Riktlinjer för beräkning av böter som döms ut enligt artikel 15.2 i förordning nr 17 och artikel 65.5 i EKSG-fördraget (98/C 9/03)

(Text av betydelse för EES)

De principer som anges i dessa riktlinjer bör göra det möjligt att säkerställa öppenheten och objektiviteten i kommissionens beslut, både i förhållande till företagen och i förhållande till EG-domstolen, samtidigt som de bekräftar det utrymme för skönsmässig bedömning som lagstiftaren har givit kommissionen för att fastställa böter på upp till 10 % av företagens totala omsättning. Detta utrymme bör emellertid utgöra ett led i en sammanhängande och icke diskriminerande politik som är anpassad efter de mål som eftersträvas vid bekämpningen av överträdelser av konkurrensreglerna.

Den nya metod som används för att fastställa bötesbeloppet kommer hädanefter att följa nedanstående schema. Detta bygger på ett grundbelopp som kan ökas för att beakta försvårande omständigheter och minskas för att beakta förmildrande omständigheter.

1. Grundbelopp

Detta grundbelopp fastställs på grundval av överträdelsens allvar och varaktighet. Dessa är de enda kriterier som anges i artikel 15.2 i förordning nr 17.

A. Allvar

Vid bedömningen av överträdelsens allvar skall man beakta överträdelsens art, dess konkreta påverkan på marknaden, om den är mätbar, och omfattningen av den relevanta geografiska marknaden.

Överträdelserna kommer således att delas in i tre kategorier, nämligen mindre allvarliga överträdelser, allvarliga överträdelser och mycket allvarliga överträdelse.

- mindre allvarliga överträdelser:

Det kan t.ex. vara fråga om begränsningar, oftast vertikala, som syftar till att begränsa handeln men som har en begränsad påverkan på marknaden och berör en betydande men relativt smal del av den gemensamma marknaden.

Möjliga belopp: från 1 000 till 1 miljon ecu.

- allvarliga överträdelser:

Det är oftast fråga om horisontella eller vertikala begränsningar av samma slag som i föregående fall, men som tillämpas strängare, har en större påverkan på marknaden och som kan få konsekvenser för stora områden av den gemensamma marknaden. Det kan även röra sig om missbruk av dominerande ställning (vägran att sälja, diskriminering, uteslutningar, lojalitetsrabatter som beviljas av ett företag med dominerande ställning för att utestänga sina konkurrenter från marknaden etc.).

Möjliga belopp: från 1 miljon till 20 miljoner ecu.

- mycket allvarliga överträdelser:

Det är i huvudsak fråga om horisontella begränsningar såsom priskarteller och karteller för uppdelning av marknader eller andra förfaranden som hindrar den inre marknadens funktion, såsom t.ex. förfaranden som syftar till att avskärma de nationella marknaderna eller missbruk av dominerande ställning av företag med monopolliknande ställning (se t.ex. besluten 91/297/EEG, 91/298/EEG, 91/299/EEG, 91/300/EEG och 91/301/EEG (1) - Soda Ash, 94/815/EG (2) - Ciment, 94/601/EG (3) - Carton, 92/163/EG (4) - Tetra Pak II, och 94/215/EKSG (5) - Poutrelles).

Möjliga belopp: över 20 miljoner ecu

Inom var och en av dessa kategorier gör sanktionsskalorna det möjligt att variera behandlingen av företagen allt efter arten av de överträdelser de begått. Detta gäller särskilt kategorierna allvarliga och mycket allvarliga överträdelser.

Det kommer vidare att vara nödvändigt att beakta de överträdande företagens ekonomiska kapacitet att vålla andra aktörer, särskilt konsumenterna, betydande skada och att fastställa bötesbeloppet till en nivå som säkerställer att böterna är tillräckligt avskräckande.

I allmänhet kommer man även att beakta det faktum att stora företag i flertalet fall förfogar över en juridisk och ekonomisk kunskap och infrastruktur som gör det möjligt för dem att bättre bedöma den olagliga karaktären av deras beteenden karaktären av deras beteenden och de konsekvenser dessa får ur konkurrenssynpunkt.

Om en överträdelse begås av flera företag (t.ex. en kartell) kan det vara nödvändigt att i vissa fall variera de belopp som fastställs inom var och en av de ovan angivna kategorierna för att ta hänsyn till den särskilda vikten, och således den faktiska påverkan på konkurrensen, av varje företags förfarande i samband med överträdelsen, särskilt när det är stor skillnad i storleken på de företag som begått en överträdelse av samma slag.

Således kan principen om lika sanktioner för samma beteende om omständigheterna kräver det leda till att olika belopp tillämpas på de berörda företagen utan att denna skillnad följer en enkel beräkningskalkyl.

B. Varaktighet

En överträdelses varaktighet måste beaktas för att skilja mellan

- överträdelser med kort varaktighet (normalt kortare än ett år): inget tilläggsbelopp,

- överträdelser med medellång varaktighet (normalt ett till fem år): beloppet kan uppgå till 50 % av det belopp som fastställts för överträdelsens allvar,

- överträdelser med lång varaktighet (normalt längre än fem år): beloppet kan för varje år fastställas till 10 % av det belopp som fastställts för överträdelsens allvar.

Denna analys leder alltså till att ett eventuellt tilläggsbelopp för böterna fastställs.

Generellt sett kommer ökningarna av böterna för överträdelser med lång varaktighet hädanefter att stärkas avsevärt i förhållande till tidigare praxis för att med eftertryck sanktionera begränsningar som varaktigt har medfört skadliga effekter för konsumenterna. Detta nya tillvägagångssätt överensstämmer för övrigt med den förväntade effekten av kommissionens meddelande av den 18 juli 1996 om befrielse från eller nedsättning av böter. Risken för den kraftig ökning av bötesbeloppet med hänsyn till överträdelsens varaktighet kommer med nödvändighet att öka incitamenten att anmäla överträdelsen eller att samarbeta med kommissionen.

Grundbeloppet erhålls genom att de två ovan angivna beloppen läggs ihop:

x allvar + y varaktighet = grundbelopp

2. Försvårande omständigheter

Grundbeloppet kan ökas vid särskilda försvårande omständigheter som t.ex.

- att ett eller flera företag upprepar överträdelser av samma typ,

- att företaget vägrar att samarbeta eller till och med försöker hindra undersökningen,

- att företaget har haft en ledande roll eller uppmuntrat till överträdelsen,

- att företaget har vidtagit bestraffningsåtgärder mot andra företag i syfte att få dem att "respektera" de olagliga förfarandena,

- att det är nödvändigt att öka bötesbeloppet för att överskrida beloppet av de olagliga vinster som erhållits tack vare överträdelsen, om det är objektivt möjligt att uppskatta detta belopp,

- övrigt.

3. Förmildrande omständigheter

Grundbeloppet kan minskas vid förmildrande omständigheter som t.ex.

- att företaget har haft en uteslutande passiv eller efterföljande roll i genomförandet av överträdelsen,

- att företaget i praktiken inte har tillämpat avtal eller förfaranden som utgör överträdelser,

- att företaget har upphört med överträdelsen vid kommissionens första ingripanden (bland annat kontroller),

- att det från företagets sida har förekommit rimliga tvivel angående det begränsande förfarandets karaktär av överträdelse,

- att överträdelsen har begåtts av oaktsamhet och inte med avsikt,

- att företaget har samarbetat effektivt i förfarandet utanför tillämpningsområdet för kommissionens meddelande av den 18 juli 1996 om befrielse från eller nedsättning av böter i kartellärenden (6),

- övrigt.

4. Tillämpning av meddelandet av den 18 juli 1996 om befrielse från eller nedsättning av böter (7)

5. Allmänna anmärkningar

a) Det är självklart att slutresultatet av bötesberäkningen enligt schemat (grundbelopp med procentuella ökningar och minskningar) aldrig får överstiga 10 % av företagens totala omsättning enligt artikel 15.2 i förordning nr 17. För olagliga avtal enligt EKSG-fördraget är den gräns som fastställs i artikel 65.5 det dubbla värdet av den faktiska omsättningen av de aktuella produkterna, ett belopp som i vissa fall kan uppgå till 10 % av det berörda företagets årsomsättning.

Det räkenskapsår som den totala omsättningen hänför sig till bör i största möjliga mån vara det som föregår det år då beslutet fattades och om sådana uppgifter inte finns, närmast föregående räkenskapsår.

b) Efter att ha gjort ovanstående beräkningar är det, allt efter omständigheterna, nödvändigt att beakta vissa objektiva uppgifter, såsom t.ex. det särskilda ekonomiska sammanhanget, den eventuella ekonomiska eller finansiella fördel som den som begått överträdelsen fått (jfr den XXI:a rapporten om konkurrenspolitiken, punkt 139), de aktuella företagens egna kännetecken samt deras faktiska betalningskapacitet i ett visst socialt sammanhang för att slutligen anpassa beloppen för de planerade böterna.

c) I ärenden där företagssammanslutningar ifrågasätts är det viktigt att besluten i största möjliga mån riktar sig till de företag som ingår i sammanslutningen och att dessa företag döms till böter individuellt.

Om detta förfarande inte är möjligt (t.ex. om sammanslutningen har flera tusen medlemmar) och bortsett från förfarandena enligt EKSG-fördraget, kommer företagssammanslutningen att dömas till ett samlat bötesbelopp som är beräknat i enlighet med de principer som anges ovan men som motsvarar de sammanlagda individuella böter som skulle ha dömts ut för var och en av medlemmarna i sammanslutningen.

d) Kommissionen förbehåller sig även möjligheten att i vissa fall döma ut så kallade "symboliska" böter på 1 000 ecu, som inte ger anledning till någon beräkning avseende varaktighet och försvårande eller förmildrande omständigheter. Skälen för sådana symboliska böter bör anges i beslutet.

(1) EGT L 152, 15.6.1991, s. 54.

(2) EGT L 343, 30.12.1994, s. 1.

(3) EGT L 243, 19.9.1994, s. 1.

(4) EGT L 72, 18.3.1992, s. 1.

(5) EGT L 116, 6.5.1994, s. 1.

(6) EGT C 207, 18.7.1996, s. 4.

(7) Se fotnot 6.