Särskild rapport till stöd för revisionsförklaringen avseende verksamheten under den allmänna budgeten för budgetåret 1994 jämte svaren från kommissionen, Europaparlamentet, rådet, domstolen, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén

INNEHÅLLSFÖRTECKNING Punkt

1. Förutsättningarna för utarbetandet av revisionsförklaringen (DAS) 1.1 - 1.44

Revisionsrättens uppdrag 1.3 - 1.4

Räkenskaper och transaktioner som omfattas av revisionsförklaringen 1.5 - 1.8

Revisionsförklaringens räckvidd och begränsningar 1.9 - 1.26

Revisionsrättens revisionsprinciper och revisionsmetoder 1.27 - 1.44

2. Genomförandet av granskningen 2.1 - 2.22

Problem i samband med granskningsarbetet 2.1 - 2.10

Utfört granskningsarbete 2.11 - 2.22

3. Resultat av granskningen 3.1 - 3.151

Allmän konklusion 3.1

Räkenskapernas tillförlitlighet 3.2 - 3.100

De underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet 3.101 - 3.151

4. Lärdomar som kan dras av revisionsförklaringen 4.1 - 4.17

Resultat av DAS-revisionen av de underliggande transaktionerna avseende utgifter 4.1 - 4.4

Kvaliteten i gemenskapens ekonomiförvaltningssystem 4.5 - 4.8

Behov av korrigerande åtgärder 4.9 - 4.17

BILAGOR: Sida

Bilaga I: Utvärdering av den finansiella betydelsen av allvarliga felaktigheter i fråga om åtagandenas laglighet/korrekthet 49

Bilaga II: Kortfattad beskrivning av allvarliga felaktigheter i fråga om åtagandenas laglighet/korrekthet 50

Bilaga III: Utvärdering av den finansiella betydelsen av allvarliga väsentliga felaktigheter i fråga om betalningarnas laglighet/korrekthet 51

Bilaga IV: Kortfattad beskrivning av allvarliga väsentliga felaktigheter i fråga om betalningarnas laglighet/korrekthet 52

Bilaga V: Utvärdering av den finansiella betydelsen av allvarliga formella felaktigheter i fråga om betalningarnas laglighet/korrekthet 55

Bilaga VI: Kortfattad beskrivning av allvarliga formella felaktigheter i fråga om betalningarnas laglighet/korrekthet 56

Bilaga A: Diagram I VIII 57

KAPITEL 1 Förutsättningarna för utarbetandet av revisionsförklaringen (DAS)

1.0 INNEHÅLLSFÖRTECKNING Punkt

Inledning 1.1 - 1.2

Revisionsrättens uppdrag 1.3 - 1.4

Rättsliga grunder 1.3

Revisionsrättens överordnade mål 1.4

Räkenskaper och transaktioner som omfattas av revisionsförklaringen 1.5 - 1.8

Revisionsförklaringens räckvidd och begränsningar 1.9 - 1.26

En övergripande förklaring om samtliga räkenskaper och underliggande transaktioner 1.9

DAS och övriga typer av revision 1.10 - 1.16

DAS och förvaltningsrevision (FVR) 1.17 - 1.19

DAS och påvisande av avsiktliga oegentligheter 1.20 - 1.23

Granskning av egna medel härrörande från BNI och moms 1.24 - 1.26

Revisionsrättens revisionsprinciper och revisionsmetoder 1.27 - 1.44

Granskningen omfattar budgetårets samtliga räkenskaper och transaktioner 1.27

En experimentell metod 1.28

Utvärdering av systemen 1.29 - 1.31

Direkt granskning av de underliggande transaktionerna 1.32 - 1.35

Statistisk stickprovskontroll 1.36 - 1.37

Revisionsrättens kriterier 1.38

Definition och behandling av felaktigheter 1.39 - 1.43

Revisionsrättens övriga granskningsarbete 1.44

INLEDNING

1.1 Fördraget om Europeiska unionen trädde i kraft den 1 november 1993, och revisionsrätten avger nu för första gången - för budgetåret 1994 - en revisionsförklaring (nedan kallad DAS ()) om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. För att underlätta läsningen av revisionsresultaten och de slutsatser som dras av dessa har revisionsrätten ansett det nödvändigt att i denna första inledande del av rapporten tillräckligt detaljerat beskriva den strategi och de metoder som tillämpats vid revisionsarbetet inför DAS.

1.2 Vidare fortsätter revisionsrätten att framlägga en årsrapport och särskilda rapporter, vilka också är avsedda att beaktas av rådet och parlamentet som ett led i ansvarsfrihetsproceduren. Årsrapporten för budgetåret 1994 är publicerad i Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 303 av den 14 november 1995.

REVISIONSRÄTTENS UPPDRAG

Rättsliga grunder

1.3 Europeiska gemenskapernas revisionsrätt (nedan kallad revisionsrätten) har i enlighet med fördragen () reviderat räkenskaperna och de underliggande transaktionerna för budgetåret 1994 avseende den verksamhet som rör Europeiska unionens allmänna budget i syfte att avge en revisionsförklaring till Europaparlamentet och rådet om dessa räkenskapers tillförlitlighet och om dessa transaktioners laglighet och korrekthet. ()Revisionsrättens överordnade mål

1.4 Revisionsrättens mål har varit att på grundval av det utförda revisionsarbetet kunna avge en förklaring om huruvida

- räkenskaperna, det vill säga den konsoliderade inkomst- och utgiftsredovisningen och den konsoliderade balansräkningen, i stort är tillförlitliga, i så måtto att de ger en rättvisande bild av tillgångarna, den finansiella ställningen och resultatet av transaktionerna för det budgetår som utlöpte per den 31 december 1994, i enlighet med fördragen, budgetförordningen och dess tillämpningsbestämmelser samt allmänt vedertagna redovisningsprinciper, i den mån dessa är tillämpliga på det offentliga området.

- de underliggande transaktionerna i allt väsentligt är lagliga och korrekta enligt på området gällande juridiska bestämmelser.

RÄKENSKAPER OCH TRANSAKTIONER SOM OMFATTAS AV REVISIONSFÖRKLARINGEN

1.5 De reviderade räkenskaperna är de som finns i volym IV, omfattande inkomst- och utgiftsredovisningen, den konsoliderade balansräkningen och de förklarande noterna, vilka kommissionen framlagt för de myndigheter som beviljar ansvarsfrihet samt, den 28 april 1995, för revisionsrätten. ()

1.6 DAS rör de konsoliderade räkenskaperna för hela den verksamhet som omfattas av Europeiska unionens allmänna budget, det vill säga samtliga inkomster och utgifter. I enlighet med artiklarna 78, 80 och 81 i budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget () är kommissionen skyldig att utarbeta volym IV av gemenskapernas räkenskaper, som ligger till grund för DAS (), samt volymerna II och III, som innehåller detaljerade upplysningar. Dessa räkenskaper publiceras inte. Diagrammen I VIII () i bilaga A ger en översikt över de huvudsakliga uppgifter avseende budgetens genomförande som avspeglas av dessa räkenskaper för budgetåret 1994.

1.7 DAS rör samtliga räkenskaper liksom samtliga underliggande transaktioner ända ned till de avgiftspliktigas och de slutliga stödmottagarnas nivå.

1.8 Revisionsrätten skall för att avge revisionsförklaringen bilda sig en uppfattning om räkenskapernas, inkomsternas och utgifternas samt de därmed förbundna konkreta transaktionernas beskaffenhet. Vad beträffar utgifterna, har revisionsrätten därför definierat de underliggande transaktionerna på så sätt att dess granskning omfattar alla nivåer ända till slutmottagaren av gemenskapsmedel, och att den i förekommande fall också omfattar kontroll av de faktiska aspekterna av de finansierade transaktionerna. Beträffande inkomsterna är situationen en annan, i och med att möjligheterna till granskning hos den avgiftspliktige är begränsade. I fråga om de traditionella egna medlen omfattar granskningen inte de faktiska transaktionerna utan enbart verifikationerna för fastställande av de belopp som skall betalas av den avgiftspliktige. ()REVISIONSFÖRKLARINGENS RÄCKVIDD OCH BEGRÄNSNINGAR

En övergripande förklaring om samtliga räkenskaper och underliggande transaktioner

1.9 I enlighet med fördragen skall revisionsförklaringen vara av övergripande karaktär. Den syftar inte till att fälla ett specifikt omdöme eller att komma fram till en kvantitativ slutsats om något som helst åtgärdsområde eller geografiskt område inom gemenskapens verksamhet.

DAS och övriga typer av revision

1.10 DAS gäller 1994 års räkenskaper i deras nuvarande skick. De transaktioner som tillhör de områden som granskas av revisionsrätten inom ramen för revisionsförklaringen kan bli föremål för senare kontroller utförda av andra instanser på grundval av de för närvarande gällande bestämmelserna, i synnerhet i samband med bokslutet för jordbruksfondens garantisektion (EUGFJ-garanti).

1.11 De transaktioner som ligger till grund för de reviderade räkenskaperna kan senare bli föremål för kontroller utförda av diverse avdelningar inom kommissionen och, i vissa fall, av medlemsstaterna och under kommande budgetår ge upphov till ett flertal rättelser, som då kommer att beaktas. De volymmässigt viktigaste av dessa rättelser är de som, ibland på ett sent stadium, härrör från bokslutet för de betalande organen inom ramen för jordbruksfondens garantisektion (EUGFJ-garanti). Det är dock inte de enda, eftersom sådana rättelser kan företas på alla områden (egna medel, strukturfonder, forskning etc.). Antalet felaktigheter rörande de underliggande transaktionerna som nu påvisats inom ramen för DAS kan ge en uppfattning om omfattningen av de rättelser som återstår att göra. Möjligheten av sådana kommande rättelser innebär inte att man kan ifrågasätta själva värdet av revisionsrättens bedömning i samband med DAS, eftersom det ju är naturligt, och till och med önskvärt, att de berörda avdelningarna och myndigheterna företar och bokför sådana rättelser under de budgetår då de verkställs.

1.12 Andra revisorers tidigare granskningar har visat att det förekommer fall av oegentligheter och anomalier som revisionsrätten inte kan använda i oförändrat skick inom ramen för den statistiska metod som används för DAS, men som den tar hänsyn till i sitt slutomdöme, i synnerhet vad beträffar de traditionella egna medlen.

1.13 Vissa av dessa övriga granskningar leder till att transaktioner påvisas vilkas laglighet och korrekthet eller redovisning på ett eller annat sätt kan ifrågasättas, men som inte alltid omedelbart medför de rättelser som krävs (justering av räkenskaperna, uppbörd etc.). Det rör sig till exempel om sådana fall av bedrägerier och oegentligheter som påpekats av myndigheterna i medlemsstaterna (närmare uppgifter finns i tabellen i punkt 3.78) eller anomalier som påvisats av kommissionens controller i samband med hans kontrolluppdrag.

1.14 De transaktioner som förmodas vara oegentliga identifieras och kvantifieras inte alltid klart och hänför sig ofta till mer eller mindre precist angivna tidigare budgetår. De kan dock på ett eller annat sätt påverka lagligheten och korrektheten hos de underliggande transaktionerna liksom tillförlitligheten hos räkenskaperna för 1994. Revisionsrätten anser att det faktum att de påvisats av gemenskapssystemet snarast talar till dettas fördel, och den oroar sig mer över att det tar så lång tid att åtgärda de eventuella oegentligheterna (förhållandena redovisas inte tillräckligt klart i räkenskaperna, återbetalningsrutinerna är bristfälliga etc.). Dessa upplysningar om tänkbara oegentligheter är dock också viktiga indikatorer på omfattningen av oegentligheter i fråga om de underliggande transaktionerna.

1.15 Revisionsrätten undersöker i vilken mån de upplysningar som härrör från andra revisorers arbete och som rör oegentligheter som kan påvisas genom revisionsrutiner utförda i enlighet med allmänt vedertagna revisionsprinciper () i stort bekräftar resultaten av dess eget granskningsarbete, vilket uteslutande omfattar räkenskaper och transaktioner för budgetåret 1994. Dock bygger DAS enbart på resultaten av det granskningsarbete som utförts av revisionsrätten under dess kontroll och enligt dess egna bedömningskriterier. Förutsättningar för att kunna stödja sig på andra revisorers arbete finns nämligen ännu inte, och för närvarande är informationen om det senare arbetet, som ofta rör transaktioner under tidigare budgetår, ofta inte tillräckligt precis. Vidare kan resultaten av detta arbete inte kombineras med revisionsrättens resultat, som genom sin statistiska art redan är representativa för alla de transaktioner under budgetåret som omfattas av revisionsrättens granskning, inklusive dem som identifierats som felaktiga vid andra kontroller än revisionsrättens.

1.16 Så till exempel har en genomgång av kommissionens kontrollrapporter på socialfondsområdet visat varför revisionsrätten har haft svårt att använda dessa i befintligt skick. I dessa rapporter tar man nämligen ofta upp fall av inkorrekta eller icke stödberättigade utgifter, men i allmänhet kvantifierar man inte tillräckligt klart de finansiella konsekvenserna av dessa. Dessutom redovisas fall som måste diskuteras med de berörda medlemsstaterna innan det slutgiltigt kan fastslås att felaktigheter föreligger. Utifrån genomgången av nämnda kontrollrapporter kan de finansiella konsekvenserna av de tänkbara felaktigheter som ännu inte åtgärdats vid utgången av 1994, och som i regel rör utgifter under budgetår före 1994, enbart på det sociala området uppskattas till cirka 130 miljoner ecu. Om sådana felaktigheter identifierades och kvantifierades klarare i dessa rapporter och om det närmare preciserades till vilka budgetår de aktuella utgifterna hänför sig, skulle det vara lättare för revisionsrätten att använda rapporterna i arbetet med revisionsförklaringen.

DAS och förvaltningsrevision (FVR)

1.17 I själva revisionsförklaringen fälls inte något omdöme om hur principerna för sund ekonomisk förvaltning efterlevts. Den bedömningen fortsätter revisionsrätten dock att göra som ett led i sitt övriga granskningsarbete, i synnerhet i samband med årsrapporten och de särskilda rapporterna.

1.18 Kontrollen av de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet innebär att revisionsrätten skall försäkra sig om att de överensstämmer med gemenskapsreglerna, framför allt med budgetförordningen. Enligt den senare, bland annat artiklarna 2, 28.2 f, 38.1 d och 47 b, skall transaktionerna uppfylla kraven på sund ekonomisk förvaltning, i synnerhet i fråga om sparsamhet och kostnadseffektivitet. Man skulle därav kunna sluta sig till att iakttagandet av kraven på sund ekonomisk förvaltning i strikt bemärkelse är en form av laglighet och korrekthet, som revisionsrätten borde låta ingå i det granskningsarbete som ligger till grund för revisionsförklaringen.

1.19 I och med att objektiva bedömningskriterier saknas, i synnerhet i de grundläggande bestämmelserna, och eftersom så många komplexa faktorer måste beaktas, har revisionsrätten beslutat att en allmän bedömning av den ekonomiska förvaltningen inte skall ingå i målsättningarna för kontrollen av de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet inför upprättandet av revisionsförklaringen. Denna aspekt fortsätter att granskas inom ramen för revisionsrättens övriga granskningsarbete.

DAS och påvisande av avsiktliga oegentligheter

1.20 Vissa avsiktliga oegentligheter som begås till förfång för gemenskapens finanser kan, på grund av sin natur, inte upptäckas med hjälp av de vanliga revisionsrutiner som utförs i enlighet med allmänt vedertagna revisionsprinciper. Revisionsrätten kan därför inte avge någon förklaring om att sådana fall inte förekommer.

1.21 Dock kan revisionsrättens granskningsarbete inom ramen för revisionsförklaringen leda till - och har i vissa fall lett till - att man upptäckt tecken på fall av avsiktliga oegentligheter, när dessa

- finns med bland de transaktioner som valts ut i revisionsrättens stickprov, och

- är av sådan art att de kan upptäckas med hjälp av de revisionsrutiner som utförs i enlighet med allmänt vedertagna revisionsprinciper.

1.22 De avsiktliga oegentligheter som upptäckts på så sätt behandlas vid den finansiella revisionen som "felaktigheter" som påverkar de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och därmed även inverkar på själva innehållet i revisionsförklaringen. Under alla omständigheter fortsätter revisionsrätten att i övrigt, utanför ramen för DAS, handlägga dessa fall på lämpligt sätt.

1.23 Det är också i samband därmed som revisionsrätten följer upp andra fall av avsiktliga oegentligheter, som till exempel dem som påvisats inom området turism. Dessa är för närvarande föremål för rättslig utredning, och revisionsrätten planerar att i sinom tid behandla dem i en kommande rapport.

Granskning av egna medel härrörande från BNI och moms

1.24 Eftersom det är makroekonomiska statistiska uppgifter som ligger till grund för beräkningen av de egna medlen härrörande från BNI och moms, vilka utgör cirka 80 % av gemenskapens inkomster, har revisionsrätten begränsat sin granskning till en bedömning av om de tillvägagångssätt som används för att få fram dessa uppgifter är av sådan kvalitet att man kan garantera att de är tillförlitliga.

1.25 Såsom tidigare påpekats i årsrapporten för budgetåret 1992 (), är det makroekonomiska aggregatet för BNI och momsberäkningsunderlaget inte resultatet av traditionell bokföring utan av ett statistiskt nationalräkenskapssystem som använder makroekonomiska data. Granskningen på detta område har varit av huvudsakligen kvalitativ art, det vill säga att den har syftat till att utvärdera kvaliteten hos de system och rutiner som införts för att fastställa denna form av inkomster.

1.26 Revisionen har särskilt inriktats på att bedöma hur de rutiner fungerar som leder fram till fastställandet av BNI-siffrorna och beräkningsunderlaget för momsen, och den har utförts vid kommissionen och hos medlemsstaternas behöriga centrala myndigheter. Revisionen har inte gällt riktigheten av de makroekonomiska data som ligger till grund för beräkningen av de egna medlen härrörande från BNI och moms, och revisionsrätten tar inte ställning till den aspekten i revisionsförklaringen.

REVISIONSRÄTTENS REVISIONS- PRINCIPER OCH REVISIONSMETODER

Granskningen omfattar budgetårets samtliga räkenskaper och transaktioner

1.27 Revisionsrätten har beslutat tillämpa en revisionsmetod som överensstämmer med de allmänt vedertagna principerna för granskning av offentliga räkenskaper (), och som bland annat innebär att man utför test för att garantera att resultaten av granskningen i sin helhet är statistiskt representativa och bygger på ett solitt faktaunderlag.

En experimentell metod

1.28 Eftersom det är första gången revisionsrätten fullgör sin skyldighet att avge en övergripande förklaring som på samma gång omfattar räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och man följaktligen inte kan stödja sig på tidigare erfarenheter härvidlag, har revisionsrätten beslutat använda en experimentell metod, som består i att tillämpa revisionsrutiner avpassade till dess granskningsarbete i syfte

- dels att prova och utvärdera dessa revisionsrutiner för att dra omedelbar lärdom därav och göra de förbättringar som framstår som nödvändiga för granskningen rörande kommande budgetår,

- dels att se till att revisionsrätten förfogar över hållbara resultat av den finansiella granskningen till stöd för revisionsförklaringen för budgetåret 1994.

Utvärdering av systemen

1.29 Revisionsrätten beslöt redan när den upprättades att använda en revisionsmetod som bygger på analys av de interna kontrollsystemen. Systemanalysen syftar bland annat till att, genom en begränsning av antalet bekräftande test på transaktionerna, göra det möjligt att använda kontrollresurserna på ett effektivare och mindre kostnadskrävande sätt. När det gäller den granskning som utgör underlag för revisionsförklaringen, vilken omfattar hela budgeten, är det omöjligt, i synnerhet på de komplexa områden där kommissionen och medlemsstaterna delar på förvaltningen, att varje år göra ingående utvärderingar av den stora mängd system och delsystem som används vid förvaltningen och kontrollen av gemenskapstransaktionerna. För övrigt har de systemutvärderingar revisionsrätten hittills gjort i allmänhet lett till att man konstaterat att de många system som används är av mycket skiftande kvalitet. Vid bedömningen av hela den granskade populationen har revisionsrätten därför bara i mycket begränsad omfattning kunnat lita på att dessa system är av tillräckligt god kvalitet.

1.30 Den revisionsmetod som ansetts mest resursbesparande i samband med DAS består därför i att begränsa sig till den minimala analys som krävs för att förstå de system som berörs av de utvalda stickproven (och som under alla omständigheter täcker de viktigaste verksamhetsområden som skall granskas), och att inte försöka minska testens omfång, även om systemen har befunnits tillfredsställande.

1.31 Givetvis görs fortfarande ingående analyser och utvärderingar av systemens kvalitet inom ramen för de specifika finansiella granskningar man beslutat genomföra cykliskt på utvalda områden. När dessa analyser och utvärderingar, i kombination med resultaten av det granskningsarbete som utförs till stöd för revisionsförklaringen, är sådana att man anser det möjligt att grunda en del av det önskade övergripande utlåtandet om räkenskaperna och de underliggande transaktionerna på kontrollsystem som bedömts vara tillförlitliga, kan man i fortsättningen minska omfattningen av de stickprov som skall granskas på de aktuella områdena.

Direkt granskning av de underliggande transaktionerna

1.32 DAS-revisionen omfattar bland annat ett program för direkt granskning av de underliggande transaktionerna i syfte att på alla nivåer av förvaltningen av gemenskapsmedlen, det vill säga från kommissionens centrala räkenskaper till slutliga mottagare och avgiftspliktiga, försäkra sig om att dessa transaktioner stämmer med faktiska förhållanden samt att de är lagliga och korrekta, liksom att motsvarande bokföringsmässiga transaktioner registrerats korrekt i räkenskaperna.

1.33 Enligt en nedan beskriven statistisk stickprovsmetod har revisionsrätten valt ut bokföringstransaktioner i gemenskapsinstitutionernas centrala räkenskaper, huvudsakligen i kommissionens centrala datorbaserade redovisningssystem SINCOM. De transaktioner som rör jordbruksfondens garantisektions (EUGFJ-garanti) utgifter har valts ut med utgångspunkt från medlemsstaternas månatliga utgiftsdeklarationer, som ligger till grund för de sifferuppgifter som bokförts i gemenskapens räkenskaper.

1.34 Ofta finns inget direkt samband mellan uppgifterna i dessa räkenskaper och de underliggande transaktionerna. I de flesta fall motsvaras nämligen de bokförda uppgifterna av ett aggregat av data som bokförts på lägre förvaltningsnivåer och som alltså hänför sig till en samling underliggande transaktioner uppsplittrade i en mängd mindre beståndsdelar. Granskningen har därför gjorts med utgångspunkt från den centrala förvaltningsnivån, enligt en metod som gör det möjligt att följa den enskilda bokförda transaktionen ända ned till den grundläggande förvaltningsnivån. Därmed kan också motsvarande underliggande transaktion som valts ut i kommissionens centrala räkenskaper följas fram till den slutliga stödmottagaren eller avgiftspliktige.

1.35 När programmen samfinansieras av gemenskapen och medlemsstaterna, i synnerhet beträffande strukturfonderna, där större delen av betalningarna består av förskott/a conto-belopp, finns det ofta inget direkt samband mellan en betalning på kommissionsnivå och betalningarna till de slutliga stödmottagarna så länge programmet inte är avslutat. För att kunna uttala sig om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet har revisionsrätten därför gjort ett slumpmässigt urval bland de utgifter som deklarerats av medlemsstaterna till stöd för deras ansökningar om utbetalning av förskott.

Statistisk stickprovskontroll

1.36 Den metod för statistisk stickprovskontroll som använts för att kunna dra revisionsslutsatser om samtliga räkenskaper och underliggande transaktioner som omfattas av DAS är den så kallade MUS (Monetary Unit Sampling), som på det finansiella planet är en form av stickprovskontroll, där det antas att sannolikheten är proportionell mot transaktionens storlek.

1.37 På utgiftssidan har ett särskilt stickprov gjorts dels av utgifter för vilka åtaganden gjorts inklusive de åtaganden som återstår att infria från tidigare budgetår - dels av betalningar. Beträffande inkomsterna har ett sådant stickprov gjorts av inkomster från traditionella egna medel. Såsom redan påpekats i punkt 1.24 1.26 har de egna medlen från moms och BNI å sin sida på grund av sin natur varit föremål för kontroller omfattande utvärdering av rutiner och analytiska test.

Revisionsrättens kriterier

1.38 Revisionsrätten har som en första minimimålsättning föresatt sig att, om resultaten av granskningen motiverar detta, med ett konfidensintervall på 95 % med säkerhet kunna fastställa att de eventuella felaktigheter som påverkar räkenskapernas tillförlitlighet eller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet totalt sett inte överstiger 1 % av det referensvärde som tillämpas av revisionsrätten, i detta fall den ursprungliga allmänna budgeten (dvs. cirka 70 000 miljoner ecu). Följaktligen ligger tröskeln för oacceptabla felaktigheter på 700 miljoner ecu.

Definition och behandling av felaktigheter

1.39 Som felaktigheter betraktas felaktigt bokförda poster och transaktioner som inte genomförts i enlighet med gällande lagar och förordningar. På gemenskapsområdet är det svårt att dra en exakt skiljelinje mellan begreppen laglighet och korrekthet, och konsekvenserna av deras åsidosättande är identiska inom ramen för DAS. Därför har revisionsrätten beslutat att inte skilja mellan dessa båda begrepp och att planera arbetet på sådant sätt att man försäkrar sig om att transaktionerna är både "lagliga och korrekta". Begreppen laglighet/korrekthet gäller därmed efterlevnaden av samtliga gemenskapsbestämmelser och övriga gällande bestämmelser, i synnerhet vissa nationella bestämmelser i medlemsstaterna som införts för att garantera överensstämmelse med gemenskapsbestämmelserna.

1.40 Vid behandlingen av granskningsresultaten har felaktigheterna klassificerats beroende på om de påverkar transaktionernas laglighet/korrekthet eller räkenskapernas tillförlitlighet, eller båda samtidigt. Vidare har en uppdelning gjorts mellan de felaktigheter som bör betecknas som väsentliga, i och med att de direkt inverkar antingen på räkenskapernas tillförlitlighet eller på värdet av de underliggande transaktionerna, och de som kan betecknas som formella, eftersom de inte har någon direkt mätbar negativ effekt på gemenskapsbudgeten. Inom bägge kategorierna har felaktigheterna delats upp i allvarliga och mindre allvarliga felaktigheter efter analys av aktuella principer och konstaterade förhållanden. Endast de felaktigheter som bedömts som allvarliga har givit anledning till reservationer i revisionsförklaringen. De berörda förvaltningsenheterna, i synnerhet vid kommissionen och i medlemsstaterna, har underrättats () om de felaktigheter som bedömts som mindre allvarliga, för att lämpliga åtgärder skall kunna vidtas. Slutligen har också en distinktion gjorts beroende på om felaktigheterna har sin upprinnelse i kommissionens centralförvaltning eller i en utomstående förvaltning, framför allt i medlemsstaterna.

1.41 Med utgångspunkt från resultaten av behandlingen av resultaten av stickproven har revisionsrätten för gemenskapens samtliga räkenskaper och transaktioner rörande budgetåret 1994 dragit dels övergripande slutsatser, dels slutsatser avseende felaktigheternas typ, ursprung och svårighetsgrad. Med tillämpning av den valda metoden för statistisk extrapolering har en utvärdering gjorts av den mest sannolika felaktighet som påverkar budgetårets räkenskaper och transaktioner, och hänsyn har tagits till de maximala och minimala felbeloppen i förhållande till det valda konfidensintervallet.

1.42 Samtidigt med dessa extrapolerade resultat har beloppet för de kända felaktigheter som påverkat budgetåret 1994 tagits i betraktande. Det gäller felaktigheter som upptäckts både hos de transaktioner som ingår i stickproven och transaktioner som granskats utom ramen för dessa stickprov, liksom felaktigheter som konstaterats vid revisionsrättens övriga granskningsarbete, som inte har specifikt samband med revisionsförklaringen. Felaktigheter påvisade av andra kontrollinstanser tas inte med i de kvantifierade granskningsresultaten i föreliggande rapport av de skäl som angivits i punkt 1.12 1.16 och 2.1 2.3.

1.43 I enlighet med det önskemål som framfördes av Europaparlamentet vid dess påpekanden i samband med beslutet om ansvarsfrihet för genomförandet av den allmänna budgeten för 1993 () ämnar revisionsrätten således presentera resultatet av sitt arbete på ett sådant sätt att man ger en fullständig, objektiv och avvägd bild av budgetens genomförande.

Revisionsrättens övriga granskningsarbete

1.44 Revisionsrätten har även gjort kompletterande kontroller av de viktigaste horisontella aspekterna av budgetens genomförande (balansräkning, datoriserad redovisning samt inkomst- och utgiftsredovisning).

KAPITEL 2 Genomförandet av granskningen

2.0 INNEHÅLLSFÖRTECKNING Punkt

Problem i samband med granskningsarbetet 2.1 - 2.10

Utnyttjande av andra revisorers arbete 2.1 - 2.3

Problem i samband med tidsplanen 2.4 - 2.6

Avsaknad av lättillgängliga uppgifter om de underliggande transaktionerna 2.7 - 2.10

Utfört granskningsarbete 2.11 - 2.22

Granskning av inkomster 2.11 - 2.12

Utgifter - granskade transaktionsstickprov 2.13 - 2.17

Övrigt granskningsarbete 2.18 - 2.22

Granskning av de allmänna räkenskaperna och den konsoliderade balansräkningen per den 31 december 1994 2.18 - 2.19

Övergripande överensstämmelserevision 2.20

Granskning av det datorbaserade redovisningssystemet SINCOM 2.21 - 2.22

PROBLEM I SAMBAND MED GRANSKNINGSARBETET

Utnyttjande av andra revisorers arbete

2.1 Vid arbetet i samband med revisionsförklaringen för året 1994 har revisionsrätten bara i några få fall kunnat stödja sig på arbete utfört av andra revisorer vid gemenskapens institutioner eller i medlemsstaterna.

2.2 Generellt har revisionsrätten nämligen inte alltid tillräcklig information om sådant arbete, dvs. om de områden det täcker eller om de resultat som nås och de åtgärder det föranleder. I de få fall då denna information eventuellt är tillräcklig, är i regel inte alla villkor i fråga om tillämpade revisionsmetoder och revisionsrutiner uppfyllda, varför revisionsrätten inte kan använda resultaten i befintligt skick och bearbeta dem statistiskt inför avgivandet av revisionsförklaringen (se särskilt punkt 1.12 1.16).

2.3 Vad beträffar de nationella revisionsorganens (ICN) arbeten, har det visat sig att deras tillvägagångssätt vid granskningen av gemenskapsutgifterna varierar mycket från land till land i fråga om såväl mål, metoder, omfattning och djup som periodicitet. Eftersom revisionsrättens revisionsförklaring på ett enhetligt sätt skall omfatta alla de transaktioner som faller under gemenskapsbudgeten, har revisionsrätten inte kunnat stödja sig på nationella revisionsorganens arbete inför avgivandet av revisionsförklaringen för 1994. När de nationella revisionsorganens granskningsarbete visar sig förenligt med revisionsrättens mål och metoder, kommer revisionsrätten att försöka stödja sig på detta arbete, under förutsättning att den i tillräcklig utsträckning får tillgång till den underliggande dokumentationen.

Problem i samband med tidsplanen

2.4 Tidsramarna för DAS-revisionen är mycket snäva. Man måste ta hänsyn till att en stor del av det granskade årets gjorda åtaganden och betalningar koncentreras till slutet av budgetåret och beakta datum för redovisningen av räkenskaperna och datum då förslaget till rapport till stöd för revisionsförklaringen skall skickas till kommissionen.

2.5 DAS-revisionen består framför allt i att kontrollera ett representativt stickprov av underliggande transaktioner som slutgiltigt kan identifieras först när de sista aktuella åtagandena och betalningarna har gjorts, vid utgången av de kompletterande perioder som föreskrivs i budgetförordningen (i princip den 15 januari år n + 1), men också för vissa transaktioner den 31 januari eller till och med i slutet av februari). Trots att revisionsarbetet kunde påbörjas på grundval av de preliminära inkomst- och utgiftsredovisningar och balansräkningar som kommissionen mycket lägligt ställde till revisionsrättens förfogande på förhand, gäller revisionsförklaringen räkenskaper som i slutgiltig version skall vara revisionsrätten tillhanda senast den 1 maj år n+1.

2.6 För att DAS skall kunna läggas fram samtidigt med årsrapporten, det vill säga senast den 15 november år n + 1, efter det kontradiktoriska förfarande där de granskade instanserna som omfattas av ansvarsfrihetsbeslutet (kommissionen och övriga berörda institutioner) bereds tillfälle att yttra sig om resultaten av granskningsarbetet, har DAS-revisionen koncentrerats till de första månaderna av år n + 1.

Avsaknad av lättillgängliga uppgifter om de underliggande transaktionerna

2.7 I allmänhet är det antingen sällan möjligt eller mycket svårt att få tillgång till uttömmande uppgifter om de underliggande transaktionerna hos bidragsmottagarna (eller de avgiftspliktiga) och, när sådana uppgifter föreligger, varierar utformningen av dem avsevärt från område till område eller från medlemsstat till medlemsstat. Enligt revisionsrättens uppfattning begränsar detta högst påtagligt effektiviteten och ändamålsenligheten i förvaltningen och kontrollen av gemenskapstransaktionerna såväl vid kommissionen som vid de nationella organen, och detta gäller även för revisionsrättens granskning.

2.8 Cirka två tredjedelar av utgifterna i gemenskapernas allmänna budget avser åtgärder (i synnerhet sådana som finansieras ur jordbruksfonden [EUGFJ-garanti] och strukturfonderna) där förvaltningen är delad mellan kommissionen och medlemsstaterna. Ungefär en fjärdedel av gemenskapernas egna medel består av tullar och jordbruksavgifter, vanligen kallade traditionella egna medel, som tas ut av medlemsstaterna. De transaktioner som ligger till grund för gemenskapens räkenskaper på dessa områden är mycket spridda i hela gemenskapen och förvaltas av en mängd olika organ, på nationell, regional eller lokal nivå i medlemsstaterna.

2.9 Därefter behandlas uppgifterna om dessa transaktioner i ett stort antal vanligen komplexa och mycket olikartade system, som inte alltid är datorbaserade. Även vad beträffar jordbruksfondens garantisektion (EUGFJ-garanti) och tullarna, där transaktionerna per definition helt faller under Europeiska gemenskapen, registreras uppgifterna i system som tagits fram med tanke på nationella behov och som inte alltid garanterar ett klart samband med de deklarationer som inlämnas till kommissionen till stöd för begäran om gemenskapsfinansiering. När det gäller strukturfonderna, där åtgärderna samfinansieras av offentliga organ i medlemsstaterna, konstaterar man ofta att det inte finns några som helst konsekvent presenterade uttömmande uppgifter eller också att det är svårt att få fram uppgifterna även när de existerar. Därför är det ytterst svårt att genomföra effektiv och ändamålsenlig administrativ och räkenskapsmässig förvaltning, liksom effektiva och ändamålsenliga kontroll- och revisionsmetoder, som till exempel de som bygger på riskanalys.

2.10. Enligt revisionsrättens mening borde det vara möjligt att vidta åtgärder för att rationalisera de uppgifter som registreras i medlemsstaterna rörande gemenskapstransaktionerna och samla dem i lättåtkomliga datasystem som svarar mot de nationella administrativa myndigheternas, kommissionens och revisionsrättens behov. Även om tendensen går mot större decentralisering och förvaltningen av gemenskapens transaktioner delas med medlemsstaterna, hindrar det inte - i dagens "informationssamhälle" - att relativt detaljerade uppgifter ställs till förfogande för de nationella organ som ansvarar för den dagliga förvaltningen och granskningen av dessa transaktioner, liksom för kommissionen och revisionsrätten som är ansvariga i sista instans.

UTFÖRT GRANSKNINGSARBETE

Granskning av inkomster

2.11 De egna medlen fördelar sig på två huvudkategorier:

- De traditionella egna medlen som tas ut direkt från gemenskapens avgiftspliktiga och som i sin tur är indelade i två stora kategorier: å ena sidan tullar och jordbruksavgifter, å andra sidan sockeravgifter.

- Medlen härrörande från moms och BNI, vilkas belopp i hög grad fastställs på grundval av makroekonomiska statistiska uppgifter.

2.12 Revisionsrätten har gjort en fullständig granskning av de egna medlen som helhet för att kontrollera att kommissionens räkenskaper är tillförlitliga, lagliga/korrekta och exakta. I fråga om de traditionella egna medlen kompletterades granskningen av kommissionens räkenskaper med urval enligt samma statistiska stickprovsmetod som för utgifterna av ett stickprov på 119 transaktioner som granskades hela vägen ned till de underliggande transaktionerna i medlemsstaterna. Som tidigare förklarats i punkt 1.24 1.26, gällde undersökningarna av moms- och BNI-medlen bara kvaliteten på de rutiner som använts för att fastställa medlen.

Utgifter - granskade stickprov av transaktioner

2.13 När det gäller utgifterna, har revisionsrätten på samma sätt som för de traditionella egna medlen direkt granskat transaktioner som valts ut slumpmässigt enligt den statistiska stickprovsmetoden.

2.14 På utgiftssidan uppgår det totala antalet granskade underliggande transaktioner på slutnivå till 1 432, varav 563 gäller betalningar, 632 under budgetåret gjorda åtaganden och 237 åtaganden som återstod att genomföra i början av budgetåret. Den använda stickprovsmetoden, enligt vilken sannolikheten är proportionell mot beloppens storlek, har enligt revisionsrättens analyser även resulterat i stickprov vilkas struktur, i fråga om fördelning per budgetområden eller per geografiska områden, ligger nära strukturen hos de totala populationer där de hämtats.

2.15 Revisionen bestod i att granska nämnda transaktioners laglighet/korrekthet och kontrollera om motsvarande bokföringstransaktioner var korrekt registrerade på alla nivåer av förvaltningen av den verksamhet som omfattas av gemenskapsbudgeten, det vill säga från kommissionens centrala förvaltning till de slutliga bidragsmottagarna, när detta visade sig nödvändigt.

2.16 Revisionen av den centrala förvaltningen i kommissionens omfattade beloppsmässigt en betydande del av budgetårets transaktioner. De totala nettobetalningar som granskades uppgår sålunda till cirka 21 500 miljoner ecu, det vill säga nära 36 % av årets sammantagna betalningar. Beträffande gjorda åtaganden under året är motsvarande reviderade nettobelopp cirka 30 000 miljoner ecu, eller omkring 44 % av värdet av budgetårets totala åtaganden. Vad beträffar de åtaganden från tidigare år som återstod att genomföra, omfattade revisionen totalt ungefär 4 200 miljoner ecu, eller cirka 15 % av det totala värdet av åtagandena i fråga.

2.17 Den finansiella omfattningen av de faktiskt granskade underliggande transaktionerna är betydligt mindre, i och med att de flesta av de transaktioner som valts ut på central nivå varje gång motsvaras av ett flertal underliggande transaktioner, där i varje enskilt fall minst en har kontrollerats ingående.

Övrigt granskningsarbete

Granskning av de allmänna räkenskaperna och den konsoliderade balansräkningen per 31 december 1994

2.18 De kontroller revisionsrätten gjort för att uppnå de allmänna revisionsmål som uppsatts på detta område är huvudsakligen

- granskning i likviditetssystemet och i de allmänna räkenskaperna av de betalningstransaktioner som valts ut inom ramen för det centrala stickprovet,

- granskning av de viktigaste aktiv- och passivposterna i gemenskapsinstitutionernas balansräkningar och i Europeiska unionens konsoliderade balansräkning samt av ett urval andra poster,

- kontroll av överensstämmelsen mellan sifferuppgifterna i de allmänna räkenskaperna och den konsoliderade balansräkningen å ena sidan och de uppgifter som finns i hjälpräkenskaperna eller härrör från andra avdelningar å andra sidan.

2.19 Revisionsrättens målsättning vid granskningen var att förvissa sig om att balansräkningarna överensstämmer med räkenskapsböckerna, att de olika tillgångarna och skulderna verkligen existerar, att transaktionerna är lagliga/korrekta, att de finansiella översikterna är rättvisande och att allmänt vedertagna redovisningsprinciper har iakttagits, då de är tillämpliga på det offentliga området.

Övergripande överensstämmelserevision

2.20 Revisionsrätten har fortsatt att genomföra ett program för datoriserad framställning av diagrammen i årsrapporten för budgetåret 1994 med utgångspunkt från de register som innehåller de grundläggande redovisningsuppgifterna. Genom att i samband därmed göra en övergripande avstämning kan revisionsrätten inom ramen för revisionsförklaringen undersöka om informationen i kommissionens inkomst- och utgiftsredovisning är heltäckande och förvissa sig om att den överensstämmer med underliggande data i det centrala redovisningssystemet SINCOM.

Granskning av det datorbaserade redovisningssystemet SINCOM

2.21 Revisionsrätten har vidare kontrollerat de data rörande budgetutgifterna som härrör från det datorbaserade redovisningssystemet SINCOM genom att göra en rad test för att försäkra sig om att de data som inmatats i SINCOM är korrekta, att de behandlats riktigt i datasystemet och av de tjänstemän som har befogenhet att gå in i systemet samt att de sammanfattats exakt i kommissionens budgetutgiftskonton.

2.22 Genom att jämföra resultaten av dessa test rörande samtliga uppgifter i SINCOM-basen med resultaten av samma test utförda på MUS-stickproven har revisionsrätten också kunnat förvissa sig om att MUS-stickproven är representativa för den databas de hämtats från.

KAPITEL 3 Resultat av granskningen

3.0 INNEHÅLLSFÖRTECKNING Punkt

Allmän konklusion 3.1

Räkenskapernas tillförlitlighet 3.2 - 3.100

Den konsoliderade inkomst- och utgiftsredovisningen 3.2

Reservationer rörande den konsoliderade inkomst- och utgiftsredovisningen 3.3 - 3.43

Bokföring av inkomster och utgifter som negativa transaktioner 3.3 - 3.4

Bokföring av förskott/a conto-belopp 3.5 - 3.14

Ej registrerade utgifter från jordbruksfondens garantisektion (EUGFJ-garanti) 3.15 - 3.17

Bokföringsmässiga åtaganden som inte längre motsvaras av rättsliga åtaganden 3.18 - 3.26

Övriga påpekanden rörande den konsoliderade inkomst- och utgiftsredovisningen 3.27

Slutlig framställning av budgeträkenskaperna 3.28 - 3.32

Redovisningssystemet SINCOM 3.33 - 3.41

Budgetårets saldo 3.42 - 3.43

Europeiska unionens konsoliderade balansräkning 3.44 - 3.100

Harmonisering av bokföringsmetoderna 3.47 - 3.51

Kommissionens balansräkning 3.52 - 3.91

Påpekanden rörande verkställande och bokföring av betalningar 3.52

Reservationer rörande de materiella tillgångarna (Bryssel, Luxemburg och delegationerna) 3.53 - 3.61

Fastigheter i Bryssel 3.56

Förskott och a conto-betalningar i samband med materiella tillgångar (pågående fastighetsförvärv) 3.57 - 3.58

Lös egendom i Bryssel 3.59 - 3.60

Lös egendom i tredje land 3.61

Påpekanden rörande andelar och lån 3.62

Påpekanden rörande bankkonton 3.63 - 3.69

Bankräkenskaper 3.63

Särskilt bankkonto 3.64 - 3.65

Granskning av bankavstämningarna (NOSTRO) 3.66 - 3.69

Påpekanden rörande förskott 3.70

Reservationer rörande fordringar på medlemsstaterna 3.71 - 3.76

Separata räkenskaper för tullar och jordbruksavgifter 3.71 - 3.73

Fordringar i samband med avslutandet av räkenskaperna för jordbruksfondens garantisektion (EUGFJ-garanti) 3.74 - 3.76

Påpekanden rörande potentiella fordringar i samband med påvisade bedrägerier och oegentligheter 3.77 - 3.80

Reservationer rörande den faktiska omfattningen av åtaganden utanför balansräkningen 3.81 - 3.90

Beslut och åtaganden som sträcker sig över flera år 3.82 - 3.84

Brutet budgetår för jordbruksfondens garantisektion (EUGFJ-garanti) 3.85 - 3.87

Garanti för ett banklån 3.88 - 3.89

Åtaganden rörande SWAP-transaktioner 3.90

Iakttagelser beträffande balansräkningens notupplysningar 3.91

Övriga gemenskapsinstitutioners och -gemenskapsorgans balansräkningar 3.92 - 3.100

Reservationer för materiella tillgångar 3.92 - 3.99

Iakttagelser om bankkonton 3.100

De underliggande transaktionernas laglighet/korrekthet 3.101 - 3.151

Transaktioner avseende inkomsterna 3.101 - 3.121

Traditionella egna medel 3.101 - 3.113

Tullar och jordbruksavgifter 3.104 - 3.109

Sockeravgifter 3.110 - 3.113

Egna medel från moms och BNI 3.114 - 3.121

Egna medel baserade på moms 3.115 - 3.116

Egna medel baserade på bruttonationalinkomsten (BNI) 3.117 - 3.121

Bruttonationalinkomsten (BNI) som beräkningsgrund 3.117 - 3.119

Egna medel grundade på BNI (supplementära medel) 3.120 - 3.121

Transaktioner avseende utgifterna 3.122 - 3.151

Utgifter som revisionsrätten inte kan lämna någon försäkran om 3.122 - 3.136

Omöjligt att granska vissa utgifter under jordbruksfondens garantisektion (EUGFJ-garanti) 3.123 - 3.129

I Danmark 3.123 - 3.126

I Förenade kungariket 3.127 - 3.128

I Spanien 3.129

Avsaknad av en fullgod verifieringskedja 3.130 - 3.132

System som är särskilt otillförlitliga och som kan vara behäftade med fel 3.133 - 3.134

Bristande försäkran av olika orsaker 3.135 - 3.136

Felaktigheter som påverkar utgifternas laglighet/korrekthet 3.137 - 3.151

Felaktigheter som påverkar lagligheten/ korrektheten i de åtaganden som ingåtts under budgetåret 3.139 - 3.143

Väsentliga aspekter avseende åtagandenas laglighet/korrekthet 3.139

Formella felaktigheter avseende åtagandenas laglighet/korrekthet 3.140 - 3.143

Felaktigheter som påverkar lagligheten/korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för betalningarna 3.144 - 3.151

Väsentliga felaktigheter avseende betalningarnas laglighet/korrekthet 3.144 - 3.147

Formella felaktigheter avseende betalningarnas laglighet/korrekthet 3.148 - 3.151

ALLMÄN KONKLUSION

3.1 Revisionsförklaring:

i) Revisionsrätten anser att räkenskaperna per den 31 december 1994 på ett korrekt sätt speglar unionens inkomster och utgifter samt dess finansiella situation. Räkenskapernas informativa värde bör emellertid förbättras på ett flertal viktiga punkter, som påkallar revisionsrättens reservationer.

ii) Revisionsrättens granskning av de inkomster som har bokförts som traditionella egna medel har inte påvisat några väsentliga felaktigheter. Självfallet är det dock inte möjligt att avge en försäkran om att all avgiftsbelagd import verkligen har deklarerats och att motsvarande inkomster har erhållits.

iii) Beträffande utgifterna förekommer alltför många felaktigheter i de underliggande transaktionerna avseende bokförda betalningar för att revisionsrätten skall kunna avge en allmän försäkran om dessa transaktioners laglighet/korrekthet.

RÄKENSKAPERNAS TILLFÖRLITLIGHET

Den konsoliderade inkomst- och utgiftsredovisningen

3.2 Den konsoliderade inkomst- och utgiftsredovisningen ger en korrekt bild av unionens inkomster och utgifter, men den föranleder icke desto mindre följande reservationer.

Reservationer rörande den konsoliderade inkomst- och utgiftsredovisningen

Bokföring av inkomster och utgifter som negativa transaktioner

3.3 Den totala betalningsvolymen uppgick till följd av de faktiska negativa inkomsterna och betalningarna till 63 580,8 miljoner ecu och inte till 60 304,8 miljoner ecu, som anges i inkomst- och utgiftsredovisningen.

3.4 Revisionsrätten har alltid kritiserat att inkomster bokförs som negativa utgifter och utgifter som negativa inkomster. Trots att det finns stöd för motsvarande transaktioner i gemenskapens regler och den negativa bokföringen - på kommissionens initiativ - godkändes vid antagandet av budgeten, påverkar det icke desto mindre räkenskapernas informationsvärde. Vissa godkännanden av inkomster och utgifter presenteras och bokförs sedan fortfarande negativt, och framför allt finns det ingenting som informerar den som läser räkenskaperna om deras övergripande effekt. När det gäller genomförandet av budgeten, utgör de negativa inkomsterna och utgifterna 1 472,4 miljoner ecu (kostnad för uppbörd av de traditionella egna medlen) respektive 1 803,6 miljoner ecu (negativa utgifter från jordbruksfondens garantisektion [EUGFJ-garanti]).

Bokföring av förskott/a conto-belopp

3.5 Bokföringsuppgifterna för de under 1994 gjorda betalningarna på 13 000 miljoner ecu som i själva verket består av förskott/a conto-belopp presenteras inte separat i volym IV.

3.6 De förskott/a conto-belopp som erlagts inom ramen för genomförandet av den allmänna budgeten 1994 och som återstår att reglera under följande år utgör cirka 13 000 miljoner ecu av betalningar på totalt 22 825,8 miljoner ecu avseende avsnitt B2 B7 (driftsbudget exklusive jordbruksfondens garantisektion [EUGFJ-garanti]). Även om kommissionen har tillfogat några ytterligare uppgifter i årsbokslutet för budgetåret 1994, visar detta inte i vilken mån genomförandet (på bidragsmottagarnivå) av den allmänna budgeten inte är slutgiltigt.

3.7 På viktiga områden av driftsutgifterna i del B av den allmänna budgeten, huvudsakligen beträffande strukturfonderna, utvecklingsbistånd samt forskning och energi, görs ett stort antal betalningar från budgeten på villkor att vissa kriterier senare uppfylls. Det rör sig ofta om förskott/a conto-belopp som utgör en viss procentuell andel av den planerade totala utgiften för en särskild åtgärd. I många fall följs en första a conto-betalning av flera andra.

3.8 När den aktuella åtgärden (på program- eller projektnivå) är slutförd, ofta flera år efter utbetalningen av det första förskottet/a conto-beloppet och sedan de tillämpade kriterierna uppfyllts, sker slutbetalningen och de föregående förskotten/a conto-beloppen kan anses som reglerade.

3.9 Kommissionen har i volym IV av årsbokslutet för budgetåret 1994 fört in två tabeller (nr 12 och 13) som ger kompletterande information om fleråriga åtaganden där betalningar fortfarande återstår att verkställa. Tabellerna visar storleken på de förskott/a conto-belopp (erlagda sedan 1990) som ännu inte hade reglerats vid utgången av 1994, respektive storleken på de betalningar (a conto-betalningar och slutbetalningar) som reglerades under budgetåret.

3.10 Att så höga förskott/a conto-belopp (minst 45 000 miljoner ecu) inte hade reglerats vid utgången av 1994 behöver inte nödvändigtvis tolkas som tecken på bristfällig förvaltning. Det juridiska underlaget för förvaltningen av de aktuella gemenskapsmedlen är sådant att det ofrånkomligen måste finnas betydande preliminära utgifter. Dessa uppgifter har uppdaterats, tack vare att man i redovisningssystemet SINCOM har fört in information som anger arten av de olika betalningstransaktionerna, något som länge rekommenderats av revisionsrätten.

3.11 Kommissionen har vidtagit dessa åtgärder framför allt för att kunna förbättra uppföljningen av utbetalning av förskott/a conto-belopp. Revisionsrätten hälsar detta med tillfredsställelse, i synnerhet med tanke på de problem som påvisades när revisionsrätten senast undersökte frågan om uppbörd av gemenskapens utestående fordringar ().

3.12 Visserligen är det något av ett framsteg att en del information om ännu inte reglerade verkställda a conto-betalningar har tagits in i årets räkenskaper, men revisionsrätten anser ändå att den nuvarande uppdateringen och presentationen av dessa transaktioner ännu inte är tillfredsställande. Gemenskapernas årsbokslut ger nämligen inte all den information som krävs för att man helt skall kunna bedöma i vad mån genomförandet av gemenskapernas allmänna budget för budgetåret, liksom för tidigare budgetår, fortfarande inte är slutgiltig.

3.13 Följande övriga uppgifter skulle också behövas:

i) Den proportionella andelen förskott/a conto-belopp i ett budgetårs betalningar över budgeten,

ii) "utvecklingen" under ett budgetår av icke reglerade förskott/a conto-belopp,

iii) uppgift om vilket år de icke reglerade förskotten/a conto-beloppen hänför sig till.

3.14 Det borde vara möjligt att utnyttja de uppgifter som redan matats in i redovisningssystemet för att få fram denna information. Tabellen nedan visar hur denna information, enligt revisionsrättens uppfattning, borde presenteras i årsbokslutet fördelad på budgetrubriker och för budgeten i dess helhet.

Ej registrerade utgifter från jordbruksfondens garantisektion (EUGFJ-garanti)

3.15 Utgifter från jordbruksfondens garantisektion (EUGFJ-garanti) uppgående till 45,8 miljoner ecu finns inte med i räkenskaperna för budgetåret 1994, och budgetregeln om årlig redovisning har således åsidosatts.

3.16 För att täcka vissa utgifter som anmälts av medlemsstaterna i enlighet med bestämmelserna utarbetade kommissionen i slutet av december 1994 ett dokument där man begärde att anslag skulle överföras från kapitel B1 12 (olivolja) till kapitlen B1 16 (produkter från vinsektorn), B1 37 (avslutande av tidigare års räkenskaper) och B1 40 (inkomststöd). På grund av administrativa förseningar kunde överföringarna inte ske före den 31 december 1994 (den sista dag som fastställts i artikel 104 i budgetförordningen). Därför saknades tillräckliga anslag under budgetrubrikerna B1 1640, B1 370, B1 1623 och B1 1630.

3.17 Kommissionen bokförde i januari 1995 ett nega- tivt åtagande på 45 865 228,22 ecu för att korrigera förskott till Italien (18 519 746,48 ecu) och Frankrike (27 345 481,74 ecu). Det var dessa båda länder som 1994 deklarerade de högsta beloppen under de budgetrubriker där tillräckliga anslag saknades. Dessa utgifter påfördes 1995 års budget, budgetrubrik B1-3700 (avslutande av tidigare års räkenskaper), när kommissionen i februari 1995, på grundval av ett särskilt avslutande av räkenskaperna, beslöt att bokföra dessa utgifter som deklarerats av Italien och Frankrike under budgetåret 1994.

Bokföringsmässiga åtaganden som inte längre motsvaras av rättsliga åtaganden

3.18 Inkomst- och utgiftsredovisningen ger inte en rättvisande bild av Europeiska unionens juridiska åtaganden vid utgången av budgetåret 1994, eftersom vissa av de bokförda åtagandena inte längre motsvaras av rättsliga åtaganden.

Tabell 3.1 - Förslag till presentation (1) av informationen om förskott/a conto-belopp

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

3.19 Enligt inkomst- och utgiftsredovisningen avseende 1994 års budget uppgår de åtaganden som den 31 december 1994 återstod att verkställa till 34 942 miljoner ecu (). En del av dessa bokförda åtaganden, vilkas exakta värde revisionsrätten inte kunnat fastställa tillräckligt precist, men som troligen inte är försumbart, står fortfarande kvar i räkenskaperna utan att några rättsliga åtaganden motiverar detta.

3.20 Revisionsrätten har nämligen gjort både analytiska kontroller och direkta kontroller av åtaganden där det föreligger stor risk att de inte längre motsvaras av existerande rättsliga åtaganden. Det rör sig om så kallade "vilande" åtaganden, vilket enligt revisionsrättens kriterier innebär åtaganden gjorda före 1990 i samband med vilka inga betalningar bokförts under tre budgetår i rad, nämligen 1992, 1993 och 1994.

3.21 Resultatet av revisionsrättens analyser ser ut som följer:

- Det föreligger totalt 3 040 vilande åtaganden som sammanlagt motsvarar cirka 1 185 miljoner ecu.

- Av dessa är 664 stycken, uppgående till ett totalt belopp på omkring 368 miljoner ecu, gamla åtaganden som går minst tio år tillbaka i tiden, det vill säga att de gjordes före 1985.

- Det finns 98 mycket gamla åtaganden som går minst fjorton år tillbaka i tiden och gjordes före 1981, och de uppgår till ett totalt belopp på cirka 34 miljoner ecu.

3.22 Dessa åtaganden rör huvudsakligen åtgärder härrörande från strukturfonderna och utvecklingssamarbetet.

3.23 Vad beträffar biståndet, har de satsningar kommissionen gjort under budgetåret 1994 lett till att man annullerat 1 367 åtaganden till ett sammanlagt värde av ungefär 177 miljoner ecu, vilka inte längre motsvarades av något rättsligt åtagande. För granskningsändamål valde revisionsrätten ut 81 av de 160 vilande åtaganden som återstod per den 31 december 1994. Det visade sig att 66 av dessa åtaganden, uppgående till ett totalt belopp på cirka 8,5 miljoner ecu inte längre hade något existensberättigande och att även de borde ha bokats bort.

3.24 I fråga om strukturfonderna kännetecknas jordbruksfondens utvecklingssektion (EUGFJ-utveckling) av 27 vilande åtaganden på totalt omkring 3 miljoner ecu. Vidare visade en analys av handlingarna på detta område att, vad gäller åtgärder finansierade inom ramen för förordning (EEG) nr 355/77, borde 438 projekt uppgående till totalt cirka 54 miljoner ecu ha avslutats och resterande belopp ha bokats bort.

3.25 På det regionala och sociala området fanns 1 872 respektive 502 vilande åtaganden, uppgående till totalt 1 045 miljoner ecu respektive 59 miljoner ecu.

3.26 Revisionsrätten anmodar kommissionen att öka den insats man börjat göra på vissa områden, som till exempel utvecklingssamarbetet, och utsträcka den till att omfatta även övriga områden för att snarast införa lämpliga rutiner för en periodisk genomgång av sådana bokföringsmässiga åtaganden och boka bort dem som inte längre motsvaras av några rättsliga åtaganden.

Övriga påpekanden rörande den konsoliderade inkomst- och utgiftsredovisningen

3.27 Revisionsrättens granskning föranleder i övrigt följande påpekanden:

Slutlig framställning av budgeträkenskaperna

3.28 Inkomst- och utgiftsredovisningen avspeglar inte exakt omfattningen av de ursprungliga anslag som införts i budgeten och som finns i den slutgiltigt antagna allmänna budgeten för Europeiska unionen ().

3.29 I kolumn 5/1 i inkomst- och utgiftsredovisningen inkluderas i de anslag som införts i den ursprungliga budgeten de belopp som ställts till förfogande i form av bidrag från EFTA-länderna (se tabell E i volym II av inkomst- och utgiftsredovisningen), och inte enbart anslagen i 1994 års budget.

3.30 Vid utarbetandet av diagrammen för 1994 kunde revisionsrätten påvisa ett mindre additionsfel på 307 000 ecu på sidan 25 i volym IV av inkomst- och utgiftsredovisningen i kolumnen "Summa (tillgängliga anslag)" och "Gjorda åtaganden under 1994", men felräkningen påverkar inte det samlade totalbeloppet.

3.31 Inkomst- och utgiftsredovisningens tillförlitlighet påverkas i någon mån av vissa poster som felaktigt påförts budgetåret eller inte bokförts under adekvat budgetrubrik, vilka konstaterades av revisionsrätten vid granskningen av transaktionerna.

3.32 De påvisade fallen är få (ett tiotal åtaganden och betalningar i det stickprov som valts ut av revisionsrätten och några transaktioner vid sidan av detta), och de är svåra att extrapolera på grund av arten av de påvisade problemen. Icke desto mindre är detta tiotal bokföringsfel som direkt påverkar inkomst- och utgiftsredovisningens tillförlitlighet och som konstaterats i ett relativt begränsat urval av transaktioner (i storleksordningen ett tusen utvalda åtagande- och betalningstransaktioner) alltför högt för att revisionsrätten skall kunna anse att inkomst- och utgiftsredovisningens tillförlitlighet är helt tillfredsställande härvidlag.

Redovisningssystemet SINCOM

3.33 Bokföringen av budgetutgifterna i det datorbaserade redovisningssystemet (SINCOM) visar sig generellt tillförlitlig.

3.34 De anslag som ligger till grund för inkomst- och utgiftsredovisningen motsvarar i allmänhet kontoplanens poster i SINCOM-registret. Revisionsrätten har även kontrollerat att de växelkurser som använts vid den ursprungliga omräkningen av åtaganden och betalningar samt vid den månatliga uppräkningen överensstämmer med de officiella kurser som publiceras av kommissionen (Info-ECU och EGT), samt att uppräkningsprogrammen för de åtaganden som återstår att verkställa baseras på korrekta kurser som överensstämmer med gällande bestämmelser och medför de nödvändiga justeringarna i fråga om anslagsförbrukning. Revisionsrätten har undersökt de i SINCOM-systemet inbyggda automatiska kontrollerna för att förvissa sig om att verkställda åtaganden och betalningar inte översteg motsvarande beviljade anslag. Åtagandena och betalningarna i räkenskaperna godkänns, attesteras och bokförs av för ändamålet bemyndigade tjänstemän enligt de rättsliga föreskrifterna.

3.35 Systemet gör det möjligt att på ändamålsenligt sätt identifiera fall där vederbörande har avslagit attestering samt kommissionens beslut att upphäva eller inte upphäva sådana beslut. Betalningarna förs till det budgetår under vilket de bokförts.

3.36 Skillnaderna mellan åtagandenas bokföringsmässiga komponenter och saldobeloppen för åtaganden är praktiskt taget obefintliga. Saldona för enskilda åtaganden registreras i den överordnade fil som används för framställningen av inkomst- och utgiftsredovisningen.

3.37 Granskningen av SINCOM föranleder dock följande anmärkningar:

3.38 De anslagsbelopp som registrerats i SINCOM för den andra ändrings- och tilläggsbudgeten för 1994 motsvarar inte de belopp som beviljats av den budgetansvariga myndigheten. Betydande avvikelser har observerats rörande vissa anslag.

3.39 En fullständig jämförelse har gjorts mellan en utskrift från SINCOM-filerna över ändrings- och tillläggsbudgetarna för 1994 och budgetarna såsom de publicerats i EGT. Avvikelser som beror på ett misstag vid publiceringen, har observerats hos anslagsbeloppen under 77 budgetrubriker. Följaktligen kan man konstatera att de exakta beloppen för dessa åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden inte vilade på den formella juridiska grund som utgörs av den i EGT publicerade budgeten.

3.40 När det gäller de anslagsöverföringar som kräver den budgetansvariga myndighetens godkännande, var det inte möjligt att stämma av vissa i SINCOM registrerade belopp mot den dokumentation som ställdes till revisionsrättens förfogande.

3.41 En avstämning gjordes mellan en utskrift från SINCOM som ger en detaljerad redovisning av budgetöverföringarna och den tillgängliga dokumentationen om dessa överföringar, som hade godkänts eller delgivits den budgetansvariga myndigheten, men resultatet var otillfredsställande för tre av dessa överföringar.

Budgetårets saldo

3.42 Såsom framgår av beräkningen av resultatet av genomförandet av Europeiska unionens budget för 1994 (inkomst- och utgiftsredovisning för 1994 års budgettransaktioner, volym II, sid. 11), innefattar budgetårets saldo ett belopp på 2,1 miljoner ecu som är resultatet av bidraget till gemenskapens budget från de EFTA-länder som är medlemmar av Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Detta belopp utgör skillnaden mellan å en sidan de bidrag som betalats in (90,7 miljoner ecu) och å andra sidan budgetårets utgifter i samband därmed (88,6 miljoner ecu).

3.43 Eftersom det saknas detaljerade anvisningar beträffande den redovisningsmässiga behandlingen av det resterande beloppet på 2,1 miljoner ecu, borde kommissionens redovisningsavdelningar för säkerhets skull ha tagit upp beloppet på ett lämpligt konto på balansräkningens passivsida tills EFTA EES-kontona hade reglerats i stället för att låta det ingå i budgetårets saldo.

Europeiska unionens konsoliderade balansräkning

3.44 Europeiska unionens konsoliderade balansräkning, för vars konsolidering kommissionen ensam ansvarar, ger en rättvisande bild av unionens ekonomiska ställning, men den föranleder dock nedan nämnda reservationer.

3.45 Revisionen av den konsoliderade balansräkningen består huvudsakligen i att kontrollera att den är aritmetiskt riktig samt att balansräkningarna för de olika gemenskapsinstitutioner och gemenskapsorgan som ingår i konsolideringen är korrekt sammanförda. Vid dessa kontroller har inga missförhållanden påvisats.

3.46 Revisionsrättens eventuella påpekanden angående kommissionens och övriga gemenskapsinstitutioners och gemenskapsorgans balansräkningar påverkar även den konsoliderade balansräkningen till följd av dess struktur.

Harmonisering av bokföringsmetoderna

3.47 Några av de villkor som måste uppfyllas för att konsolideringen skall kunna ske är att de olika enheter som är föremål för konsolideringen framlägger harmoniserade årsbokslut och tillämpar identiska bokföringsmetoder och värderingsregler. När det gäller gemenskapens räkenskaper, är det kommissionen som har befogenhet att besluta om bokföringsmetoderna och harmonisera presentationen av årsboksluten (artikel 21 i närmare bestämmelser för genomförandet av vissa bestämmelser i budgetförordningen av den 21 december 1977).

3.48 Revisionsrätten har dock konstaterat att informationen i årsboksluten inte alltid är enhetlig och att det saknas regler för vissa transaktioner.

3.49 Att datautrustning redovisas separat bara i vissa institutioners balansräkning kan till exempel vilseleda läsaren av balansräkningen. Detta nya redovisningssätt har nämligen bara tillämpats av kommissionen och Europaparlamentet. Det bör för övrigt påpekas att redovisningen härvidlag inte är konsekvent genomförd ens på kommissionsnivå, i och med att Gemensamma forskningscentrets datautrustning har bokförts som maskiner och inventarier. Följaktligen är det belopp som i balansräkningen redovisas som maskiner och inventarier för högt, medan beloppet för datautrustning är för lågt. Revisionsrätten medger att det nya redovisningssättet innebär förbättrad information till läsaren. Kommissionen bör dock uppmana övriga gemenskapsinstitutioner och gemenskapsorgan att även de skall tillämpa det.

3.50 Det saknas regler för hur man i årsboksluten skall redovisa avtal, ofta förenade med en köpoption, som utgör rättigheter knutna till fast egendom (tomträtt eller leasing till exempel) eller andra liknande rättigheter. Därför avspeglas dessa transaktioner ofta inte i räkenskaperna, vare sig i balansräkningen eller i notupplysningarna (se punkt 3.97 3.99).

3.51 Eftersom de olika institutionerna allt oftare tillgriper dessa finansieringsmetoder, bör kommissionen utnyttja sin befogenhet enligt artikel 21 i närmare bestämmelser för genomförandet av budgetförordningen och uppställa regler för den redovisningsmässiga behandlingen, så att transaktioner av denna typ, som har vissa karakteristika, hädanefter tas upp på lämpligt sätt i årsboksluten.

Kommissionens balansräkning

Påpekanden rörande verkställande och bokföring av betalningar

3.52 Vid granskningen på central nivå - i likviditetsstyrningssystemet, bankräkenskaperna, de allmänna räkenskaperna och systemet för bankavstämning (NOSTRO) - av betalningstransaktioner som valts ut inom ramen för det centrala stickprovet och där utbetalningar har skett, konstaterades inga felaktigheter av sådan art att de påverkar räkenskapernas tillförlitlighet och därför bör tas med i DAS. Vad gäller de utvalda transaktioner som inte hade medfört några kapitalrörelser på central nivå, som till exempel de flesta av transaktionerna rörande jordbruksfondens garantisektion (EUGFJ-garanti) som i själva verket motsvarar reglering av förskott, kontrollerades registreringen i de allmänna räkenskaperna.

Reservationer rörande de materiella tillgångarna (Bryssel, Luxemburg och delegationerna)

3.53 Revisionsrätten reserverar sig beträffande det värde (254,2 miljoner ecu) som upptagits i kommissionens balansräkning för lös egendom i Bryssel och Luxemburg.

3.54 Revisionsrätten har kontrollerat värdet av kommissionens materiella tillgångar. Undersökningen omfattade tillgångar till ett värde av cirka 445 miljoner ecu som finns i Bryssel och Luxemburg samt vid kommissionens kontor i gemenskapen och vid delegationerna i tredje land.

3.55 Det rör sig om fastigheter som ägs av kommissionen (134 miljoner ecu), förskott och a conto-belopp utbetalade i samband med materiella tillgångar (12,1 miljoner ecu), fordon (11,2 miljoner ecu), datautrustning (151,5 miljoner ecu) och annan lös egendom (136,4 miljoner ecu). Den lösa egendomen består av omkring 450 000 enheter. Revisionsrättens granskning föranledde följande anmärkningar (för närmare detaljer hänvisas till kapitel 13 i Revisionsrättens årsrapport för budgetåret 1994) ().

Fastigheter i Bryssel

3.56 Beloppen i balansräkningen, som styrks av noterna till densamma, ger sammantaget en rättvisande bild av värdet på fastigheterna i Bryssel per den 31 december 1994 med undantag av det belopp som rör inredningen av BREYDEL-byggnaden. För det senare beloppet bör bättre dokumentation presenteras. Det föreligger nämligen en differens på cirka 1,5 miljoner ecu mellan beloppet i balansräkningen (8,5 miljoner ecu) och de betalningar som registrerats i SINCOM (10,0 miljoner ecu).

Förskott och a conto-betalningar i samband med materiella tillgångar (pågående fastighetsförvärv)

3.57 Revisionsrätten ser positivt på den förändring av bokföringsmetoderna som innebär att posten "Förskott och a conto-betalningar i samband med materiella tillgångar" (vars motsvarighet på passivsidan finns under rubriken "Eget kapital") har införts i kommissionens balansräkning.

3.58 Kommissionen bör dock vidta lämpliga åtgärder för att framdeles kunna redovisa de korrekta beloppen. Per den 31 december 1994 uppgick värdet av de aktuella tillgångarna till cirka 18,8 miljoner ecu (i stället för 12,1 miljoner ecu).

Lös egendom i Bryssel

3.59 Revisionsrätten har inte kunnat förvissa sig om att de belopp som upptas i balansräkningen som lös egendom ger en rättvisande bild av kommissionens tillgångar i Bryssel och Luxemburg.

3.60 Att revisionsrätten kommit fram till denna slutsats beror på att det är omöjligt att garantera att en mängd tillgångar faktiskt existerar, eftersom det saknas tillförlitlig information om var de befinner sig och det är omöjligt att i praktiken kontrollera värdet av de tillgångar som registrerats i databasen SYSBIEN. Förbehållet rör de tillgångar på 254,2 miljoner ecu som upptagits i balansräkningen (utrustning och inventarier och datautrustning).

Lös egendom i tredje land

3.61 Inventeringen av tillgångarna vid delegationerna i tredje land (30,2 miljoner ecu) vållar fortfarande samma problem som revisionsrätten upprepade gånger påtalat sedan 1979 i årsrapporterna (). Fram till helt nyligen har inte nödvändiga kontroller gjorts på något stadium i den process där uppgifter vidarebefordras från delegationerna till kommissionens räkenskapsförare. Även om vissa rättelser har gjorts under tiden, kan revisionsrätten på grund av de konstaterade missförhållandena inte med säkerhet uttala sig om värdet av de tillgångar som innehas av delegationerna.

Påpekanden rörande andelar och lån

3.62 Fördelningen mellan andelar (15,2 miljoner ecu) och lån (54,3 miljoner ecu) av de belopp som är knutna till finansieringsinstrumentet EC Investment Partners överensstämmer inte med verkliga förhållanden. De korrekta beloppen för andelar och lån är nämligen 4,3 miljoner ecu lägre respektive högre än de belopp som upptagits i balansräkningen.

Påpekanden rörande bankkonton

Bankräkenskaper

3.63 Kommissionens satsningar på detta område har haft positiva effekter. Kommissionen har nämligen lyckats hämta in förseningarna i samband med bankräkenskaperna och göra månatliga avstämningar med förklaringar av differenserna mellan sifferuppgifterna i bankräkenskaperna (hjälpräkenskaper) och de allmänna räkenskaperna. Per den 31 december 1994 var banksaldona identiska enligt bägge räkenskaperna.

Särskilt bankkonto

3.64 Ett av kommissionens bankkonton med ett relativt lågt saldo finns inte med i räkenskaperna.

3.65 I årsrapporten för budgetåret 1993 (punkt 14.122) påpekade revisionsrätten att ett särskilt bankkonto, som kommissionen 1991 hade öppnat i en belgisk bank i samband med kvarstad rörande hyran för en fastighet, inte fanns med i kommissionens räkenskaper. Trots att kommissionen i sitt svar lovade att fortsättningsvis ta upp bankkontot (8 miljoner belgiska franc, dvs. 0,2 miljoner ecu) och motsvarande skuld i räkenskaperna, har det fortfarande inte skett.

Granskning av bankavstämningar (NOSTRO)

3.66 Bankavstämningarna vid utgången av budgetåret föranleder ett antal anmärkningar från revisionsrättens sida.

3.67 Även detta år har det varit svårt att behandla bankavstämningarna vid årsskiftet.

3.68 För ett stort antal bankkonton var banksaldot och/eller saldot för NOSTRO-räkenskaperna inte saldot vid slutet av året (se även årsrapporten för budgetåret 1993, punkt 14.112 a).

3.69 Revisionsrätten insisterar på att kommissionen i fortsättningen ser till att bokslutsarbetet på detta område samordnas bättre, inte bara för att underlätta revisionsrättens granskningsarbete utan framför allt för att underlätta de egna avdelningarnas bokslutsarbete.

Påpekanden rörande förskott

3.70 Det belopp (7,5 miljoner ecu) som upptagits under förskott rörande finansieringsprotokoll med de sydliga medelhavsländerna ger inte en korrekt bild av de gemenskapsmedel som var disponibla i dessa länder vid budgetårets utgång.

Reservationer rörande fordringar på medlemsstaterna

Separata räkenskaper för tullar och jordbruksavgifter

3.71 Med hänsyn till omfattningen av de felaktigheter och problem som upptäckts i de separata räkenskaperna för tullar och jordbruksavgifter, kan det belopp på cirka 577 miljoner ecu som upptagits i balansräkningen inte med säkerhet betraktas som korrekt.

3.72 En separat redovisning skickas in kvartalsvis. Den rör huvudsakligen de tullar och jordbruksavgifter som medlemsstaterna ännu inte uppburit och som inte täcks av någon garanti eller som är garanterade men bestridda.

3.73 De separata räkenskaper som förs av medlemsstaterna och som ligger till grund för kommissionens uppgifter är behäftade med en mängd felaktigheter och brister, där den viktigaste är att de inte är uttömmande. I Belgien till exempel hade man på kontoret i Antwerpen upptäckt ett fall av bedrägeri rörande 49 miljoner ecu, som den avgiftspliktige hade underrättats om, men beloppet hade fortfarande inte bokförts vid utgången av år 1994. Vid kontroller i olika medlemsstater påvisades diverse brister i den separata bokföringen, bland annat i Förenade kungariket, där de nationella myndigheterna med anledning av granskningen har anmodat de berörda avdelningarna att göra de nödvändiga förbättringarna.

Fordringar i samband med avslutandet av räkenskaperna för jordbruksfondens garantisektion (EUGFJ-garanti)

3.74 Fordringar på medlemsstaterna på 2 000 miljoner ecu enligt avslutandet av räkenskaperna för jordbruksfondens garantisektion (EUGFJ-garanti), för budgetåren 1989 1991 avspeglas inte i räkenskaperna.

3.75 Kommissionens beslut av den 30 november 1994 () och den 21 december 1994 () ledde till negativa rättelser på omkring 2 000 miljoner ecu, varav tre fjärdedelar rör mjölkkvoterna i Spanien, Grekland och Italien. Dessa negativa rättelser motsvarar inkomster som skall uppbäras. Rättelserna kommer att göras under budgetåren 1995 1998 genom uppförande av negativa utgifter i medlemsstaternas månatliga utgiftsdeklarationer för ifrågavarande budgetår.

3.76 Revisionsrätten upprepar ännu en gång sin kritik av detta förfarande som inte överensstämmer med de finansiella bestämmelserna. Eftersom det är fråga om inkomster som skall uppbäras, borde kommissionen ha tillämpat bestämmelserna i artikel 28 i förordningen, dvs. ha fört in de väntade fordringarna i budgeten. På så sätt hade man kunnat ta upp dessa fordringar på balansräkningens tillgångssida och därmed gjort gemenskapsräkenskaperna mer genomblickbara.

Påpekanden rörande potentiella fordringar i samband med påvisade bedrägerier och oegentligheter

3.77 I fråga om de belopp som eventuellt kan komma att indrivas i samband med de bedrägerier och oegentligheter kommissionen känner till borde uppgifterna i kommissionens finansiella översikter under rubriken "potentiella fordringar" förbättras för att ge läsaren av boksluten en samlad bild av denna typ av potentiella fordringar. Rubriken "potentiella fordringar" täcker bara de fall som redovisats av medlemsstaterna rörande jordbruksfondens garantisektion (EUGFJ-garanti). De fall som påverkar de egna medlen, och som till stor del redan är införda på annan plats i balansräkningen under B-räkenskaperna, finns inte med, och inte heller de fall som gäller strukturfonderna, vilka inte är upptagna någonstans överhuvudtaget. De redovisade fall som rör egna medel och strukturfonder innebär dock för unionen potentiell uppbörd på minst 500 miljoner ecu.

Rapporten innehåller följande uppgifter:

>Plats för tabell>

3.78 I årsrapporten 1994 om bekämpande av bedrägerier () presenterar kommissionen finansiell information om fall av bedrägerier som påverkar jordbruksfondens garantisektion (EUGFJ-garanti), egna medel och strukturfonder. Dessa uppgifter hänför sig enbart till budgetåren 1991 1994 och kan inte ersätta dem som tagits upp (jordbruksfondens garantisektion [EUGFJ-garanti]: fordringar per den 31 december 1994 på grundval av de fall av bedrägerier som anmälts sedan jordbruksfondens garantisektion bildades), eller som borde tas upp (egna medel och strukturfonder) i den del av volym IV av unionens räkenskaper som rör potentiella fordringar, eftersom de inte täcker de fall inträffade före 1991 där inbetalningar fortfarande skall göras. Under alla omständigheter är rapporten om bekämpande av bedrägerier inte en redovisningshandling utan en beskrivande rapport utarbetad av en nyligen inrättad samordningsenhet, UCLAF, på grundval av information som huvudsakligen lämnats av medlemsstaterna.

3.79 Denna information är otillräcklig och kan inte uppväga bristerna i den del av volym IV som behandlar "potentiella fordringar". I denna nämns och lämnas detaljerade upplysningar endast om ett belopp på 1 140,16 miljoner ecu, som medlemsstaterna skall uppbära per den 31 december 1994 inom området för jordbruksfondens garantisektion (EUGFJ-garanti) (volym IV, s. 54, tabell 2).

3.80 Dessutom kan man inte utgå ifrån att den information som medlemsstaterna lämnar är till 100 % korrekt och fullständig. Det finns starka skäl att tro att den bild som kommissionen målar upp grovt underskattar den verkliga omfattningen av meddelade fall av bedrägeri och oegentligheter. Detta tvivel förstärks av det faktum att till exempel vissa förordningar om informationsutbyte mellan medlemsstaterna först nyligen har trätt i kraft, eller inte tvingar medlemsstaterna att regelbundet uppdatera informationen om hur dessa åtgärder följs upp. Vissa medlemsstater (Italien och Belgien) har sedan 1990 inte lämnat någon information alls på strukturfondsområdet. Detta tvivel grundar sig också på det nuvarande systemet för ekonomisk uppföljning av fall av bedrägeri och av villkoren för uppbörd och återbetalning som kommissionen själv finner otillfredsställande ().

Reservationer beträffande den faktiska omfattningen av åtaganden utanför balansräkningen

3.81 Europeiska unionens olika potentiella åtaganden, som uppgår till minst 88 000 miljoner ecu, är varken upptagna i balansräkningen eller ens i bilagorna om åtaganden utanför balansräkningen.

Beslut och åtaganden som sträcker sig över flera år

3.82 Genomförandet av strukturfonderna sker i överensstämmelse med de avtal som på förhand slutits mellan de berörda medlemsstaterna, dvs. kommissionens beslut om godkännande av programmen. Därmed uppstår för Europeiska unionen ett rättsligt åtagande för de berörda parterna, som framför allt fastställer gemenskapens totala bidrag för en bestämd period som sträcker sig över flera år. Bokföringsmässiga åtaganden för anslag görs för flera budgetår, efter hand som de årliga delarna av programmen genomförs. För att ge en rättvisande och fullständig bild borde därför beloppet för rättsliga åtaganden, som ännu inte lett till motsvarande bokföringsmässiga åtaganden, framgå av årsboksluten, antingen som åtaganden utanför balansräkningen eller i bilagan till volym IV om Europeiska unionens potentiella åtaganden och kostnader.

>Plats för tabell>

3.83 Den andra fasen av strukturfondsreformen påbörjades 1994 och de beslut som antogs detta år fastställer således det totala belopp som skall finansieras för hela genomförandeperioden för denna andra fas, dvs. 1994 till 1999.

3.84 De beslut som fattades 1994 beträffande de tre strukturfonderna avser stöd på totalt mer än 84 765 miljoner ecu. Delarna av programmen för 1994 har under budgetåret gett upphov till bokföringsmässiga åtaganden på drygt 13 348 miljoner ecu. Vid utgången av budgetåret uppgick därför rättsliga åtaganden, som skall genomföras under kommande budgetår, till mer än 71 417 miljoner ecu. I nedanstående tabell ges en detaljerad översikt.

Brutet budgetår för jordbruksfondens garantisektion (EUGFJ-garanti)

3.85 Europeiska unionens rättsliga åtaganden gentemot medlemsstaterna, cirka 16 083 miljoner ecu avseende betalningar som medlemsstaterna har gjort mellan den 16 oktober och den 31 december 1994 för jordbruksfondens garantidel (EUGFJ-garanti), har inte medtagits bland åtaganden utanför balansräkningen.

3.86 I överensstämmelse med rådets förordning (EEG) nr 729/70, senast ändrad genom förordning (EEG) nr 1287/95 (), har utgifter som betalats av medlemsstaterna avseende transaktioner som hänför sig till jordbruksfondens garantisektion (EUGFJ-garanti), mellan den 16 oktober och den 31 december, återbetalts av kommissionen under budgetåret 1995.

3.87 Dessa utgifter är - med reservation för det senare förfarandet för avslutande av räkenskaperna obligatoriska för Europeiska unionens allmänna budget och motsvarande belopp borde därför tas upp bland åtaganden utanför balansräkningen i räkenskaperna för budgetåret 1994. Det är mycket viktigt att lämna fullständig och tillförlitlig information, eftersom de utgifter som medlemsstaterna har ådragit sig till följd av att den nya gemensamma jordbrukspolitiken har trätt i kraft särskilt för jordbruksgrödor, är av en betydande omfattning; utgifterna motsvarade 43 % av 1995 års anslag till jordbruksfondens garantisektion (EUGFJ-garanti). Detta påpekande ifrågasätter inte giltigheten av 1994 års utgifter som bokförts i inkomst- och utgiftsredovisningen, i den mån dessa omfattar betalningar som gjorts av medlemsstaterna mellan den 16 oktober 1993 och den 31 december 1993.

Garanti för ett banklån

3.88 Gemenskapens risk som följer av en garanti på 500 miljoner ecu som har lämnats till ett bankkonsortium för ett lån till f.d. Sovjetunionen, avsett att finansiera import av jordbruksprodukter och matvaror från gemenskapen (), förekommer inte bland åtaganden utanför balansräkningen. Gemenskapens garanti täcker, upp till 500 miljoner ecu, 98 % av eventuella förluster av kapital och räntor i det fall gäldenären inte kan fullgöra sina skyldigheter. Den 31 december 1994 var det utestående beloppet för denna transaktion 132,6 miljoner ecu.

3.89 I motsats till garantin för återbetalning av lån, som EIB har beviljat av sina egna medel till förmån för tredje land och till garantin för återbetalning av lån som tagits upp av Europeiska gemenskaperna, har garantin för bankkonsortiets lån inte tagits upp bland åtaganden utanför balansräkningen.

Åtaganden avseende swaptransaktioner

3.90 De åtaganden som avser valuta- och ränteswaptransaktioner (975 miljoner ecu att erhålla, 996,2 miljoner ecu att betala), som tas upp på ett avräkningskonto i balansräkningen för betalningsbalanslån, har inte tagits upp bland kommissionens åtaganden utanför balansräkningen, fastän balansräkningen för detta finansiella instrument ingår i kommissionens konsoliderade balansräkning. Samma iakttagelse gäller för swaptransaktionerna för de finansiella instrumenten NIC och Euratom, eftersom dessa åtaganden inte heller är upptagna i respektive årsbokslut.

Iakttagelser beträffande balansräkningens notupplysningar

3.91 I allmänhet har en förbättring konstaterats av kvaliteten på notupplysningarna till kommissionens balansräkning. Kommissionen bör emellertid fortsätta sina ansträngningar på detta område.

Övriga gemenskapsinstitutioners och gemenskapsorgans balansräkningar

Reservationer för materiella tillgångar

3.92 Revisionsrätten reserverar sig för det bokförda värdet av lös egendom (121,1 miljoner ecu) i flera gemenskapsinstitutioners och -gemenskapsorgans respektive balansräkningar.

3.93 Beträffande Europaparlamentet motsvarar balansräkningens belopp (86,9 miljoner ecu) inte det belopp som anges i databasen IMMO, som används som inventarieregister. Dessutom har de justeringar som skulle göras efter den senaste treåriga fysiska kontrollen, som avslutades 1994, ännu inte medtagits i balansräkningen per den 31 december 1994.

3.94 I rådet har de korrigeringar som skall göras efter den senaste treåriga fysiska kontrollen som avslutats 1994, ännu inte medtagits i det belopp (28,6 miljoner ecu) som uppförts i balansräkningen per den 31 december 1994. Enligt rådet avser korrigeringarna cirka 1 250 inventarier som fortfarande ingår i inventarieregistret, men vars fysiska existens man inte har kunnat fastställa.

3.95 I Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén grundar sig beloppet som uppförts i balansräkningen, vilket liksom i de övriga institutionerna har beräknats av den avdelning som är ansvarig för inventarierna, inte på inventarieregistret. Bristerna som har konstaterats i inventarieregistret (t.ex. registreringar i olika valutor utan omräkning till ecu, inga totalbelopp, blanka sidor) är av sådant slag att det nästan är omöjligt att stämma av registret med bokföringen. Dessutom har ingen fysisk inventering gjorts vid Ekonomiska och sociala kommittén på minst tolv år.

3.96 Europaparlamentets, rådets och domstolens balansräkningar, eller noterna till dessa balansräkningar, lämnar inga upplysningar varken om väsentliga rättigheter i samband med fast egendom eller liknande rättigheter (292 miljoner ecu) eller om rättsliga åtaganden i samband med fast egendom (1 823 miljoner ecu).

3.97 Parlamentet har tecknat två tomträttskontrakt med köpoption (som gäller för 27 respektive 20 år), som berör dels en fastighet i Bryssel (1 000 miljoner ecu plus räntor), dels en fastighet i Strasbourg (443 miljoner ecu plus räntor). Ingen information om dessa transaktioner förekommer i balansräkningen eller i noterna till denna.

3.98 Den 31 december 1994 hade rådet betalat ut totalt 292 miljoner ecu i förskott för uppförandet av "Consilium"-byggnaden i Bryssel, vars totala slutliga kostnad den 31 december 1993 beräknades till 332 miljoner ecu. Förskotten ingår i budgeten, men inga upplysningar lämnas om dem i balansräkningen och det finansiella åtagandet avseende saldot på cirka 40 miljoner ecu tas inte upp bland åtaganden utanför balansräkningen, vilket är i strid med kommissionens praxis (se punkt 3.57).

3.99 Domstolen undertecknade den 15 november 1994 ett avtal med den luxemburgska staten om domstolens byggnader. Även om detta avtal inte betecknas som ett finansiellt leasingkontrakt så har det de viktigaste särdragen som ett sådant kontrakt kännetecknas av, inklusive en klausul om överlåtelse av äganderätten. Genom detta avtal har domstolen förbundit sig att årligen betala en avgift på cirka 634 miljoner belgiska franc senast fram till och med den 31 december 2015. Äganderätten till byggnaderna kommer att övergå till domstolen den dag samtliga inbetalningar uppgår till den luxemburgska statens försäljningspris för byggnaderna. En oberoende expert skall göra en slutlig beräkning av det totala försäljningspriset med hänsyn tagen till samtliga betalningar som domstolen har gjort i form av hyror eller avgifter. Det finansiella åtagandet för detta avtal (som kan uppskattas till ungefär 340 miljoner ecu om man endast tar hänsyn till avgifterna som skall betalas till och med år 2015) återspeglas varken i bokföringen eller i noterna.

Iakttagelser om bankkonton

3.100 Revisionsrätten kan inte uttala sig om tillförlitligheten av det belopp som har bokförts på avistakonton (0,9 miljoner ecu) på tillgångssidan i Ekonomiska och sociala kommitténs balansräkning, eftersom det inte har gjorts någon bankavstämning per den 31 december 1994.

DE UNDERLIGGANDE TRANSAKTIONERNAS LAGLIGHET/KORREKTHET

Transaktioner avseende inkomsterna

Traditionella egna medel

3.101 Granskningen av de traditionella egna medlen har utförts på basis av ett stickprov av de underliggande transaktionerna i medlemsstaterna och ingenting som ifrågasätter de egna medlens laglighet och korrekthet har därvid konstaterats. Granskningen har inte heller påvisat väsentliga felaktigheter av sådan betydelse att de påverkar gemenskapens budget vad gäller konstaterade och uppburna fordringar. Emellertid måste det framhållas att revisionsrättens stickprov inte är ett urval av hela den berörda populationen, eftersom självfallet ingen myndighet har uppgifter om den import som inte har deklarerats till tullmyndigheterna. Samma problem gäller framför allt skatt som uttages på basis av deklarationer och därför är det inte möjligt att bedöma om de traditionella egna medlen är fullständiga.

3.102 Undersökningarna av de traditionella egna medlen gjordes bl.a. med hjälp av test för att se hur de nationella systemen för centralisering av de underliggande transaktionerna fungerar.

3.103 Det bör noteras att stickproven av de underliggande transaktionerna har valts ut på grundval av belopp som uppburits av kommissionen. Metoden möjliggör således inte någon uppskattning av de fall som avser befrielse från importavgifter, användandet av nolltullsatser eller ej deklarerade transaktioner. Vid undersökningen av inkomsterna från tull och jordbruksavgifter avhjälptes denna olägenhet empiriskt vad gäller import som befriats från avgifter och import med nolltullsats, genom att revisorerna förutom att undersöka transaktioner som ledde till uppbörd av avgifter också undersökte transaktioner i samband med vilka ingen uppbörd skett av tull eller avgifter.

Tullar och jordbruksavgifter

3.104 Vid undersökningen av de transaktioner som valts ut från stickprovet och av andra slumpmässigt utvalda transaktioner, konstaterades inga större problem beträffande räkenskapernas tillförlitlighet och innehåll. De huvudsakliga problemen berör lagligheten/korrektheten, framför allt beträffande iakttagandet av de tidsfrister inom vilka uppbörden skall tillhandahållas.

3.105 Den mest sannolika totala allvarliga felaktigheten beträffande tullar och jordbruksavgifter är ganska begränsad, dvs. i storleksordningen 10 miljoner ecu.

3.106 Undersökningen av de transaktioner som valts ut för granskning i samband med revisionsförklaringen visade också på olika problem, framför allt att den period inom vilken uppbörden skall tillhandahållas inte respekteras. I Danmark noterades systematiska förseningar i samband med cirka 10 % av de konstaterade inkomsterna på de två kontor som granskats på platsen. På vissa kontor i Grekland överfördes inkomsterna från den sista dagen i månaden systematiskt till följande månad. I Nederländerna försenades i vissa fall bokföringen av avgifter som konstaterats via periodiska deklarationer. Kommissionen bör påminna medlemsstaterna om att respektera tidsfristen för att tillhandahålla medel och se till att dröjsmålsräntor krävs.

3.107 Den största risken i förbindelse med inkomster från tullar och jordbruksavgifter är förmodligen ej avgivna deklarationer, vilka per definition i stor utsträckning ligger utanför de undersökningar som gjorts i samband med revisionsförklaringen. De oegentligheter som medlemsstaterna har meddelat kommissionen samt oegentligheter som inte har meddelats i samband med transitering uppgår till cirka 300 miljoner ecu, vilket motsvarar cirka 2 % av uppburna tullar och jordbruksavgifter. Med tanke på oegentligheternas omfattning avseende traditionella egna medel är det väsentligt att en förstärkning sker av insatserna för att förebygga och upptäcka bedrägeri.

3.108 Det bör noteras att praktiskt taget varje fall av bedrägeri i samband med import automatiskt innebär även bedrägeri i samband med moms vid import, vilket till sist påverkar egna medel från moms. Denna effekt, som kan uppskattas till cirka 60 miljoner ecu, är dock relativt begränsad.

3.109 Effekten av dessa fel och bedrägerier påverkar till sist egna medel från BNI, som utgör supplementära egna medel.

Sockeravgifter

3.110 Det utvalda stickprovet omfattade nio transaktioner, varav en som avsåg en gäldenär på ön Réunion endast kunde granskas fram till det utbetalande organet. Bland de åtta transaktioner som kunde följas ända fram till gäldenären, kan tre anses innehålla felaktigheter.

3.111 Den första felaktigheten gäller Förenade kungarikets överföring av saldot av produktionsavgiften, som gjordes med en månads försening i jämförelse med den tidsfrist som har fastslagits i förordningen, som föreskriver att saldobeloppet skall fastställas i oktober och överföras till kommissionen i december. Emellertid konstaterades det att saldot för 1993 på 15 952 344 ecu faktiskt inte överfördes till kommissionen förrän i januari 1994. Detta medför att inkomsterna för 1994 överskattades med detta belopp. Denna situation verkar upprepa sig 1994, eftersom ett belopp på 14 974 768 ecu som skulle ha överförts i december 1994, inte överfördes förrän i januari 1995. Dessutom har det utestående beloppet 1994 inte tagits upp i kommissionens balansräkning som konstaterade fordringar för vilka ingen uppbörd skett. För övrigt borde dessa försenade överföringar leda till att dröjsmålsränta krävs.

3.112 Granskningen av saldobeloppet av avgifter som överfördes av Frankrike i december 1994 visade att tilläggsavgifterna som skall tas upp under en specifik budgetpunkt (punkt 1160) i själva verket hade tagits upp under punkt 1100 som avser avgifter i samband med sockerproduktion. Denna felaktiga bokföring har gjort att inkomsterna under post 1100 blivit 32 011 134 ecu för höga och inkomsterna under post 1160 har blivit lika mycket för låga.

3.113 I Spanien hade ett lager inte godkänts av myndigheterna och ingick därför inte i den officiella förteckningen över godkända lager. Följaktligen borde socker som kom från detta lager inte ha gett upphov till att lageravgifter uttagits (och å andra sidan inte heller till att lagringskostnader återbetalts).

Egna medel från moms och BNI

3.114 Egna medel från moms och BNI ger inte anledning till anmärkningar från revisionsrättens sida med hänsyn till beräkningarnas tillförlitlighet och laglighet/korrekthet vad gäller de metoder som använts vid uppställningen av grundläggande data.

Egna medel baserade på moms

3.115 Undersökningarna omfattade

- beräkningen av den enhetliga skattesatsen och de olika faktorer som ingår i definitionen av denna och de tolftedelar som följer härav,

- en granskning av rapporterna för budgetåret 1993, som påverkar momsinkomsterna för budgetåret 1994 som en följd av saldobeloppen,

- uppbörd och bokföring av tolftedelarna, saldon och justeringar,

- en undersökning om genomförandet i nationell lagstiftning av momsdirektiven beträffande harmonisering av medlemsstaternas bestämmelser är korrekt.

3.116 Dessa olika undersökningar har inte påvisat några större problem som kan påverka kommissionens räkenskaper. Det måste dock understrykas att kommissionen i ett flertal fall har reserverat sig för innehållet i rapporterna och att den har konstaterat några fall där momsdirektiven inte har genomförts på ett riktigt sätt i den nationella lagstiftningen. Den ekonomiska effekten av dessa förhållanden kan emellertid variera i mycket hög grad och det är mycket tidskrävande och komplicerat att beräkna den, vilket gör att den inte kan kvantifieras.

Egna medel baserade på bruttonationalinkomsten (BNI)

Bruttonationalinkomsten (BNI) som beräkningsgrund

3.117 BNI beräknas på grundval av nationalräkenskaperna som upprättas i varje medlemsstat enligt komplicerade statistiska och ekonometriska metoder, av specialiserade offentliga organ som har monopol på området. De data som medlemsstaterna överlämnar till kommissionen kontrolleras två gånger, dels av kommissionen (Eurostat) på grundval av artikel 19 i förordning (EEG, Euratom) nr 1552/89, dels av BNI-kommittén på grundval av artikel 7 i direktiv nr 130/85/EEG. I oktober 1994 uttalade BNI-kommittén sig om informationen för budgetåret 1993 och menade då att siffrorna speglar medlemsstaternas kontinuerliga och optimala strävan att ställa upp jämförbar och representativ information.

3.118 Undersökningen av nationalräkenskapernas tillförlitlighet begränsas av att den statistiska informationen är konfidentiell och fordrar mycket mer personal med särskild kunskap om nationalräkenskaper än vad revisionsrätten förfogar över idag. Eftersom det är ett statistiskt aggregat är det makroekonomiska BNI-aggregatet för övrigt inte lämpligt för att granska om de underliggande transaktionerna är lagliga/korrekta med avseende på en revisionsförklaring.

3.119 Revisionen omfattade därför en undersökning av huruvida medlemsstaterna iakttar de begrepp och procedurer som fastslagits i rådets direktiv av den 13 februari 1989 (89/130/EEG, Euratom) om harmonisering av beräkningen av bruttonationalinkomsten till marknadspriser (). Eftersom man inte har funnit någon lösning på de problem som nämns i punkterna 1.117 och följande i revisionsrättens årsrapport för budgetåret 1994, framför allt vad gäller problemet med reservationer som kommissionen inte har tagit tillbaka, är det inte möjligt att redan för budgetåret 1994 uppfylla målen att de BNI-aggregat som medlemsländerna översänder till kommissionen skall vara fullständiga, rättvisande och jämförbara. Effekten av dessa reservationer eller andra olösta problem avseende BNI-beräkningsgrundens kvalitet, och därmed också avseende systemet för BNI- och momsinkomster, kan inte uppskattas på grund av brist på lämpliga resurser.

Egna medel baserade på BNI (supplementära medel)

3.120 Beträffande egna medel baserade på BNI omfattar revisionsförklaringen aspekterna tillförlitlighet samt laglighet/korrekthet vad gäller metoderna för att fastställa egna medel från BNI. Den tar hänsyn till följande faktorer:

a) Fastställandet av ett tak för egna medel.

b) Beräkningen av den enhetliga skattesatsen för egna medel "supplementär beräkningsgrund".

c) Beräkningen av de belopp som varje medlemsstat är skyldig i samband med detta supplementära medel.

d) Beräkningen av de månatliga tolftedelar som skall överföras, deras uppbörd och bokföring.

e) Beräkningen av årliga saldon och justeringar av tidigare saldon, deras uppbörd och bokföring.

3.121 Revisionsrättens granskningar av ovanstående faktorer har inte gett upphov till någon anmärkning för budgetåret 1994.

Transaktioner avseende utgifterna

Utgifter som revisionsrätten inte kan lämna någon försäkran om

3.122 På många områden, motsvarande cirka 14 % av gemenskapens utgifter, kan revisionsrätten inte lämna någon försäkran. Denna brist förklaras huvudsakligen dels med att den information som har ställts till revisionsrättens förfogande inte har varit tillräcklig, dels med att de system som har inrättats för att administrera transaktionerna som revisionsrätten skulle granska, inte är pålitliga. Detta innebär att i de fall revisionsrätten har konstaterat felaktigheter, kan de siffermässiga resultat som lämnas i denna rapport och som framtagits genom extrapolering innebära en underskattning av dessa felaktigheters effekt på budgeten, eftersom extrapoleringarna gjorts utifrån ett antagande - i den granskade enhetens intresse - om att det inte förekommer några felaktigheter i den del av budgeten som revisionsrätten inte uttalar sig om.

Omöjligt att granska vissa utgifter under jordbruksfondens garantisektion (EUGFJ-garanti)

I Danmark

3.123 Revisionsrätten har inte från de danska myndigheterna erhållit nödvändiga och korrekta uppgifter så att den kunde förbereda och genomföra granskningen inom en rimlig tid efter det att räkenskaperna avslutats. Revisionsrätten kan därför inte avge någon försäkran om utgifterna i Danmark under jordbruksfondens garantisektion (EUGFJ-garanti), som under 1994 uppgick till cirka 1 300 miljoner ecu.

3.124 För att komma ända ned till de underliggande transaktionerna för betalningar under jordbruksfondens garantisektion (EUGFJ-garanti), garantisektionen till medlemsstaterna väljer revisionsrätten ut sitt stickprov ur de nationella utbetalande organens räkenskaper. Dessförinnan måste revisionsrätten stämma av de senares räkenskaper med motsvarande uppgifter till kommissionen. Detta är nödvändigt för att garantera att delpopulationen som skall stickprovskontrolleras motsvarar de uppg