KOMMISSIONENS BESLUT

av den 20 maj 1999

om ett förfarande enligt artikel 81 i EG-fördraget

(Ärende nr IV/36.592 - Cégétel +4)

[delgivet med nr K(1999) 1194]

(Endast de engelska, franska och tyska texterna är giltiga)

(Text av betydelse för EES)

(1999/573/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet,

med beaktande av förordning nr 17 av den 6 februari 1962, första förordningen om tillämpning av fördragets artiklar 85 och 86(1), senast ändrad genom Anslutningsakten för Österrike, Finland och Sverige, särskilt artiklarna 2, 6 och 8 i denna,

med beaktande av ansökan om icke-ingripandebesked och den anmälan om undantag som inlämnades, enligt artiklarna 2 och 4 i förordning nr 17, den 18 juli 1997,

med beaktande av den sammanfattning av ansökan och anmälan som offentliggjorts enligt artikel 19.3 i förordning nr 17(2),

efter samråd med Rådgivande kommittén för kartell- och monopolfrågor, och

av följande skäl:

I. FAKTA

A. INLEDNING

1. Den 18 juli 1997 mottog kommissionen en anmälan enligt artikel 4 i förordning nr 17 om en grupp avtal, genom vilka Compagnie générale des eaux SA (CGE), British Telecommunications plc (BT), Mannesmann AG och SBC International Inc. (SBCI) har beslutat om sina respektive insatser, intressen och affärsrelationer i samband med Compagnie générale de télécommunications (Cégétel).

2. Denna anmälan avser omstruktureringen av Cégétel, ett bolag som i slutet av 1995 inrättades av CGE och som sedan dess har varit verksamt inom de tidigare liberaliserade segmenten av telemarknaden, i synnerhet inom mobiltelefoni, Société française de radiotéléphonie (SFR) och personsökning, Société française de transmission de données par radio (TDR).

Denna anmälan står i samband med anmälan av avtalen mellan Société nationale de chemins de fer française (SNCF) och Cégétel beträffande Télécom Développement (TD), se tillkännagivande enligt artikel 19.3 i förordning nr 17 - ärende nr IV/36.581(3), ett gemensamt kontrollerat dotterbolag som SNCF har tilldelat sitt befintliga telenät (9000 km optiska fiberkablar), som nu utvecklas till ett alternativt infrastrukturnät för fjärrtrafik genom att man lägger ut ytterligare 6000 km optiska fiberkablar.

3. Syftet med omstruktureringen är att göra det möjligt för Cégétel att bli den andra teleoperatören för samhällsomfattande teletjänster i Frankrike genom att erbjuda ett fullständigt sortiment av teletjänster, inklusive fast taltelefoni. Cégétel har förvärvat den befintliga affärsverksamheten för teletjänster till företagskunder från BT:s dotterbolag i Frankrike (BT France). Cégétel bygger för närvarande tillsammans med SNCF upp ett fast nationellt fjärrnät, via TD. TD utvecklar fasta fjärrtjänster för taltelefoni och överföringskapacitet som sedan saluförs av Cégétel Le 7 till privatkunder och av Cégétel Entreprises till företagskunder. Dessa två företag kommer att för sina respektive kundsegment tillhandahålla samtliga efterfrågade teletjänster.

4. TD, Cégétel Le 7 och Cégétel Entreprises tilldelades de nödvändiga i licenserna i december 1997 och i mars 1998 (i enlighet med artiklarna L 33-1 och L 34-1 i den franska Code des P& T). Cégétel är en av de första alternativa operatörerna som har tilldelats ett kort E-prefix för val av operatör och som har börjat erbjuda fjärrtjänster för privatkunder. Cégétel började erbjuda sina fasta fjärrteletjänster i februari 1998.

B. PARTERNA

5. CGE, numera Vivendi, är ett diversifierat företag som tillhandahåller ett omfattande sortiment av tjänster: vattenförsörjning, avfallshantering, offentliga bygg- och anläggningsarbeten, fastigheter, konununikationer (multimedia, kabeltelevision, telekommunikationer). CGE:s globala omsättning under räkenskapsåret 1996 var 25552 miljoner ecu (165914 miljoner franska franc), varav 3,6 % inom telesektorn (främst genom SFR och TDR). Företaget var inte tidigare verksamt på marknaden för fasta teletjänster i Frankrike.

6. BT är den traditionella teleoperatören i Förenade kungariket, men är nu verksamt i hela världen. BT:s globala omsättning för året som löpte ut den 31 mars 1997 var 14935 miljoner brittiska pund (18352 miljoner ecu). BT är majoritetsägare av Concert Communications (Concert) som tillhandahåller mervärdestjänster och tilläggstjänster till multinationella företag. BT fanns redan innan den fullständiga liberaliseringen 1998 i många europeiska länder genom samriskföretag inom liberaliserade segment som mobilkommunikation och/eller teletjänster för företag. Företaget går nu in på marknaden för fasta teletjänster i flera av dessa länder genom samriskföretag som Cégétel. BT var genom sitt dotterbolag BT France tidigare verksamt på den franska marknaden för liberaliserade teletjänster till företag, med en mycket låg marknadsandel (mindre än [...](4)).

7. Mannesmann AG är moderföretag för en diversifierad industrikoncern med en global omsättning på 34683 miljoner tyska mark (18163 miljoner ecu). Mannesmann AG har för avsikt att bli den andra teleoperatören i Tyskland genom sitt samriskföretag med Deutsche Bahn. Mannesmann AG driver det andra GSM-nätet i Tyskland. Mannesmann var inte tidigare verksamt på den franska telemarknaden, förutom genom ett aktieinnehav i TDR.

8. SBCI är ett helägt dotterbolag till SBC Communications Inc. SBC är en av sju regionala teleoperatörer i USA. Det är ett av världens ledande diversifierade teleföretag med nära114000 anställda. SBCI var inte tidigare verksamt på den franska telemarknaden, förutom genom ett aktieinnehav på 10 % i SFR.

C. DEN ANMÄLDA TRANSAKTIONEN

9. Anmälan innehåller en grupp avtal som berör denna transaktion, alla daterade den 14 maj 1997. De viktigaste avtalen är aktieinnehavaravtalet, huvudavtalet, ramavtalet om nätsamarbete för internationell trafik, distributionsavtalet med Concert och ramavtalet om tillhandahållande av nät och kundservice för Concerts tjänster.

Aktieinnehav

10. CGE (numera Vivendi) ägde ursprungligen 100 % av aktierna i Cégétel. Genom avtalen har parterna, direkt eller indirekt, följande aktieinnehav i Cégétel: Vivendi (44 %), BT (26 %), Mannesmann (15 %), SBCI (15 %).

Företagsledning

11. Cégétel leds av en bolagsstyrelse som består av nio styrelseledamöter (fem från Vivendi, två från BT, en från Mannesmann, en från SBCI), bland vilka en ordförande utses.

12. Bolagsstyrelsen biträds av flera kommittéer, däribland en verkställande kommitté, vars syfte är att spela en nyckelroll genom att fastställa aktieinnehavarnas gemensamma ståndpunkt vid viktiga strategiska beslut, i synnerhet vid [...](5). Den verkställande kommittén består av Cégétel:s verkställande direktör, Cégétel:s vice verkställande direktörer samt en företrädare för varje aktieinnehavare. Den verkställande kommittén leds antingen av Cégétel:s verkställande direktör eller av Vivendis företrädare i verkställande kommittén.

13. Den verkställande kommittén kommer att verka genom enhälligt fattade beslut, men det finns en mekanism för att lösa konflikter. Om man inte kan enas i en fråga kommer denna fråga att avgöras av bolagsstyrelsen (vid ett "slutligt" möte i bolagsstyrelsen) genom enkel majoritet, med förbehåll för vetorätt och särskilda beslutsrättigheter.

Samtliga parter har vetorätt i synnerhet vad gäller [...](6). BT har en särskild vetorätt för att [...](7).

Parterna har särskilda beslutsrättigheter i enlighet med vilka beslut i ett begränsat antal frågor (främst [...](8) måste godkännas av minst en företrädare för varje part vid det slutliga mötet i bolagsstyrelsen.

Affärsverksamheternas omfattning

14. Cégétel är endast verksamt i Frankrike, inklusive utomeuropeiska departement och territorier. Företaget är enligt artikel 2.1.1 i aktieinnehavaravtalet förbjudet att investera i infrastruktur utanför Frankrike.

15. Cégétel och företagen som det kontrollerar tillhandahåller ett fullständigt sortiment av inhemska och internationella teleprodukter och teletjänster, främst olika nyligen liberaliserade taltelefonitjänster, samt tal- och datatjänster till slutanvändare, både privatkunder och företagskunder, distribution av Concerts tjänster, leverans av dessa tjänster genom uppförande och drift av ett inhemskt nät och/eller samtrafik med andra operatörer, internationella tjänster, infrastrukturtjänster, outsourcing och företagssupport, tillhandahållande av Internetanslutningar. Cégétel har för avsikt att år 2006 ha en marknadsandel inom fjärr- och internationell fast taltelefoni på uppskattningsvis [...](9).

Cégétel kommer att vidareutveckla sin mobiltelefoniverksamhet i Frankrike som för närvarande bedrivs av dess dotterbolag SFR.

16. Telefoni över kabeltevenät ingår inte i Cégétel:s affärsverksamhet på detta stadium, såvida inte parterna enhälligt fattar beslut om detta.

Bestämmelser om icke-konkurrens

17. Parterna är genom artikel 2.4 i aktieinnehavaravtalet eniga om att Cégétel och dess dotterbolag skall vara de enda enheterna genom vilka de kommer att etablera och bedriva televerksamhet i Frankrike, med förbehåll för alla tillämpliga konkurrensbestämmelser beträffande passiv försäljning. En del mycket specifika verksamheter utgör undantag från denna bestämmelse om icke-konkurrens (till exempel [...](10) osv.).

Bestämmelser om prioriterad leverantör

18. Det föreskrivs i artikel 6 i aktieinnehavaravtalet att affärsavtal mellan Cégétel och någon av de fyra aktieinnehavarna eller mellan Cégétel och dess dotterbolag kommer att slutas enligt en bestämmelse om prioriterad leverantör. Detta innebär att Cégétel när det skall köpa något kommer att välja någon av aktieinnehavarna som leverantör före tredje part i de fall denne aktieinnehavare erbjuder lika eller bättre villkor än något avtal som skulle kunna slutas med tredje part med avseende på alla relevanta faktorer (pris, volym, tjänstekvalitet osv.). Omvänt gäller att en aktieinnehavare kommer att välja Cégétel som sin leveräntör när villkoren som Cégétel erbjuder är minst lika förmånliga som något annat erbjudande som skulle kunna lämnas av tredje part.

Internationell trafik mellan Cégétel och BT enligt principen om prioriterad kund och principen om prioriterad leverantör

19. Cégétel kommer att samarbeta med BT för att utveckla Cégétel:s internationella trafik enligt principen om prioriterad leverantör, som förklaras i föregående skäl, och prioriterad kund. BT kommer att vara prioriterad leverantör till Cégétel för terminering av produkter och tjänster för utgående internationell trafik(11). Cégétel kommer att vara BT:s prioriterade leverantör för terminering av ingående internationell taltrafik i bulk(12) i Frankrike.

Cégétel kommer att vara BT:s prioriterade kund för utgående internationell taltrafik i bulk: BT kommer att erbjuda Cégétel villkor som åtminstone är lika fördelaktiga för Cégétel som de villkor som BT erbjuder andra operatörer med licenser i Frankrike. BT kommer att vara Cégétel:s prioriterade kund för terminering av ingående internationell taltrafik i Frankrike. Cégétel kommer att erbjuda BT villkor som åtminstone är lika fördelaktiga för BT som de villkor som Cégétel erbjuder alla andra operatörer i Förenade kungariket. De andra aktieinnehavarna har möjlighet att ingå liknande avtal.

Concerts distributionsavtal

20. Cégétel är utsett till ensam distributör av Concerts mervärdestjänster och internationella tilläggstjänster (globala produkter) i Frankrike och är skyldigt att erhålla alla sina globala produkter från BT. Om Cégétel av en kund i Frankrike uttryckligen uppmanas att tillhandahålla en global produkt som inte är en Concerttjänst kommer ärendet att rapporteras till den verkställande kommittén. Ramavtalet om tillhandahållande av nät och kundservice för Concerts tjänster innehåller bestämmelser för att säkerställa samverkan mellan BT:s och Cégétel:s nät för att kunna tillhandahålla en sömlös änd-till-änd-tjänst till Concerts kunder. Cégétel förbjuds att tillhandahålla stödtjänster för andra globala tjänster än Concerttjänster.

D. DEN RELEVANTA MARKNADEN

Produktmarknad

21. Cégétel kommer att inrikta sig på samtliga segment i den franska telemarknaden, både för fasta och mobila tjänster.

22. För fasta teletjänster är det kommissionens etablerade praxis att anse att de relevanta marknaderna är marknaderna för inhemska och internationella tal- och datatjänster, med en segmentering mellan marknaden för taltjänster (där både privatkunder och företagskunder förekommer) och marknaden för datatjänster (främst företagskunder) samt en ytterligare segmentering i inhemska och internationella marknader. Den exakta avgränsningen av produktmarknaden kan emellertid lämnas öppen eftersom den föreslagna transaktionen även under snävast möjliga definition inte ger upphov till konkurrensbegränsningar.

23. För mobila teletjänster hävdar parterna att denna marknad inbegriper alla mobila taltjänster oavsett standard (analog, GSM, DCS 1800). Den exakta avgränsningen av produktmarknaden kan emellertid lämnas öppen eftersom den föreslagna transaktionen även under snävast möjliga definition inte ger upphov till konkurrensbegränsningar.

Geografisk marknad

24. Den geografiska marknaden bestäms i telesektorn genom i) nätets omfattning och täckning samt antal kunder som kan nås inom ekonomiska ramar och vars efterfrågan kan mötas, och ii) det rättsliga systemet, systemet för kontroll och rätten att tillhandahålla en tjänst.

Fasta teletjänster

25. Med beaktande av licensregler och regelverk för tillhandahållande av fasta basteletjänster måste den geografiska marknaden för dessa tjänster anses vara nationell.

26. Å andra sidan efterfrågas kundanpassade paket av teletjänster för företag på åtminstone tre separata geografiska marknader, nämligen på global nivå, regional nivå över gränserna och på nationell nivå (se kommissionens beslut 96/546/EG i ärendet nr IV/35.337 - Atlas, skäl 12(13)).

Mobila teletjänster

27. Beträffande marknaden för tillhandahållande av GSM-tjänster har kommissionen tidigare ansett att det finns en ökande trend mot en europeisk marknad på grund av i en viss grad av utbytbarhet i Europa mellan de olika typer av abonnemang som tillåts genom s.k. roamingavtal. Parterna hävdar att den relevanta geografiska marknaden är Frankrike mot bakgrund av de licensregler och det regelverk inom ramen för vilka dessa tjänster tillhandahålls. De hävdar också att det är föga troligt att en fransk kund skulle kunna tänka sig ett abonnemang i en annan medlemsstat, i synnerhet som avgifterna för internationell roaming är höga. En definition av den relevanta geografiska marknaden för mobila teletjänster behöver emellertid inte göras, eftersom den anmälda transaktionen sedan ändringarna av bestämmelserna om icke-konkurrens (se punkt 31) inte ger upphov till konkurrensbegränsningar.

Parternas marknadsandelar

28. Förutom vad gäller mobila teletjänster är parternas marknadsandelar inom de beskrivna segmenten för närvarande försumbara (under [...](14) för 1997). SFR, ett dotterbolag till Cégétel, har en marknadsandel på omkring 38 % inom mobiltelefoni i Frankrike.

De viktigaste konkurrenterna på dessa marknader

29. I Frankrike, liksom i de flesta andra europeiska länder, har den befintliga teleoperatören, i det här fallet France Télécom, en dominerande ställning inom nästan alla segment av marknaden för fasta teletjänster på grund av sitt tidigare monopol på infrastruktur och tjänster. France Télécom har en marknadsandel på uppskattningsvis 51 % på marknaden för mobila teletjänster, med avseende på antal abonnenter.

30. Många företag har trätt in eller avser att träda in på den franska telemarknaden antingen globalt (9 Telecom) eller i särskilda segment som återförsäljning av taltjänster (Axis, Kertel, etc.), telenät eller företagstjänster (WorldCom, Siris, Colt, Omnicom, etc.), lokala nät (Lyonnaise des Eaux) osv. I juli 1998 hade 37 licenser för telenät och/eller tillhandahållande av teletjänster redan beviljats, medan 18 licensansökningar höll på att utredas av den nationella tillsynsmyndigheten för teletjänster. Sju operatörer hade tilldelats ett "kort prefix" för val av operatör. Tre operatörer tillhandahåller mobila teletjänster i Frankrike, nämligen France Telecom, SFR och Bouygues Telecom.

E. ÄNDRINGAR SOM GJORTS EFTER KOMMISSIONENS INGRIPANDE

31. Kommissionen informerade parterna om att tillämpningen av bestämmelsen om icke-konkurrens för marknadsföring och försäljning av GSM-tjänster (försäljning av SIM-kort), föreföll vara oförenlig med gemenskapens konkurrensregler med tanke på den möjliga utbytbarheten i Europa mellan olika GSM-abonnemang som möjliggörs genom roamingavtal. Parterna har därför enats om att ändra de ursprungliga avtalen så att tillhandahållande av SIM-kort till slutanvändare som befinner sig i Frankrike från andra aktieinnehavare i Cégétel än Vivendi inte omfattas av bestämmelsen om icke-konkurrens och så att Cégétel och de företag som det kontrollerar tillåts att sälja sina GSM-tjänster (SIM-kort) utanför Frankrike.

F. INGA SYNPUNKTER FRÅN TREDJE PARTER

32. Inga synpunkter från tredje parter har inkommit till kommissionen sedan offentliggörandet av ett meddelande i enlighet med artikel 19.3 i förordning nr 17.

II. RÄTTSLIG BEDÖMNING

A. ARTIKEL 81.1 I EG-FÖRDRAGET

33. I Cégétel förenas moderbolagens verksamheter på den franska telemarknaden och företaget kommer att utveckla och tillhandahålla nya tjänster på denna marknad. Satsningen innebär ändringar i moderbolagens strukturer. Vivendi lämnar de av sina dotterbolag som redan är verksamma på marknaden, främst inom mobilkommunikation och personsökning till Cégétel, som tar över majoriteten av BT Frances affärsverksamhet.

34. Cégétel är inrättat för att vara varaktigt verksamt, vilket bland annat visas av moderbolagens avsevärda finansiella åtaganden. Cégétel är ett aktiebolag bildat enligt fransk lagstiftning. Efter omstruktureringen kommer aktieinnehavarnas egna kapital i Cégétel enligt uppskattning att uppgå till [...](15) franska franc och Cégétel:s likvida tillgångar minus korta skulder att vara [...](16) franska franc, där Cégétel kontrollerar 80 % av SFR, samt 100 % av TDR och Cégétel Entreprises.

Tillämpligheten av artikel 81.1 i EG-fördraget på omstruktureringen av Cégétel

Bakgrund

35. Transaktionen måste bedömas inom ramen för den fullständiga liberaliseringen av den franska telesektorn. France Télécom hade fram till den 1 januari 1998 monopol över allmänt tillgänglig taltelefoni, vilket är det allra viktigaste marknadssegmentet. Före detta datum tilläts konkurrerande taltjänster endast inom slutna brukargrupper och via privata företagsnät. Transaktionen förefaller mot bakgrund av detta vara konkurrensfrämjande. Cégétel är en ny aktör på den franska telemarknaden genom att företaget nu kan erbjuda ett fullständigt sortiment av teletjänster. Före omstruktureringen var företaget endast verksamt på marknaden genom tillhandahållandet av mobila teletjänster via SFR. Vivendi hade inte tidigare varit verksamt på marknaden för fast taltelefoni och BT, SBCI eller Mannesmann hade inte varit verksamma som operatörer med fullständigt sortiment av teletjänster på andra marknader än sina respektive nationella marknader. Deras närvaro på den franska telemarknaden begränsades till verksamhet inom tidigare liberaliserade segment.

36. Den franska telemarknaden är en av Europas största. Den kännetecknas i likhet med andra nyligen liberaliserade marknader av ett antal hinder för inträde, såsom de stora investeringar som krävs (under sex år kommer Cégétel att investera [...](17) franska franc i fast verksamhet, främst utläggning av nät), en teknik som hela tiden utvecklas i en kommersiell omgivning, där snabbheten är en nyckelfaktor för ett lyckat marknadsinträde, den tidigare monopoloperatören, France Télécoms, sedan länge etablerade dominerande ställning (France Télécom har planerat en progressiv minskning av sina taxor), behovet av att skapa ett starkt varumärke för att kunna övervinna kundernas lojalitet till France Télécom samt de höga kostnaderna för finansiering av samhällsomfattande tjänster.

Inga faktiska konkurrenter på den relevanta marknaden

37. BT och SBCI är båda före detta monopoloperatörer på andra nationella marknader och är verksamma inom liberaliserade segment av telemarknaderna eller har intressen i andra länders teleoperatörer. Företagen hade inte kommit in på några andra marknader än sina egna nationella i egenskap av operatörer med fullständigt sortiment av teletjänster innan den fullständiga liberaliseringen 1998. Mannesmann är en ny tysk teleoperatör som redan har börjat expandera till andra nationella telemarknader i Europa genom att ingå allianser. Företaget hade däremot inte kommit in på marknaderna för fasta teletjänster innan liberaliseringen 1998. BT och Mannesmann konkurrerar faktiskt med varandra genom dotterbolag på vissa marknader, till exempel Tyskland och Italien.

38. Före den anmälda transaktionen konkurrerade parterna emellertid inte med varandra i någon betydande utsträckning på den franska telemarknaden. Deras verksamhet på denna marknad var extremt begränsad (utom vad gäller mobiltelefoni). Det enda segmentet inom vilket vissa av parterna skulle kunna anses konkurrera med varandra är segmentet för tillhandahållande av teletjänster för företag - främst datatjänster och virtuella privata nät. Denna konkurrens var med tanke på parternas mycket små marknadsandelar och France Télécoms dominerande ställning emellertid mycket begränsad. Cégétel var verksamt på denna marknad endast i mycket begränsad utsträckning (genom sitt tidigare deltagande i Siris) och BT Frances andel av marknaden för teletjänster för företag var 1996 under [...](18). I slutet av 1996 drog sig Cégétel ur Siris, ett företag som inrättades 1995 tillsammans med Unisource och som fortfarande är verksamt på den franska marknaden för teletjänster för företag. Mannesmann och SBCI bedrev ingen direktverksamhet inom den franska telesektorn.

39. Parterna kan beträffande tillhandahållandet av mobila teletjänster anses vara faktiska eller potentiella konkurrenter endast om den relevanta marknaden är Europa. BT och Mannesmann har visserligen andelar i olika mobila teleoperatörer i Europa, men potentiell konkurrens mellan moderbolagen och SFR på denna marknad ändras inte genom Cégétel-avtalet. Dessa avtal avser endast den franska marknaden och försäljningen av SIM-kort (GSM-abonnemang) har undantagits från bestämmelsen om icke-konkurrens.

Den potentiella konkurrensen minskas inte

40. Det måste också göras en bedömning av huruvida denna transaktion begränsar den potentiella konkurrensen på de relevanta marknaderna. Formellt sett skulle man kunna anse att moderbolagen hade och fortfarande har de nödvändiga finansiella och tekniska resurserna att var för sig komma in på dessa marknader. Parterna skulle sannolikt var för sig ha kunnat komma in i olika nisch-segment av den franska telemarknaden, men de skulle med tanke på de stora investeringar som behövs inte ha kunnat ägna sig åt samma globala televerksamhet som Cégétel och lika effektivt kunna erbjuda ett fullständigt sortiment av teletjänster.

41. BT eller SBCI måste, även om de är före detta monopoloperatörer på sina hemmamarknader, anses vara nya operatörer i Frankrike och på alla andra nationella telemarknader vad gäller det nyligen liberaliserade segmentet fast taltelefoni, som utgör den allra viktigaste delen av marknaden.

42. BT:s, SBCI:s och Mannesmanns strategier i telesektorn är på europeisk eller global nivå. BT and Mannesmann håller för närvarande på att utveckla sin verksamhet på flera nyligen liberaliserade marknader i Europa. Marknadsinträdet sker genom allianser med lokala eller internationella partner för att kunna förena finansiella resurser och dra fördel av varandra. Partner med licenser för mobila teletjänster och/eller med privilegierad tillgång till infrastruktur ger viktiga fördelar. Parterna skulle uppenbarligen inte kunna följa sådana globala strategier om de gick in på marknaderna var för sig eftersom detta skulle kräva enorma finansiella resurser. Till exempel uppskattar Cégétel i sin verksamhetsplan den kumulerade investeringen i anläggningstillgångar för de fasta tjänsterna till [...](19) franska franc på sex år, där den största delen kommer att ske under de första tre åren och främst avse utläggning av nät.

43. Omstruktureringen av Cégétel, som har samma syfte och effekt som inrättandet av ett nytt företag, gör det möjligt för parterna att med förenade krafter gå in på en marknad som till stor del domineras av France Télécom. Förenandet av parternas avsevärda finansiella åtaganden, deras omfattande kunskap om telemarknaderna och deras erfarenhet av att bygga upp och förvalta nya teletjänster kommer att göra det möjligt för Cégétel att erbjuda nya, mera avancerade tjänster snabbare och billigare än vad parterna skulle ha kunnat göra var för sig. Parternas starka sidor förefaller komplettera varandra och kommer att möjliggöra omfattande samverkan. Vivendi har tillsammans med sina dotterbolag som redan var verksamma inom mobil telekommunikation gjort den största finansiella investeringen i Cégétel. BT har bidragit med sin befintliga verksamhet på den franska marknaden för företagstjänster, sin tekniska expertis och marknadskännedom samt de mycket sofistikerade Concerttjänsterna. SBCI besitter omfattande kommersiell erfarenhet av saluförande från en av de mest konkurrensutsatta marknaderna i världen. Mannesmann har erfarenhet i uppbyggnad och drift av ett fast markbundet nät, särskilt i forn av stamnät baserade på järnvägsinfrastruktur.

44. Det faktum att Cégétel kommer att inrikta sig mot samtliga marknadssegment kommer att medföra kostnadsbesparingar till följd av stordriftsfördelar på teknisk och operativ nivå. Cégétel:s nätverksamhet som bedrivs genom dess samriskföretag med SNCF kommer till exempel att dra nytta av den trafik som genereras av SFR, av de fiberoptiska nät som har byggts för företagskunder samt möjligen av den internationella trafik som genereras av moderbolagen i Förenade kungariket, Tyskland och i Förenta Staterna.

45. Den potentiella konkurrensen minskas inte heller inom specifika segment (som datatjänster eller virtuella privata företagsnät), där parterna teoretiskt sett skulle ha kunnat komma in var för sig. Cégétel kommer att vara en allvarlig konkurrent till France Télécom inom dessa segment och dess verksamhet kommer sannolikt att med tanke på de effektivitetsvinster som betonats i det föregående vara mera effektiv än vad parterna skulle ha kunnat åstadkomma var för sig. Cégétel kommer dessutom, i likhet med vad som anges i skäl 30, möta många konkurrenter inom alla segment av de relevanta marknaderna. BT är den enda europeiska före detta monopoloperatören i Cégétel-alliansen och potentiell konkurrens förekommer från många andra teleoperatörer.

Slutsats

46. Cégétel ger upphov till en mera effektiv konkurrenssituation för den tidigare monopoloperatören än vad moderbolagen skulle ha kunnat åstadkomma var för sig. Omstruktureringen av Cégétel begränsar inte faktisk eller potentiell konkurrens på den franska marknaden för fast taltelefoni (eftersom parterna inte kunde komma in på denna marknad var för sig) eller inom något annat relevant segment av telemarknaden (eftersom Cégétel kommer att vara mycket konkurrenskraftigt inom dessa segment och eftersom det finns ett stort antal konkurrenter) eller på den potentiella europeiska marknaden för mobila teletjänster. Omstruktureringen av Cégétel omfattas därför inte av tillämpningsområdet för artikel 81.1 i EG-fördraget.

Tillämpligheten av artikel 81.1 i EG-fördraget på andra avtalsbestämmelser

47. Det måste undersökas huruvida följande bestämmelser begränsar konkurrensen ytterligare:

- Den allmänna bestämmelsen om icke-konkurrens i artikel 2.4.

- Cégétel:s utnämning till ensam distributör av Concerttjänster i Frankrike, Cégétel:s skyldighet att erhålla alla sina globala produkter från Concert samt förbudet för Cégétel att tillhandahålla stödtjänster för andra tjänster än Concerttjänster.

- De bestämmelser om prioriterad kund och om prioriterad leverantör som beskrivs i skälen 18 och 19.

(a) Begränsning av konkurrensen

48. Moderbolagens allmänna bestämmelse om icke-konkurrens är ett uttryck för aktieinnehavarnas tydliga åtagande beträffande Cégétel och är nödvändig för att garantera Cégétel:s aktieinnehavare att moderbolagen kommer att fokusera sin verksamhet på den franska marknaden i samriskföretaget. Så länge parterna behåller sitt nuvarande inflytande över Cégétel:s verksamhet vilket beskrivs i skälen 11, 12 och 13 kan denna bestämmelse anses vara underordnad inrättandet och den framgångsrika driften av en ny fransk teleoperatör med ett fullständigt tjänstesortiment genom omstruktureringen av Cégétel. Det kommer därför inte att ske någon separat granskning enligt artikel 81.1 i EG-fördraget av denna bestämmelse utan granskningen kommer att ske i samband med granskningen av omstruktureringen av Cégétel.

(b) Ensam distributör av Concerttjänster

49. Före denna transaktion var BT France ensam distributör av Concerttjänster i Frankrike. Det allmänna avtalet om exklusiv distribution av Concerttjänster beviljades undantag genom kommissionens beslut 94/579/EG i ärende nr IV/34.857 - BT/MCI(20).

50. Kommissionen drog i det beslutet slutsatsen att avtalet om exklusiv distribution av Concerttjänster omfattades av bestämmelserna i artikel 81.1 i EG-fördraget. Samma slutsats dras nu ifråga om avtalet om exklusiv distribution av Concerttjänster i Frankrike. Cégétel:s utnämning till ensam distributör av Concerttjänster i Frankrike omfattas av artikel 81.1 i EG-fördraget eftersom avtalet har till syfte eller resultat att förhindra Frankrike från att importera dessa tjänster från andra medlemsstater vilket kan påverka konkurrensen inom gemenskapen. Avtalet kan inte heller anses vara underordnat omstruktureringen av samriskföretaget.

Påverkan på handeln mellan medlemsstaterna

51. Avtalet om exklusiv distribution kommer mot bakgrund av Concerttjänsternas internationella karaktär och eftersom Cégétel har som målsättning att bli den andra teleoperatören med ett fullständigt tjänstesortiment i Frankrike att påverka handeln mellan Frankrike och andra medlemsstater avsevärt.

(c) Bestämmelser om prioriterad leverantör och om prioriterad kund

52. Genom bestämmelsen om prioriterad leverantör i ramavtalet om nätsamarbete för internationell trafik garanteras en regelbunden och ständig tillförsel av den internationella trafiken mellan BT och Cégétel. BT:s gynnande av Cégétel för ingående trafik till Frankrike är en del av BT:s förväntade bidrag till samriskföretaget. Å andra sidan var BT endast berett att investera i Cégétel och överföra sin befintliga verksamhet i Frankrike till det om man fick behålla alla former av samverkan mellan verksamheten i Frankrike och verksamheten i andra länder, främst för internationell trafik.

53. Denna mekanism ger inte den prioriterade leverantören möjlighet att beakta erbjudanden från andra leverantörer och leder inte automatiskt till en situation där den prioriterade leverantören är skyldig att komma med motbud då en annan leverantör lämnat ett bättre bud. Mekanismen leder således inte till tydlig prisinformation, vilket missgynnar andra leverantörer. Den begränsar inte konkurrensen beträffande priser eftersom det står Cégétel fritt att välja andra leverantörer om de erbjuder bättre villkor än BT.

54. Genom principen om prioriterad kund säkerställs att Cégétel får tillgång till BT:s tjänster för terminering av internationella samtal från Frankrike i Förenade kungariket på bästa möjliga villkor och att BT får tillgång till Cégétel:s tjänster för terminering av internationella samtal från Förenade kungariket i Frankrike på bästa möjliga villkor.

55. Dessa bestämmelser gör det möjligt för Cégétel och dess moderbolag att vidareutveckla Cégétel:s verksamhet till lägre kostnader. Kommissionens slutsats är att bestämmelserna, i den mån de begränsar konkurrensen, är underordnade omstruktureringen av Cégétel och de kommer inte att bli föremål för en separat granskning enligt artikel 81 i fördraget.

56. Samma slutsats kan dras beträffande den allmänna princip om prioriterad leverantör mellan Cégétel, dess dotterbolag och moderbolag som föreskrivs i artikel 6 i aktieinnehavaravtalet.

B. TILLÄMLIGHETEN AV ARTIKEL 81.3 FÖR AVTALET OM EXCKLUSIV DISTRIBUTION AV CONCERTTJÄNSTER I FRANKRIKE

Tekniskt eller ekonomiskt framåtskridande

57. Genom att utse en enda distributör i Frankrike behöver BT inte underhålla affärsförbindelser med ett stort antal distributörer i landet och företaget kommer därför att kunna minska sina transaktionskostnader, vilket gör det möjligt att göra effektivitetsvinster. BT kommer också att lättare kunna övervinna distributionssvårigheterna vid tillhandahållandet av Concerttjänster och skydda sin immateriella äganderätt. Förmågan att kunna tillhanda en enda kontaktpunkt för allt som har med de tillhandahållna tjänsterna att göra är en konkurrensfördel för denna typ av tjänster.

58. Den ensamrätt som tilldelats Cégétel kommer att underlätta marknadsföringen av Concerttjänster och leda till intensiv marknadsföring samtidigt som distributionen rationaliseras. Ensamrätten kommer att garantera en tillfredsställande kvalitetsnivå för Cégétel:s tillhandahållande av ytterligare stödtjänster i egenskap av distributör. Att utse ett stort antal distributörer skulle tvärtom kunna medföra för få investeringar i dessa verksamheter. Denna intensifierade marknadsföring kommer att stimulera konkurrens mellan de olika leverantörerna av globala tjänster och kan anses vara det mest effektiva sättet att konkurrera effektivt med France Télécom på marknaden för globala tjänster.

59. Dessutom kommer det faktum att Cégétel har utsetts till ensam distributör av Concerttjänster, vilket är ett av BT:s viktiga bidrag till samriskföretaget, att komplettera företagets tjänsteutbud och därigenom förbättra Cégétel:s ställning som en fullfjädrad konkurrent till France Télécom (som är ensam distributör av GlobalOnes tjänster i Frankrike).

60. Slutligen kommer de stordriftsfördelar som Cégétel medför och som omnämns i skäl 44 att förbättra Concerttjänsternas konkurrenskraft i Frankrike. Cégétel har större resurser och fler fördelar för att effektivt distribuera Concerttjänster än vad BT France hade före transaktionen.

Fördelar för konsumenterna

61. Genom de anmälda avtalen kommer BT bistå Cégétel med att snabbt och effektivt lansera och förbättra en mängd sofistikerade Concerttjänster. Kunderna kommer att gynnas av effektivitetsvinsterna i distributionen ovan, av lämpligt stöd från Cégétel samt av att Concerttjänsterna snabbt blir tillgängliga i Frankrike. Användare av telekommunikationer kommer också att gynnas av en intensiv marknadsföring av Concerttjänster, vilket kommer att öka konkurrensen inom detta segment av den franska telemarknaden.

62. Den ensamrätt som erbjuds Cégétel är dessutom inte absolut, då varken BT eller någon annan medlem av Concertalliansen kommer att förbjudas att ha kunder i Frankrike om en kund begär en sådan tjänst från dem. Potentiella användare av Concerttjänster är i likhet med vad som påpekas i BT/MCI-beslutet vanligen köpare av mycket sofistikerade teletjänster över gränserna och har en avsevärd förhandlingsstyrka, vilket leder till att marginalerna pressas och till en förväntad hög konkurrensnivå bland leverantörerna. Parallellimport av Concerttjänster är således en reell möjlighet.

Nödvändighet

63. Ett exklusivavtal för distribution av Concerttjänster är nödvändigt för att få till stånd de ovannämnda konkurrensfrämjande effektivitetsvinsterna. Denna ensamrätt är nödvändig för att koncentrera Cégétel:s marknadsföring och försäljningsinsatser på Concerttjänster så att företaget verkligen kan konkurrera med andra leverantörer av globala teletjänster.

64. Förbudet för Cégétel att sälja eller tillhandahålla stödtjänster, som är tjänster som konkurrerar med Concerttjänster är även det nödvändigt för att garantera BT om att Cégétel kommer att inriktas mot distribution av Concerttjänster. Dessa bestämmelser gör det också möjligt för BT och Concert att planera försäljningen av tjänsterna med större precision och för en längre tidsperiod samt att garantera att distributörens fordringar regelbundet kommer att mötas. Ramavtalet om tillhandahållande av nät har utarbetats för att säkerställa samverkan mellan BT:s och Cégétel:s nät så att de skall kunna tillhandahålla en sömlös änd-till-änd-tjänst till Concerts kunder. Avtalet är nödvändigt för att möjliggöra distribution av Concerttjänster i Frankrike.

65. Kommissionen har dessutom i tidigare beslut om samriskföretag på marknaden för globala teletjänster funnit att distribution med ensamrätt bättre än andra arrangemang skyddar moderbolagens immateriella rättigheter, se Atlas-beslutet skäl 58 och beslut 97/780/EG (Unisource), skäl 93(21).

66. Cégétel:s ensamrätt kommer i vilket fall som helst inte att vara absolut. Varken BT eller någon annan medlem av Concertalliansen kommer att förbjudas att ha kunder i Frankrike om en kund begär en sådan tjänst från dem. På samma sätt tillåter i distributionsavtalet för Concerttjänster att Cégétel bedriver passiv försäljning i områden där BT eller tredje part har utsetts till distributör av Concerttjänster.

Inte sätta konkurrensen ur spel

67. Concerttjänsterna kommer att konkurrera med andra globala produktlinjer, främst GlobalOnes tjänster som distribueras av France Télécom, som är den dominerande leverantören av teletjänster och telenät i Frankrike. Många företag kommer som påpekas i skäl 30 att tillhandahålla internationella teletjänster för företag i Frankrike (Siris, WorldCom, Colt, etc.). Dessa tjänster kommer åtminstone delvis att konkurrera med Concerttjänsterna. Flera av dessa operatörer kommer att utveckla egna nät. Parterna förväntar sig dessutom konkurrens, åtminstone vad gäller mervärdestjänster, från andra aktörer, till exempel företag inom branschen för datorer och databehandling (som IBM) och företag som tillhandahåller informationstjänster (som GEIS). Multinationella eller andra stora företag har dessutom förmågan att tillhandahålla sina egna privata nätlösningar. Concertdistributörer kommer dessutom ha möjlighet att bedriva passiv försäljning i andra länder.

Slutsats

68. Kommissionen drar slutsatsen att samtliga villkor för ett enskilt undantag enligt artikel 81.3 i EG-fördraget uppfylls vad gäller de exklusiva bestämmelserna för distributionen av Concerttjänster i Frankrike.

C. UNDANTAGETS VARAKTIGHET

69. Enligt artikel 8 i förordning nr 17 skall ett beslut om tillämpning av artikel 81.3 i EG-fördraget utfärdas för en viss tid. Enligt artikel 6 i förordning nr 17 kan ett sådant beslut inte träda i kraft tidigare än dagen för anmälan. Kommissionen kan med tanke på den tid som Cégétel kommer att behöva för att erövra en avsevärd andel av marknaden för teletjänster för företag i Frankrike och få utdelning från sina investeringar för fasta teletjänster i det här fallet bevilja en lång undantagsperiod. Undantagsperioden i föreliggande beslut bör vara i tio år från dagen för anmälan.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

På grundval av de fakta som kommissionen förfogar över har den ingen anledning att vidta åtgärder enligt artikel 81.1 i EG-fördraget eller artikel 53.1 i EES-avtalet när det gäller de anmälda avtalen om omstruktureringen av Cégétel, inklusive de underordnade bestämmelserna om i) det allmänna konkurrensförbudet i aktieinnehavaravtalet för varje part, så länge dessa parters respektive inflytande över Cégétel förblir oförändrat jämfört med den situation som beskrivs i skälen 11, 12 och 13 av detta beslut och ii) bestämmelserna om prioriterad leverantör och prioriterad kund.

Artikel 2

Under en period av tio år från och med den 18 juli 1997 förklaras bestämmelserna i artikel 81.1 i EG-fördraget och 53.1 i EES-avtalet i kraft av artikel 81.3 i EG-fördraget och 53.3 i EES-avtalet icke tillämpliga på uppgörelserna för att ge Cégétel exklusiv distribution av Concerttjänster i Frankrike.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till:

Vivendi SA 52, rue d'Anjou F - 75008 Paris

British Telecommunications plc 81 Newgate Street London EC1A 7AJ United Kingdom

Mannesmann AG Mannesmannufer 2 D - 40213 Düsseldorf

SBCI Inc 2 Read's Way, Suite 117, Corporate Commons Newcastle Delaware 19720 USA

Utfärdat i Bryssel den 20 maj 1999.

På kommissionens vägnar

Karel VAN MIERT

Ledamot av kommissionen

(1) EGT 13, 21.2.1962, s. 204/62.

(2) EGT C 238, 29.7.1998, s. 3.

(3) EGT C 293, 22.9.1998, s. 4.

(4) Delar av denna text har utformats så att konfidentiella uppgifter inte skall röjas. Dessa delar omges av en hakparentes och är markerade med en asterisk.

(5) Delar av denna text har utformats så att konfidentiella uppgifter inte skall röjas. Dessa delar omges av en hakparentes och är markerade med en asterisk.

(6) Delar av denna text har utformats så att konfidentiella uppgifter inte skall röjas. Dessa delar omges av en hakparentes och är markerade med en asterisk.

(7) Delar av denna text har utformats så att konfidentiella uppgifter inte skall röjas. Dessa delar omges av en hakparentes och är markerade med en asterisk.

(8) Delar av denna text har utformats så att konfidentiella uppgifter inte skall röjas. Dessa delar omges av en hakparentes och är markerade med en asterisk.

(9) Delar av denna text har utformats så att konfidentiella uppgifter inte skall röjas. Dessa delar omges av en hakparentes och är markerade med en asterisk.

(10) Delar av denna text har utformats så att konfidentiella uppgifter inte skall röjas. Dessa delar omges av en hakparentes och är markerade med en asterisk.

(11) Med utgående internationell trafik avses i detta skäl trafik från Frankrike till alla andra länder och med ingående internationell trafik avses trafik från alla andra länder till Frankrike.

(12) Med internationell taltrafik i bulk avses de bastjänster för internationell taltrafik som en operatör tillhandahåller en annan operatör utan regler om proportionell återbetalning eller om proportionella avräkningstaxor.

(13) EGT L 239, 19.9.1996, s. 23.

(14) Delar av denna text har utformats så att konfidentiella uppgifter inte skall röjas. Dessa delar omges av en hakparentes och är markerade med en asterisk.

(15) Delar av denna text har utformats så att konfidentiella uppgifter inte skall röjas. Dessa delar omges av en hakparentes och är markerade med en asterisk.

(16) Delar av denna text har utformats så att konfidentiella uppgifter inte skall röjas. Dessa delar omges av en hakparentes och är markerade med en asterisk.

(17) Delar av denna text har utformats så att konfidentiella uppgifter inte skall röjas. Dessa delar omges av en hakparentes och är markerade med en asterisk.

(18) Delar av denna text har utformats så att konfidentiella uppgifter inte skall röjas. Dessa delar omges av en hakparentes och är markerade med en asterisk.

(19) Delar av denna text har utformats så att konfidentiella uppgifter inte skall röjas. Dessa delar omges av en hakparentes och är markerade med en asterisk.

(20) EGT L 223, 27.8.1994, s. 36.

(21) EGT L 318, 20.11.1997, s. 1.