Kommissionens förordning (EG) nr 445/2002

av den 26 februari 2002

om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1257/1999 om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1257/1999 av den 17 maj 1999 om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden och om ändring och upphävande av vissa förordningar(1), särskilt artiklarna 34, 45 och 50 i denna, och

av följande skäl:

(1) Kommissionens förordning (EG) nr 1750/1999 av den 23 juli 1999 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 1257/1999 om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden(2), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1763/2001(3), har ändrats flera gånger på väsentliga punkter. Med tanke på de erfarenheter som gjorts under de två första programplaneringsåren bör det göras ett antal klargöranden, i första hand när det gäller förfarandena för ändringar i programdokumenten och i fråga om den vägledande finansiella översikten. Av hänsyn till klarhet och rationalitet bör förordning (EG) nr 1750/1999 omarbetas.

(2) I förordning (EG) nr 1257/1999 fastställs en enhetlig rättslig ram för stöd från EUGFJ till utveckling av landsbygden. I avdelning II anges vilka åtgärder som är stödberättigande, deras syfte och de kriterier som gäller för att stöd skall kunna beviljas. Denna ram gäller stöd till utveckling av landsbygden i hela gemenskapen.

(3) Tillämpningsföreskrifter bör antas för att komplettera denna ram, samtidigt som hänsyn tas till erfarenheterna från de åtgärder som vidtagits i enlighet med de rådsförordningar som upphävdes genom artikel 55.1 i förordning (EG) nr 1257/1999. Dessa föreskrifter bör vara förenliga med subsidiaritetsprincipen och proportionalitetsprincipen, och därför bör de begränsas till vad som är nödvändigt för att uppnå de mål som eftersträvas.

(4) När det gäller kriterier för stödberättigande, finns det i förordning (EG) nr 1257/1999 tre grundläggande villkor för stödet för investeringar i jordbruksföretag och bearbetningsanläggningar, samt för stödet till unga jordbrukare. En tidpunkt bör fastställas då dessa villkor måste vara uppfyllda, inbegripet villkoret att ett jordbruksföretagat, när det gäller investeringsstöd, måste vara ekonomiskt livskraftigt, vilket bör kunna styrkas på grundval av en rimlig bedömning av framtidsutsikterna för jordbruksföretaget i fråga. För de jordbruksföretag som ligger i landsbygdsområden med mycket stora strukturella svårigheter kan det emellertid bli svårt att uppfylla dessa villkor. När det gäller mindre investeringar bör medlemsstaterna tillåtas fastställa en tidsfrist för när dessa villkor skall vara uppfyllda.

(5) När det gäller investeringar i jordbruksföretag och bearbetningsanläggningar beviljas gemenskapsstöd endast på villkor att det finns normala avsättningsmöjligheter på marknaden för produkterna i fråga. Tillämpningsföreskrifter bör fastställas för hur dessa avsättningsmöjligheter skall bedömas.

(6) Stödet till yrkesutbildning bör inte omfatta normal utbildning på jord-och skogsbruksområdet.

(7) När det gäller villkoren för stöd till förtidspensionering måste de särskilda problem som uppstår då ett jordbruksföretag överlåts av flera parter eller av en arrendator lösas.

(8) I mindre gynnade områden där samma arealer brukas av flera jordbrukare gemensamt bör kompensationsbidrag kunna beviljas till var och en av dessa jordbrukare, i proportion till deras brukningsrätt.

(9) I artikel 16 i förordning (EG) nr 1257/1999 fastställs att jordbrukare kan få stöd för att kompensera kostnader och inkomstbortfall som är ett resultat av att tillämpningen av gemenskapsbestämmelser på miljöskyddsområdet leder till begränsningar i områden med miljöbetingade restriktioner. Syftet med rådets direktiv 91/676/EEG av den 12 december 1991 om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket(4) är att minska vattenföroreningar som orsakas av nitrater från jordbruket och att förhindra ytterligare sådan. Enligt den princip om att förorenaren skall betala som föreskrivs i artikel 174.2 i fördraget bör kompensation inte beviljas för kostnader och inkomstbortfall som uppkommer på grund av tillämpningen av de begränsningar som anges i det direktivet, och dessa bör därför undantas från tillämpningen av artikel 16 i förordning (EG) nr 1257/1999.

(10) När det gäller stöd för miljövänligt jordbruk bör de minimivillkor som jordbrukarna måste uppfylla när det gäller olika miljöåtaganden i jordbruket ge garantier för en balanserad tillämpning av stödet, med beaktande av syftena med detta, och därigenom bidra till en hållbar utveckling på landsbygden.

(11) Det bör fastställas urvalskriterier för investeringar som syftar till att förbättra bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter. Med hänsyn till de erfarenheter som gjorts bör dessa kriterier grundas på allmänna principer snarare än sektorsspecifika regler.

(12) Det är lämpligt att i gemenskapens yttersta randområden på vissa villkor bevilja undantag från artikel 28.1 andra strecksatsen i förordning (EG) nr 1257/1999, enligt vilken investeringar i saluföring eller bearbetning av produkter från tredje land är uteslutna från stöd.

(13) För vissa skogar som inte får omfattas av skogsbruksstöd enligt artikel 29.3 i förordning (EG) nr 1257/1999 bör det fastställas en striktare definition.

(14) Det bör fastställas detaljerade villkor för stöd till beskogning av jordbruksmark och för betalningar för åtgärder för att bevara och förbättra den ekologiska balansen i skogarna.

(15) Enligt artikel 33 i förordning (EG) nr 1257/1999 beviljas stöd för andra åtgärder med anknytning till jordbruket och dess omställning, samt för verksamheter på landsbygden, under förutsättning att de inte omfattas av någon annan åtgärd för utveckling av landsbygden. Med tanke på alla de olika åtgärder som skulle kunna omfattas av den artikeln är det lämpligt att i första hand låta medlemsstaterna fastställa stödvillkoren inom ramen för programplaneringen.

(16) Det bör fastställas gemensamma regler för flera åtgärder, och dessa bör särskilt ge garantier dels för en tillämpning av principerna om normalt god jordbrukarsed när det i en åtgärd hänvisas till detta kriterium, dels för den flexibilitet som krävs vid längre åtaganden för att kunna ta hänsyn till händelser som kan påverka dessa åtaganden, utan att de olika stödåtgärdernas effektiva genomförande för den skull äventyras.

(17) En klar åtskillnad bör göras mellan å ena sidan finansiering av stöd till utveckling av landsbygden och å andra sidan finansiering av stöd inom ramen för den gemensamma organisationen av marknaderna. Eventuella undantag från principen om att åtgärder som omfattas av stödsystemen inom ramen för den gemensamma organisationen av marknaderna inte får beviljas stöd för utveckling av landsbygden bör föreslås av medlemsstaterna inom ramen för deras program för utveckling av landsbygden och utifrån de egna behoven, och detta måste ske enligt ett öppet förfarande.

(18) Utbetalningarna inom ramen för stöd till utveckling av landsbygden bör helt och hållet göras till stödmottagarna.

(19) I kommissionens förordning (EG) nr 1685/2000(5) fastställs närmare bestämmelser för genomförandet av rådets förordning (EG) nr 1260/1999 av den 21 juni 1999 om allmänna bestämmelser för strukturfonderna(6), ändrad genom förordning (EG) nr 1447/2001(7), avseende stödberättigande utgifter i samband med insatser som medfinansieras av strukturfonderna, vilket således också avser insatser som finansieras av EUGFJ:s utvecklingssektion. För att skapa enhetlighet bör förordning (EG) nr 1685/2000 tillämpas på de åtgärder som medfinansieras av EUGFJ:s garantisektion, utom i de fall där andra regler fastställs i förordning (EG) nr 1257/1999, i rådets förordning (EG) nr 1258/1999 av den 17 maj 1999 om finansiering av den gemensamma jordbrukspolitiken(8) och i den här förordningen.

(20) I kommissionens beslut 1999/659/EG av den 8 september 1999 om fastställande av vägledande fördelning per medlemsstat av anslagen från garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket när det gäller åtgärder för landsbygdens utveckling under perioden 2000-2006(9), ändrat genom beslut 2000/426/EG(10), fastställs den typ av utgifter som ingår i anslagen till medlemsstaterna. Enligt kommissionens förordning (EG) nr 2603/1999 av den 9 december 1999 om regler för övergången till den ordning för stöd till landsbygdens utveckling som föreskrivs i rådets förordning (EG) nr 1257/1999(11), senast ändrad genom förordning (EG) nr 2055/2001(12), får betalningar i samband med vissa åtaganden som gjorts före den 1 januari 2000 på vissa villkor tas med i programplaneringen för utveckling av landsbygden under perioden 2000-2006. Det är därför lämpligt att definiera vad som skall ingå i det totalbelopp för gemenskapens stöd som fastställs för varje plan för utveckling av landsbygden inom ramen för det programdokument som godkänns av kommissionen.

(21) I artikel 5 i rådets förordning (EG) nr 1259/1999 av den 17 maj 1999 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken(13), ändrad genom förordning (EG) nr 1244/2001(14), preciseras det att de belopp som antingen är ett resultat av påföljder, på grund av att miljöskyddskraven inte uppfyllts, eller av moduleringen skall stå till medlemsstaternas förfogande i form av ett kompletterande gemenskapsstöd för vissa åtgärder för utveckling av landsbygden. Det är nödvändigt att precisera vad som skall godkännas av kommissionen i samband med dessa åtgärder.

(22) Tillämpningsföreskrifter bör fastställas för hur planer för utveckling av landsbygden skall läggas fram och för hur de får revideras.

(23) För att underlätta utarbetandet av planer för utveckling av landsbygden, samt kommissionens granskning och godkännande av dessa planer, bör gemensamma bestämmelser fastställas om planernas utformning och innehåll, framför allt på grundval av artikel 43 i förordning (EG) nr 1257/1999.

(24) Det bör fastställas villkor för ändringar av programdokumenten för utveckling av landsbygden som gör det möjligt för kommissionen att snabbt och effektivt granska dessa ändringar.

(25) Det är endast väsentliga ändringar av programdokumenten för utveckling av landsbygden som bör omfattas av förvaltningskommittéförfarandet. Övriga ändringar bör beslutas av medlemsstaterna och meddelas kommissionen.

(26) För att täcka alla de åtgärder som krävs för att genomföra programmet för gemenskapsinitiativet för utveckling av landsbygden bör tillämpningsområdet för de åtgärder som kan få stöd från utvecklingssektionen vid EUGFJ utvidgas utöver vad som föreskrivs i förordning (EG) nr 1257/1999.

(27) Närmare bestämmelser bör fastställas om den finansiella planeringen och om medfinansieringen i fråga om åtgärder som finansieras av garantisektionen vid EUGFJ i enlighet med artikel 35.1 och 35.2 i förordning (EG) nr 1257/1999.

(28) Medlemsstaterna bör därför regelbundet informera kommissionen om situationen när det gäller finansieringen av åtgärder för utveckling av landsbygden.

(29) Åtgärder måste vidtas för att säkerställa att anslagen till utveckling av landsbygden används på ett effektivt sätt, och kommissionen bör dels kunna betala ut ett förskott till de utbetalande organen, dels kunna justera anslagen med hänsyn till behoven och de resultat som uppnåtts tidigare. För att underlätta stöd till investeringarna bör vissa kategorier stödmottagare på vissa villkor kunna beviljas förskott.

(30) Utöver de särskilda regler som fastställs i den här förordningen bör de allmänna bestämmelserna om budgetdisciplin tillämpas, särskilt bestämmelserna om ofullständiga eller felaktiga uppgifter från medlemsstaternas sida.

(31) För den ekonomiska förvaltningen av åtgärderna för utveckling av landsbygden bör tillämpningsförordningarna till förordning (EG) nr 1258/1999 tillämpas.

(32) Förfaranden och krav i fråga om övervakning och utvärdering bör fastställas på grundval av principerna för andra stödåtgärder från gemenskapens sida, särskilt de principer som följer av förordning (EG) nr 1260/1999.

(33) De administrativa bestämmelserna bör göra det möjligt att förbättra förvaltningen, övervakningen och kontrollerna av stödet för utveckling av landsbygden. För att reglerna skall bli klara och enkla bör rådets förordning (EEG) nr 3508/92 av den 27 november 1992 om ett integrerat system för administration och kontroll av vissa stödsystem inom gemenskapen(15), senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 495/2001(16), och tillämpningsföreskrifterna för denna i kommissionens förordning (EG) nr 2419/2001(17), ändrad genom förordning (EG) nr 2550/2001(18), i möjligaste mån tillämpas.

(34) Ett system med påföljder på både gemenskapsnivå och nationell nivå bör införas.

(35) Kommittén för jordbrukets struktur och landsbygdens utveckling har inte yttrat sig inom den tid som ordföranden har bestämt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

ÅTGÄRDER FÖR UTVECKLING AV LANDSBYGDEN

AVSNITT 1

Investeringar i jordbruksföretag

Artikel 1

1. De villkor för investeringsstöd som anges i artikel 5 i förordning (EG) nr 1257/1999 skall vara uppfyllda när ett enskilt beslut om att bevilja stöd fattas.

2. Om investeringar görs för att de nya minimikraven för naturmiljön, de hygieniska förhållandena och djurens välfärd skall kunna efterlevas, får stöd lämnas för att dessa nya krav skall kunna uppnås. I dessa fall får en tidsfrist bestämmas för anpassning till dessa minimikrav i den mån det behövs en sådan frist för att lösa de särskilda problem som uppkommer när anpassning skall ske till kraven och i den mån som denna frist respekterar den särskilda lagstiftning som berörs.

3. Om jordbruksföretagen befinner sig i landsbygdsområden där de strukturella problem som uppstått på grund av företagens mycket knappa ekonomiska tillgångar gör det särskilt svårt att uppfylla villkoren i artikel 5 i förordning (EG) nr 1257/1999, får medlemsstaterna föreskriva ett stöd för de investeringar vars totala kostnad understiger 25000 euro, i syfte att möjliggöra uppfyllandet av villkoren inom en tidsfrist på högst tre år efter beslutet om att bevilja stöd.

Första stycket skall tillämpas till och med den 31 december 2002 och utan att det påverkar tillämpningen av punkt 2 i den här artikeln.

Artikel 2

1. Vid tillämpningen av artikel 6 i förordning (EG) nr 1257/1999 skall frågan om det finns normala avsättningsmöjligheter på marknaden bedömas på lämplig nivå och på grundval av

a) produkterna i fråga,

b) de olika slagen av investeringar,

c) befintlig och förväntad kapacitet.

2. Alla restriktioner för produktionen och begränsningar av gemenskapsstöd inom ramen för den gemensamma organisationen av marknaderna skall beaktas.

3. Om en gemensam organisation av marknaden innebär restriktioner för produktionen eller begränsningen av gemenskapsstödet för de enskilda jordbrukarna, för jordbruksföretagen eller bearbetningsanläggningarna, får inget stöd beviljas för investeringar som leder till att produktionen ökar utöver dessa restriktioner eller begränsningar.

Artikel 3

1. För investeringar som görs av unga jordbrukare får den högsta andelen av den stödberättigande investeringsvolym som avses i artikel 7 andra stycket andra meningen i förordning (EG) nr 1257/1999 tillämpas under en period på upp till fem år efter etableringen.

2. Artikel 4.2 skall också gälla investeringar som görs av unga jordbrukare inom en femårsperiod efter deras etablering.

AVSNITT 2

Etablering av unga jordbrukare

Artikel 4

1. De villkor för stöd som är avsedda att underlätta etablering av unga jordbrukare som fastställs i artikel 8.1 i förordning (EG) nr 1257/1999 skall vara uppfyllda när ett enskilt beslut om att bevilja stöd fattas. När det gäller ansökningar som lämnas in senast den 31 december 2001 för sådan etablering som avses i artikel 5.3 i den här förordningen skall villkoret beträffande ålder i artikel 8.1 första strecksatsen i förordning (EG) nr 1257/1999 vara uppfyllt vid etableringstidpunkten.

2. En tidsfrist på högst tre år efter etableringen får fastställas för att kraven på yrkeskunskap, yrkesskicklighet och ekonomisk livskraft, samt minimikraven i fråga om miljö, hygien och djurens välfärd skall kunna uppfyllas, om en sådan anpassningsperiod är nödvändig för att underlätta den unge jordbrukarens etablering eller den strukturella anpassningen av hans jordbruksföretag.

Artikel 5

1. Det enskilda beslutet om sådant stöd som föreskrivs i artikel 8 i förordning (EG) nr 1257/1999 skall fattas inom tolv månader efter etableringstidpunkten fastställd i enlighet med de bestämmelser som gäller i medlemsstaten.

2. För de unga jordbrukare som etablerat sig före den 1 januari 2002 och för vilka stödet kan komma att beviljas mer än tolv månader efter etableringstidpunkten i enlighet med bestämmelserna i det programdokument som godkänts av kommissionen, får medlemsstaterna fatta ett enskilt beslut att bevilja stöd senast den 31 december 2002.

3. Om unga jordbrukare etablerat sig under 1999, 2000 eller 2001 och inte har beviljats stöd av budgetskäl eller av administrativa skäl får medlemsstaterna fatta ett enskilt beslut att bevilja ett sådant stöd senast den 31 december 2001, eller inom en tidsfrist på högst tolv månader efter etableringstidpunkten.

AVSNITT 3

Kompetensutveckling

Artikel 6

Stödet till yrkesutbildning får inte omfatta kurser eller praktik som ingår i den normala jord- och skogsbruksutbildningen på gymnasienivå eller däröver.

AVSNITT 4

Förtidspensionering

Artikel 7

När ett jordbruksföretag överlåts av flera överlåtande parter skall det totala stödet begränsas till det belopp som föreskrivs för en överlåtande part.

Artikel 8

För icke-yrkesmässigt jordbruk som en överlåtande part fortsätter att bedriva i enlighet med artikel 11.1 första strecksatsen i förordning (EG) nr 1257/1999 får något stöd inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken inte beviljas.

Artikel 9

En arrendator får överlåta den frigjorda marken till ägaren om arrendekontraktet har löpt ut och om kraven i fråga om den övertagande parten i artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1257/1999 är uppfyllda.

Artikel 10

Frigjord mark får ingå i en omfördelning av jordbruksskiften eller i ett byte av skiften.

I sådana fall skall de villkor som gäller för frigjord mark även gälla för arealer som jordbruksmässigt motsvarar den frigjorda marken.

Medlemsstaterna får utfärda bestämmelser om att frigjord mark får övertas av ett organ som åtar sig att vid en senare tidpunkt överlåta marken till en övertagande part som uppfyller kraven för förtidspensionering.

AVSNITT 5

Mindre gynnade områden och områden med miljöbetingade begränsningar

Artikel 11

Kompensationsbidrag för arealer som flera jordbrukare utnyttjar gemensamt som betesmark får beviljas varje enskild jordbrukare som utnyttjar arealerna, i förhållande till jordbrukarens utnyttjande eller rätt att utnyttja marken.

Artikel 12

Det stöd som avses i artikel 16 i rådets förordning (EG) nr 1257/1999 får inte kompensera de kostnader och inkomstbortfall som uppkommer på grund av genomförandet av de begränsningar som baseras på rådets direktiv 91/676/EEG.

AVSNITT 6

Miljövänligt jordbruk

Artikel 13

Ett åtagande att extensifiera animalieproduktionen eller att bedriva den på ett annat sätt skall uppfylla minst följande villkor:

a) Skötseln av ängs- och betesmarker skall fortsätta.

b) Djuren skall fördelas på jordbruksföretagets mark så att hela betesmarken hålls i gott skick och så att såväl överbetning som underutnyttjande undviks.

c) Djurtätheten skall bestämmas med hänsyn till alla betande djur som hålls på jordbruksföretaget eller, när det gäller åtaganden som syftar till att begränsa läckage av näringsämnen, samtliga djur som hålls på jordbruksföretaget och som är relevanta för åtagandet i fråga.

Artikel 14

1. Stöd får beviljas för åtaganden som innebär

a) sådan uppfödning av husdjur av lokala raser vars hållande riskerar att upphöra inom lantbruket,

b) bevarande av växtgenetiska resurser som är naturligt anpassade till de lokala och regionala förhållandena och som hotas av genetisk utarmning.

2. De lokala raserna och de växtgenetiska resurserna skall ha betydelse för att bevara miljön på de arealer där den åtgärd som föreskrivs i punkt 1 genomförs.

De stödberättigande raserna och kriterierna för att fastställa tröskelvärden för när hållandet av lokala raser skall anses riskera att upphöra framgår av tabellen i bilaga I till den här förordningen.

Artikel 15

Vid tillämpningen av artikel 24.1 andra stycket i förordning (EG) nr 1257/1999 skall investeringar inte anses ge direkt ekonomisk avkastning om de normalt sett inte leder till någon betydande nettoökning av jordbruksföretagets värde eller lönsamhet.

Artikel 16

Åtaganden att bedriva miljövänligt jordbruk som går utöver den minimiperiod på fem år som föreskrivs i artikel 23.1 i förordning (EG) nr 1257/1999, får inte bestämmas till en längre period än vad som rimligtvis krävs för att effekterna på miljön skall uppnås. Åtagandena får normalt sett inte omfatta mer än tio år, utom när det gäller särskilda åtaganden för vilka en längre period anses vara absolut nödvändig.

Artikel 17

Olika åtaganden om att bedriva miljövänligt jordbruk får kombineras, under förutsättning att de kompletterar varandra och är förenliga med varandra.

När åtaganden kombineras skall stödet beräknas med hänsyn till inkomstbortfall och särskilda merkostnader till följd av kombinationen.

Artikel 18

1. Referensnivån för att beräkna inkomstbortfall och merkostnader till följd av de åtaganden som gjorts skall vara normalt god jordbrukarsed i det område där åtgärden genomförs.

Om det är berättigat med hänsyn till de odlingstekniska eller miljömässiga omständigheterna får hänsyn tas till de ekonomiska följderna av att jordbruksmark läggs ned eller av att vissa jordbruksmetoder inte längre används.

2. Betalningar får inte göras per produktionsenhet, utom när det gäller stöd för uppfödning av husdjur av lokala raser vars hållande riskerar att upphöra inom lantbruket, i vilket fall betalning får ske per djurenhet eller per uppfött djur. Om åtaganden normalt mäts i andra enheter än areal får medlemsstaterna beräkna betalningarna på grundval av dessa enheter.

3. I de särskilda fall som anges i andra stycket skall medlemsstaterna se till att de årliga maximibelopp som berättigar till gemenskapsstöd enligt bilagan till förordning (EG) nr 1257/1999 inte överskrids.

I detta syfte har medlemsstaterna följande alternativ:

a) Att begränsa antalet enheter per hektar på det jordbruksföretag som omfattas av ett åtagande om miljövänligt jordbruk.

b) Att fastställa ett totalt maximibelopp för varje deltagande jordbruksföretag och se till att betalningarna till varje företag inte överskrider detta tak.

4. Betalningarna kan göras på grundval av begränsningar beträffande användningen av gödningsmedel, växtskyddsmedel eller andra insatsvaror, men endast under förutsättning att dessa begränsningar är tekniskt och ekonomiskt mätbara.

Artikel 19

Medlemsstaterna skall utifrån objektiva kriterier avgöra huruvida det finns ett behov av stimulansåtgärder i enlighet med artikel 24.1 första stycket tredje strecksatsen i förordning (EG) nr 1257/1999.

Detta inslag får inte överstiga 20 % av det inkomstbortfall och de merkostnader som åtagandet medför, utom när det gäller särskilda åtaganden för vilka en högre nivå anses vara absolut nödvändig för ett effektivt genomförande av åtgärden.

Artikel 20

En jordbrukare som ingår ett åtagande om miljövänligt jordbruk på en del av sitt jordbruksföretag skall på hela företaget minst uppfylla kraven i vad som anses vara normalt god jordbrukarsed.

Artikel 21

1. Under ett åtagandes löptid får medlemsstaterna på följande villkor tillåta att det omvandlas till ett annat åtagande:

a) Att en sådan omvandling innebär uppenbara fördelar ur miljösynpunkt.

b) Att det löpande åtagandet förstärks på ett märkbart sätt.

c) Att åtagandena i fråga ingår i det godkända programmet.

En omvandling av ett åtagande om miljövänligt jordbruk till ett åtagande om beskogning av jordbruksmark i enlighet med artikel 31 i förordning (EG) nr 1257/1999 får tillåtas på de villkor som anges i första stycket under a och b i den här punkten. När ett åtagande om miljövänligt jordbruk upphör får det inte ställas några krav på återbetalning.

2. Medlemsstaterna får ge möjlighet att anpassa åtagandena om miljövänligt jordbruk under deras löptid, under förutsättning att det i det godkända programmet finns en bestämmelse som medger en sådan anpassning, och att denna är befogad med tanke på åtagandets syfte.

AVSNITT 7

Förbättrad bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter

Artikel 22

Stödberättigande utgifter får avse

a) uppförande och förvärv av fast egendom, dock inte förvärv av mark,

b) nya maskiner och ny utrustning, inklusive programvara till datorer,

c) allmänna kostnader, såsom arkitekt-, ingenjörs- och konsultkostnader och kostnader för genomförandestudier, samt för förvärv av patent och licenser.

De utgifter som avses under c skall adderas till de kostnader som avses under a och b och betraktas som stödberättigande utgifter till ett tak på 12 % av dessa utgifter.

Artikel 23

1. Vid tillämpningen av artikel 26.3 i förordning (EG) nr 1257/1999 skall frågan om det finns normala avsättningsmöjligheter på marknaden bedömas på lämplig nivå på grundval av

a) produkterna i fråga,

b) de olika slagen av investeringar,

c) befintlig och förväntad kapacitet.

2. Alla restriktioner för produktionen och begränsningar av gemenskapsstöd inom ramen för den gemensamma organisationen av marknaderna skall beaktas.

Artikel 24

I gemenskapens yttersta randområden får stöd beviljas för investeringar i bearbetning eller saluföring av produkter från tredje land, under förutsättning att de bearbetade produkterna är avsedda för marknaden i den berörda regionen.

För att uppfylla villkoret i första stycket skall stödet begränsas till den bearbetningskapacitet som motsvarar de regionala behoven, under förutsättning att bearbetningskapaciteten inte överskrider de regionala behoven.

AVSNITT 8

Skogsbruk

Artikel 25

Följande skogar får inte omfattas av skogsbruksstöd enligt artikel 29.3 i förordning (EG) nr 1257/1999:

a) Skogar eller annan skogsmark som ägs av staten, en region eller av ett företag inom den offentliga sektorn.

b) Kronoskog och annan skogsmark som tillhör kronan.

c) Skogar som ägs av juridiska personer vars kapital till 50 % eller mer innehas av någon av de institutioner som anges i a och b.

Artikel 26

Medlemsstaterna skall avgöra vilken jordbruksmark som berättigar till stöd för beskogning i enlighet med artikel 31 i förordning (EG) nr 1257/1999, och denna skall särskilt bestå av åkermark, ängsmark, permanent betesmark och mark som används för fleråriga grödor, om jordbruk bedrivs regelmässigt.

Artikel 27

1. Vid tillämpningen av artikel 31.1 andra stycket andra strecksatsen i förordning (EG) nr 1257/1999 skall med jordbrukare avses en fysisk eller juridisk person som ägnar en väsentlig del av sin arbetstid åt jordbruksverksamhet och som får en betydande del av sin inkomst från denna i enlighet med närmare kriterier som skall bestämmas av medlemsstaterna.

2. Vid tillämpningen av artikel 31.3 andra stycket i förordning (EG) nr 1257/1999 skall med snabbväxande arter som odlas på kort sikt avses arter vars rotationstid, det vill säga tiden mellan två skördar på samma skifte är kortare än 15 år.

Artikel 28

1. Stöd enligt artikel 32 i förordning (EG) nr 1257/1999 får inte beviljas för arealer för vilka stöd har beviljats enligt artikel 31 i samma förordning.

2. Betalningar som har till syfte att upprätthålla brandgator genom jordbruksåtgärder i enlighet med artikel 32.1 andra strecksatsen i förordning (EG) nr 1257/1999, får inte beviljas för arealer som omfattas av stöd för miljövänligt jordbruk.

Dessa betalningar skall vara förenliga med alla restriktioner för produktionen och begränsningar av gemenskapsstödet inom ramen för den gemensamma organisationen av marknaderna, och de skall göras med hänsyn till de betalningar som görs inom denna ram.

AVSNITT 9

Gemensamma regler för flera åtgärder

Artikel 29

Vid tillämpningen av artikel 14.2 tredje strecksatsen och artikel 23.2 första stycket i förordning (EG) nr 1257/1999 skall med normalt god jordbrukarsed avses de principer som en omdömesgill jordbrukare i den berörda regionen tillämpar i sitt jordbruk.

Medlemsstaterna skall definiera verifierbara standarder i planerna för utveckling av landsbygden. Dessa standarder skall minst innefatta hänsyn till allmänna obligatoriska miljökrav.

Artikel 30

Om en stödmottagare under löptiden för ett åtagande som gjorts för att stöd skall beviljas överlåter hela eller delar av sitt jordbruksföretag till en annan person, får denne ta över åtagandet för återstoden av perioden. Om något sådant övertagande inte sker, skall stödmottagaren återbetala det stöd som betalats ut.

Medlemsstaterna kan välja att inte kräva sådan återbetalning, om en stödmottagare som redan har fullföljt en betydande del av sitt åtagande slutgiltigt upphör med att bedriva jordbruk, och om det visar sig vara omöjligt för efterträdaren att ta över åtagandet.

Om det uppstår mindre förändringar i ett jordbruksföretags situation, får medlemsstaterna vidta särskilda åtgärder för att undvika att en tillämpning av första stycket leder till oönskade följder med hänsyn till det åtagande som gjorts.

Artikel 31

1. Om en stödmottagare under löptiden för ett åtagande som innebär ett villkor för att stöd skall beviljas utökar sitt jordbruksföretags areal, får medlemsstaterna bevilja att åtagandet utökas till att omfatta även den tillagda arealen för återstoden av åtagandets löptid, enligt punkt 2, eller att stödmottagarens ursprungliga åtagande byts ut mot ett nytt åtagande, enligt punkt 3.

Detta utbyte får medges även om den yta som åtagandet gäller utökas inom samma jordbruksföretag.

2. Den utökning som avses i punkt 1 får beviljas endast under förutsättning

a) att den är till uppenbar fördel för åtgärden i fråga,

b) att den kan motiveras med hänsyn till åtagandets karaktär, den återstående periodens längd och den tillagda arealens storlek,

c) att den inte menligt påverkar effektiviteten i kontrollerna av att villkoren för att bevilja stödet uppfylls.

Den tillagda areal som avses i första stycket under b skall vara betydligt mindre än den ursprungliga arealen eller inte mer än två hektar.

3. Det nya åtagande som avses i punkt 1 skall avse hela arealen i fråga och vara minst lika långtgående som det ursprungliga åtagandet.

Artikel 32

Om en stödmottagare inte kan fullfölja sina åtaganden på grund av att jordbruksföretaget är föremål för fastighetsreglering eller andra liknande myndighetsingripanden som rör fastighetsstrukturen, skall medlemsstaterna vidta de åtgärder som krävs för att anpassa åtagandena till företagets nya situation. Om en sådan anpassning visar sig omöjlig, skall åtagandet upphöra utan krav på återbetalning för den faktiska åtagandeperioden.

Artikel 33

1. Utan att det påverkar de faktiska omständigheter som skall beaktas i enskilda fall får medlemsstaterna godkänna bland andra följande kategorier av force majeure:

a) Jordbrukaren avlider.

b) Jordbrukaren blir arbetsoförmögen under en längre tid.

c) En avsevärd del av jordbruksföretaget exproprieras, om en sådan expropriation inte kunde förutses när åtagandet gjordes.

d) En allvarlig naturkatastrof i väsentlig grad påverkar jordbruksföretagets jordbruksareal.

e) Jordbruksföretagets djurstallar förstörs genom olyckshändelse.

f) En epizooti berör hela eller delar av jordbrukarens djurbesättning.

Medlemsstaterna skall meddela kommissionen de fall som de godkänner som force majeure.

2. Fall av force majeure skall, tillsammans med det bevismaterial som den behöriga myndigheten kräver, skriftligen meddelas den behöriga myndigheten inom tio arbetsdagar från den dag då jordbrukaren är i stånd att göra detta.

KAPITEL II

ALLMÄNNA REGLER, ADMINISTRATIVA OCH FINANSIELLA BESTÄMMELSER

AVSNITT 1

Allmänna regler

Artikel 34

Vid tillämpningen av artikel 37.3 andra stycket i förordning (EG) nr 1257/1999 skall artiklarna 35, 36 och 37 i den här förordningen tillämpas.

Artikel 35

1. De miljöåtgärder som genomförs inom ramen för den gemensamma organisationen av marknaderna, inom ramen för åtgärder för kvalitet och hälsa eller andra åtgärder för utveckling av landsbygden än stöd för miljövänligt jordbruk, skall inte utgöra något hinder för att stöd kan beviljas för miljövänligt jordbruk för samma produktion, under förutsättning att ett sådant stöd kompletterar och är förenligt med dessa åtgärder.

2. När någon av de kombinationer som avses i punkt 1 uppstår

a) skall miljövänliga åtgärder på mark som tagits ur produktion i enlighet med artikel 6 i rådets förordning (EG) nr 1251/1999(19) ge rätt till stöd endast om åtagandena går utöver de lämpliga miljöåtgärder som anges i artikel 6.2 i den förordningen,

b) skall stödet vid extensifierad nötköttsproduktion ta hänsyn till den extensifieringsersättning som utbetalas i enlighet med artikel 13 i rådets förordning (EG) nr 1254/1999(20),

c) skall stödet för miljövånliga åtaganden inom jordbruket, vid stöd för mindre gynnade områden och för miljörestriktioner, ta hänsyn till de villkor som fastställs för stödet i de berörda områdena.

3. Vid tillämpningen av punkt 1 och punkt 2 skall stödet beräknas på grundval av inkomstbortfall och särskilda merkostnader till följd av kombinationen.

Artikel 36

Ett och samma åtagande får aldrig samtidigt omfattas av utbetalningar inom stödordningen för miljövänligt jordbruk och inom en annan av gemenskapens stödordningar.

Artikel 37

De undantag som avses i artikel 37.3 andra stycket första strecksatsen i förordning (EG) nr 1257/1999 skall föreslås av medlemsstaterna inom ramen för planerna för utveckling av landsbygden eller i de programdokument som läggs fram under mål 1 eller mål 2 enligt artikel 18.1 och 18.2 eller artikel 19.1, 19.2 och 19.3 i förordning (EG) nr 1260/1999.

Artikel 38

Utbetalningarna inom ramen för åtgärder för utveckling av landsbygden skall i sin helhet göras till stödmottagarna.

Artikel 39

Förordning (EG) nr 1685/2000 skall tillämpas på åtgärder som omfattas av den programplanering som avses i artikel 40.2 och 40.3 i förordning (EG) nr 1257/1999, såvida inte annat föreskrivs i förordningarna (EG) nr 1257/1999 och (EG) nr 1258/1999 och i den här förordningen.

AVSNITT 2

Programplanering

Artikel 40

De planer för utveckling av landsbygden som föreskrivs i avdelning III kapitel II i förordning (EG) nr 1257/1999 skall utformas på det sätt som anges i bilaga II till den här förordningen.

Artikel 41

1. I det godkännande av programdokumenten som avses i artikel 44.2 i förordning (EG) nr 1257/1999 skall det totala beloppet för gemenskapsstöd fastställas.

Detta belopp omfattar följande:

a) Utgifter för de åtgärder som finns med i den nya programplaneringen för utveckling av landsbygden, inklusive sådana knutna till de utvärderingar som föreskrivs i artikel 49.2 i förordning (EG) nr 1257/1999.

b) Utgifter för tidigare kompletterande åtgärder som omfattas av rådets förordningar (EEG) nr 2078/92(21), (EEG) nr 2079/92(22) och (EEG) nr 2080/92(23) och utgifter för åtgärder i enlighet med de tidigare förordningar som upphävdes genom dessa förordningar.

c) Utgifter för insatser enligt artikel 4 i förordning (EG) nr 2603/1999.

2. Utöver vad som föreskrivs i punkt 1 skall godkännandet också omfatta fördelning och användning av belopp som ställts till medlemsstaternas förfogande i form av tilläggsstöd från gemenskapen i enlighet med artikel 5 i förordning (EG) nr 1259/1999.

Dessa belopp skall dock inte ingå i det totala belopp för gemenskapsstöd som avses i punkt 1.

3. Godkännandet får omfatta statliga stöd som är avsedda att ytterligare bidra till att finansiera åtgärder för utveckling av landsbygden endast under förutsättning att dessa statliga stöd har angivits i enlighet med punkt 16 i bilaga II.

Artikel 42

Medlemsstaterna skall göra programdokumenten för utveckling av landsbygden tillgängliga för allmänheten.

Artikel 43

Om åtgärder för utveckling av landsbygden lämnas in i form av allmänna rambestämmelser skall planerna för utveckling av landsbygden innehålla lämpliga hänvisningar till dessa bestämmelser.

Artiklarna 40, 41 och 42 skall tillämpas även i det fall som avses i första stycket.

Artikel 44

1. Alla ändringar i programdokumenten för utveckling av landsbygden och i de samlade programdokumenten under mål 2, när det gäller sådana åtgärder för utveckling av landsbygden som finansieras av EUGFJ:s garantisektion, skall vara vederbörligen motiverade, vilket särskilt skall ske genom följande uppgifter:

a) De skäl och eventuella genomförandeproblem som motiverar en anpassning av programdokumentet.

b) De effekter som ändringen förväntas få.

c) Konsekvenserna för finansieringen och kontrollen av åtagandena.

2. Kommissionen skall i enlighet med de förfaranden som avses i artikel 50.2 och i artikel 48.3 i förordning (EG) nr 1260/1999 godkänna sådana ändringar i programdokumenten för utveckling av landsbygden och i de samlade programdokumenten under mål 2, beträffande sådana åtgärder för utveckling av landsbygden som finansieras av EUGFJ:s garantisektion, som

a) påverkar gjorda prioriteringar,

b) ändrar huvuddragen i de stödåtgärder som avses i bilaga II, inbegripet förändringar av andelen gemenskapsstöd,

c) ändrar det totala beloppet för gemenskapsstöd,

d) ändrar anslaget till en av åtgärderna, om det ursprungliga beloppet för åtgärden under hela programperioden ändras med mer än 10 %; det programdokument som godkänts av kommissionen skall användas som beräkningsgrund,

e) ändrar kompletterande finansiering i form av statligt stöd som beviljas för en av åtgärderna, om det ursprungliga beloppet för åtgärden under hela programperioden ändras med mer än 10 %; det programdokument som godkänts av kommissionen skall användas som beräkningsgrund.

Punkterna d och e skall inte tillämpas på åtgärder med ett anslag som är mindre än 5 % av programmets totala anslag för hela programperioden.

3. Ändringar skall lämnas in till kommissionen i ett samlat förslag per program och högst en gång per år.

4. Sådana ändringar av finansiell art som inte omfattas av punkt 2 första stycket under d och e skall inom rimlig tid meddelas kommissionen för kännedom.

5. Andra ändringar än de som anges i punkterna 2 och 4 skall meddelas kommissionen senast två månader innan de träder i kraft.

Artikel 45

Programdokumenten för utveckling av landsbygden och de samlade programdokumenten under mål 2 skall vid behov ses över om gemenskapsreglerna ändras.

Artikel 44.3 skall inte tillämpas i fråga om sådana översyner.

Om en ändring av programdokumenten för utveckling av landsbygden och de samlade programdokumenten under mål 2 inskränker sig till att dokumenten anpassas till nya gemenskapsregler, skall en sådan ändring meddelas kommissionen för kännedom.

AVSNITT 3

Tilläggsåtgärder och gemenskapsinitiativ

Artikel 46

Räckvidden för stöd från EUGFJ:s utvecklingssektion när det gäller åtgärderna inom gemenskapsinitiativet för utveckling landsbygden utvidgas till att omfatta hela gemenskapen, och finansieringen utvidgas till att omfatta åtgärder som är stödberättigande enligt Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 1783/1999(24) och (EG) nr 1784/1999(25).

AVSNITT 4

Finansiella bestämmelser

Artikel 47

1. Senast den 30 september varje år skall medlemsstaterna för varje programdokument för utveckling av landsbygden och för varje samlat programdokument under mål 2 beträffande sådana åtgärder för utveckling av landsbygden som finansieras av EUGFJ:s garantisektion skicka in följande till kommissionen:

a) En redogörelse för de faktiska utgifterna under innevarande budgetår och för de utgifter som förväntas fram till budgetårets slut och som omfattas av gemenskapsstöd enligt definitionen i artikel 41.1.

b) En prognos för de reviderade utgifterna för de kommande budgetåren fram till slutet av programperioden, inom ramen för medlemsstatens anslag.

Dessa uppgifter skall lämnas i form av tabeller enligt den datoriserade förlaga som kommissionen tillhandahåller.

2. Om de uppgifter som medlemsstaterna skall överlämna till kommissionen enligt punkt 1 är ofullständiga eller om de inte lämnas in i tid, skall kommissionen, utan att det påverkar tillämpningen av de allmänna bestämmelserna om budgetdisciplin, göra ett avdrag på förskotten på de stödberättigande jordbruksutgifterna; detta avdrag skall vara ett tillfälligt schablonavdrag.

Artikel 48

1. För den månad under vilken beslut fattas om att godkänna programdokumentet för utveckling av landsbygden eller det samlade programdokumentet under mål 2 beträffande sådana åtgärder för utveckling av landsbygden som finansieras av EUGFJ:s garantisektion, får de utbetalande organen som utgift bokföra ett förskott på högst 12,5 % av de årliga genomsnittliga medel från EUGFJ som anges i programdokumentet och som omfattar de utgifter som anges i artikel 41.1.

Detta förskott skall utgöra ett rörelsekapital som i princip får avräknas först i slutet av respektive programdokuments programperiod, eller när summan av EUGFJ:s utgifter plus förskottet uppgår till det totala bidrag från EUGFJ som anges i programdokumentet.

2. Bokföringen av det förskott som avses i punkt 1 skall, i de medlemsstater som vid den tidpunkten inte har euron som sin valuta, göras med användande av den växelkurs som gällde under kommissionens näst sista arbetsdag under månaden före den månad då förskottet bokförs av de utbetalande organen.

Artikel 49

1. De utgifter som en medlemsstat har deklarerat för ett budgetår får finansieras med högst de belopp som har meddelats kommissionen i enlighet med artikel 47.1 b och som täcks av de anslag som har förts upp i budgeten för budgetåret i fråga.

2. Om det totala beloppet i de prognoser som meddelats i enlighet med artikel 47.1 första stycket under b överskrider det totala anslaget för budgetåret i fråga, skall de utgifter som får finansieras i varje medlemsstat begränsas enligt den tabell för fördelning av det årliga anslaget i fråga som fastställs i beslut 1999/659/EG.

Om det efter denna nedsättning fortfarande återstår anslag till följd av att vissa medlemsstaters prognoser varit lägre än deras årliga tilldelning, skall det överskjutande beloppet fördelas proportionellt i förhållande till nämnda årliga tilldelning, samtidigt som beloppet i den prognos som avses i första stycket inte får överskridas i respektive medlemsstat. Kommissionen skall anmäla sådana justerade prognoser till medlemsstaterna senast en månad efter det att budgeten för budgetåret i fråga antagits.

3. Om en medlemsstats faktiska utgifter under ett budgetår överskrider de belopp som har meddelats i enlighet med artikel 47.1 första stycket under b eller de belopp som följer av tillämpningen av punkt 2 i den här artikeln, skall hänsyn tas till de överskjutande utgifterna för detta budgetår proportionellt i förhållande till överskridandena och inom de anslag som fortfarande står till förfogande, efter det att övriga medlemsstater har fått ersättning för sina utgifter.

4. Om en medlemsstats faktiska utgifter för ett budgetår är lägre än en tröskel på 75 % av de belopp som anges i punkt 1, skall utgifterna för nästa budgetår minskas med en tredjedel av skillnaden mellan å ena sidan tröskeln eller de belopp som följer av tillämpningen av punkt 2, om dessa är lägre än tröskeln, och å andra sidan de faktiska utgifterna under budgetåret.

När de faktiska utgifterna för det följande budgetåret fastställs skall det inte tas hänsyn till denna nedsättning.

5. Punkt 4 skall inte gälla för den första utgiftsdeklarationen under budgetåret 2000 inom ramen för ett programdokument för utveckling av landsbygden eller ett samlat programdokument under mål 2 beträffande sådana åtgärder för utveckling av landsbygden som finansieras av EUGFJ:s garantisektion.

Artikel 50

Artiklarna 47, 48 och 49 i den här förordningen skall inte gälla för de utgifter som uppstått till följd av tillämpningen av artikel 5 i förordning (EG) nr 1259/1999.

Artikel 51

Medfinansieringen av utvärderingar i medlemsstaterna i enlighet med artikel 49.2 i förordning (EG) nr 1257/1999 skall avse utvärderingar vars omfattning, särskilt genom svaren på de allmänna utvärderingsfrågorna, och kvalitet effektivt bidrar till en utvärdering på gemenskapsnivå.

Medfinansieringen får uppgå till högst 50 % av ett tak som, utom i väl motiverade fall, skall vara 1 % av den totala kostnaden för programmet för utveckling av landsbygden. Inom varje program för utveckling av landsbygden skall minst 40 % av medfinansieringen avse utvärderingen i efterhand.

Artikel 52

1. Mottagare av investeringsstöd enligt avdelning II kapitlen I, VII, VIII och IX i förordning (EG) nr 1257/1999 får ansöka om att de behöriga utbetalande organen betalar ut ett förskott, under förutsättning att denna möjlighet anges i programdokumentet. När det gäller offentliga stödmottagare kan förskottet endast beviljas kommuner, sammanslutningar av kommuner eller andra offentligrättsliga organ.

2. Förskottet får inte överskrida 20 % av den totala investeringskostnaden, och innan det betalas ut skall en bankgaranti på 110 % av förskottet ha ställts.

För de offentliga stödmottagare som avses i punkt 1 får emellertid de utbetalande organen godta ett skriftligt intyg från myndigheten i enlighet med i medlemsstaterna gällande regler som motsvarar den bankgaranti på 110 % som anges i första stycket, under förutsättning att den myndigheten förbinder sig att betala ut det belopp som bankgarantin täcker om det skulle visa sig att förskottet betalats ut på felaktiga grunder.

3. Garantin skall frisläppas när det behöriga organet kan konstatera att de faktiska utgifterna för investeringen överskrider förskottet.

4. De utbetalande organen får i sina deklarationer till EUGFJ:s garantisektion ta med den del som motsvarar gemenskapens medfinansiering av

a) det förskott som betalats ut,

b) de faktiska ersättningar som därefter har betalats ut till stödmottagarna, minus förskottet.

AVSNITT 5

Övervakning och utvärdering

Artikel 53

1. I enlighet med artikel 48.2 i förordning (EG) nr 1257/1999 skall årsrapporterna överlämnas till kommissionen senast den 30 april varje år och täcka föregående kalenderår.

Varje årsrapport skall innehålla följande:

a) Förändringar i allmänna förhållanden som har betydelse för åtgärden, särskilt påtagliga socioekonomiska tendenser eller förändringar i den nationella, regionala eller sektoriella politiken.

b) En lägesrapport för åtgärder och prioriteringar, utifrån de operationella och särskilda målen, i vilken en kvantifiering av indikatorerna skall redovisas.

c) De åtgärder som vidtagits av förvaltningsmyndigheten och av övervakningskommittén, om det finns en sådan, för att ge garantier för kvalitet och effektivitet i genomförandet, särskilt i fråga om

i) övervakning, finansiell kontroll och utvärdering, inklusive insamling av uppgifter,

ii) en sammanfattande redovisning av större problem som uppstått, och av hur dessa har hanterats.

d) De åtgärder som vidtagits för att garantera förenlighet med gemenskapspolitiken.

2. De indikatorer som avses i punkt 1 andra stycket under b skall i möjligaste mån vara de gemensamma indikatorer som anges i kommissionens riktlinjer. Om ytterligare indikatorer behövs för att på ett effektivt sätt övervaka hur målen i programdokumenten för utveckling av landsbygden uppnås, skall även dessa redovisas.

Artikel 54

1. Utvärderingarna skall göras av oberoende utvärderare i enlighet med erkända utvärderingsförfaranden.

2. Utvärderingarna skall i första hand ge svar på gemensamma utvärderingsfrågor som har fastställts av kommissionen i samråd med medlemsstaterna, och de skall som regel åtföljas av kriterier och indikatorer för måluppfyllelsen.

3. Den myndighet som ansvarar för programdokumentet för utveckling av landsbygden skall se till att utvärderingen kan göras på ett tillfredsställande sätt; övervakningsresultaten skall vid behov kompletteras med andra insamlade data.

Artikel 55

1. Förhandsbedömningen skall analysera skillnader, brister och möjligheter i den rådande situationen och bedöma kopplingen mellan den föreslagna strategin, den rådande situationen och de uppställda målen, samt ta hänsyn till de teman som tas upp i de gemensamma utvärderingsfrågorna. Den skall bedöma den förväntade effekten av de prioriterade åtgärderna och, om det är möjligt, kvantifiera målen. Den skall också kontrollera de föreslagna genomförandeåtgärderna och förenligheten med den gemensamma jordbrukspolitiken och annan politik.

2. De myndigheter som utarbetar planen för utveckling av landsbygden är också ansvariga för förhandsbedömningen, och denna skall utgöra en integrerad del i planen.

Artikel 56

1. Utvärderingen efter halva tiden och utvärderingen i efterhand skall ta upp dels de frågor som är specifika för programdokumentet för utveckling av landsbygden, dels de gemensamma utvärderingsfrågor som är relevanta på gemenskapsnivå. De sistnämnda skall omfatta levnadsvillkor och befolkningsstruktur på landsbygden, sysselsättning och inkomster inom och utanför jordbruksföretaget, jordbruksstrukturen, basprodukter från jordbruket, kvalitet, konkurrenskraft, skogsresurser och miljö.

Om en gemensam utvärderingsfråga inte anses relevant för ett programdokument för utveckling av landsbygden skall skälen för detta redovisas.

2. Utvärderingen efter halva tiden skall omfatta utvärderingsfrågorna och i första hand granska de resultat som dittills uppnåtts, deras relevans och koppling till programdokumentet för utveckling av landsbygden, samt i vilken utsträckning målen har uppnåtts. Den skall också bedöma hur de finansiella resurserna använts och hur övervakningen och genomförandet skett.

Utvärderingen i efterhand skall ge svar på utvärderingsfrågorna och i första hand granska hur de finansiella resurserna använts, huruvida stödet har använts på ett effektivt sätt och målen nåtts, samt vilka effekterna blivit. Den skall redovisa de erfarenheter som gjorts när det gäller landsbygdsutvecklingspolitiken, samt vilken roll denna kan spela i den gemensamma jordbrukspolitiken.

3. Utvärderingen efter halva tiden och utvärderingen i efterhand skall genomföras i samråd med kommissionen, och den myndighet som har ansvaret för programplaneringen för utveckling av landsbygden skall ha ansvaret även för dessa utvärderingar.

4. Kvaliteten på de enskilda utvärderingarna skall med hjälp av erkända metoder bedömas av den myndighet som har ansvaret för programdokumentet för utveckling av landsbygden, av övervakningskommittén, om det finns en sådan, och av kommissionen. Resultaten från utvärderingarna skall hållas tillgängliga för allmänheten.

Artikel 57

1. En utvärderingsrapport efter halva tiden skall överlämnas till kommissionen senast den 31 december 2003. Den myndighet som är ansvarig för programdokumentet för utveckling av landsbygden skall informera kommissionen om vilka åtgärder som vidtagits till följd av rekommendationerna i rapporten. Utifrån de enskilda utvärderingsrapporterna skall kommissionen sammanställa resultaten på gemenskapsnivå. Vid behov får en uppdatering av utvärderingen efter halva tiden göras, dock senast den 31 december 2005.

2. En utvärderingsrapport i efterhand skall överlämnas till kommissionen senast två år efter det att programperioden löpt ut. Senast tre år efter det att programperioden löpt ut skall kommissionen utifrån de enskilda utvärderingsrapporterna sammanställa resultaten på gemenskapsnivå.

3. Utvärderingsrapporterna skall redovisa vilka metoder som använts, inklusive vilken betydelse dessa haft för kvaliteten i uppgifter och resultat. De skall innehålla en beskrivning av programmets förutsättningar och innehåll, ekonomiska uppgifter, svaren på de allmänna utvärderingsfrågorna och på de utvärderingsfrågor som utformats på nationell eller regional nivå, inklusive vilka indikatorer som använts, samt slutsatser och rekommendationer. Alla rapporter skall i möjligaste mån utformas på det sätt som anges i kommissionens riktlinjer.

AVSNITT 6

Ansökningar, kontroller och påföljder

Artikel 58

1. I de ansökningar om stöd för utveckling av landsbygden som gäller arealer eller djur och som lämnas in separat från de stödansökningar som avses i artikel 6 i förordning (EG) nr 2419/2001, skall anges jordbruksföretagets alla arealer och djur som är av relevans för kontrollen av ansökningar som lämnas in inom åtgärden i fråga, inklusive arealer och djur för vilka det inte lämnas in någon ansökan om stöd.

2. Om en stödåtgärd för utveckling av landsbygden avser arealer, skall skiftena anges var för sig. Under ett åtagandes löptid får skiften för vilka stöd beviljats inte bytas ut, med undantag för särskilda omständigheter som anges i programdokumentet för utveckling av landsbygden.

3. Om en ansökan om utbetalning bifogas en ansökan om arealstöd inom ramen för det integrerade kontrollsystemet, skall medlemsstaten se till att skiften för vilka stöd för utveckling av landsbygden begärs anges separat.

4. Arealer och djur skall identifieras i enlighet med artiklarna 4 och 5 i förordning (EEG) nr 3508/92.

5. För fleråriga stöd skall de utbetalningar som görs efter det första året då anmälan lämnades in göras på grundval av en årlig ansökan om utbetalning av stöd, utom om medlemsstaten har fastställt ett förfarande som möjliggör en effektiv årlig kontroll i enlighet med artikel 59.1.

Artikel 59

1. Kontrollerna av de ursprungliga ansökningarna om stöd inom en stödordning och av de efterföljande ansökningarna om utbetalning skall genomföras på ett sätt som ger garantier för en effektiv kontroll av att stödvillkoren är uppfyllda.

Beroende på vilken typ av stöd det rör sig om skall medlemsstaterna fatta beslut om metoder och förfaranden för kontroller, samt om vilka personer som skall kontrolleras.

I alla tillämpliga fall skall medlemsstaterna använda det integrerade systemet för administration och kontroll som inrättats genom förordning (EEG) nr 3508/92.

2. Kontrollerna skall genomföras i form av administrativa kontroller och kontroller på plats.

Artikel 60

De administrativa kontrollerna skall vara fullständiga och innefatta dubbelkontroller mot bland annat uppgifterna i det integrerade systemet för kontroll och administration. Kontrollerna skall avse skiften och djur som omfattas av stöd i syfte att undvika felaktiga utbetalningar. Efterlevnaden av långvariga åtagandena skall också kontrolleras.

Artikel 61

Kontroller på plats skall genomföras i enlighet med avdelning III i förordning (EG) nr 2419/2001. De skall varje år omfatta minst 5 % av stödmottagarna och avse samtliga typer av åtgärder för utveckling av landsbygden som anges i programdokumenten.

Kontrollerna på plats skall spridas över året i enlighet med en riskanalys för varje åtgärd för utveckling av landsbygden.

Kontrollerna skall avse en stödmottagares alla åtaganden och skyldigheter som är möjliga att kontrollera under besöket.

Artikel 62

1. Artiklarna 30, 31 och 32 i förordning (EG) nr 2419/2001 skall tillämpas på stöd som beviljas för arealer.

Artiklarna 36, 38 och 40 i samma förordning skall tillämpas på stöd som beviljas för djur.

2. Artikel 44 i förordning (EG) nr 2419/2001 skall tillämpas på de stöd som avses i punkt 1 i den här artikeln.

3. Vid felaktiga utbetalningar skall den enskilde stödmottagaren återbetala dessa belopp i enlighet med artikel 49 i förordning (EG) nr 2419/2001.

Artikel 63

1. Om oriktiga uppgifter lämnats till följd av grov vårdslöshet, skall stödmottagaren i fråga under det aktuella kalenderåret uteslutas från alla de åtgärder för utveckling av landsbygden som anges i det aktuella kapitlet i förordning (EG) nr 1257/1999.

Om oriktiga uppgifter lämnats uppsåtligen, skall stödmottagaren uteslutas även under året därpå.

2. De påföljder som anges i punkt 1 skall tillämpas utan att det påverkar ytterligare påföljder på nationell nivå.

Artikel 64

Medlemsstaterna skall föreskriva påföljder för överträdelser av bestämmelserna i denna förordning och skall vidta de åtgärder som krävs för att se till att dessa påföljder tillämpas. Påföljderna skall vara effektiva, proportionella och avskräckande.

KAPITEL III

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 65

1. Förordning (EG) nr 1750/1999 skall upphöra att gälla.

Hänvisningar till den upphävda förordningen skall anses vara hänvisningar till den här förordningen enligt jämförelsetabellen i bilaga III.

2. De förordningar och beslut som upphävdes genom förordning (EG) nr 1750/1999 skall fortfarande tillämpas på de insatser som kommissionen godkände före den 1 januari 2000 i enlighet med de förordningar som avses i artikel 55.1 i förordning (EG) nr 1257/1999.

Artikel 66

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 26 februar 2002.

På kommissionens vägnar

Franz Fischler

Ledamot av kommissionen

(1) EGT L 160, 26.6.1999, s. 80.

(2) EGT L 214, 13.8.1999, s. 31.

(3) EGT L 239, 7.9.2001, s. 10.

(4) EGT L 375, 31.12.1991, s. 1.

(5) EGT L 193, 29.7.2000, s. 39.

(6) EGT L 161, 26.6.1999, s. 1.

(7) EGT L 198, 21.7.2001, s. 1.

(8) EGT L 160, 26.6.1999, s. 103.

(9) EGT L 259, 6.10.1999, s. 27.

(10) EGT L 165, 6.7.2000, s. 33.

(11) EGT L 316, 10.12.1999, s. 26.

(12) EGT L 277, 20.10.2001, s. 12.

(13) EGT L 160, 26.6.1999, s. 113.

(14) EGT L 173, 27.6.2001, s. 1.

(15) EGT L 355, 5.12.1992, s. 1.

(16) EGT L 72, 14.3.2001, s. 6.

(17) EGT L 327, 12.12.2001, s. 11.

(18) EGT L 341, 22.12.2001, s. 105.

(19) EGT L 160, 26.6.1999, s. 1.

(20) EGT L 160, 26.6.1999, s. 21.

(21) EGT L 215, 30.7.1992, s. 85.

(22) EGT L 215, 30.7.1992, s. 91.

(23) EGT L 215, 30.7.1992, s. 96.

(24) EGT L 213, 13.8.1999, s. 1.

(25) EGT L 213, 13.8.1999, s. 5.

BILAGA I

(Artikel 14)

>Plats för tabell>

BILAGA II

PLANER FÖR UTVECKLING AV LANDSBYGDEN

1. Utvecklingsplanens namn

2. Medlemsstat och administrativ region (i tillämpliga fall)

3.1 Planens geografiska täckning

(Artikel 41 i förordning (EG) nr 1257/1999)

3.2 Områden som omfattas av mål 1 och mål 2

(Artikel 40 i förordning (EG) nr 1257/1999)

Följande skall anges:

- Mål 1-områden och mål 1-områden som får stöd under en övergångsperiod; detta gäller endast kompletterande åtgärder (förtidspensionering, kompensationsbidrag, miljöåtgärder inom jordbruket och beskogning av jordbruksmark enligt artikel 31 i förordning (EG) nr 1257/1999).

- Mål 2-områden; detta gäller

1) kompletterande åtgärder,

2) andra åtgärder som inte ingår i programplaneringen under mål 2.

4. Planering på lämplig geografisk nivå

(Artikel 41.2 i förordning (EG) nr 1257/1999)

Om det undantagsvis finns mer än en plan för utveckling av landsbygden i regionen skall följande anges:

- Samtliga planer.

- Skälen till att alla åtgärder inte kan integreras i en och samma plan.

- Förhållandet mellan åtgärderna i de olika planerna, samt förtydliganden om hur bokföringen i och kopplingen mellan programmen garanteras.

5. Kvantifierad lägesbeskrivning

(Artikel 43.1 första strecksatsen i förordning (EG) nr 1257/1999)

1. Beskrivning av det nuvarande läget

Beskriv med hjälp av kvantifierade uppgifter det nuvarande läget i det geografiska området; framhäv fördelar, skillnader, brister och utvecklingspotential. Beskrivningen skall gälla jordbrukssektorn och skogsbrukssektorn (även karaktären och omfattningen av de svårigheter som påverkar jordbruket i vart och ett av de mindre gynnade områdena), ekonomin på landsbygden, den demografiska situationen, mänskliga resurser, sysselsättningen och miljösituationen.

2. Den föregående programperiodens effekter

Beskriv effekterna av de finansiella resurser som sedan 1992 inom ramen för EUGFJ har satsats på utveckling av landsbygden under den föregående programperioden och på de kompletterade åtgärderna. Lämna in utvärderingsresultat.

3. Övriga uppgifter

Utöka vid behov beskrivningen till att omfatta andra åtgärder som har påverkat programplaneringsområdet, utöver gemenskapens åtgärder för utveckling av landsbygden och de kompletterande åtgärderna.

6. Beskrivning av den föreslagna strategin, de kvantifierade målen och prioriteringarna för utveckling av landsbygden i det geografiska område som omfattas

(Artikel 43.1 andra strecksatsen i förordning (EG) nr 1257/1999)

1. Strategi, kvantifierade mål, samt prioriteringar

När det gäller fördelar, skillnader och brister samt utvecklingspotential i det berörda området, skall följande beskrivas:

- Prioriterade insatser.

- Strategi för att uppnå målen.

- Operativa mål och förväntade effekter, kvantifierade i den mån de går att kvantifiera, både när det gäller övervakning och bedömningar som kan användas i utvärderingen.

- I vilken omfattning strategin tar hänsyn till de berörda områdenas särdrag.

- På vilket sätt den integrerade metoden har använts.

- I vilken omfattning strategin tar hänsyn till integrationen av kvinnor och män.

- I vilken omfattning strategin tar hänsyn till alla relevanta miljöpolitiska åtaganden på internationell, gemenskaps- och nationell nivå, bland annat i fråga om hållbar utveckling, särskilt när det gäller kvaliteten på och användningen av vattenresurserna, bevarandet av den biologiska mångfalden, exempelvis genom bevarande av grödsorter på jordbruksföretaget, samt den globala uppvärmningen.

2. Beskrivning och effekter av andra åtgärder

Vid behov skall beskrivningen dessutom innehålla en redogörelse för de åtgärder som vidtagits utanför planen för utveckling av landsbygden (vare sig dessa är andra gemenskapsåtgärder eller nationella åtgärder, exempelvis tvingande bestämmelser, riktlinjer och åtgärder som omfattas av statliga stöd) och i vilken utsträckning dessa tillgodoser de identifierade behoven.

3. Geografiska områden som omfattas av särskilda lokala åtgärder

Tillämpningsområdet skall beskrivas för alla åtgärder i punkt 8 som inte tillämpas i hela den region som anges i punkt 3.

Följande skall i första hand anges:

- Den förteckning som fastställts över mindre gynnade områden i det berörda området.

- Eventuella ändringar i förteckningen över mindre gynnade områden, och skälen till detta (artikel 55.4 i förordning (EG) nr 1257/1999).

- Områden med miljöbetingade begränsningar, och skälen till detta.

4. Tidsplan och deltagande

Tidsplan för genomförandet av de olika åtgärderna, förväntat deltagande och varaktighet (se även punkt 8).

7. Bedömning av förväntade ekonomiska, miljömässiga och sociala effekter

(Artikel 43.1 tredje strecksatsen i förordning (EG) nr 1257/1999)

Detaljerad beskrivning i enlighet med artikel 43 i förordning (EG) nr 1257/1999.

8. Vägledande finansiell översikt (EUGFJ-år)

(Artikel 43.1 fjärde strecksatsen i förordning (EG) nr 1257/1999)

Tabell över finansiell planering: program för utveckling av landsbygdenAnm.:

När en och samma åtgärd samtidigt finns med i mer än en prioritering skall medlemsstaten, med tanke på den finansiella förvaltningen, bifoga ytterligare en tabell med en sammanställning av samtliga utgifter för den åtgärden. Denna kompletterande tabell skall vara utformad som tabellen ovan och ha samma ordningsföljd som förteckningen nedan.

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

- Åtgärderna skall beskrivas enligt följande:

a) Investeringar i jordbruksföretag,

b) startstöd till unga jordbrukare,

c) utbildning,

d) förtidspensionering,

e) mindre gynnade områden och områden med miljöbetingade begränsningar,

f) miljövänligt jordbruk,

g) förbättringar i bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter,

h) beskogning av jordbruksmark,

i) andra åtgärder inom skogsbruket,

j) jordförbättring,

k) omarrondering,

l) inrättande av avbytartjänster och tjänster för drift av jordbruksföretag,

m) saluföring av jordbruksprodukter av hög kvalitet,

n) grundläggande service för ekonomin och befolkningen på landsbygden,

o) upprustning och utveckling i byar; skydd och bevarande av kulturarvet på landsbygden,

p) diversifiering av verksamheter inom och med anknytning till jordbruket, i syfte att skapa alternativa verksamheter eller kompletterande inkomster,

q) förvaltning av vattenresurser för jordbruket,

r) utveckling och förbättring av infrastruktur som är kopplad till jordbrukets utveckling,

s) främjande av turism och hantverk,

t) miljöskydd i samband med jordbruk, skogsbruk och landskapsvård, samt förbättring av djurens välbefinnande,

u) återupprättande av jordbrukets produktionspotential efter skador som orsakats av naturkatastrofer, samt lämpliga förebyggande insatser,

v) finansieringslösningar.

- Resurser från EUGFJ:s garantisektion för åtgärder för att främja anpassning och utveckling i landsbygdsområden som avsatts i enlighet med artikel 33 i förordning (EG) nr 1257/1999 för (landsbygds) områden under mål 2: ... miljoner euro (% av det totala anslaget enligt artikel 33).

9. Beskrivning av planerade åtgärder för att genomföra planerna

(Artikel 43.1 femte strecksatsen i förordning (EG) nr 1257/1999)

För varje punkt nedan skall följande anges:

A. Huvuddragen i stödåtgärderna.

B. Övriga inslag.

1. Generella krav

A. Huvuddragen i stödåtgärderna:

- en förteckning över åtgärder i den ordning som anges i rådets förordning (EG) nr 1257/1999,

- en hänvisning till den artikel (och punkt) enligt vilken varje utbetalning för utveckling av landsbygden görs; om det hänvisas till mer än en artikel skall de sammanlagda betalningarna delas upp.

B. Övriga inslag:

Inga uppgifter behöver lämnas.

2. Krav som gäller alla åtgärder eller en del av dem (1)

A. Huvuddragen:

- gemenskapens stöd, på grundval av antingen den totala kostnaden eller de offentliga utgifterna,

- stödnivå och/eller belopp, samt differentiering (kapitlen I-VIII),

- undantag enligt artikel 37.3 andra stycket första strecksatsen i förordning (EG) nr 1257/1999.

B. Övriga inslag:

- stödvillkoren,

- kriterierna för ekonomisk livskraft (kapitlen I, II, IV och VII),

- normalt god jordbrukarsed (kapitlen V och VI),

- minimikrav när det gäller miljö, hygien och djurens välbefinnande (kapitlen I, II och VII),

- krav på kunskaper och kompetens (kapitlen I, II och IV),

- tillfredsställande bedömning av att det finns en normal avsättning för de berörda produkterna (kapitlen I och VII) enligt artiklarna 6 och 26 i förordning (EG) nr 1257/1999,

- beskrivning av alla löpande avtal (från föregående period), inklusive ur finansiell synpunkt, och av förfaranden/regler för dessa.

3. Upplysningar som krävs för särskilda åtgärder

Dessutom krävs följande särskilda upplysningar för åtgärder under respektive kapitel:

I. Investeringar i jordbruksföretag

A. Huvuddragen:

- primärproduktionssektorer och typer av investeringar

B. Övriga inslag:

- övre gräns för det totala stödberättigande investeringsbeloppet,

- typer av stöd,

- i tillämpliga fall en beskrivning av landsbygdsområden med strukturella svårigheter i enlighet med artikel 1.3 i den här förordningen.

II. Startstöd till unga jordbrukare

A. Huvuddragen:

Inga uppgifter behöver lämnas.

B. Övriga inslag:

- den tidsfrist som beviljats unga jordbrukare för att de skall kunna uppfylla kriterierna för beviljande av stöd inom den period på tre år som tillåts enligt artikel 4.2 i den här förordningen,

- åldersgräns,

- de regler som gäller om en ung jordbrukare inte etablerar sig som ensam ansvarig för ett jordbruksföretag, eller om han etablerar sig som medlem i en sammanslutning eller ett kooperativ vars huvudsyfte är att driva jordbruksföretag,

- typ av startstöd.

III. Utbildning

A. Huvuddragen:

Inga uppgifter behöver lämnas.

B. Övriga inslag:

- stödberättigande insatser och stödmottagare,

- garantier för att normal utbildning inte föreslås för stöd.

IV. Förtidspensionering

A. Huvuddragen:

Inga uppgifter behöver lämnas.

B. Övriga inslag:

- ingående beskrivning av villkoren för den som överlåter ett jordbruksföretag, för den som övertar ett jordbruk, för lantarbetare och för mark som frigörs, särskilt för användningen av mark behålls och som i icke kommersiella syften skall nyttjas av den som överlåter ett jordbruk, samt slutligen uppgifter om tidsfristen för att förbättra jordbrukets livskraft,

- typen av stöd, med en redogörelse för den metod som används för att beräkna det högsta belopp som får medfinansieras per jordbruksföretag, samt en motivering beroende på typen av stödmottagare,

- beskrivning av nationella system för pensionering och förtidspensionering,

- uppgifter om stödets varaktighet.

V. Mindre gynnade områden och områden med miljöbetingade begränsningar

A. Huvuddragen:

- Stödbeloppen

1. för de utbetalningar som avses i artikel 13 a i förordning (EG) nr 1257/1999: skäl till differentieringen av stödbelopp enligt kriterierna i artikel 15.2 i samma förordning,

2. för kompensationsbidrag enligt artikel 13 a i förordning (EG) nr 1257/1999: förslagen om tillämpning av bestämmelserna om flexibilitet beträffande de högsta beloppen för medfinansiering enligt artikel 15.3 andra stycket i den förordningen skall åtföljas av en redogörelse för de bakomliggande skälen. Precisera hur det ges garantier för att den övre gränsen för kompensationsbidrag iakttas i dessa fall, och redogör för det administrativa förfarandet för att se till att det högsta beloppet för medfinansiering inte överskrids,

3. för kompensationsbidrag enligt artikel 13 b och artikel 16 i förordning (EG) nr 1257/1999: detaljerade agronomiska beräkningar som visar a) inkomstbortfall och kostnader till följd av de miljöbetingade begränsningarna och b) de agronomiska hypoteser som använts som referens.

B. Övriga inslag:

- ingående beskrivning av stödvillkoren, särskilt när det gäller

1. fastställande av minimiarealen,

2. beskrivning av hur gemensamma betesmarker skall ställas om,

- ändringar beträffande de förteckningar över mindre gynnade områden som fastställts eller ändrats genom rådets eller kommissionens direktiv, och ändringar av förteckningar över områden med miljöbetingade begränsningar.

VI. Miljövänligt jordbruk

A. Huvuddragen:

- en motivering för åtagandet, på grundval av de förväntade effekterna,

- en förteckning över de husdjur av lokala raser vars hållande riskerar att upphöra inom lantbruket, samt en uppgift om antalet avelshonor i områdena i fråga; detta antal skall styrkas av ett tekniskt organ, eller av en organisation/sammanslutning av uppfödare, som är lagligen erkänt och som för in uppgifter i och uppdaterar rasens stambok. Detta organ skall ha den kapacitet och den expertis som krävs för att identifiera djur av raserna i fråga,

- när det gäller växtgenetiska resurser som hotas av utarmning skall belägg framläggas för detta; dessa skall bygga på vetenskapliga rön, och indikatorer skall anges för förekomst av nationella sorter/ursprungliga (lokala) sorter, deras populationsdiversitet, samt de lokalt dominerande jordbruksmetoderna,

- uppgifter om jordbrukarnas skyldigheter och andra villkor för åtaganden, inklusive omfattning och förfaranden för justering av löpande avtal,

- ingående agronomiska beräkningar som visar a) inkomstbortfall och kostnader i samband med tillämpningen av god jordbrukarsed b) de agronomiska hypoteser använts som referens c) stimulansåtgärder och motivering för dessa åtgärder på grundval av objektiva kriterier.

B. Övriga inslag:

- beskrivning av åtgärdens täckning som visar omfattning i förhållande till behoven, samt graden av målinriktning när det gäller geografisk, sektoriell eller annan täckning,

- för samtliga miljöåtaganden inom jordbruket skall möjligheterna att kombinera åtagandena redovisas, liksom kopplingen mellan åtagandena.

VII. Förbättringar i bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter

A. Huvuddrag:

- sektorerna för basprodukter inom jordbruket.

B. Andra inslag:

- kriterier för att visa de ekonomiska fördelarna för primärproducenterna.

VIII. Skogsbruk

A. Huvuddragen:

följande skall definieras:

- jordbruksmark, med avseende på artikel 26 i denna förordning,

- jordbrukare, med avseende på artikel 27 i denna förordning,

- bestämmelser som garanterar att åtgärderna är anpassade efter lokala förhållanden och förenliga med miljökraven, samt i förekommande fall att en balans upprätthålls mellan skogsbruk och viltstammen,

- avtalsmässiga överenskommelser mellan regioner och potentiella stödmottagare beträffande åtgärder som avses i artikel 32 i förordning (EG) nr 1257/1999.

B. Övriga inslag:

- beskrivning av stödberättigande åtgärder samt av stödmottagare,

- kopplingen mellan de föreslagna åtgärderna och nationella/delvis nationella skogsvårdsprogram eller motsvarande instrument,

- bevis på att det finns skogsskyddsplaner i enlighet med gemenskapslagstiftningen för sådana områden där risken för skogsbränder betecknas som hög eller medelhög, och på att de föreslagna åtgärderna är förenliga med dessa planer.

IX. Främjande av anpassning och utveckling på landsbygden

A. Huvuddragen:

- beskrivning av och motivering för den verksamhet som föreslås inom varje åtgärd.

B. Övriga inslag:

- beskrivning av finansieringslösningarna; dessa skall uppfylla de allmänna kraven för stödberättigande.

10. Behov av studier, demonstrationsprojekt, utbildning eller tekniskt stöd (i tillämpliga fall)

(Artikel 43.1 sjätte strecksatsen i förordning (EG) nr 1257/1999)

11. Uppgifter om vilka behöriga myndigheter och ansvariga organ som utsetts

(Artikel 43.1 sjunde strecksatsen i förordning (EG) nr 1257/1999)

12. Bestämmelser för att garantera ett effektivt och väl avvägt genomförande, inklusive övervakning och utvärdering, fastställande av kvantifierade indikatorer för utvärderingen, förfaranden i fråga om kontroller, påföljder och offentlighet

(Artikel 43.1 åttonde strecksatsen i förordning (EG) nr 1257/1999)

1. Detaljerade uppgifter om genomförandet av artiklarna 52-57 i denna förordning

Dessa uppgifter skall bl.a. innehålla

- möjlighet till förskottsbetalning till vissa stödmottagare vad gäller investeringsåtgärder,

- beskrivning av de finansiella flödena för utbetalning av stöd till de slutliga stödmottagarna,

- förfaranden för övervakning och utvärdering av programmet, särskilt system och tillvägagångssätt för insamling, sammanställning och samordning av data om finansiella och fysiska indikatorer samt effektindikatorer,

- övervakningskommittéernas roll, sammansättning och arbetsordning,

- kodifieringen; denna kodifiering skall följa kommissionens förlaga.

2. Detaljerade uppgifter om genomförandet av artiklarna 58-64 i denna förordning

Dessa skall inbegripa detaljerade åtgärder för att kontrollera innehållet i en ansökan, att stödvillkoren är uppfyllda och detaljerade regler för påföljder.

3. Detaljerade uppgifter om att de generella kriterierna för stödberättigande i förordning (EG) nr 1685/2000 iakttas

Artikel 39 i den här förordningen.

13. Resultat från överläggningar, samt uppgifter om samverkande myndigheter och organ samt ekonomiska och sociala aktörer

(Artikel 43.1 nionde strecksatsen i förordning (EG) nr 1257/1999)

1. Beskriv följande:

- ekonomiska och sociala parter samt andra nationella berörda organ som enligt nationella bestämmelser och nationell praxis skall ges tillfälle att yttra sig,

- myndigheter och organ på jordbruks- och miljöområdet som skall medverka framför allt i utvecklingen, genomförandet, övervakningen, utvärderingen och översynen av miljöåtgärder inom jordbruket och andra åtgärder som gäller miljön, i syfte att skapa en balans mellan dessa åtgärder och andra åtgärder för utveckling av landsbygden.

2. Summera resultaten från överläggningarna och ange i vilken utsträckning hänsyn har tagits till yttranden och synpunkter som lämnats.

14. Balans mellan olika stödåtgärder

(Artikel 43.2 andra strecksatsen i förordning (EG) nr 1257/1999)

1. Beskriv följande, och ta upp fördelar, behov och potential:

- balansen mellan olika stödåtgärder för utveckling av landsbygden,

- i vilken omfattning miljöåtgärderna inom jordbruket genomförs i hela området.

2. Denna beskrivning skall, från fall till fall, avse

- åtgärder som vidtagits utanför ramen för förordning (EG) nr 1257/1999,

- åtgärder som vidtagits eller planerats i separata planer för utveckling av landsbygden.

15. Förenlighet och samverkan

(Artikel 37.2 i förordning (EG) nr 1257/1999)

A. Huvuddrag:

1. Bedömning av stödåtgärdernas förenlighet och samverkan när det gäller följande:

- Övrig gemenskapspolitik och åtgärder som genomförs inom denna, särskilt konkurrenspolitiken,

- övriga instrument i den gemensamma jordbrukspolitiken, särskilt där det finns undantag enligt artikel 37.3 i förordning (EG) nr 1257/1999,

- andra stödåtgärder i planerna för utveckling av landsbygden,

- de generella kriterierna för stödberättigande.

2. Beträffande åtgärder enligt artikel 33 i förordning (EG) nr 1257/1999 skall det finnas garantier för, och vid behov klargöras

- att de åtgärder som vidtas i enlighet med sjätte, sjunde och nionde strecksatserna inte finansieras genom stöd från ERUF till områden som omfattas av mål 2 eller områden som får stöd under en övergångsperiod,

- att åtgärderna inte faller under tillämpningsområdet för någon annan åtgärd som anges i avdelning II i förordning (EG) nr 1257/1999.

B. Andra inslag

Bedömningen skall särskilt omfatta tillvägagångssätt för att få till stånd den erforderliga samordningen med myndigheter som ansvarar för

- utvecklingsåtgärder inom ramen för den gemensamma organisationen av marknaden,

- åtgärder för utveckling av landsbygden enligt nationella bestämmelser.

16. Ytterligare statliga stöd

(Artikel 52 i förordning (EG) nr 1257/1999)

A. Huvuddrag:

beskriv de åtgärder för vilka ytterligare finansiering i form av statliga stöd kommer att beviljas (artikel 52 i förordning (EG) nr 1257/1999). Beloppen för de ytterligare stöd som beviljas för var och en av de berörda åtgärderna under varje år planen omfattar skall anges i en tabell.

B. Andra inslag

Inga uppgifter behöver lämnas.

BILAGA III

JÄMFÖRELSETABELL

>Plats för tabell>