga undersökningen (2007) och under 2010 minskade den till 1 % av unionsmarknaden.

4.3.2 Pris på importen från Kina

(113) Den mycket begränsade försäljningen av den produkt som översynen gäller från Kina till unionen under översynsperioden kunde inte användas som underlag för en meningsfull slutsats.

(114) Det sannolika exportpriset fastställdes därför på grundval av exporten av tråd och linor av olegerat stål för för- och efterspänning från Kina till vissa tredjeländer (se skäl 97).

(115) En jämförelse gjordes mellan de priser för den likadana produkten som tillverkades och såldes av unionsindustrin och priserna på tråd och linor av olegerat stål för för- och efterspänning som tillverkas i Kina och som såldes till vissa tredjeländer (Sydkorea och Filippinerna), justerat till cif-priset vid unionens gräns.

(116) Prisjämförelsen visade en betydande sannolik prisunderskridandemarginal på 20,3 %.

4.4 Import från övriga tredjeländer

(117) Volymen, marknadsandelen och priserna på importen från andra tredjeländer utvecklades på följande sätt: Tabell 4 Importvolym och marknadsandel från alla övriga tredjeländer Land 2016 2017 2018 Översynsperiod Totalt tredjeländer, utom Kina Import (i ton) 30 460 25 937 31 064 25 500 Index 100 85 102 84 Marknadsandel 5,7 % 4,6 % 5,5 % 4,7 % Pris (euro/ton) 649 770 872 836 Index (2016 = 100) 100 119 134 129 Thailand Import (i ton) 3 965 5 174 9 972 11 337 Marknadsandel 0,7 % 0,9 % 1,8 % 2,1 % Pris (euro/ton) 607 700 859 759 Ryssland Import (i ton) 11 292 13 875 8 861 4 875 Marknadsandel 2,1 % 2,5 % 1,6 % 0,9 % Pris (euro/ton) 589 717 814 746 Sydkorea Import (i ton) 12 600 2 457 3 942 3 968 Marknadsandel 2,4 % 0,4 % 0,7 % 0,7 % Pris (euro/ton) 608 835 896 905 Andra tredjeländer (utom Kina, Thailand, Sydkorea och Ryssland) Import (i ton) 2 602 4 431 8 290 5 320 Marknadsandel 0,5 % 0,8 % 1,5 % 1,0 % Pris (euro/ton) 1 171 985 939 1 030 Källa: Eurostat (Taric-nivå).

(118) Enligt uppgifter från Eurostat på Taric-nivå uppgick importen från andra tredjeländer till totalt 25 500 ton under översynsperioden. Under skadeundersökningsperioden hade importen från tredjeländer (utom Kina) en relativt stabil marknadsandel på 4,6–5,7 %. Under hela skadeundersökningsperioden stod importen från Thailand och Ryssland för mer än 50 % av den totala importen. Andra exportländer med en icke försumbar importvolym från unionen var Ukraina, Turkiet och Sydkorea.

(119) Under skadeundersökningsperioden var det vägda genomsnittliga priset på importen från tredjeländer i genomsnitt 5,2 % högre än genomsnittspriset för unionstillverkarna i urvalet (se tabell 8), vilket sannolikt förklarar importens stabila marknadsandel.

4.5 Unionsindustrins ekonomiska situation

4.5.1 Allmänna anmärkningar

(120) I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade undersökningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden.

(121) Vid fastställandet av skada skilde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. Kommissionen utvärderade de makroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter som tillhandahållits av unionsindustrins intresseorganisation (ESIS) och de kontrollerade svaren på frågeformulären från de unionstillverkare som ingick i urvalet. Uppgifterna avsåg samtliga unionstillverkare. Kommissionen utvärderade de mikroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter i svaren på frågeformulären från de unionstillverkare som ingick i urvalet. Dessa uppgifter avsåg de unionstillverkare som ingick i urvalet. Båda uppsättningarna av uppgifter konstaterades vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation.

(122) De makroekonomiska indikatorerna är tillverkning, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, dumpningsmarginalernas storlek och återhämtning från tidigare dumpning.

(123) De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittspriser per enhet, enhetskostnad, arbetskostnader, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga.

4.5.2 Makroekonomiska indikatorer

4.5.2.1 Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

(124) Unionens totala tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden: Tabell 5 Unionstillverkarnas tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande 2016 2017 2018 Översynsperiod Produktionsvolym (ton) 640 180 687 215 678 242 658 922 Index (2016 = 100) 100 107 106 103 Produktionskapacitet (ton) 838 776 850 085 866 952 946 481 Index (2016 = 100) 100 101 103 113 Kapacitetsutnyttjande 76 % 81 % 78 % 70 % Källa: uppgifter som lämnats av unionsindustrin och kontrollerade svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet.

(125) Unionstillverkningen ökade med 3 % under skadeundersökningsperioden och följde i stort sett utvecklingen av förbrukningen (dvs. en ökning med 5–7 % under 2017–2018, följt av en minskning under översynsperioden) av den produkt som översynen gäller på unionsmarknaden.

(126) Produktionskapaciteten ökade med 10 % under översynsperioden jämfört med 2018 (totalt sett med 13 % under skadeundersökningsperioden) tack vare investeringar som gjordes av flera unionstillverkare (inklusive nya produktionslinjer) till följd av efterfrågetrenden 2017–2018, då byggsektorn växte.

(127) Förändringar av ovanstående indikatorer (dvs. en ökning av produktionskapaciteten som överstiger den faktiska produktionen) ledde till ett minskat kapacitetsutnyttjande. Även om utnyttjandenivåerna fortfarande var lönsamma minskade de från 76 % till 70 % under skadeundersökningsperioden.

4.5.2.2 Försäljningsvolym och marknadsandel

(128) Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden: Tabell 6 Unionstillverkarnas försäljningsvolym och marknadsandel 2016 2017 2018 Översynsperiod Försäljningsvolym i unionen (i ton) 500 026 532 455 534 957 510 857 Index (2016 = 100) 100 106 107 102 Marknadsandel 94 % 95 % 94 % 95 % Källa: uppgifter som lämnats av unionsindustrin och kontrollerade svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet.

(129) Unionsindustrins försäljningsvolym av den likadana produkten minskade med 2 % under skadeundersökningsperioden, vilket är i linje med förbrukningen i unionen har utvecklats.

(130) Unionsindustrins marknadsandel förblev stabil under skadeundersökningsperioden.

4.5.2.3 Tillväxt

(131) Mellan 2016 och översynsperioden ökade förbrukningen i unionen med 1 %. Unionsindustrins försäljningsvolym ökade med 2 %, vilket innebar en något ökad marknadsandel (95 %) under översynsperioden, dvs. en ökning med 1 % jämfört med 2016.

4.5.2.4 Sysselsättning och produktivitet

(132) Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden: Tabell 7 Unionstillverkarnas sysselsättning och produktivitet 2016 2017 2018 Översynsperiod Antal anställda 957 983 1 040 1 053 Index (2016 = 100) 100 103 109 110 Produktivitet (ton/anställd) 669 699 652 626 Index (2016 = 100) 100 104 98 94 Källa: uppgifter som lämnats av unionsindustrin och kontrollerade svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet.

(133) Sysselsättningen i unionsindustrin ökade med 10 % under skadeundersökningsperioden. På grund av den långsammare produktionsökningen under skadeundersökningsperioden minskade produktiviteten med 6 % under samma period.

4.5.2.5 Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning

(134) Som konstateras i skäl 87 ansågs den kinesiska exportförsäljningen till unionen inte vara representativ för priset och kvantiteterna. Därför kunde ingen dumpning fastställas på unionsmarknaden under denna period.

(135) Utan trycket från dumpad import från Kina lyckades unionsindustrin övervinna de utmaningar som orsakas av fluktuationer i efterfrågan och stigande priser på valstråd, som är den viktigaste råvaran för tillverkning av tråd och linor av olegerat stål för för- och efterspänning. Industrin är dock fortfarande sårbar, vilket framgår av det faktum att vinstnivåerna ligger kring nollresultat och av den stora volatiliteten i efterfrågan.

4.5.3 Mikroekonomiska indikatorer

4.5.3.1 Priser och faktorer som påverkar priserna

(136) Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser för icke-närstående kunder i unionen och kostnad per enhet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden: Tabell 8 Genomsnittliga försäljningspriser i unionen och kostnad per enhet 2016 2017 2018 Översynsperiod Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen euro/ton) 639 715 868 752 Index (2016 = 100) 100 112 136 118 Tillverkningskostnad per enhet (euro/ton) 676 746 860 803 Index (2016 = 100) 100 110 127 119 Källa: kontrollerade frågeformulärssvar från de unionstillverkare som ingick i urvalet.

(137) Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris per enhet till icke-närstående kunder i unionen ökade med 18 % under skadeundersökningsperioden, med en tillfällig prisökning på 36 % under 2018 jämfört med 2016.

(138) Försäljningsprisernas utveckling följde i huvudsak ökningen av produktionskostnaderna, främst vad gäller kostnaden för valstråd, som är den viktigaste råvaran vid tillverkningen av tråd och linor av olegerat stål för för- och efterspänning. En liten vändning i denna trend skedde under 2019 vilket speglar pristrycket till följd av den kombinerade effekten av nedgången i förbrukningen i unionen.

4.5.3.2 Arbetskraftskostnader

(139) De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden: Tabell 9 Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd 2016 2017 2018 Översynsperiod Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (euro/anställd) 39 592 40 377 41 721 42 371 Index (2016 = 100) 100 102 105 107 Källa: kontrollerade frågeformulärssvar från de unionstillverkare som ingick i urvalet.

(140) Den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd ökade med 7 % under skadeundersökningsperioden.

4.5.3.3 Lager

(141) Lagernivåerna utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden: Tabell 10 Lager 2016 2017 2018 Översynsperiod Utgående lager (ton) 8 871 10 597 9 827 9 096 Index (2016 = 100) 100 119 111 103 Utgående lager som procentandel av tillverkningen 3,0 % 3,7 % 3,5 % 3,1 % Källa: kontrollerade frågeformulärssvar från de unionstillverkare som ingick i urvalet.

(142) Nivån på de utgående lagren hos de unionstillverkare som ingår i urvalet förblev stabil under skadeundersökningsperioden, med en blygsam ökning på 3 %. Under översynsperioden utgjorde lagernivåerna omkring 3 % av produktionen. Ovanstående tyder på ett mycket balanserat förhållande mellan försäljning och produktion för de unionstillverkare som ingår i urvalet.

4.5.3.4 Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

(143) Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden: Tabell 11 Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet 2016 2017 2018 Översynsperiod Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i procent av omsättningen) 2 % 1 % 6 % -1 % Kassaflöde (i euro) 8 026 311 2 095 475 14 174 734 6 744 880 Index (2016 = 100) 100 26 177 84 Investeringar (i euro) 1 070 047 3 374 137 3 419 199 4 322 493 Index (2016 = 100) 100 315 320 404 Räntabilitet 9 % 6 % 37 % -9 % Källa: kontrollerade frågeformulärssvar från de unionstillverkare som ingick i urvalet.

(144) Kommissionen fastställde unionsindustrins lönsamhet genom att nettovinsten före skatt vid försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen uttrycktes i procent av försäljningsomsättningen. Totalt sett var lönsamheten låg och fluktuerade kring brytpunkten för nollresultat under skadeundersökningsperioden, utom under 2018. Lönsamheten för unionstillverkarna i urvalet förbättrades från 2 % till 6 % under skadeundersökningsperioden fram till 2018, då den höga efterfrågan till följd av marknadstillväxten i unionens byggsektor gjorde att tillverkarna av tråd och linor av olegerat stål för för- och efterspänning kunde kompensera för de ökade kostnaderna för valstråd. Lönsamheten sjönk därefter något under brytpunkten för nollresultat under översynsperioden. Den negativa lönsamheten och nedgången i försäljningspriserna under 2019 berodde på en svagare efterfrågan än väntat och höga priser på valstråd under samma år.

(145) Nettokassaflödet är unionsindustrins förmåga att finansiera sin verksamhet. Nettokassaflödet förblev positivt under hela skadeundersökningsperioden och uppvisade under andra hälften av perioden samma trend som lönsamheten, dvs. en markant förbättring under 2018, följt av en minskning med 16 % under översynsperioden jämfört med början av skadeundersökningsperioden.

(146) Den fyrfaldiga ökningen av investeringarna under skadeundersökningsperioden är ett tecken på unionsindustrins fortsatta ansträngningar för att förbättra effektiviteten, ta sig in på nya marknader och förbli konkurrenskraftig på unionsmarknaden och globalt. Investeringarna gällde främst uppgradering av produktionsanläggningar och utbyte av produktionsutrustning.

(147) Räntabiliteten från tillverkning och försäljning av den likadana produkten uppvisade samma trend som lönsamheten, det vill säga den var positiv under de första tre åren av skadeundersökningsperioden och ökade kraftigt 2018 för att sedan bli negativ (-9 %) under översynsperioden.

4.5.4 Slutsats beträffande unionsindustrins situation

(148) Undersökningen visade en nedgång i unionsindustrins situation var stabil på makronivå, i linje med den övergripande uppåtgående trenden för förbrukningen (+ 1 % under skadeundersökningsperioden), vilket gav en blygsam ökning av unionsindustrins produktions- och försäljningsvolym.

(149) Undersökningen har också visat att industrins situation var ganska positiv på mikronivå, även om den fortfarande var sårbar. Lönsamheten och kassaflödet var positiva under skadeundersökningsperioden, och lönsamheten blev först negativ (dock mycket nära brytpunkten för nollresultat) under översynsperioden på grund av lägre efterfrågan än väntat inom byggsektorn. Om det sker en återhämtning på unionens byggmarknad förväntas dock unionsindustrins situation förbättras.

(150) Unionsindustrins ekonomiska situation var således icke-skadevållande och förekomsten av antidumpningsåtgärder på importen av den produkt som översynen gäller från Kina var huvudorsaken till denna relativt positiva situation.

(151) Mot denna bakgrund konstaterade kommissionen att unionsindustrin inte lidit väsentlig skada under översynsperioden i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.

5. SANNOLIKHET FÖR ÅTERKOMMANDE SKADA

(152) I skäl 151 drar kommissionen slutsatsen att unionsindustrin inte lidit väsentlig skada under översynsperioden. Kommissionen granskade således vidare sannolikheten för att den skada som ursprungligen vållats genom dumpad import från Kina skulle återkomma om åtgärderna upphävs.

(153) För att fastställa sannolikheten för återkommande skada om åtgärderna skulle upphöra analyserades följande faktorer: a) produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina, b) sannolika prisnivåer för importen från Kina i avsaknad av antidumpningsåtgärder och c) unionsmarknadens attraktionskraft.

5.1 Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina

(154) Trots den betydande kinesiska förbrukningen överskred produktionstakten (mer än 233 000 ton) den inhemska förbrukningen, vilket ökade trycket på exporten till tredjeländer.

(155) Dessutom är Kinas överkapacitet uppenbar. Enligt uppgifterna från sökanden hade Kina en årlig produktion på cirka 3,6 miljoner ton tråd och linor av olegerat stål för för- och efterspänning under 2019 och en uppskattad kapacitet på mellan 4,5 och 5,6 miljoner ton (47). Den outnyttjade produktionskapaciteten i Kina (dvs. cirka 2 miljoner ton) är minst tre gånger större än unionsmarknadens storlek.

5.2 Sannolika prisnivåer för importen från Kina i avsaknad av antidumpningsåtgärder och inverkan på unionsindustrin

(156) I skäl 96 dras slutsatsen att det är sannolikt att de kinesiska exporterande tillverkarna skulle exportera stora mängder tråd och linor av olegerat stål för för- och efterspänning till unionen om åtgärderna skulle upphöra att gälla och att denna export sannolikt skulle ske till dumpade priser.

(157) de åtgärder som infördes 2009 verkar ha avskräckt de kinesiska exportörerna från att fortsätta att dumpa sina produkter på unionsmarknaden i stora volymer och till låga priser. Till följd av detta förekommer endast obetydliga importvolymer från Kina till unionen.

(158) De kinesiska exportpriserna till de viktigaste exportdestinationerna (Sydkorea och Filippinerna, som står för omkring 40 % av unionens förbrukning), underskred unionsindustrins försäljningspriser med 20,3 %. Detta visar att de kinesiska exportörerna har omdirigerat en stor del av sin export till andra marknader till priser som är mycket lägre än unionsindustrins försäljningspriser på unionsmarknaden.

5.3 Unionsmarknadens attraktionskraft

(159) Som nämns i skälen 97 och 98 är unionens marknad attraktiv i fråga om storlek och priser.

(160) Unionens storlek, det faktum att euron är förhållandevis stark och att unionspriserna är högre än priserna på andra stora tredjelandsmarknader gör unionen till en mycket attraktiv marknad för kinesiska tillverkare. Denna mycket höga sannolika prisunderskridandemarginal, som grundas på en jämförelse mellan de kinesiska exportpriserna till tredjeländer och unionsindustrins priser, innebär att unionsmarknaden är attraktivare för kinesisk export än andra tredjeländers marknader. Om åtgärderna upphör att gälla skulle de kinesiska exporterande tillverkarna kunna exportera till unionen till priser som ligger över priserna till tredjeländer samtidigt som man fortfarande underskrider unionsindustrins priser.

(161) Såsom nämns i skäl 95 tillämpar även andra stora marknader, som Förenta staterna, Brasilien, Kanada och Turkiet, åtgärder mot import av tråd och linor av olegerat stål för för- och efterspänning från Kina. Om unionsåtgärderna skulle upphöra att gälla skulle unionen därför vara en mycket attraktiv marknad för kinesisk export.

5.4 Slutsats

(162) Mot bakgrund av undersökningsresultaten, dvs. uppskattningen av de kinesiska exporterande tillverkarnas outnyttjade kapacitet, och de förväntade prisnivåerna på kinesisk export till EU, dras slutsatsen att ett upphörande av åtgärderna med all sannolikhet skulle leda till att skadan återkommer, och ytterligare skulle förvärra unionsindustrins bräckliga situation på grund av en sannolik ökning av den kinesiska importen till dumpade priser som underskrider unionsindustrins försäljningspriser.

6. UNIONENS INTRESSE

(163) I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om bibehållandet av de gällande antidumpningsåtgärderna mot Kina skulle strida mot unionens samlade intresse. Fastställandet av unionens intresse byggde på en uppskattning av alla de olika intressen som berörs, bland annat unionsindustrins, importörernas och användarnas.

(164) Alla berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter i enlighet med artikel 21.2 i grundförordningen.

(165) På grundval av detta undersökte kommissionen om det trots slutsatserna om sannolikhet för återkommande dumpning och skada fanns några tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att bibehålla de gällande åtgärderna. Det erinras om att i den ursprungliga undersökningen ansågs införandet av åtgärder inte strida mot unionens intresse.

6.1 Unionsindustrins intresse

(166) Såsom förklaras i skäl 150 gjorde åtgärderna det möjligt för unionsindustrin att skapa och bibehålla en relativt positiv mikroekonomisk situation. Unionsindustrin håller på att återhämta sig och har vidtagit åtgärder för att förbättra effektiviteten och har investerat för att förbli konkurrenskraftig. Industrin är dock fortfarande sårbar, vilket framgår av vinstnivåerna som ligger nära nollresultat och som beror på att industrin har svårt att ta ut råvaruprisökningarna och på en nedgång i aktiviteten inom byggsektorn (där efterfrågan är mycket volatil). Ett upphävande av åtgärderna skulle därför sannolikt leda till återkommande väsentlig skada i och med att dumpad lågprisimport skulle komma in på unionsmarknaden, vilket skulle leda till en ytterligare försämring av unionsindustrins utsatta situation.

(167) Om åtgärderna bibehålls förväntas unionsindustrin kunna genomföra sina driftsinvesteringar och så småningom förbättra sin lönsamhet och bevara ett stort antal arbetstillfällen.

(168) Därför skulle fortsatta åtgärder mot Kina gynna unionsindustrin.

6.2 Importörernas och handlarnas intresse

(169) Såsom nämns i skäl 12 gav sig inga importörer till känna efter det att tillkännagivandet om inledande hade offentliggjorts och inte heller under undersökningen (vilket innebär att situationen i är liknande situationen under den förra översynen vid giltighetstidens utgång). Även om det inte kan uteslutas att införandet av åtgärderna har haft en negativ inverkan på importörernas verksamhet, är de inte beroende av Kina och kan köpa den produkt som översynen gäller från andra leverantörsländer, som Thailand och Ryssland. Därför dras slutsatsen (i likhet med slutsatsen i den förra översynen vid giltighetstidens utgång) att det ur importörernas perspektiv inte finns några tvingande skäl för att inte förlänga de gällande åtgärderna.

6.3 Användarnas intresse

(170) Ingen användare gav sig till känna efter offentliggörandet av tillkännagivandet om inledande eller under undersökningen. Det fanns därför inget som tydde på att slutsatserna från den senaste översynen vid giltighetstidens utgång (48) inte längre skulle vara giltiga eller att ett bibehållande av åtgärderna skulle ha en negativ inverkan på importörerna som skulle uppväga den positiva effekten av åtgärderna.

6.4 Slutsats om unionens intresse

(171) På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som rör unionens intresse som talar emot att förlänga de gällande antidumpningsåtgärderna i fråga om import från Kina.

7. ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

(172) Av ovanstående följer, i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen, att de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av viss tråd och vissa linor av olegerat stål för för- och efterspänning med ursprung i Folkrepubliken Kina och som är tillämpliga enligt förordning (EU) 2015/865, ändrad genom förordning (EU) 2019/1382, bör bibehållas.

(173) De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som fastställs i denna förordning är endast tillämpliga på import av den produkt som översynen gäller och som tillverkas av de namngivna rättsliga enheterna. Import av den produkt som översynen gäller och som tillverkas av ett annat företag som inte uttryckligen anges i denna förordnings normativa del, inklusive enheter som är närstående de som uttryckligen anges, omfattas inte av dessa tullsatser utan omfattas av den tullsats som gäller för ”Alla övriga företag”. De bör inte omfattas av någon av de individuella antidumpningstullsatserna.

(174) Ett företag får begära att dessa individuella antidumpningstullsatser tillämpas om det ändrar företagsnamn i ett senare skede. En sådan begäran ska ställas till kommissionen (49). Begäran ska innehålla alla relevanta uppgifter som gör det möjligt att visa att ändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som gäller för det. Om ändringen av företagets namn inte påverkar dess rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig på det kommer ett meddelande om namnändringen att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

(175) Alla berörda parter har underrättats om de viktiga omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera att de befintliga åtgärderna bibehålls. De beviljades också en period inom vilken de kunde lämna synpunkter efter meddelandet av dessa uppgifter. Synpunkter inkom från sökanden beträffande tillämpningsområdet för skyddsåtgärden, som beskrivs i skälen 177–178.

(176) När ett belopp måste återbetalas till följd av en dom av Europeiska unionens domstol ska enligt artikel 109 i förordning 2018/1046 (50) den tillämpliga räntesatsen motsvara den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner, som offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, C-serien, den första kalenderdagen i varje månad.

(177) Genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/159 (51) införde kommissionen en skyddsåtgärd avseende vissa stålprodukter för en period av tre år. Skyddsåtgärden förlängdes till och med den 30 juni 2024 genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1029 (52). Den produkt som översynen gäller (mer specifikt den produkt som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7217 10 90, ex 7217 20 90) är en av de produktkategorier som omfattas av skyddsåtgärden. När de tullkvoter som fastställts inom ramen för skyddsåtgärden överskrids skulle följaktligen både tullsatsen över kvoten och antidumpningstullen behöva betalas för samma import. Eftersom sådan kumulation av antidumpningsåtgärder och skyddsåtgärder kan leda till en större inverkan på handeln än önskvärt beslutade kommissionen att förhindra att antidumpningstullen tillämpas samtidigt som tullsatsen över kvoten för den produkt som översynen gäller under den tid som skyddstullen gäller.

(178) Detta innebär att om den tull över kvoten som avses i artikel 1.6 i genomförandeförordning (EU) 2019/159 blir tillämplig på den produkt som översynen gäller och överstiger antidumpningstullarna enligt den här förordningen, ska endast den tull över kvoten som avses i artikel 1.6 i genomförandeförordning (EU) 2019/159 tas ut. Under den period då skyddsåtgärderna och antidumpningstullarna tillämpas samtidigt ska uppbörden av de tullar som införs i enlighet med denna förordning tillfälligt upphöra. Om den tull över kvoten som avses i artikel 1.6 i genomförandeförordning (EU) 2019/159 blir tillämplig på den produkt som översynen gäller och den fastställs till en nivå som är lägre än nivån på antidumpningstullarna i den här förordningen, ska den tull över kvoten som avses i artikel 1.6 i genomförandeförordning (EU) 2019/159 tas ut som ett tillägg till skillnaden mellan den tullen och de antidumpningstullar som införs i enlighet med den här förordningen. Uppbörden av de antidumpningstullar som inte tagits ut bör upphöra tillfälligt.

(179) De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 15.1 i grundförordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1 1. En slutgiltig antidumpningstull införs härmed på import av tråd av olegerat stål utan plätering eller överdrag, tråd av olegerat stål, pläterad eller överdragen med zink, och tvinnad tråd av olegerat stål med eller utan plätering eller överdrag med högst 18 trådar, innehållande minst 0,6 viktprocent kol, med ett största tvärmått av mer än 3 mm, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7217 10 90, ex 7217 20 90, ex 7312 10 61, ex 7312 10 65 och ex 7312 10 69 (Taric-nummer 7217109010, 7217209010, 7312106191, 7312106591 och 7312106991), med ursprung i Folkrepubliken Kina. Galvaniserade (men utan ytterligare överdrag) sjutrådiga linor i vilka kärntrådens diameter är högst 3 % större än diametern på någon av de sex andra trådarna ska inte omfattas av den slutgiltiga antidumpningstullen. 2. Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för de produkter som beskrivs i punkt 1 och som tillverkas av nedanstående företag: Företag Taric-tilläggsnummer Antidumpningstull Kiswire Qingdao, Ltd, Qingdao A899 0 % Ossen Innovation Materials Co. Joint Stock Company Ltd, Maanshan, och Ossen Jiujiang Steel Wire Cable Co. Ltd, Jiujiang A952 31,1 % Alla övriga företag A999 46,20 % 3. Den individuella tullsatsen för företagen i punkt 2 ska tillämpas på villkor att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura som uppfyller kraven i bilagan. Om ingen sådan faktura uppvisas, ska den tullsats som gäller för alla övriga företag tillämpas. 4. För att förhindra att antidumpningstullen tillämpas samtidigt med den skyddsåtgärd som infördes genom genomförandeförordning (EU) 2019/159, i de fall då den kvottull som avses i artikel 1.6 i genomförandeförordning (EU) 2019/159 blir tillämplig på den produkt som översynen gäller och överstiger nivån på antidumpningstullarna enligt den här förordningen, ska endast den kvottull som avses i artikel 1.6 i genomförandeförordning (EU) 2019/159 tas ut. Under den period då skyddsåtgärderna och antidumpningstullarna tillämpas samtidigt ska uppbörden av de tullar som införs i enlighet med denna förordning tillfälligt upphöra. Om den tull över kvoten som avses i artikel 1.6 i genomförandeförordning (EU) 2019/159 blir tillämplig på den produkt som översynen gäller och den fastställs till en nivå som är lägre än nivån på antidumpningstullarna i den här förordningen, ska den tull över kvoten som avses i artikel 1.6 i genomförandeförordning (EU) 2019/159 tas ut som ett tillägg till skillnaden mellan den tullen och de antidumpningstullar som införs i enlighet med den här förordningen. Uppbörden av de antidumpningstullar som inte tagits ut bör upphöra tillfälligt. 5. Om inget annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2 Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 1 september 2021. På kommissionens vägnar Ursula VON DER LEYEN Ordförande

(1) EUT L 176, 30.6.2016, s. 21.

(2) Rådets förordning (EG) nr 383/2009 av den 5 maj 2009 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av viss tråd och vissa linor av olegerat stål för för- och efterspänning med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 118, 13.5.2009, s. 1).

(3) Rådets genomförandeförordning (EU) nr 986/2012 av den 22 oktober 2012 om tydliggörande av tillämpningsområdet för de slutgiltiga antidumpningstullar som infördes på import av viss tråd och vissa linor av olegerat stål för för- och efterspänning med ursprung i Folkrepubliken Kina genom förordning (EG) nr 383/2009 (EUT L 297, 26.10.2012, s. 1).

(4) Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/865 av den 4 juni 2015 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av viss tråd och vissa linor av olegerat stål för för- och efterspänning med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 (EUT L 139, 5.6.2015, s. 12).

(5) Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/1382 av den 2 september 2019 om ändring av vissa förordningar om införande av antidumpningsåtgärder eller antisubventionsåtgärder för vissa stålprodukter som omfattas av skyddsåtgärder (EUT L 227, 3.9.2019, s. 1).

(6) Tillkännagivande om att giltighetstiden för vissa antidumpningsåtgärder snart kommer att löpa ut (EUT C 322, 26.9.2019, s. 5).

(7) Tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av viss tråd och vissa linor av olegerat stål för för- och efterspänning med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT C 185, 4.6.2020, s. 5).

(8) https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2457.

(9) Tillkännagivande om konsekvenserna av utbrottet av covid-19 för antidumpnings- och antisubventionsundersökningar (EUT C 86, 16.3.2020, s. 6).

(10) Rådets genomförandeförordning (EU) nr 986/2012 av den 22 oktober 2012 om tydliggörande av tillämpningsområdet för de slutgiltiga antidumpningstullar som infördes på import av viss tråd och vissa linor av olegerat stål för för- och efterspänning med ursprung i Folkrepubliken Kina genom förordning (EG) nr 383/2009 (EUT L 297, 26.10.2012, s. 1).

(11) Arbetsdokument från kommissionens avdelningar av den 20 december 2017, Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the purposes of Trade Defence Investigations, SWD(2017) 483 final, s. 2.

(12) https://stats.oecd.org/Index.aspx?DataSetCode=CIF_FOB_ITIC.

(13) https://globalfinancials.com/index-admin.html.

(14) https://www.globaltradealert.org/.

(15) Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/635 av den 16 april 2021 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa svetsade rör av järn eller olegerat stål med ursprung i Belarus, Folkrepubliken Kina och Ryssland efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 och kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/508 av den 7 april 2020 om införande av en provisorisk antidumpningstull på import av vissa varmvalsade plåtar och rullar av rostfritt stål, med ursprung i Indonesien, Folkrepubliken Kina och Taiwan.

(16) Se kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/635, skälen 149–150, och kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/508, skälen 158–159.

(17) Se kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/635, skälen 115–118, och kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/508, skälen 122–127.

(18) Se kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/635, skälen 119–122, och kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/508, skälen 128–132. De berörda statliga myndigheternas rätt att utse och avsätta nyckelpersoner i ledningen för statsägda företag enligt den kinesiska lagstiftningen kan anses återspegla motsvarande äganderättigheter, men KKP:s celler i företagen, såväl statsägda som privata, utgör en annan viktig kanal genom vilken staten kan utöva inflytande över affärsbeslut. Enligt Kinas bolagsrätt ska en kommunistpartipolitisk organisation upprättas i varje företag (med minst tre medlemmar från KKP enligt partiets stadgar) och företagen ska skapa de nödvändiga förutsättningarna för partiorganisationens aktiviteter. Tidigare förefaller detta krav inte alltid ha följts eller tillämpats strikt. Åtminstone sedan 2016 har KKP emellertid stärkt sina krav på att kontrollera affärsbeslut i statsägda företag som en politisk princip. Kommunistpartiet uppges även pressa privata företag till att prioritera ”patriotism” och rätta sig efter partidisciplinen. År 2017 rapporterades att det fanns particeller i 70 % av de omkring 1,86 miljoner privatägda företagen och att pressen hela tiden ökar på att partiorganisationerna ska ha sista ordet i affärsbeslut inom sina respektive företag. Dessa regler gäller generellt i den kinesiska ekonomin och i alla sektorer, inbegripet för tillverkare av kallvalsade rullar av rostfritt stål och leverantörer av insatsvaror till dessa.

(19) Se kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/635, skälen 123–129, och kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/508, skälen 133–138.

(20) Se kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/635, skälen 130–133, och kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/508, skälen 139–142.

(21) Se kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/635, skälen 134–135, och kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/508, skälen 143–144.

(22) Se kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/635, skälen 136–145, och kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/508, skälen 145–154.

(23) TISCO, ’Företagsprofil’, http://en.tisco.com.cn/CompanyProfile/20151027095855836705.html (senast hämtad den 2 mars 2020).

(24) Baowu, ’Företagsprofil’, http://www.baowugroup.com/en/contents/5273/102759.html (senast hämtad den 6 maj 2021).

(25) Rapporten – kapitel 14, s. 358: 51 % privata företag och 49 % statsägda företag när det gäller tillverkning samt 44 % statsägda företag och 56 % privata företag räknat i kapacitet.

(26) Tillgänglig på

www.gov.cn/zhengce/content/2016-02/04/content_5039353.htm (senast hämtad den 6 maj 2021), https://policycn.com/policy_ticker/higher-expectations-for-large-scale-steel-enterprise/?iframe=1&secret=c8uthafuthefra4e (senast hämtad den 6 maj 2021), och

www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (senast hämtad den 6 maj 2021).

(27) Tillgänglig på http://www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (senast hämtad den 6 maj 2021) och http://www.jjckb.cn/2019-04/23/c_137999653.htm (senast hämtad den 6 maj 2021).

(28) Exempelvis sammanslagningen 2009 mellan det privata företaget Rizhao och det statsägda företaget Shandong Iron and Steel. Se Beijing steel report, s. 58, och beträffande den av China Baowu Steel Group förvärvade majoritetsandelen i Magang Steel i juni 2019, se https://www.ft.com/content/a7c93fae-85bc-11e9-a028-86cea8523dc2 (senast hämtad den 6 maj 2021).

(29) Rapporten, del III, kapitel 14, s. 346 ff.

(30) Inledningen till planen för anpassning och uppgradering av stålindustrin.

(31) Rapporten, kapitel 14, s. 347.

(32) Folkrepubliken Kinas trettonde femårsplan för ekonomisk och social utveckling (2016–2020), som finns på

https://en.ndrc.gov.cn/newsrelease_8232/201612/P020191101481868235378.pdf (senast hämtad den 6 maj 2021).

(33) Rapporten, kapitel 14, s. 349.

(34) Rapporten, kapitel 14, s. 352.

(35) Den vägledande katalogen för industriell strukturanpassning (2011 års version) (2013 års ändring), utfärdad genom föreskrift nr 9 från den nationella utvecklings- och reformkommissionen den 27 mars 2011 och ändrad i enlighet med beslutet från den nationella utvecklings- och reformkommissionen om ändring av relevanta klausuler i den vägledande katalogen för industriell strukturanpassning (2011 års version), utfärdad genom föreskrift nr 21 från den nationella utvecklings- och reformkommissionen den 16 februari 2013.

(36) Se kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/635, skälen 134–135, och kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/508, skälen 143–144.

(37) World Bank Open Data – Upper Middle Income, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

(38) Om den produkt som översynen gäller inte tillverkas i ett land med en jämförbar utvecklingsnivå kan tillverkning av en produkt i samma allmänna kategori och/eller sektor som den produkt som översynen gäller övervägas.

(39) https://data.tuik.gov.tr/Kategori/GetKategori?p=cevre-ve-enerji-103&dil=2.

(40) Report on actual weekly working hours and monthly average labour costs by economic activity, 2012, 2016, som offentliggjorts på (https://data.tuik.gov.tr/Search/Search?text=labour).

(41) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/755 av den 29 april 2015 om gemensamma regler för import från vissa tredjeländer (EUT L 123, 19.5.2015, s. 33).

(42) Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/865 av den 4 juni 2015 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av viss tråd och vissa linor av olegerat stål för för- och efterspänning med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 (EUT L 139, 5.6.2015, s. 12).

(43) https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Construction_production_(volume)_index_overview.

(44) Byggverksamheten i unionen minskade ytterligare med 7,8 % under 2020 jämfört med översynsperioden och sektorn förväntas inte återhämta sig till samma nivåer som under översynsperioden förrän under 2022 ((med en beräknad tillväxt på 4,1 % 2021 och 3,4 % 2022). Se pressmeddelandet från Euroconstructs nittionde konferens i München den 24 november 2020, som finns på följande webbadress: (https://euroconstruct.org/jart/prj3/wifo/data/uploads/euroconstruct/press/2020_90%20-%20EC%20Press%20Release%20Munich.pdf), hämtad den 5 februari 2021.

(45) Se https://www.cleanenergywire.org/factsheets/german-onshore-wind-power-output-business-and-perspectives.

(46) Pressmeddelande från den nittionde EUROCONSTRUCT-konferensen i München den 24 november 2020 (se https://euroconstruct.org/jart/prj3/wifo/data/uploads/euroconstruct/press/2020_90%20-%20EC%20Press%20Release%20Munich.pdf (hämtad den 5 februari 2021).

(47) I enlighet med de uppgifter som anges i skäl 46 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/865 av den 4 juni 2015 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av viss tråd och vissa linor av olegerat stål för för- och efterspänning med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 och det faktum att produktionskapaciteten i Kina ökade i samma takt som produktionen.

(48) Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/865 av den 4 juni 2015 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av viss tråd och vissa linor av olegerat stål för för- och efterspänning med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 (EUT L 139, 5.6.2015, s. 12), skälen 121–123.

(49) Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för handel, Direktorat H, Rue de la Loi/Wetstraat 170, 1040 Bryssel, Belgien.

(50) Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 193, 30.7.2018, s. 1).

(51) Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/159 av den 31 januari 2019 om införande av slutgiltiga skyddsåtgärder på import av vissa stålprodukter (EUT L 31, 1.2.2019, s. 27).

(52) Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1029 av den 24 juni 2021 om ändring av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/159 för att förlänga den slutgiltiga skyddsåtgärden på import av vissa stålprodukter (EUT L