ARBETSORDNING (Antagen vid plenarsessionen den 6 juli 1995) (96/235/Euratom, EG)

INGRESS

Artikel A

Ekonomiska och sociala kommittén skall vara rådets och kommissionens rådgivande organ och representera de ekonomiska och sociala intressegrupperna i medlemsstaterna.

Artikel B

I enlighet med artiklarna 194 och 195 i Fördraget om Europeiska unionen skall rådet, efter att ha hört kommissionen, utse kommitténs medlemmar genom enhälligt beslut.

Artikel C

Kommittén skall ha rätt att avge yttranden på eget initiativ i alla frågor som rör gemenskapens verksamhet.

Artikel D

Kommittén skall bland sina medlemmar välja ordförande, två vice ordförande och presidiets övriga medlemmar för en tid av två år.

Sammansättningen av kommitténs organ skall avspegla medlemsstaternas representation och de olika sektorer inom det ekonomiska och sociala livet som är företrädda i kommittén.

Artikel E

Det skall vara kommitténs uppgift att upprätthålla kontakter med ekonomiska och sociala intresseorganisationer i icke-medlemsstater inom ramen för de avtal eller konventioner som Europeiska unionen ingått.

AVDELNING 1 KOMMITTÉNS ORGANISATION

KAPITEL 1 KOMMITTÉNS TILLTRÄDANDE

Artikel 1 (1)

1. Kommittén utövar sin verksamhet i perioder om fyra år.

2. Kommitténs första sammanträde i början av varje ny mandatperiod vart fjärde år skall sammankallas av kommitténs äldste medlem inom högst en månad efter det att rådet meddelat medlemmarna att de blivit utnämnda.

A. Det första sammanträdet skall ledas av den äldste närvarande medlemmen som biträds av de fyra yngsta närvarande medlemmarna samt kommitténs generalsekreterare. Tillsammans utgör dessa ålderspresidiet.

B. Under detta sammanträde skall ålderspresidenten informera medlemmarna om det meddelande han fått från rådet rörande medlemmarnas utnämning och förklara kommittén inrättad för en ny fyraårig mandatperiod.

Artikel 2

Kommittén skall bestå av följande organ: församlingen, presidiet och ordföranden, vars ansvarsområden beskrivs i denna arbetsordning.

KAPITEL II PRESIDIET

Artikel 3

Val till mandatperiodens första hälft

1. Under det första sammanträdet, vilket hålls i enlighet med artikel 1, skall kommittén under ledning av ålderspresidiet välja sitt presidium för en tid av två år räknat från mandatperiodens början.

A. Ålderspresidiet, som inrättats i enlighet med tillämpningsföreskrifterna för artikel 1, skall sitta kvar tills resultatet av kommitténs presidieval tillkännagivits. Under ålderspresidiets ledning kan endast frågor som rör detta val diskuteras.

Artikel 4

Val till mandatperiodens andra hälft

Det sammanträde där presidiet för mandatperiodens sista två år väljs skall sammankallas av den avgående ordföranden. Det skall hållas i början av plenarsessionen den månad då det första presidiets mandat går ut och under den avgående ordförandens ledning.

Artikel 5

Sammansättning

1. Kommitténs presidium skall bestå av en ordförande, två vice ordförande och 33 medlemmar. Ämbetet som ordförande, vice ordförande eller medlem av presidiet är inte förenligt med ämbetet som sektionsordförande.

A. Ordföranden skall väljas i turordning bland medlemmarna som representerar arbetsgivare, arbetstagare och andra ekonomiska och sociala intressegrupper, såvida inte kommittén före valet beslutar något annat med minst tre fjärdedels majoritet.

B. Förutom med stöd av ett sådant beslut kan inte ordföranden och vice ordförandena bli omvalda för den tvåårsperiod som följer direkt efter de två år de innehaft sitt ämbete.

C. Vice ordförandena skall väljas bland de medlemmar som representerar en annan ekonomisk och social intressegrupp än den ordföranden representerar.

D. Vice ordförandena skall vara medborgare i olika medlemsstater. De får inte heller vara av samma nationalitet som ordföranden.

Artikel 6

Valförfarande

1. För att förbereda en lista med kandidater kan kommittén tillsätta en valberedning bland sina medlemmar. Denna skall föreslå kandidater enligt bestämmelserna i artikel 5 och presentera dessa för församlingen. Valberedningen skall presentera samtliga anmälda kandidaturer såvida de inte dragits tillbaka av kandidaterna i fråga.

A. Valberedningen skall enligt artikel 5 utföra en förhandsprövning av listan över kandidater till presidievalet. Kandidaturen skall inte godkännas om den inte lagts fram för valberedningen. Detta får till följd att endast namnen på de medlemmar som presenterats för valberedningen kan förekomma på valsedlarna.

2. Kommittén skall i enlighet med artikel 5 fatta beslut om samtliga kandidaturer.

3. Kommittén skall välja sin ordförande och två vice ordförande genom att hålla mer än ett val om det visar sig nödvändigt. För att bli vald måste en kandidat erhålla minst tre fjärdedelar av de giltiga rösterna i den första valomgången eller absolut majoritet av de giltiga rösterna i följande valomgångar. I händelse av lika röstetal skall den äldste kandidaten förklaras vald.

4. Kommittén skall välja presidiets övriga medlemmar genom att hålla mer än ett val om det visar sig nödvändigt. Förutsatt att de får minst en fjärdedel av de giltiga rösterna skall de medlemmar av kommittén som erhåller det största antalet giltiga röster bli förklarade som valda. I händelse av lika röstetal skall den äldste kandidaten förklaras vald.

5. En lista med namnen på ordföranden, de två vice ordförandena och övriga valda medlemmar skall sedan i sin helhet bli föremål för omröstning. Den måste erhålla minst två tredjedelar av det totala antalet giltiga röster.

6. Omröstningen skall vara hemlig. Överlåtelse av rösträtt är inte tillåten.

7. En röstsedel skall anses ogiltig om den innehåller fler röster än det finns platser att tillsätta i det aktuella valet.

Artikel 7

Ersättande av medlemmar

I händelse av att en presidiemedlem avgår, avlider eller är förhindrad att utöva sitt mandat, skall denne bli ersatt för återstoden av mandatet i enlighet med artiklarna 5 och 6.

Artikel 8

Ansvarsfördelning, sammankallande

1. Ordföranden skall sammankalla presidiet ex officio eller på begäran av tio medlemmar av presidiet.

2. Ett protokoll skall upprättas vid varje presidiesammanträde och läggas fram för presidiet för godkännande.

3. Presidiet skall bestämma sin egen arbetsordning inom ramen för denna arbetsordning och dess tillämpningsföreskrifter.

4. På samma sätt fastställer presidiet kommitténs organisation och interna arbetsgång.

5. Presidiet beslutar hur bestämmelserna för ersättning för resa och uppehälle skall tillämpas. Detta skall ske inom ramen för de beslut som tagits under budgetarbetet.

A. Presidiet är politiskt ansvarigt för kommitténs allmänna ledning. Det skall särskilt säkerställa att de uppgifter som tillkommer kommittén, dess organ och dess personal, utförs i överensstämmelse med kommitténs institutionella roll.

B. För detta syfte är presidiet bland annat ansvarigt för organisation och samordning av kommittén och dess organ. Presidiet skall ansvara för att de mänskliga, budgetära och tekniska resurserna används på bästa sätt när kommittén utför de uppgifter som tilldelats den i fördraget. Presidiet skall bland annat delta i budgetarbetet och i organisationen av sekretariatet.

C. Presidiet skall under det andra halvåret fastställa nästföljande års sammanträdesschema för kommittén och dess organ.

D. Gruppernas ordförande kan inbjudas att deltaga i presidiets sammanträden. Gruppernas sekreterare skall deltaga som observatörer vid presidiets sammanträden. Sektionernas ordförande kan inbjudas att närvara vid vissa av presidiets sammanträden.

E. Kommitténs ordförandeskap skall sammanträda med gruppernas ordförande för att förbereda presidiets och församlingens arbete. Presidiet skall beakta de beslut som fattas under dessa möten.

F. Sektionernas ordförande skall sammanträda med kommitténs ordförandeskap och gruppernas ordförande före presidiesammanträdena för att fördela begärda yttranden och informeras om framskridandet av sektionernas arbete. De kan även hålla ytterligare sammanträden. Presidiet skall beakta de beslut som fattas under dessa sammanträden. Som huvudregel skall gruppernas och sektionernas ordförande deltaga personligen.

6. Presidiet kan bilda tillfälliga arbetsgrupper av presidiemedlemmar för att behandla alla frågor som faller inom presidiets kompetensområde. Övriga medlemmar kan också deltaga i dessa gruppers arbete såvida inte frågan som diskuteras rör finanser, budget och tillsättning av ordinarie personal.

7. På grundval av en för detta syfte framtagen rapport skall presidiet var sjätte månad undersöka vilka åtgärder som vidtagits till följd av de yttranden kommittén avgivit. Ordföranden skall å presidiets vägnar, åtminstone en gång under sin mandatperiod, informera församlingen om detta i form av en rapport.

G. Denna rapport skall ta hänsyn till kommissionens periodiska meddelande om de åtgärder som vidtagits till följd av de yttranden som antagits av Ekonomiska och sociala kommittén.

8. På anmodan skall presidiet tolka bestämmelserna i arbetsordningen. Vid oklarhet eller oenighet om bestämmelsernas tillämpning skall presidiet avgöra frågan. Beslutet är bindande för samtliga medlemmar.

9. Vid tiden för kommitténs tillträde vart fjärde år skall sittande presidium vara ansvarigt för den löpande verksamheten fram till den nytillsatta kommitténs första sammanträde.

Artikel 9

Budgetgruppen

1. Presidiet och ordföranden utövar de i finansförordningen och kommitténs arbetsordning föreskrivna befogenheterna som rör budget och finanser.

Presidiet skall bland medlemmarna tillsätta en budgetgrupp med uppgift att biträda presidiet i beslut om budgetfrågor.

A. Budgetgruppen skall delta i utarbetandet av budgeten och övervaka att den blir korrekt genomförd.

B. Budgetgruppen skall lägga fram förslag, som kan vara detaljerade, till presidiet. Om budgetgruppen enhälligt antagit förslaget skall presidiet normalt godkänna det utan debatt (punkt A).

C. Budgetgruppen skall bestå av nio medlemmar, tillsatta efter förslag från grupperna och med en mandatperiod på två år.

D. Budgetgruppen skall utse sin ordförande bland sina medlemmar.

E. Inom ramen för de finansiella bestämmelserna och utan att det påverkar ansvarig budgetmyndighets (presidium, ordförande) utövande av sina befogenheter, skall budgetgruppen ge generalsekreteraren råd om den övergripande strategin för budgetberäkning.

F. Generalsekreteraren skall överlämna organisationsplanen till budgetgruppen innan den läggs fram för presidiet.

G. Ordföranden i budgetgruppen skall deltaga i budgetförhandlingarna.

H. Budgetgruppen skall utarbeta en stadga för medlemmarna. Denna skall bland annat reglera de administrativa, finansiella och organisatoriska aspekterna av medlemmarnas verksamhet.

I. För att ge presidiet beslutsunderlag skall budgetgruppen redogöra inför presidiet för alla framlagda frågor.

J. Budgetgruppen, biträdd av generalsekreteraren, skall sammanträda före presidiesammanträdet. Den kan också sammanträda på eget initiativ.

KAPITEL III ORDFÖRANDESKAPET

Artikel 10

1. Ordföranden leder kommitténs arbete i enlighet med dessa bestämmelser och fördragen.

2. Ordföranden representerar kommittén utåt.

A. Ordföranden kan delegera denna befogenhet till de vice ordförandena eller till någon annan av kommittémedlemmarna.

3. Ordföranden skall rapportera till kommittén om de åtgärder som vidtagits under tiden mellan plenarsessionerna.

B. Dessa rapporter skall inte följas av någon debatt.

4. Vice ordförandena, som träder i ordförandens ställe vid dennes frånvaro, skall löpande hållas underrättade av ordföranden.

5. Om kommittén konstaterar att ordföranden är förhindrad att utföra sina åligganden, skall han under denna period bli ersatt av den vice ordförande som hör till den grupp från vilken nästa ordförande skall komma. Denne vice ordförande övertar de befogenheter som tillkommer ordföranden enligt denna arbetsordning.

6. Ordförandeskapet skall vara ansvarigt för att etablera kontakt med Regionkommitténs ordförande och vice ordförande inom ramen för bestämmelserna i Fördraget om Europeiska unionen.

KAPITEL IV SEKTIONERNA

Artikel 11

1. Enligt fördragen skall kommittén omfatta en jordbrukssektion, en transportsektion och en sektion för kärnkraftsfrågor. Andra sektioner kan tillsättas efter förslag från presidiet eller från minst 41 medlemmar, inom de områden som täcks av fördragen.

2. Utan att påverka tillämpningen av artikelns första stycke skall kommittén bestå av minst sex sektioner. En lista över sektionerna och deras ansvarsområden finns som bilaga till denna arbetsordning.

3. Sektionerna tillsätts av kommittén under den första sessionen i början av varje ny fyraårsperiod.

4. Fördragen föreskriver att kommittén även kan tillsätta underkommittéer. Dessa kan i särskilda frågor utarbeta utkast till yttranden, som skall läggas fram för kommitténs övervägande.

Artikel 12

Sammansättning

1. Sektionernas medlemsantal och sammansättning skall bestämmas av kommittén efter förslag från presidiet.

2. Ingen sektion får ha mindre än 41 eller mer än 84 medlemmar.

A. Högsta och lägsta antalet medlemmar per sektion beror på antalet sektioner.

Artikel 13

Medlemmarnas utnämning

1. Med undantag för ordföranden skall varje kommittémedlem också vara medlem av minst en sektion.

2. Ingen får vara medlem av mer än tre sektioner. Presidiet kan dock meddela undantag när detta anses berättigat för att få en jämn representation av medlemsstaterna.

A. Antalet sektioner som en medlem kan tillhöra beror på det totala antalet sektioner.

3. Sektionens medlemmar tillsätts av kommittén på grundval av deras särskilda kvalifikationer för en period av två år med möjlighet till förlängning.

4. Förfarandet för att välja en sektionsmedlems efterträdare följer det för tillsättning av sektionsmedlemmar.

B. Medlemmar av sektioner eller arbetsgrupper kan beledsagas av ett biträde som får deltaga i men inte rösta under ett sektionsmöte. Före behandlingen av den fråga där biträdets deltagande önskas skall biträdets namn och kvalifikationer meddelas sektionens ordförande för godkännande.

C. Medlemmar av sektioner eller arbetsgrupper kan beledsagas av sin suppleant som biträde. Biträden har inte rätt att få ersättning för kostnader eller att få traktamente. Ett biträde kan av sammanträdesordföranden få ordet under ett sammanträde om den medlem hon eller han åtföljer begär det.

D. Det är ordförandens ansvar att inom sitt normala myndighetsområde se till att biträdets deltagande sker i enlighet med gällande bestämmelser och att denne inte överskrider sin funktion som biträde.

Artikel 14

Presidiet

1. En sektions presidium skall, beroende på antalet medlemmar i sektionen, bestå av sex eller nio medlemmar inklusive en ordförande och två vice ordförande.

2. Ordföranden och de andra medlemmarna i sektionens presidium skall väljas av sektionens medlemmar för en period av två år. Omröstningen skall vara hemlig, såvida inte något annat bestäms med enhällighet. Absolut majoritet krävs i den första omröstningen och relativ majoritet i den andra.

3. Val av sektionernas ordförande och av andra medlemmar i sektionernas presidium skall godkännas av kommittén.

4. Sektionsordförandena och de andra medlemmarna av sektionspresidierna kan bli omvalda.

A. En sektions ordförandeskap skall rotera mellan grupperna vid den första tvåårsperiodens slut. Tillämpningen av denna princip skall inte påverka föregående bestämmelser.

Artikel 15

Uppgifter - Föredragande - Studiegrupper

1. Det är sektionernas uppgift att utarbeta yttranden eller informationsrapporter om de frågor som hänskjuts till dem enligt artiklarna 25 och 26.

2. För att studera de frågor som hänskjutits till sektionen och för att ta fram därtill hörande dokument skall sektionen, på förslag av de grupper som avses i artikel 22, utse en föredragande, som kan bistås av en medföredragande. Föredraganden ansvarar för uppföljningen av ett yttrande efter att det antagits under plenarsessionen och rapporterar till sektionen.

3. Sektionerna kan, efter förslag från grupperna, tillsätta studiegrupper bland sina medlemmar. De skall utse ordförande och medlemmar i sådana studiegrupper.

A. Som alternativ till studiegrupper kan sektionen utse antingen en föredragande utan studiegrupp eller en förslagsgrupp.

B. Studiegrupperna får inte bli permanenta organ, förutom i särskilda fall som kräver presidiets tillåtelse i förväg. Medlemskap i en dylik studiegrupp skall ses över i samband med att sektionen förnyas i slutet av varje tvåårsperiod.

C. Studiegruppen bör sättas samman med hänsyn till alla sektorers och intressegruppers krav på representation. Denna regel är desto mer berättigad då flera sektioner kan antas anse att ett ämne faller inom deras kompetensområde.

D. I princip skall en studiegrupp inte ha mer än 15 medlemmar, såvida inte kommitténs presidium i förväg givit sin tillåtelse. Tillåtelse skall ges efter förslag från sammanträdet för kommitténs ordförandeskap och gruppordförandena, samt på begäran av vederbörande sektions ordförande med sektionspresidiets godkännande. Kommitténs presidium skall bestämma storleken på de studiegrupper som skall förbereda yttranden på eget initiativ.

E. Med föregående bestämmelser i åtanke skall sektionen bestämma storleken på studiegruppen och utse dess medlemmar. Sektionernas ordförande och presidier har tillsammans med grupperna ansvar för att studiegruppen sammansätts av medlemmar som har ett verkligt intresse för frågan, har möjlighet att närvara vid sammanträden och som har relevant erfarenhet.

F. Vid brådskande frågor kan ordföranden för den ansvariga sektionen, i samförstånd med sitt sektionspresidium och efter samråd med gruppernas ordförande, utse en föredragande och i förekommande fall tillsätta en studiegrupp, med förbehåll för sektionens godkännande.

Artikel 16

Sakkunniga

1. Om det visar sig nödvändigt för arbetets utförande får en sektion, på eget initiativ eller på förslag från sitt presidium och med tillåtelse från kommitténs ordförande, bemyndiga varje föredragande och medföredragande att bistås av en person som i egenskap av sakkunnig och på grund av sin erfarenhet och kunskap är särskilt kvalificerad att ge information om de frågor som övervägs.

2. Om så anses nödvändigt kan ytterligare sakkunniga, dock högst tre, tillsättas på förslag från vederbörande sektions presidium.

3. Sakkunniga tillsatta i enlighet med denna artikel skall vara berättigade till ersättning för resekostnader och kostnader för uppehälle.

A. Det skall vara varje sektions uppgift, eventuellt på förslag från sitt presidium, att bestämma när sakkunniga är nödvändiga med tanke på det aktuella ämnet.

B. Sakkunniga får endast tillsättas när det finns ett behov av klargörande av de tekniska problem som uppstår under ett ämnes behandling. De får inte tillsättas automatiskt.

C. En grupp kan föreslå att en sakkunnig tillsätts, men de andra två grupperna har ingen skyldighet att göra likadant.

D. Oavsett om den sakkunnige arbetar för en föredragande eller en grupp skall dennes uppgift vara att förse medlemmarna med information, inte att fatta beslut för deras räkning. Följaktligen är sakkunniga särskilt användbara under arbetets förberedande stadium. Det finns mindre behov av dem på sektionsnivå, och ordförandena för sektionerna skall se till att de sakkunniga inte går utanför den roll som tilldelats dem.

E. Sakkunnigas mandat skall upphöra så snart sektionen avslutat arbetet med en viss fråga, såvida inte den sakkunnige är rådgivare till en föredragande i vilket fall mandatet upphör först då plenarsammanträdet slutbehandlat ämnet.

Artikel 17

Suppleanter

1. Varje medlem av kommittén som inte kan närvara vid arbetet i de studiegrupper denne tillhör kan låta sig representeras av en suppleant.

2. Uppgifter om suppleantens namn och titel skall meddelas kommitténs presidium för dess godkännande.

3. Suppleanten har samma funktion i arbetsgruppen som den medlem han eller hon representerar.

A. Suppleanten skall vara medborgare i samma medlemsstat och tillhöra samma ekonomiska och sociala sektor som kommittémedlemmen. Medlemmen får när som helst, på eget initiativ eller om suppleanten så önskar, avsluta suppleantens mandat. Medlemmen skall informera presidiet om detta. Suppleantens mandat skall under alla omständigheter upphöra samtidigt som kommittémedlemmens.

B. Suppleanten deltar i möten på initiativ av den icke närvarande medlemmen. Medlemmen skall meddela detta till arbetsgruppens ordförande i enlighet med artikel 52.

C. Detta förfarande kan ses som en möjlighet att låta icke-medlemmar delta i kommitténs förberedande arbete. I detta hänseende skiljer det sig från förfarandet att överlåta rösträtter och utse ställföreträdare medlemmarna emellan (artiklarna 53 och 54).

D. Suppleanter erhåller ersättning för sitt deltagande i arbetet enligt de regler som fastställts av presidiet. Kommittémedlemmen och dennes suppleant skall betraktas som en och samma person vad gäller kostnader för resor och uppehälle.

E. En person som är suppleant kan utses till sakkunnig enligt artikel 16. I detta fall skall dennes mandat som suppleant upphävas under den tid denne deltar i kommitténs arbeten i egenskap av sakkunnig.

Artikel 18

Utfrågningar

1. Om den fråga som diskuteras är särskilt viktig kan en sektion höra personer som inte tillhör kommittén. Sektionen skall begära tillstånd i förväg från kommitténs presidium, och framlägga ett program i vilket sektionen preciserar de aspekter av frågan som den anser kräver hjälp utifrån.

A. När sektionen erhållit presidiets tillstånd inleder sektionens ordförande utfrågningsförfarandet, i samarbete med studiegruppens ordförande och på grundval av de anvisningar grupperna eventuellt gett. Åtgärder skall vidtas så att olika synsätt i en fråga tillåts komma till uttryck under en utfrågning.

KAPITEL V UNDERKOMMITTÉER

Artikel 19

Tillsättning - Kompetensområde - Sammansättning

1. På presidiets initiativ kan kommittén i särskilda fall tillsätta underkommittéer sammansatta av kommittémedlemmar. Dessa skall utarbeta utkast till yttranden, att föreläggas församlingen, i frågor av allmän karaktär eller i frågor som berör två eller flera sektioners kompetensområde.

2. Under perioderna mellan plenarsessionerna kan presidiet inrätta underkommittéer med förbehåll för församlingens godkännande i efterhand. En underkommitté kan bara inrättas för ett enda begärt yttrande. Den upphör att existera så snart församlingen röstat om det utkast till yttrande som underkommittén förberett.

3. Om en fråga berör flera sektioners kompetensområde skall underkommittén bestå av medlemmar från de berörda sektionerna.

4. De regler som gäller sektionerna skall tillämpas analogt på underkommittéerna.

KAPITEL VI HUVUDFÖREDRAGANDE

Artikel 20

Kommittén kan utnämna en huvudföredragande för varje fråga som föreläggs den för behandling.

KAPITEL VII KOMMITTÉ-DELEGATIONER

Artikel 21

Kommittén kan på initiativ av presidiet utnämna delegationer, sammansatta av kommittémedlemmar, för att upprätthålla relationer med ekonomiska och sociala intresseorganisationer i länder utanför Europeiska unionen.

KAPITEL VIII GRUPPER

Artikel 22

1. Kommitténs medlemmar kan på eget initiativ bilda grupper som representerar arbetsgivare, arbetstagare och övriga ekonomiska och sociala intressegrupper.

A. Grupper med minst 40 medlemmar skall välja ordförande och vice ordförande. Sådana grupper skall delta i förberedelsen, organisationen och samordningen av kommitténs och dess organs arbeten, och bidra till att förse dem med information. Varje grupp skall ha ett sekretariat.

B. Generalsekretariatet skall förse medlemmar utan grupptillhörighet med den materiella och tekniska hjälp som krävs för att de skall kunna utöva sitt mandat.

C. Presidiet skall säkerställa att denna artikel tillämpas i överensstämmelse med fördragens bestämmelser.

D. De grupper som bildats inom kommittén skall sammanträda regelbundet i samband med plenarsessionerna. De kan dessutom, om det är nödvändigt och efter godkännande av presidiets ordförande eller generalsekreteraren, sammanträda vid andra tidpunkter, helst i anslutning till andra sammanträden för kommitténs organ.

E. Kommittémedlemmar som deltar i gruppsammanträden organiserade enligt ovanstående bestämmelser skall ha rätt till kostnadsersättning för resa och uppehälle.

F. Grupperna skall bidra till organisationen av kommitténs arbeten genom att förbereda medlemmarna inför de olika organens sammanträden. Tillsammans med presidiet spelar de en viktig roll i organisationen av församlingen, speciellt i samband med vissa debatter.

G. De kan bidra till utformningen av plenarsessionens preliminära dagordning genom att lägga fram förslag till presidiet om att skriva in ett förslag till resolution på dagordningen eller ett förslag till utarbetande av ett yttrande på eget initiativ.

H. Grupperna skall bistås av generalsekretariatet.

I. Gruppernas sekretariat skall bland annat agera som en länk mellan grupperna och kommitténs generalsekretariat. De skall hjälpa till att säkerställa att arbetena organiseras på ett ändamålsenligt sätt i kommitténs intresse. Grupperna skall för detta ändamål disponera över de tjänster som krävs för att de skall fungera; dessa tjänster skall inkluderas i kommitténs personalförteckning.

J. Gruppsekretariatens tjänster skall anges i organisationsschemat under ordförandens privata sekretariat.

K. Tjänsterna skall tillsättas av anställningsmyndigheten i samförstånd med ordföranden för gruppen i fråga, enligt det rekryteringsförfarande som fastställs i tjänsteföreskrifterna för Europeiska gemenskapernas tjänstemän, eller enligt anställningsvillkoren för övriga anställda. Grupperna skall vara fria att tillsätta dessa tjänster antingen genom att ge kommitténs eller en annan institutions tjänstemän tjänstledighet för uppehållande av annan tjänst, eller genom att rekrytera tillfällig personal enligt artikel 2 c i Anställningsvillkoren för övriga anställda. Grupperna kan ändra sitt val under förutsättning att detta meddelas i behörig tid för att tillåta att nödvändiga budgetmässiga åtgärder kan vidtas.

L. Personalen skall, oavsett vilken status de har, vara underställda de regler som gäller alla tjänstemän och övriga anställda i EU-institutionerna. De är ansvariga inför sin överordnade och i sista hand inför kommitténs generalsekreterare.

M. Gruppernas sekreterare skall svara för sina handlingar inför respektive grupps ordförande. Administrativt - dvs. tillämpningen av tjänsteföreskrifterna, anställningsvillkoren för övriga anställda och de regler som gäller generalsekretariatets arbetsgång - är de hierarkiskt underställda generalsekreterarens myndighet.

AVDELNING II KOMMITTÉNS ARBETSGÅNG

KAPITEL I RÅDFRÅGNING AV KOMMITTÉN

Artikel 23

Sammankallande

1. Kommittén skall sammankallas av ordföranden för att utarbeta yttranden som begärts av rådet eller kommissionen.

2. Den skall sammankallas av ordföranden i samråd med presidiet, för att ytterligare behandla frågor i vilka den redan avgett ett yttrande.

3. Den kan sammankallas av ordföranden på förslag från presidiet och med majoriteten av medlemmarnas godkännande för att på eget initiativ avge yttranden i alla frågor som rör de uppdrag som ålagts Europeiska unionen.

A. Oavsett om yttrande avges på en institutions begäran, på kommitténs eget initiativ eller som tillägg till ett tidigare yttrande, skall dessa lyda under samma regler för framläggande och antagande under plenarsessionen.

B. Likaledes måste ett tilläggsyttrande presenteras av en föredragande, och denna presentation skall följas av en allmän diskussion, en genomgång paragraf för paragraf, en presentation av eventuella ändringar och en formell omröstning. Därefter skall ett tilläggsyttrande, i likhet med övriga yttranden, lämnas till institutionerna och publiceras i Europeiska gemenskapernas officiella tidning i enlighet med artikel 55 och andra gällande regler.

C. Kommitténs rättighet att ta upp ärenden på eget initiativ bör tillåta kommittén att föregripa kommissionens anmodan att yttra sig om vissa förslag, att uttala sig om problem av allmän karaktär som den inte ombeds yttra sig om, och att göra sina synpunkter på aktuella ämnen och politiskt viktiga frågor kända.

D. Utövandet av initiativrätten måste mynna ut i ett yttrande som lagts fram för omröstning på en plenarsession, och inte i texter av akademisk karaktär eller mindre väl utarbetade resolutioner. Därför måste beslut om att utarbeta ett yttrande på eget initiativ omgärdas av vissa garantier, såsom att initiativrätten inte utövas utan att flertalet kommittémedlemmar medger det.

E. Förslag om att använda detta förfarande skall läggas fram av sektionerna eller grupperna och måste beledsagas av en detaljerad rapport.

F. För att begäran om att använda detta förfarande skall övervägas måste den skriftligen lämnas in till presidiet.

Artikel 24

Begäran om yttranden

1. Begäran från rådet eller kommissionen om yttranden skall riktas till kommitténs ordförande. Ordföranden skall i samråd med presidiet organisera kommitténs arbete, med så stor hänsyn som möjligt till de tidsgränser rådet eller kommissionen satt.

A. De tidsgränser som satts för sektionen måste tillåta kommittén att avge sitt yttrande i god tid för att påverka gemenskapens beslutsfattande. Tidsgränsen skall fastställas med hänsyn till de prioriteringar de institutioner som begärt yttrandet har, hur viktigt ämnet är samt kommitténs och den berörda sektionens arbetsbörda.

KAPITEL II ARBETSORGANISATIONEN

A. SEKTIONERNAS ARBETE

Artikel 25

Remitteringsförfarande

1. För att utarbeta ett yttrande eller en informationsrapport skall ordföranden utse, i enlighet med artikel 8, en sektion som skall bli ansvarig för att förbereda arbetet i fråga. Där ämnet klart ligger inom en sektions kompetensområde skall ordföranden utse denna sektion och informera presidiet om sitt beslut.

2. Ordföranden för den utsedda sektionen skall informeras av kommitténs ordförande om det ämne som skall behandlas och om den tidsgräns inom vilken dokumenten skall lämnas in.

3. Kommitténs ordförande skall informera kommittémedlemmarna om remitteringen till sektionen och om det datum ämnet skall behandlas av plenarförsamlingen.

Artikel 26

Informationsförfarande

1. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 23.3 kan kommittén på presidiets förslag besluta att förbereda en informationsrapport för att undersöka frågor som rör de uppdrag som ålagts Europeiska unionen.

A. Informationsrapporten, som inte publiceras i Europeiska gemenskapernas officiella tidning, skall lämnas till institutionerna om församlingen beslutar detta.

B. Informationsrapporten skall behandla ett problem av särskilt intresse som förelagts kommittén för kännedom av rådet eller kommissionen, eller ämnen som kommittén måste höras om enligt fördraget.

C. En informationsrapport är ett sektionsdokument som inte är förpliktigande för kommittén. Den skall läggas fram inför plenarförsamlingen av föredraganden och underkastas en allmän diskussion, dock utan att kunna ändras.

D. En informationsrapport kan också tjäna som grund för att förbereda ett yttrande på eget initiativ. Efter att informationsförfarandet slutförts skall församlingen överväga, på förslag från presidiet, om ett kort yttrande på eget initiativ skall utarbetas på grundval av informationsrapporten.

E. Om det emellertid under arbetets gång verkar utkristallisera sig en klar åsikt kan presidiet på sektionens begäran föreslå att kommittén ändrar arbetets juridiska status och avger ett yttrande på eget initiativ i stället för en informationsrapport. Arbetets juridiska bas kan också ändras om kommittén erhåller en formell begäran om yttrande i ämnet i fråga.

Artikel 27

Gemensamma sammanträden

1. Sektionerna skall som huvudregel inte diskutera frågor gemensamt. Kommitténs ordförande kan emellertid i samförstånd med presidiet bemyndiga två eller flera sektioner att hålla gemensamma sammanträden om ordföranden anser att sådana sammanträden är nödvändiga för förberedandet av yttrandet i fråga. Under samma förutsättningar kan en sektion bemyndigas att hålla ett gemensamt sammanträde med ett utskott från Europaparlamentet eller Regionkommittén.

Artikel 28

Sammankallande

Sektioner till vilka en fråga har remitterats i enlighet med dessa regler skall sammankallas av sin ordförande.

Artikel 29

Förberedelse av sammanträden

1. Sektionssammanträdena skall förberedas av sektionens ordförande i samråd med sekretariatet.

2. Den preliminära dagordningen och de andra dokumenten till sammanträdet skall skickas i behörig tid till sektionens medlemmar och för kännedom till alla kommittémedlemmar som begär det.

3. Sammanträdena skall ledas av sektionens ordförande, eller i dennes frånvaro av en vice ordförande.

A. Vid ordförandens och samtliga vice ordförandes frånvaro övertar presidiets äldste ledamot ordförandeskapet.

B. Sektionens ordförande och presidium skall se till att yttrandena utarbetas inom de tidsgränser som satts av kommitténs presidium på begäran av institutionerna.

C. Det åvilar sektionernas ordförande och presidium att tillsammans med sina förslag till förfarande lägga fram ett preliminärt kalendarium för arbetena, utarbetat i samarbete med föredraganden och sekretariatet, så att de medlemmar som överväger att delta i studiegruppen kan göra det med full kunskap om vad ett deltagande innebär. Detta preliminära kalendarium skall ta hänsyn till sektionens tidsgräns och den tid som krävs för att förbereda dokumenten mellan sammanträdena. Det skall ange datum för gruppernas sammanträden och det datum sektionen skall anta sitt yttrande.

D. Utom i speciella fall måste sammanträdena hållas med fyra till sex veckors mellanrum, så att texterna kan skickas till sekretariatet i behörig tid och så att den tidsgräns som satts av presidiet kan hållas.

E. Artiklarna 43, 44 och 45 beträffande arbetsgången under plenarsessionerna skall tillämpas analogt på sektionernas sammanträden.

Artikel 30

Beslutsmässighet

1. Ett sektionssammanträde skall vara beslutsmässigt när fler än hälften av sektionens medlemmar är närvarande.

2. Om beslutsmässighet inte föreligger skall ordföranden avsluta sammanträdet och sammankalla ett nytt sammanträde som skall hållas inom en tidsgräns ordföranden fastställer, men under samma dag. Detta sammanträde är beslutsmässigt oavsett antalet närvarande medlemmar.

Artikel 31

Utarbetande av yttrande

Sektionernas yttranden skall utarbetas med föredragandens, förslagsgruppens eller studiegruppens arbetsdokument som grund.

Artikel 32

Yttranden

1. Sektionernas yttranden skall bara innehålla de texter som sektionen antagit i enlighet med förfarandet i artikel 49.

2. Texten till de ändringsförslag som fått avslag skall medfölja som bilaga tillsammans med omröstningsresultatet om de fick mer än en fjärdedel av de avgivna rösterna. Samma gäller för motyttranden.

A. Framläggandet av ändringar bör lyda under bestämmelser liknande de som gäller plenarförsamlingen. Medlemmarna måste presentera sina ändringsförslag skriftligen före sammanträdet. Sektionens ordförande skall bedöma om det är lämpligt att bryta mot denna regel genom att bemyndiga ett muntligt framförande av modifikationerna.

Artikel 33

Överlämnandet av yttranden

1. Sektionens yttranden, tillsammans med de dokument som i enlighet med artikel 32 medföljer som bilaga, skall skickas av sektionens ordförande till kommitténs ordförande, och skall läggas fram inför kommittén så snart som möjligt av presidiet. Dokumenten skall skickas till kommittémedlemmarna i god tid.

A. Alla bestämmelser angående förberedande av yttranden skall tillämpas analogt på förberedande av informationsrapporter.

B. För att säkerställa en effektiv arbetsorganisation skall sektionernas yttranden, utom i brådskande fall, antas åtminstone två veckor innan de förs in på plenarsessionens dagordning, så att de relevanta dokumenten kan skickas till kommittémedlemmarna i god tid.

Artikel 34

Protokoll

1. Ett kortfattat protokoll skall upprättas för varje sektionssammanträde och underställas sektionen för godkännande.

A. Sektionsprotokollet skall redogöra för de beslut som tagits och de diskussionspunkter som gett upphov till kontroverser. Det skall upprättas direkt efter sammanträdet, och skall i princip finnas tillgängligt på nästa sammanträde.

Artikel 35

Återremittering av yttrande till en sektion

Ordföranden kan i samförstånd med presidiet eller församlingen återremittera en fråga till en sektion när denne anser att det förfarande som föreskrivs i denna arbetsordning angående utarbetande av yttranden inte har följts, eller om denne bedömer att en kompletterande studie behövs.

B. FÖRBEREDANDE ARBETE

Artikel 36

1. Inom ramarna för de instruktioner sektionen gett skall föredraganden, bistådd när så behövs av en studiegrupp och/eller medföredragande, studera den remitterade frågan, samla det material som skall ligga till grund för utkastet till yttrande och sammanställa en dokumentsamling som skickas till sektionens ordförande.

A. Studiegruppens möten skall ledas av en ordförande som utsetts av sektionen i enlighet med artikel 15. I ordförandens frånvaro skall mötet ledas av en studiegruppsmedlem som utses av de närvarande medlemmarna.

B. Studiegrupperna skall inte företa omröstningar.

C. Ordföranden och föredraganden, i samförstånd med sektionens sekretariat, fastställer datum för mötena. Som del i ADB-tillämpningen "kalenderplanering" skall sekretariatet upprätta ett preliminärt kalendarium att föreläggas de berörda medlemmarna för godkännande.

D. För varje möte en studiegrupp har skall en kortfattad promemoria till kommitténs ordförande, föredraganden och sekretariatet utarbetas. Denna promemoria skall omfatta en närvarolista över de ordinarie medlemmar, suppleanter, sakkunniga och assistenter som deltagit i mötet.

E. Föredraganden skall utarbeta ett arbetsdokument till studiegruppens första möte. Efter detta möte skall föredraganden, bistådd av sektionens sekretariat och eventuellt av sakkunniga, utarbeta antingen ett preliminärt utkast till yttrande att föreläggas studiegruppen, eller ett utkast till yttrande att föreläggas sektionen.

F. Den allmänna diskussionen om det aktuella ämnet skall hållas antingen i sektionen under organisationen av arbetena, eller i studiegruppen under dess första möte. Om inte sektionen beslutar annorlunda skall i alla händelser en allmän diskussion hållas, när utkastet till yttrande granskas och antas av sektionen.

G. Enligt bestämmelserna i denna artikel skall möten organiseras så, att alla medlemmar, eller deras suppleanter, sakkunniga och assistenter har tillräckligt med tid för att sätta sig in i dokumenten. Föredragandens utkast bör därför nå medlemmarna minst tre dagar innan studiegruppen möts, och om så inte sker kan ordföranden ändra mötesdag. Dessutom skall mötena organiseras så, att medlemmarna får tillräckligt med tid för att studera de dokument föredraganden tagit fram, så att de, eventuellt skriftligen, kan kritisera och föreslå modifieringar av texten och rådfråga intresserade socio-professionella organisationer.

H. Ordföranden för studiegruppen skall vara ansvarig inför sektionens ordförande, och denne i sin tur inför kommitténs presidium, för att garantera att dokumenten är kortfattade, att reglerna följs och att tidsgränserna respekteras. Studiegruppens ordförande skall leda mötena i överensstämmelse med dessa krav.

I. Studiegrupper kan inte hålla fler än tre möten utan att informera sektionens presidium, som måste informera kommitténs presidium, så att det eventuellt kan ingripa. Dessa regler gäller analogt för yttranden på eget initiativ.

J. Studiegrupper kan arbeta på fyra språk, som bestäms av ordföranden före det första mötet utifrån dess sammansättning. Det språk föredraganden valt kan läggas till, om det inte är ett av de fyra valda språken.

K. Sektionernas ordförande kan, som ansvariga för att sektionens arbete går framåt, sitta med som observatörer på sektionens studiegruppers möten.

C. PLENARSESSIONENS ARBETE

Artikel 37

Sessioner

1. Församlingen, som omfattar alla medlemmar av kommittén, skall sammanträda i sessioner.

A. Kommitténs sessioner skall sammankallas i enlighet med artikel 23, och skall i princip hållas under de sista sju dagarna i månaden i enlighet med det kalendarium som presidiet utarbetat under den andra halvan av föregående år.

Artikel 38

Förberedelse av sessioner

1. Sessionerna skall förberedas av ordföranden i samråd med presidiet i enlighet med artikel 8. Presidiet skall sammanträda före varje session, och eventuellt under en session.

Presidiet kan för varje yttrande fastställa en tidsgräns för den allmänna diskussionen under sessionen.

Artikel 39

Dagordningen

1. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 50 angående förfarandet vid brådskande frågor skall den preliminära dagordning som fastställts av presidiet på förslag av kommitténs ordförandeskap och gruppernas ordförande skickas av kommitténs ordförande till alla kommittémedlemmar och till rådet och kommissionen åtminstone femton dagar innan sessionens öppnande.

2. Den preliminära dagordningen skall föreläggas församlingen för godkännande vid varje sessions öppnande. När väl dagordningen godkänts måste punkterna behandlas under det sammanträde dagordningen gäller. De dokument som är nödvändiga för kommitténs överläggningar skall skickas till kommitténs medlemmar i enlighet med artikel 33.

Artikel 40

Beslutsmässighet

1. Plenarsessionens sammanträden är beslutsmässiga då mer än hälften av kommittémedlemmarna är närvarande.

2. Är församlingen inte beslutsmässig skall ordföranden avsluta sammanträdet och kalla, vid en tid han finner lämplig under samma plenarsession, till nytt sammanträde, då församlingen är beslutsför, oavsett antalet närvarande medlemmar.

A. Ifall antalet medlemmar eller representerade medlemmar i slutet av ett sammanträde är klart otillräckligt kan ordföranden, vid en omröstning av särskild vikt, besluta att uppskjuta denna till följande sammanträde eller plenarsession.

Artikel 41

Frågeperiod

1. Då dagordningen godkänns skall ordföranden meddela om eventuella debattpunkter angående kommitténs roll eller verksamhet.

A. Kommitténs medlemmar kan sända skriftliga frågor till ordföranden angående ESK:s roll och verksamhet. Dessa frågor skall insändas minst två veckor före den plenarsession där de skall behandlas. Om frågans natur kräver det kan den dock inlämnas fram till plenarsessionens öppnande.

B. Ordföranden skall besvara dessa frågor under plenarsessionen. Frågeframställaren kan, i de fall det krävs, ge en förklaring av frågan innan svar lämnas. Frågor som kräver ett svar på längre än en timme besvaras skriftligen eller tas upp som en punkt i dagordningen vid följande plenarsession, ifall frågeframställaren önskar detta.

C. Om ordföranden anser att en fråga berör ett ämne som inte bör diskuteras offentligt, sätts frågan sist på dagordningen. Frågor får inte behandla pågående arbete i sektioner och studiegrupper.

Artikel 42

Resolutioner

1. Den preliminära dagordningen kan ändras av kommittén i syfte att behandla resolutionsutkast som en eller flera av grupperna inlämnat i enlighet med gällande procedur.

A. En grupp eller dess ordförande kan, till presidiet eller dess ordförande, inlämna ett resolutionsutkast vilket berör ämnen som ligger inom ESK:s kompetens.

B. Utkastet skall i regel nå ordföranden minst en arbetsdag före presidiets sammanträde. Presidiet skall behandla utkastet. Det kan, i fall ingen av grupperna opponerar sig, besluta att resolutionsutkastet skall tas upp vid nästa plenarsession eller den därpå följande sessionen. Resolutionsutkastet sänds till övriga grupper för behandling. Efter behandling i grupperna sammanträder presidiet eller kommitténs ordförandeskap med gruppernas ordförande för att fastslå ordalydelsen i det utkast som skall framläggas inför plenarförsamlingen.

C. Vid sessionens öppnande skall ordföranden föreslå att resolutionsutkastet skall sättas på dagordningen för följande sammanträde.

D. Efter att eventuellt ha hört en talesman för varje grupp tar kommittén ställning till utkastet, utan att ha möjlighet att ändra texten. Om mer än två tredjedelar av de närvarande medlemmarna eller representerade medlemmarna röstar för resolutionen anses den som antagen och översänds av ESK:s ordförande till övriga institutioner i den Europeiska unionen.

Artikel 43

Arbetsgång

1. Ordföranden öppnar sessionen, leder överläggningarna samt säkerställer att arbetsordningen följs under sessionen. Han biträds av vice ordföranden.

2. I ordförandens frånvaro leds sessionen av vice ordföranden. Om även denne är frånvarande leds sessionen av presidiets äldste medlem.

3. Kommittén skall grunda sina överläggningar på texter från de sektioner som är behöriga att avrapportera till kommittén inom det berörda området.

A. Föredraganden skall presentera det av sektionen godtagna yttrandet. Om föredraganden är frånvarande skall han, efter godkännande av den berörda sektionens ordförande, utse en sektionsmedlem som ersättare.

B. Sedan vidtar en allmän debatt om det ämne yttrandet berör. Ordet ges till de medlemmar som finns upptagna på ordförandens talarlista.

C. Ordföranden kan begränsa inläggens längd.

D. När debatt hålls om en specifik punkt på dagordningen kan alla medlemmar delta i debatten inom den för debatten avsatta tiden. Ordföranden skall läsa upp talarlistan, efter inlägg från föredragande eller representanter från institutionerna (rådet/kommissionen), samt uppmana grupperna att inkomma med de namn de vill foga till talarlistan. Efter det att debatten inletts kan inga nya namn tas upp på talarlistan. Endast medlemmar som står upptagna på talarlistan har rätt att yttra sig.

4. När en text har godtagits av en sektion utan röster emot, kan presidiet, på grundval av den information det fått från den berörda sektionens ordförande enligt artikel 33, föreslå församlingen att omröstning sker utan föregående debatt. Detta förfarande skall användas ifall ingen medlem opponerar sig. På villkor att ingen medlem opponerar sig sker omröstning utan föregående debatt med handuppräckning.

E. Yttranden som behandlas enligt förfarandet utan debatt sätts först på dagordningen.

F. Församlingen avstår, vid förfarandet utan debatt, från sektionsordförandens och ordförandens redogörelser, den allmänna debatten samt genomgången punkt för punkt. För att undvika varje oklarhet eller indirekt debatt är röstningsförklaring och yttranden till protokollet ej tillåtna.

G. Om en debatt visar sig vara nödvändig skall denna ske i slutet av sammanträdet.

H. Efter den allmänna debatten skall kommittén göra en detaljerad genomgång, punkt för punkt, av yttrandet och skall godta det på basis av sektionens text och godtagna ändringsförslag.

I. Även om det inte föreligger något ändringsförslag kan kommittén välja att använda denna procedur, varvid ordföranden direkt låter förrätta omröstning angående yttrandet i dess helhet. Kommittén kan också begränsa behandlingen till den allmänna debatten utan genomgång punkt för punkt, särskilt om detta begärs av den behöriga sektionen.

J. Om ett flertal ändringsförslag inkommit kan kommittén begränsa behandlingen till genomgången punkt för punkt, utan föregående debatt.

K. Dessa regler skall också tillämpas vid sektionernas sammanträden, om inte annat beslutats.

5. Om ett yttrande inte godtas kan ordföranden, med församlingens medgivande, hänskjuta yttrandet till ansvarig sektion för ny genomgång eller utse en ny huvudföredragande, som under samma eller en annan session framlägger ett nytt utkast till yttrande.

Artikel 44

Ändringsförslag

1. Ändringsförslag skall vara skriftliga och undertecknade av upphovsmannen. De skall lämnas in till generalsekretariatet före plenarsessionens öppnande.

2. I syfte att säkerställa en effektiv arbetsgång för församlingen fastslår presidiet tidsfrister för inlämnande av ändringsförslag.

3. Kommittén kan dock godkänna att ändringsförslag inlämnas fram till öppnandet av det sammanträde där förslaget skall diskuteras, på villkor att det är undertecknat av minst sex medlemmar.

4. Under behandling av ett ändringsförslag kan föredraganden muntligen, med upphovsmannens godkännande, föreslå ett kompromissförslag. Församlingen tar sedan ställning till detta kompromissförslag.

5. Ändringsförslag måste innehålla en specificering av det avsnitt i texten som avses, samt innehålla en kortfattad förklaring.

6. Kommitténs ordförande kan, i samråd med den behöriga sektionens ordförande och föredraganden, föreslå kommittén att ändringsförslag behandlas på ett sådant sätt att den slutliga texten blir sammanhängande.

A. Den kortfattade förklaring som skall bifogas ändringsförslag skall vara koncis och tillräckligt utförlig för att ändringen skall förstås till fullo.

B. Om ett ändringsförslag behandlar flera olika punkter av ett yttrande som skall debatteras av församlingen, skall varje punkt bli ett separat förslag, så att kommittén, under genomgången punkt för punkt, kan ta ställning till var och en av de punkter som skiljer sig från den ursprungliga texten samt ta formella beslut om de föreslagna ändringarna.

C. Kommitténs ordförande kan föreslå att församlingen, inför varje ändringsförslag, hör upphovsmannen, en kommittémedlem som opponerar sig mot förslaget samt föredraganden.

D. Ändringsförslag som lagts fram enligt reglerna, men som inte stöds av förslagsställarna eller någon annan medlem, skall inte föreläggas kommittén för behandling.

E. När det gäller ett motyttrande vars syfte är att uttrycka, i en kort text som refererar till yttrandets första sida, en helt avvikande uppfattning, har presidiet eller kommitténs ordförande rätt att besluta, i samråd med sektionens ordförande och föredraganden, om detta motyttrande kan föreläggas kommittén som det lyder eller om frågan först skall återremitteras till sektionen för ytterligare studier i enlighet med artikel 35. Detta innebär att ändringsförslag av detta slag måste överlämnas till sekretariatet före presidiets sammanträde.

Artikel 45

Avslutning av debatten

1. Ordföranden kan på eget initiativ eller på en medlems begäran anmoda kommittén att besluta om en begränsning av talartiden, ajourneringen av ett sammanträde eller avslutandet av en diskussion. När en diskussion förklarats avslutad kan ingen medlem tala utom för de röstförklaringar som sker efter en omröstning och då inom de tidsgränser som ordföranden fastställt.

A. En medlem kan när som helst begära och få förtur på talarlistan under en debatt för att lägga fram en ordningsfråga i syfte att

- begära att dagordningen följs,

- begära att arbetsordningen respekteras eller påminna om dess bestämmelser med hänvisning till tillämplig artikel,

- för en grupps räkning föreslå att sammanträdet ajourneras, debatten avslutas eller att inläggen tidsbegränsas.

B. En ordningsfråga får inte under några förhållanden utgöra ett egentligt debattinlägg.

Artikel 46

Protokoll

1. Ett protokoll skall utarbetas för varje plenarsession. Detta protokoll föreläggs kommittén för godkännande.

2. Den slutliga versionen av protokollet skall undertecknas av kommitténs ordförande och generalsekreterare.

A. Som bilaga till detta protokoll skall finnas en redogörelse för kommitténs överläggningar vid utarbetandet av yttranden. Denna redogörelse skall innehålla texten till alla föreslagna ändringar som framlagts för omröstning med angivelse av omröstningsresultatet; om en omröstning med namnangivelse har genomförts, skall namnen på de röstande anges. Redogörelsen skall dessutom innehålla de ansvariga sektionernas yttranden samt alla andra dokument som kommittén anser vara nödvändiga för att förstå debatterna.

Artikel 47

Yttranden

1. Kommitténs yttranden skall innehålla en introduktion som ger den juridiska bakgrunden och anger det förfarande som har följts vid utarbetandet av yttrandet och som redogör för motiven, samt en huvuddel som innehåller kommitténs synpunkter på frågan i sin helhet samt specifika kommentarer till vissa aspekter av den.

A. Yttranden skall vara korta dokument som ger en motiverad redogörelse för kommitténs synpunkter på kommissionens förslag eller den fråga som remitterats till kommittén. De skall redogöra för de argument som är nödvändiga för att förstå kommitténs ställningstagande. Om så krävs skall yttranden innehålla konkreta förslag på hur den aktuella frågan skall hanteras. Ett yttrande bör därför inte referera till andra dokument än det som remitterats till kommittén. Yttranden kan dessutom innehålla en sammanfattning av kommitténs huvudsakliga rekommendationer, och en bilaga innehållande en kortfattad resumé av kommissionens förslag.

2. Resultatet av omröstningen om yttrandet som helhet skall finnas i en bilaga till detta. Då en omröstning med namnangivelse genomförts skall namnen på de röstande anges.

3. Om de föreslagna ändringarna avslås av plenarförsamlingen men erhåller minst en fjärdedel av de avgivna rösterna, skall texterna och redogörelsen för motiven till ändringarna bifogas till yttrandet som en bilaga tillsammans med omröstningsresultatet. Detsamma skall gälla för motyttranden.

4. Texten till sektionsyttranden som avslagits till förmån för ändringar antagna av plenarförsamlingen skall också bifogas kommitténs yttrande tillsammans med omröstningsresultatet, förutsatt att minst en fjärdedel av de avgivna rösterna var positiva till sektionsyttrandet.

B. En omröstning med namnangivelse skall hållas om ett generellt ändringsförslag, dvs. ett motyttrande, och om yttrandet som helhet, om de villkor som anges i artikel 49.4.2 uppfylls, och om inte en sluten omröstning hålls i enlighet med artikel 49.6.

5. När en av kommitténs grupper eller en av sektorerna inom det ekonomiska och sociala livet som är representerade i kommittén antar en avvikande men enhetlig ståndpunkt i en fråga som förelagts församlingen för granskning, kan deras ställningstagande sammanfattas i en kort förklaring som bifogas yttrandet som bilaga, då debatten i frågan avslutats med en omröstning med namnangivelse.

C. Det måste undvikas att alltför många enheter har rätt att uttrycka en avvikande åsikt enligt detta förfarande. Eftersom detta speciellt är avsett för att tillåta att gemensamma avvikande åsikter kommer till uttryck, bör inte användningen av förfarandet bero på storleken på den minoritetsgrupp som går samman om en gemensam förklaring, utan på huruvida medlemmarna i fråga representerar specifika intressen som omfattas av kommittén.

D. Därför skall användningen av detta förfarande vara reserverat för identifierbara minoriteter, dvs. å ena sidan de grupper som bildats i enlighet med artikel 22 i arbetsordningen, och å andra sidan de sektorer inom det ekonomiska och sociala livet som representeras på gemenskapsnivå och inom kommittén, och vars sammansättning meddelats i förväg till presidiet.

E. Den majoritet som krävs för att en gemensam röstförklaring skall anses som representativ för en grupp eller en sektor skall vara tre fjärdedelar av de närvarande eller under omröstningen representerade gruppmedlemmarna vad gäller grupperna, och två tredjedelar för sektorernas vidkommande.

F. En sektor kan bestå av medlemmar från olika grupper. En medlem kan inte tillhöra mer än en sektor.

G. För att den gemensamma röstförklaringen inte skall förlora i intresse bör den bara göras i samband med viktiga frågor, och då begränsas till ämnet i fråga och vara i överensstämmelse med de överläggningar som hållits. Målet med förklaringen skall vara att formulera en ståndpunkt som presenterats och fått stöd under kommitténs överläggningar i frågan. Den skall sammanfatta de grundläggande skälen till varför författarna är emot yttrandet, vilket skiljer den från den röstförklaring som beskrivs i artikel 45.

H. Röstförklaringen följs inte av någon debatt. Den kan inte under några omständigheter medföra individuella röstförklaringar.

Artikel 48

Överlämnande av yttranden och protokoll

1. Yttranden som kommittén antagit, sektionsyttranden och protokoll från kommitténs plenarsessioner skall skickas till rådet och kommissionen.

A. Samma dokument skall vidarebefordras till Europaparlamentet och, om nödvändigt, till Regionkommittén.

B. Dessutom skall kommitténs yttranden, liksom protokollet, skickas till kommitténs medlemmar efter varje session så snart som möjligt. Protokollet skall skickas till kommitténs medlemmar så tidigt som möjligt före nästa session.

AVDELNING III ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

KAPITEL I OMRÖSTNINGSREGLER

Artikel 49

1. Giltiga röster skall vara de som avges "för", "emot" eller som "nedlagd röst".

2. Utom där denna arbetsordning stadgar annorlunda skall texter och beslut antas av kommittén och dess organ med en majoritet av de avgivna rösterna för och emot.

3. Omröstning skall ske genom handuppräckning, namnupprop eller som sluten omröstning.

4. Omröstningar om ett ändringsförslag skall ske genom namnupprop, om en fjärdedel av kommittémedlemmarna kräver det. Den slutliga omröstningen om ett yttrande skall också ske genom namnupprop, om minst sex kommittémedlemmar kräver det.

5. Ordföranden kan dessutom beordra en omröstning genom namnupprop i en fråga som det redan röstats om genom handuppräckning, om resultatet av denna omröstning förefaller ordföranden svårbedömt.

6. Utan att påverka tillämpningen av artikel 6 och 14 skall sluten omröstning ske då en majoritet av kommittémedlemmarna kräver det.

7. Kommitténs eller sektionens ordförande skall som regel inte avge någon röst. Om plenarförsamlingens eller sektionens omrösting ger lika röstetal för och emot skall kommitténs eller sektionens ordförande avge sin röst.

8. Att föredraganden antar ett ändringsförslag utgör inte skäl nog för att inte rösta om ändringsförslaget på vanligt sätt.

A. Eftersom nedlagda röster är en neutral form av röstning, skall bara rösterna för och emot beaktas när majoriteten beräknas.

KAPITEL II FÖRFARANDEN VID BRÅDSKANDE ÄRENDEN

Artikel 50

Förfarande vid brådskande frågor på kommitténivå

1. När brådskan är ett resultat av en tidsgräns för inlämnandet av ett yttrande som pålagts kommissionen av rådet eller av kommissionen i enlighet med artikel 198 i fördraget, kan förfarandet vid brådskande ärenden användas om ordföranden anser det vara nödvändigt för att förmå kommittén att anta begärda yttranden i god tid.

2. I brådskande frågor på kommitténivå kan ordföranden, omedelbart och utan att i förhand rådfråga presidiet, företa alla nödvändiga åtgärder för att möjliggöra kommitténs arbete. Ordföranden skall emellertid informera presidiets medlemmar om de åtgärder som tagits.

3. När förfarande för brådskande ärenden tillämpas kan de tidsgränser som används vid det normala förfarandet frångås.

4. Åtgärder företagna av ordföranden enligt förfarandet för brådskande ärenden skall läggas fram under kommitténs nästa session för bekräftelse.

Artikel 51

Förfarande vid brådskande frågor på sektionsnivå

1. När den brådskande frågan beror på sektionens tidsgräns kan sektionens ordförande med godkännande från kommitténs ordförande och i samråd med sektionens presidium, organisera arbetet på annat sätt än föreskrivet i denna arbetsordning.

2. Åtgärder företagna av sektionens ordförande enligt förfarandet för brådskande ärenden skall läggas fram under sektionens nästa möte för bekräftelse.

A. I brådskande frågor kan sektionen mötas för att hålla en allmän, förberedande diskussion, mot bakgrund av vilken föredraganden ombeds att förbereda ett utkast till yttrande, som skall läggas fram vid nästföljande sektionsmöte eller direkt till församlingen enligt förfarandet för huvudföredragande i enlighet med artikel 20.

KAPITEL III STÄLLFÖRETRÄDARSKAP

Artikel 52

Frånvaro

1. En medlem som är förhindrad att närvara vid en av kommitténs sessioner eller vid ett sektions- eller studiegruppsmöte måste i förväg meddela berörd ordförande om sin frånvaro, antingen direkt eller genom sitt gruppsekretariat.

2. När en kommittémedlem är frånvarande från mer än tre på varandra följande kommittésessioner utan att utse en ställföreträdare och utan giltigt förfall, kan ordföranden efter att ha rådfrågat presidiet och efter att ha erbjudit medlemmen att förklara sin frånvaro, anmoda rådet att ta medlemmen ur tjänsten.

3. När en sektionsmedlem är frånvarande vid mer än tre på varandra följande sektionsmöten utan att ha utsett en ställföreträdare och utan giltigt förfall, kan sektionens ordförande efter att ha erbjudit medlemmen att förklara sin frånvaro, anmoda medlemmen att frånträda sin plats i sektionen till förmån för en annan medlem.

Artikel 53

Överlåtelse av rösträtt

1. En medlem av kommittén som är förhindrad att närvara vid en av kommitténs sessioner eller vid ett sektionsmöte kan efter att ha meddelat berörd ordförande, direkt eller genom gruppsekretariatet, skriftligen överlåta sin rösträtt till en annan medlem av kommittén eller av sektionen.

2. Ingen medlem kan ha mer än en fullmakt att rösta vid en plenarsession eller ett sektionsmöte.

A. Fullmakten skall vara skriftlig och personligen undertecknad av fullmaktsgivaren. Särskilda formulär skall användas som kan erhållas från gruppernas sekretariat.

B. Fullmakten skall användas i enlighet med fullmaktsgivarens exakta instruktioner.

C. En medlems rösträtt kan endast överlåtas en gång per sammanträde och kan återkallas under detta sammanträde. Före röstning skall ordföranden föranstalta en prövning av fullmakterna. Endast den personliga rösträtten kan överlåtas, inte den rösträtt man har i kraft av en fullmakt.

D. Den medlem som representerar en annan medlem enligt artikel 54.1 utövar den representerade personens alla rättigheter. Representanten kan således mottaga en fullmakt i enlighet med denna artikel för att rösta i stället för en annan frånvarande medlem av sektionen.

Artikel 54

Ställföreträdare

1. En medlem av en sektion eller studiegrupp som är förhindrad att närvara vid ett möte i sin sektion eller studiegrupp, kan efter att skriftligen ha meddelat berörd ordförande, antingen direkt eller genom sitt gruppsekretariat, ordna så att en annan kommittémedlem representerar henne/honom vid det aktuella mötet.

A. Ställföreträdare måste tillsättas skriftligen och detta dokument skall undertecknas personligen av ställföreträdaren. Särskilda formulär som kan erhållas från gruppernas sekretariat skall användas. Dessa formulär måste vara sekretariatet till handa före mötet.

2. Ställföreträdarens fullmakt gäller endast för det möte för vilket den blivit utfärdad.

B. Förfarandet kan inte utnyttjas när den medlem som önskar att bli representerad finns på platsen för mötet samma dag som det hålls.

3. Vid tiden för tillsättandet av en studiegrupp kan en medlem som blivit utsedd till medlem av studiegruppen be att bli ersatt av en annan medlem av kommittén. Detta byte skall gälla för en särskild fråga och för den tid sektionen arbetar med frågan. Det kan inte återkallas.

C. Anhållan om att bli ersatt måste göras skriftligen då studiegruppen tillsätts och omedelbart delges generalsekreteraren.

D. Den kommittémedlem som fungerar som ersättare skall endast delta i sektionens arbete med den fråga för vilken han blivit tillsatt. Medlemmen som blivit ersatt kan till fullo delta i arbetet med varje annan fråga på sektionens dagordning.

E. Möjligheten till representation, får inte påverka den upprättade balansen, i synnerhet inte balansen mellan grupperna.

KAPITEL IV OFFENTLIGHET

Artikel 55

Offentliggörande

1. Den ekonomiska och sociala kommittén skall offentliggöra sina yttranden i Europeiska gemenskapernas officiella tidning, i enlighet med de bestämmelser som fastställts av rådet och kommissionen efter rådfrågning av kommitténs presidium.

2. Namnen på medlemmarna i ESK, dess utskott och presidium samt förändringar av deras sammansättning skall offentliggöras i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Artikel 56

Allmänhetens tillträde till sessioner

1. Kommitténs plenarsessioner är offentliga.

2. Efter anmodan från berörd institution, eller på förslag av presidiet kan församlingen dock besluta att vissa förhandlingar förs bakom lyckta dörrar.

3. Sektionernas sammanträden skall vara offentliga, om inte sektionsordföranden beslutar annat.

4. Övriga sammanträden är inte offentliga.

A. För att säkerställa effektivitet i församlingens arbete är tillträde till plenarsalen förbehållet kommittémedlemmar samt de tjänstemän som krävs för att genomföra sammanträdet. Vaktmästare är den enda personal som får röra sig mellan medlemmarnas platser.

B. Sakkunniga och assistenter skall ta plats på åhörarläktaren. Dock kan en expert som assisterar en föredragande ta plats vid dennes sida vid behandling av det ärende i vilket experten medverkat.

C. Kommitténs ordförande kan utfärda besökskort för plenarsammanträden till personer vilka godkänts av en av kommitténs grupper. Dessa besökskort berättigar inte till deltagande i sammanträden som förs bakom lyckta dörrar.

Artikel 57

Institutioners och andra organs närvaro

1. Institutionernas medlemmar och ledamöter kan delta i, och ta till orda under, sammanträden i kommittén och dess organ.

2. Medlemmar av andra organ och ämbetsmän från institutioner och organ kan efter bemyndigande inbjudas att delta i sammanträden, att ta till orda under dessa eller svara på frågor, under ledning av sammanträdets ordförande.

KAPITEL V MEDLEMMARNAS TITEL, PRIVILEGIER OCH IMMUNITET

Artikel 58

1. ESK:s medlemmar bär titeln "Medlem av den Ekonomiska och sociala kommittén".

2. Kommittémedlemmars privilegier och immunitet är fastlagda i artiklarna 10 och 11 i den till fördraget fogade bilagan om privilegier och immunitet.

KAPITEL VI AVSLUTANDE AV MEDLEMMARS MANDAT

Artikel 59

1. ESK-medlemmarnas mandat löper ut vid utgången av den av rådet fastlagda fyraårsperioden, samtidigt som den nya kommittén tillträder sitt mandat.

2. Enskild medlems mandat upphör vid avgång, avsättning, dödsfall, force majeure eller vid uppkomna omständigheter som är oförenliga med ett medlemskap i ESK.

3. Medlemskap i kommittén är oförenligt med medlemskap i en regering, ett nationellt parlament, en av europeiska gemenskapernas institutioner, Regionkommittén, eller en styrelsepost i Europeiska investeringsbanken och med aktiv tjänst som tjänsteman inom någon av gemenskapernas institutioner.

4. Avsked skall vara skriftligt och adresserat till kommitténs ordförande.

5. Omständigheter som utgör grund för avsked återfinns i artikel 52 i denna arbetsordning. Då rådet beslutar att avsluta ett mandat, skall det påbörja proceduren för utnämnande av en ersättare till detta mandat.

6. Vid avsked, dödsfall, force majeure eller vid omständigheter som är oförenliga med ett medlemskap i ESK skall ordföranden underrätta rådet, som sedan påbörjar proceduren för nyutnämning. Vid avsked skall den avgående kommittémedlemmen, om han inte meddelar annat, kvarstå i sitt ämbete till det datum då ersättarens mandat träder i kraft.

A. Praxis är att medlemmar kan ta tillbaka sitt avsked fram till det datum då ersättarens mandat träder i kraft.

7. Vid alla de fall som nämns i denna artikels andra stycke utnämns ersättaren för den återstående mandatperioden.

KAPITEL VII ESK:s ADMINISTRATION

Artikel 60

Generalsekretariatet

1. Kommittén skall biträdas av ett generalsekretariat, vilket leds av en generalsekreterare som i sitt ämbete är underställd presidiets ordförande.

2. Generalsekreteraren skall delta i presidiets sammanträden, vid vilka han har en rådgivande roll samt är protokollförare.

3. Generalsekreteraren ansvarar för verkställandet av de beslut som fattats av församlingen, presidiet och ordföranden vad avser kommitténs arbetsordning, samt avlägger var tredje månad en skriftlig rapport till ordföranden angående de åtgärder som vidtagits eller förutses vidtas i syfte att lösa administrations-, organisations- och personalfrågor.

4. Generalsekreteraren kan delegera sina befogenheter inom de gränser som bestäms av ordföranden.

5. Generalsekreteraren skall avlägga ett högtidligt löfte inför presidiet att utöva sitt ämbete samvetsgrant och helt opartiskt.

6. På förslag från generalsekreteraren fattar presidiet beslut om generalsekretariatets struktur, så att det säkerställer att ESK och dess organ fungerar på bästa möjliga sätt. Generalsekretariatet skall också bistå medlemmarna i utövandet av deras mandat, särskilt vad avser organisationen av kommittésammanträden samt utarbetandet av yttranden.

7. ESK och Regionkommittén skall ha gemensamma funktioner, vilkas organisation och administration skall regleras i ett gemensamt avtal.

8. Generalsekreterarna i ESK och Regionkommittén skall gemensamt besluta i frågor som rör de ovan nämnda funktionerna.

Artikel 61

Utnämningar

1. Enligt tjänsteföreskrifterna för EU:s institutioner skall befogenhet att utnämna ämbetsmän innehas av följande:

- vid utnämning av generalsekreterare, av presidiet,

- vid utnämning av tjänstemän i löneklass 1, 2 och 3 i kategori A samt löneklass LA3 i språktjänsten, av presidiet på förslag av generalsekreteraren, vad avser tillämpning av artikel 13, 29, 30, 31, 32, 40, 41, 49, 50, 51, 78 och 90 första stycket i tjänsteföreskrifterna och av ordföranden på förslag av generalsekreteraren vid tillämpning av övriga artiklar i tjänsteföreskrifterna, inklusive artikel 90, andra stycket,

- vid utnämning av tjänstemän i löneklass 4 och 5 i kategori A och i språktjänsten, av ordföranden på förslag av generalsekreteraren,

- vid utnämning av tjänstemän i löneklass 6 till 8 i kategori A och i språktjänsten och vid utnämning av tjänstemän i kategori B, C och D, av generalsekreteraren.

2. Enligt anställningsvillkoren för övriga anställda inom EU:s institutioner skall befogenhet att utnämna personal innehas av följande:

- vid utnämning av temporär personal i lönegrad 6 till 8 i kategori A och i språktjänsten och vid utnämning av temporär personal i kategori B, C och D, av generalsekreteraren, vid utnämning av temporär personal i lönegrad 4 och 5 i kategori A och i språktjänsten, av ordföranden på förslag av generalsekreteraren och vid utnämning av annan temporär personal, av presidiet på förslag av generalsekreteraren,

- vid utnämning av rådgivare, av ordföranden, i enlighet med artikel 82 i anställningsvillkoren för övriga anställda inom EU:s institutioner,

- vid utnämning av tillfällig personal i kategori A i lönegrad I av ordföranden på förslag av generalsekreteraren och vid utnämning av all annan tillfällig personal, av generalsekreteraren,

- vid utnämning av lokal personal, av generalsekreteraren.

3. Ordföranden skall utöva de befogenheter som tilldelats institutionen genom artikel 110 i tjänsteföreskrifterna och ansvara för tillämpningen av tjänsteföreskrifterna och de bestämmelser som avtalats mellan institutionerna.

4. Presidiet kan delegera de befogenheter som det tilldelats genom denna artikel till ordföranden.

5. Generalsekreteraren kan delegera de befogenheter som han tilldelats genom denna artikel.

Artikel 62

Ordförandens sekretariat

1. Ordföranden skall bistås av ett eget sekretariat.

2. Sekretariatets personal skall, inom budgetramen, vara temporärt anställd. Ordföranden är behörig att ingå anställningskontrakt med sekretariatets personal.

Artikel 63

Överslag över utgifter och intäkter

1. Före den 1 juni varje år skall generalsekreteraren förelägga presidiet ett utkast till överslag över utgifter och intäkter för nästkommande räkenskapsår. Presidiet utarbetar överslaget över utgifter och intäkter. Presidiet skall översända detta budgetöverslag enligt bestämmelserna i Europeiska gemenskapernas finansförordning och inom den i förordningen reglerade tidsfristen.

A. Innan överslaget över utgifter och intäkter slutförs, skall presidiet, med ordföranden för budgetgruppen som sin talesman, lämna en kort redogörelse till församlingen. Inlägg kan göras samband med redogörelsen.

B. Ordföranden skall lämna en redogörelse till församlingen om kommitténs budget såsom den fastlagts av budgetmyndigheterna, samt kommentera dess huvudsakliga innehåll. Vid slutet av varje räkenskapsår skall ordföranden lämna en redogörelse till församlingen om budgetens genomförande. Dessa redogörelser följs inte av någon debatt.

2. Kommitténs ordförande ansvarar för budgetens verkställande inom ramen för finansförordningens bestämmelser.

Artikel 64

Korrespondens

Korrespondens till kommittén skall ställas till ordföranden eller generalsekreteraren.

KAPITEL VIII REVIDERING AV ARBETSORDNINGEN

Artikel 65

1. Kommittén kan med absolut majoritet bland medlemmarna besluta om att revidera denna arbetsordning.

2. Om ett sådant beslut fattas skall kommittén tillsätta ett arbetsordningsutskott. I enlighet med artikel 20 skall kommittén utse en huvudföredragande som skall framlägga en rapport och ett textförslag. På basis av dessa dokument kan församlingen, med absolut majoritet, anta nya bestämmelser. I samband med att förslaget till ändrad arbetsordning presenteras skall arbetsordningsutskottet förelägga församlingen, som är garant för den korrekta tolkningen av arbetsordningen, de följdändringar av tillämpningsföreskrifterna som krävs för godkännande.

3. Antalet medlemmar i arbetsordningsutskottet är avhängigt av revideringens omfattning.

4. Den nya arbetsordningen skall träda i kraft omedelbart efter att den godtagits av församlingen.

(1) Genomförandebestämmelserna är kursiverade.