Kommissionens beslut

av den 15 februari 2000

om det statliga stöd som Belgien avser att bevilja NV Sidmar

[delgivet med nr K(2000) 517]

(Endast de nederländska och franska texterna är giltiga)

(Text av betydelse för EES)

(2000/360/EKSG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen, särskilt artikel 4 c i detta,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a i detta, jämförd med protokoll nr 14,

med beaktande av kommissionens beslut nr 2496/96/EKSG av den 18 december 1996 om gemenskapsreglerna för statligt stöd till stålindustrin(1),

efter att ha uppmanat de berörda parterna att inkomma med sina synpunkter i enlighet med de nämnda artiklarna(2) och med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

I. FÖRFARANDET

(1) Genom en skrivelse av den 21 oktober 1998 anmälde Belgien till kommissionen ett stöd som de flamländska myndigheterna avsåg att bevilja stålföretaget NV Sidmar för sex investeringsprojekt till skydd för miljön. Medlemsstaten inkom i skrivelser av den 31 maj och den 23 juni 1999 med kompletterande upplysningar till kommissionen.

(2) Genom en skrivelse av den 11 augusti 1999, informerade kommissionen Belgien om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 6.5 i beslut 2496/96/EKSG (nedan kallat gemenskapsreglerna för statligt stöd till stålindustrin) med avseende på detta stöd.

(3) Kommissionens beslut att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska gemenskarpernas officiella tidning(3). Kommissionen har uppmanat intresserade parter att inkomma med sina synpunkter på stödet i fråga.

(4) Kommissionen mottog synpunkter från NV Sidmar. Den översände dessa till Belgien för att ge medlemsstaten möjlighet att kommentera dem och mottog dessa kommentarer i en skrivelse av den 10 december 1999.

II. DETALJERAD BESKRIVNING AV STÖDEN

(5) NV Sidmar är ett stålföretag med säte i Gent i vilket Arbed SA, Luxemburg, är majoritetsägare. Det tillverkar platta produkter som omfattas av EKSG-fördraget, såsom stålrullar och varm- och kallvalsad stålplåt, såväl belagd som obelagd. Företagets produktion av flytande stål uppgick 1997 till 4137000 ton och dess omsättning till 55814 miljoner belgiska franc. Företaget sysselsatte den 31 december 1997 6005 personer. Företagets anläggningar uppfördes 1966, 1967 och 1972. De nuvarande investeringarna syftar till att anpassa dessa anläggningar så att de att uppfyller de nya normerna och i vissa fall nivåer som är betydligt striktare än dem som föreskrivs genom dessa normer.

(6) Det föreslagna stödet består av ett investeringsbidrag på 102955200 belgiska franc till de sex investeringsprojekt som företaget är tvungna att genomföra för att förbättra miljöskyddet. Detta belopp motsvarar 15 % av de investeringskostnader som de flamländska myndigheterna anser vara stödberättigande. De totala investeringskostnaderna uppgår till 953500000 belgiska franc och fördelar sig på följande sätt:

>Plats för tabell>

(7) Investeringsprojektet "Dammuppsamling kring lossningskranarna" syftar till att reducera de negativa konsekvenserna av dammspridning i områdena kring fartygens lossningszoner. Det rör sig inte om en av lagstiftningen påtvingad åtgärd, men åtgärden kommer att leda till en betydande förbättring av miljöskyddet genom att dammutsläppen kommer att minska från 15 ton/år till 2 ton/år. Investeringen påverkar inte produktionen och kostnaderna avser endast åtgärder för att skydda miljön.

(8) Investeringsprojektet "Behandling av filtrat från masugnarna" syftar till att optimera det nuvarande vattenreningssystemets funktion. Med tanke på att företaget uppfyller de fastställda reningskraven för utsläpp av avloppsvatten i kanalen redan innan investeringen genomförs, utgör den en ytterligare ansträngning för att märkbart reducera de betydande skadliga effekterna på miljön, och syftar till att minska zinkutsläppen med 5 ton per år till 2 ton per år. Investeringen påverkar inte produktionen och kostnaderna avser endast åtgärder för att skydda miljön.

(9) Investeringsprojektet "Anpassning av masugn nr 4" gäller utbyte av det nuvarande filtret, konstruktionen av en utsugningsfläkt med större kapacitet, utbyte av den nuvarande skorstenen och uppförandet av en reservskorsten. Klorgasutsläppen uppgår för närvarande till ungefär 25 mg/Nm3, samtidigt som normen från och med den 1 januari 1999 har fastställts till 5 mg/Nm3. Företaget vill tack vare denna investering rena rökgaserna för att kunna uppfylla eller underskrida den från och med den 1 januari 1999 i lag föreskrivna normen på 3 mg Cl/Nm3. Den nuvarande nivån på utsläppen av väteklorid uppgår till cirka 50 mg/Nm3, medan den i den nya normen från och med den 1 januari 1999 föreskrivna nivån är 30 mg HCl/Nm3. Genom investeringen kommer utsläppsnivån att sänkas till endast 15 mg/Nm3. Investeringen påverkar inte produktionen och kostnaderna avser endast åtgärder för att skydda miljön.

(10) Investeringsprojektet "Optimering av industriella avloppsledningar" syftar till att optimera återanvändningen av företagets avloppsvatten och därigenom minska dess årliga vattenförbrukning med 9 miljoner m3 (vilken för närvarande uppgår till 35 miljoner m3). Investeringen innefattar byggandet av ytterligare ett rörledningssystem samt två nya pumpar. Det utbyggda rörsystemet behövs för att återföra det renade avloppsvattnet till kallvalsverket och för att transportera avloppsvattnet från koksugnen till varmvalsverkets avloppsdamm. Efter det att investeringen genomförts kommer vattnet att innehålla lika höga föroreningshalter, men den lägre vattenvolymen kommer att leda till en minskning av det totala utsläppet av föroreningar. COD-utsläppen kommer att minska från 1300 ton till 1000 ton brutto per år. PAH-utsläppen kommer att minska från 5 kg per år till 4 kg per år och utsläppen av tungmetaller kommer också att minska i motsvarande utsträckning. Dessutom kommer den kvantitet avloppsslam som måste avskiljas i en särskild reningsanläggning för att slutligen deponeras att minska med 200 ton per år. Investeringen påverkar inte produktionskostnaden eftersom vatten pumpas gratis från en kanal och kostnaderna avser endast åtgärder för att skydda miljön.

(11) Investeringsprojektet "förbättrad stoftuppsamling vid fyllning av masugnarna" syftar till att minska stoftutsläppen när masugnarna fylls. Redan innan investeringen görs finns ett ventilationssystem och filter med en kapacitet på 140000 Nm3 per timme. Utöver det befintliga systemet skall ett kompletterande system uppföras med en kapacitet på 100000 Nm3 per timme. Efter uppsamling och rening släpps rökgasen ut via en skorsten med ett utsläppsflöde på 10000 Nm3 per timme. Efter reningen kommer stofthalten endast att uppgå till 10 mg/Nm3, vilket motsvarar ett stoftutsläpp pa mindre än 1 ton per år. Detta skall jämföras med det nuvarande stoftutsläppet på 30 ton per år. Investeringen påverkar inte produktionen och kostnaderna avser endast åtgärder för att skydda miljön.

(12) Genom investeringsprojektet "Uppförande av en roterande kylare för sintringsanläggning nr 2", avser företaget att kunna minska stoftutsläppen från sintringsugnen. För närvarande uppgår stoftutsläppen till 151 mg/Nm3, medan enligt den nya normen endast 50 mg/Nm3 tillåts från och med januari 1999. Med den nya investeringen minskar stoftutsläppen till 20 mg/Nm3, vilket ligger en bra bit under den nya normen. Enligt anmälan innehåller detta projekt två nya delar:

a) Elektrofilter

Elektrofilter utgör den del av investeringen som direkt syftar till att minska stoftutsläppen i enlighet med den nya lagstadgade normen. Kostnaden för denna del av investeringen uppgår till 36 miljoner belgiska franc och de belgiska myndigheterna avser att finansiera 15 % av investeringskostnaden.

b) Energibesparingar

Den andra delen av investeringen som gäller installationen av en ny sintringsanläggning, kommer att bidra till miljöförbättringar, men möjliggör också energibesparingar. Investeringen gör det möjligt att sänka energiförbrukningen genom att restvärmen återanvänds och sintern kyls på ett energibesparande sätt. Eftersom sintern redan har splittrats upp kan luften lättare nå sinterbädden och kontaktytan mellan sintern och kalluften blir större, vilket resulterar i att värmeöverföringen blir effektivare. Eftersom det går åt mindre energi för kylningen kan kylfläktens installationseffekt sänkas från dagens 5,6 MW till 2 MW. Kostnaden för denna del av investeringen uppgår till 582 miljoner belgiska franc. De belgiska myndigheterna avser att bevilja ett bidrag på 73,44 miljoner belgiska franc, vilket motsvarar 15 % av de investeringskostnader som de anser vara stödberättigande, dvs. 486740316 belgiska franc. De stödberättigande kostnaderna har framräknats genom att dra av de kostnadsbesparingar som uppnås på två år från investeringskostnaden.

(13) Kommissionen ansåg att de sex investeringsprojekten uppfyllde syftet att skydda miljön. Med undantag för stödet till projektet "Uppförande av en roterande kylare för sintringsanläggning nr 2", uppfylls samtliga föreskrivna villkor i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till skydd för miljön(4) och i gemenskapsreglerna för statligt stöd till stålindustrin. När det gäller de fem första projekten ligger således stödnivån under de tillåtna stödtaken, alla kostnader hänför sig till målet att skydda miljön, och föroreningsnivåerna sänks betydligt.

(14) Vad gäller projektet "Uppförande av en roterande kylare för sintringsanläggning nr 2" ansåg emellertid kommissionen att det anmälda stödet överstiger de tillåtna stödtaken. Detta beror på att de belgiska myndigheterna tillämpar en bredare definition av stödberättigande kostnader än vad som medges enligt gemenskapsreglerna. Enligt dessa krävs att varje produktionskostnadsfördel som företaget får genom investeringen skall dras av från projektkostnaderna. Belgien föreslår att endast de kostnadsbesparingar som gjorts under två år skall dras av, i stället för under de tio år som motsvarar avskrivningsperioden för investeringen i fråga. För att fastställa alla kostnadsfördelar som investeringen ger ett företag bör hänsyn tas till den ifrågavarande investeringens hela ekonomiska livslängd. I det här fallet har de belgiska myndigheterna uppgivit att avskrivningsperioden/livslängden för investeringen uppgår till tio år. Om man endast gjorde avdrag för de kostnadsbesparingar som gjorts under två år, så skulle den investering som beviljats stöd ge företaget en kostnadsfördel under de resterande åtta åren, vilket inte skulle vara förenligt med gemenskapsreglerna.

(15) De belgiska myndigheterna har även uppgivit att företaget under denna tioårsperiod förväntas göra energikostnadsbesparingar på 510075887 belgiska franc, men att företaget under samma period kommer att få ytterligare utgifter som sammanhänger med investeringen på 485533829 belgiska franc, som fördelar sig på följande sätt:

>Plats för tabell>

Under en tioårsperiod borde dessa ytterligare kostnader uppvägas av de kostnadsbesparingar som den nya investeringen ger upphov till, så att företaget skulle göra en nettobesparing på 24542000 belgiska franc, vilket skulle utgöra det belopp som borde dras av om investeringens livslängd beaktades.

(16) Kommissionen kunde inte godta denna argumentering, som gav upphov till allvarliga tvivel på förenligheten av det föreslagna stödet till projektet. Den beslutade därför att inleda det förfarande som avses i artikel 6.5 i reglerna om statligt stöd till stålindustrin.

III. SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

(17) Företaget som mottar stödet, NV Sidmar, är den enda berörda part som har inkommit med synpunkter. Företaget har gjort detta i en skrivelse av den 29 oktober 1999, där den försvarar inställningen att det ifrågavarande stödet inte utgör en investering som syftar till att spara energi, såsom det anmälts av de belgiska myndigheterna, utan att det är fråga om en investering som skall göra det möjligt för företaget att uppfylla nya miljönormer. Detta eftersom det inte är möjligt att särskilja investeringen från den första delen av projektet, som beskrivs under rubriken "elektrofilter". NV Sidmar hävdar vidare att enligt riktlinjerna för statligt stöd till skydd för miljön skall kostnadsbesparingarna inte dras av från investeringskostnaden när ett företag genomför investeringar i syfte att uppfylla nya miljönormer. NV Sidmar hävdar vidare att om kommissionen skulle fortsätta att hålla fast vid att betrakta projektet som en investering som syftar till att uppnå energibesparingar och att dra av de uppnådda besparingarna enligt vad som ovan beskrivits, borde i så fall besparingarna minskas med samtliga utgifter i samband med projektet.

IV. KOMMENTARER FRÅN BELGIEN

(18) De belgiska myndigheterna har inom ramen för förfarandet upprepat den ståndpunkt de redogjort för i anmälan, nämligen att endast de besparingar som uppnås under en tvåårsperiod borde dras av från investeringskostnaderna för projektet "Uppförande av en roterande kylare för sintringsanläggning nr 2". I likhet med företagets uppfattning, ansåg de belgiska myndigheterna emellertid att om en tioårsperiod skulle komma att beaktas, skulle också samtliga kostnader i samband med investeringen behöva beaktas. De bekräftar också de anmärkningar som NV Sidmar har framfört inom ramen för förfarandet och anför att företagets målsättning med projektet är att minska stoftutsläppen från sintringsanläggningen för att kunna uppfylla de nya normerna VLAREM II, och att investeringsprojektet utgör en helhet. Minskningen av energiförbrukningen har aldrig varit huvudskälet för att genomföra projektet. De belgiska myndigheterna anser därför att kommissionen vid undersökningen av stödets förenlighet med riktlinjerna för statligt stöd till skydd för miljön bör betrakta stödet som ett investeringsstöd som syftar till att göra det möjligt för ett företag att anpassa sig till nya obligatoriska normer.

V. BEDÖMNING AV STÖDET

(19) I artikel 3 i gemenskapsreglerna för stöd till stålindustrin föreskrivs möjligheten att bevilja EKSG-företag stöd till investeringar som syftar till att förbättra skyddet för miljön. De regler och villkor som gäller för stöd till förmån för miljön anges i bilagan till gemenskapsreglerna för stöd till stålindustrin samt i riktlinjerna för statligt stöd till skydd för miljön. Enligt dessa regler kan investeringsstöd som avser att hjälpa företagen att anpassa sig till nya obligatoriska regler godkännas upp till högst 15 % av de stödberättigande bruttokostnaderna (punkt A.3.2 i riktlinjerna för stöd till miljöskydd). Stöd till investeringar som gör det möjligt att uppnå betydligt högre miljöskyddsnivåer än de fastställda obligatoriska normerna kan godkännas med högst 30 % av de stödberättigande kostnaderna (punkt B.3.2 i riktlinjerna för stöd till miljöskydd). De stödberättigande kostnaderna måste under alla omständigheter endast avse skyddet för miljön.

(20) Som det särskilt anges i bilagan till gemenskapsreglerna för stöd till stålindustrin, anstränger sig kommissionen att undvika att stöd beviljas till allmänna investeringar i ny utrustning under sken av att de avser miljöskydd. Det ankommer följaktligen på kommissionen att genom en strikt kontroll försäkra sig om att endast investeringskostnader som hänför sig till skydd för miljön betraktas som stödberättigande. I motsats till vad företaget hävdar anges det faktiskt entydigt i riktlinjerna för statligt stöd till skydd för miljön att "De stödberättigande kostnaderna måste vara strikt begränsade till de ytterligare investeringskostnader som krävs för att nå miljöskyddsmålen". Detta gäller för alla investeringar, oavsett om företagets huvudsakliga motiv för att genomföra investeringen har varit att uppfylla nya normer, att gå längre än de obligatoriska normerna eller att minska energiförbrukningen. Det anges i punkt 2.3 i riktlinjerna för statligt stöd till skydd för miljön att "Stöd till förmån för energibesparande investeringar kommer att behandlas ... som stöd till skydd för miljön".

(21) Kommissionen anser, som den förklarade vid inledandet av förfarandet, att projektet "Uppförande av en roterande kylare för sintringsanläggning nr 2" innebär betydande miljöfördelar och att projektet därför kan beviljas stöd med tillämpning av riktlinjerna för statligt stöd till skydd för miljön. Kommissionen erkänner följaktligen att projektet har sådana miljömålssyften, men den skulle inte bedöma ärendet annorlunda om besparingarna i stället för att avse energikostnader skulle ha gällt andra typer av kostnader. För att försäkra sig om att regeln om att de stödberättigande kostnaderna måste vara strikt begränsade till de ytterligare investeringskostnader som krävs för att nå miljöskyddsmålen efterlevs, drar kommissionen av alla kostnadsfördelar i form av lägre produktionskostnader som företaget uppnår genom investeringen. Detta kan bara göras genom att beakta alla besparingar som uppnås under investeringarnas hela livslängd eller, vilket även är ett godtagbart beräkningsunderlag, under de gällande investeringarnas avskrivningsperiod. I det här fallet betyder det att Belgien måste dra av från investeringskostnaden de kostnadsbesparingar som uppnås som en direkt följd av investeringen under en period av tio år.

(22) Driftskostnaderna i samband med projektet kan inte heller anses utgöra stödberättigande kostnader. Kostnadsslag som finansieringskostnader, underhållskostnader och löpande driftskostnader i samband med en given investering är en del av varje företags normala driftskostnader. De kan inte betraktas som en del av de ytterligare investeringskostnader som är nödvändiga för att uppnå miljömålsättningarna. Det innebär i det föreliggande fallet att de kostnader som företaget ådrar sig genom investeringen under den tioåriga avskrivningsperioden inte kan anses vara stödberättigande inom ramen för stöd till skydd för miljön.

VI. SLUTSATS

(23) Det av Belgien anmälda stödet till projektet "Uppförande av en roterande kylare för sintringsanläggning nr 2" uppfyller inte villkoren i riktlinjerna för statligt stöd till förmån för skydd för miljön och gemenskapsreglerna för statligt stöd till stålindustrin. I enlighet med det som kommissionen redan angivit i samband med inledandet av förfarandet uppfyller däremot det anmälda stödet till de övriga projekten alla villkoren. Kommissionen anser följaktligen att stödet till förmån för projekten "Dammuppsamling kring lossningskranarna", "Behandling av filtrat från masugnarna", "Anpassning av masugn nr 4", "Optimering av industriella avloppsledningar" och "Förbättrad stoftuppsamling vid fyllning av masugnarna", som totalt uppgår till 24516600 belgiska franc är förenligt med den gemensamma marknaden. Stödet till projektet "Uppförande av en roterande kylare för sintringsanläggning nr 2", på totalt 78438600 belgiska franc bedöms däremot vara oförenligt med den gemensamma marknaden.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det statliga stöd som Belgien planerar att genomföra till förmån för företaget NV Sidmar för finansiering av de miljörelaterade projekten "Dammuppsamling kring lossningskranarna", "Behandling av filtrat från masugnarna", "Anpassning av masugn nr 4", "Optimering av industriella avloppsledningar" och "Förbättrad stoftuppsamling vid fyllning av masugnarna" till ett totalt belopp av 24516600 belgiska franc är förenligt med den gemensamma marknaden.

Artikel 2

Det statliga stöd som Belgien planerar att genomföra till förmån för företaget NV Sidmar för finansiering av det miljörelaterade projektet "Uppförande av en roterande kylare för sintringsanläggning nr 2" till ett belopp av 78438600 belgiska franc är oförenligt med den gemensamma marknaden.

Detta stöd får därför inte genomföras.

Artikel 3

Belgien skall inom två månader från delgivningen av detta beslut underrätta kommissionen om vilka åtgärder som har vidtagits för att följa beslutet.

Artikel 4

Detta beslut riktar sig till Konungariket Belgien.

Utfärdat i Bryssel den 15 februari 2000.

På kommissionens vägnar

Mario Monti

Ledamot av kommissionen

(1) EGT L 338, 28.12.1996, s. 42.

(2) EGT C 280, 2.10.1999, s. 29.

(3) Se fotnoten längst ned på sidan 2.

(4) EGT C 72, 10.3.1994, s. 3.