SV Europeiska unionens officiella tidning L 202/2

RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 721/2013

av den 22 juli 2013

om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 405/2011 om införande av en slutgiltig utjämningstull och om slutgiltigt uttag av den provisoriska tullen på import av vissa stänger av rostfritt stål med ursprung i Indien

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 597/2009 av den 11 juni 2009 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 19,

med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen har lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

1. FÖRFARANDE

1.1 Tidigare undersökning och gällande utjämningsåtgärder

(1) I april 2011 införde rådet genom genomförandeförordning (EU) nr 405/2011 (2) (nedan kallad förordningen om slutgiltig tull) en slutgiltig utjämningstull på import av vissa stänger av rostfritt stål som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 och 7222 20 89 och har sitt ursprung i Indien. Den undersökning som ledde fram till antagandet av förordningen om slutgiltig tull kallas nedan den ursprungliga undersökningen.

(2) De slutgiltiga åtgärderna bestod av värdetullar på mellan 3,3 % och 4,3 % på import från individuellt namngivna exportörer, en tullsats på 4,0 % på import från samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet samt en övrig tull på 4,3 % på import från alla övriga företag i Indien.

1.2 Inledande av en partiell interimsöversyn

(3) En begäran om en partiell interimsöversyn ingavs av Viraj Profiles Vpl. Ltd, en exporterande tillverkare i Indien (nedan kallad sökanden). Begäran begränsades till att gälla en undersökning av subventionering avseende sökanden. Sökanden hade lagt fram tillräcklig bevisning för att de omständigheter i fråga om subventionering som låg till grund för fastställandet av de gällande åtgärderna hade ändrats betydligt och att dessa ändringar var av bestående karaktär.

(4) Efter samråd med rådgivande kommittén fastställde kommissionen att bevisningen var tillräcklig för att motivera inledandet av en partiell interimsöversyn och meddelade den 9 augusti 2012 genom ett tillkännagivande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (3) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) att en partiell interimsöversyn inleddes i enlighet med artikel 19 i grundförordningen och att översynen var begränsad till en undersökning av subventionering avseende sökanden.

1.3 Översynsperiod

(5) Översynen av subventionering omfattade perioden 1 juli 2011–30 juni 2012 (nedan kallad översynsperioden).

1.4 Parter som berörs av undersökningen

(6) Kommissionen underrättade officiellt sökanden, de indiska myndigheterna och Eurofer, såsom företrädare för unionsindustrin i den ursprungliga undersökningen, om inledandet av den partiella interimsöversynen. Berörda parter gavs möjlighet att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda.

(7) De muntliga och skriftliga synpunkter som lämnades av parterna togs under övervägande och beaktades där så ansågs lämpligt.

(8) För att få de uppgifter som var nödvändiga för undersökningen sände kommissionen ett frågeformulär till sökanden. Dessutom skickades ett frågeformulär till de indiska myndigheterna.

(9) Svar på frågeformuläret inkom från sökanden och från de indiska myndigheterna.

(10) Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som ansågs nödvändiga för fastställandet av subventionering. Kontrollbesök på plats utfördes hos sökanden.

2. BERÖRD PRODUKT

(11) Den produkt som berörs är densamma som i den ursprungliga undersökningen, nämligen stänger av rostfritt stål, tillformade eller färdigbehandlade i kallt tillstånd men inte vidare bearbetade, andra än stänger med runt tvärsnitt med en diameter på minst 80 mm, med ursprung i Indien. Produkterna klassificeras för närvarande enligt KN-nummer 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 och 7222 20 89.

3. SUBVENTIONERING

3.1 Inledning

(12) På grundval av de uppgifter som lämnades av de indiska myndigheterna och berörda parter samt på grundval av svaren på kommissionens frågeformulär undersöktes följande system som sökanden påstods använda sig av: a) Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS). b) Systemet med exportorienterade företag (Export Oriented Units Scheme, EOU). c) Exportkreditsystemet (Export Credit Scheme, ECS).

(13) Systemen a och b grundar sig på utrikeshandelslagen från 1992 (Foreign Trade Development and Regulation Act 1992, lag nr 22 från det året), som trädde i kraft den 7 augusti 1992. Genom utrikeshandelslagen bemyndigas Indiens myndigheter att göra tillkännagivanden om export- och importpolitiken. Dessa sammanfattas i ett dokument om utrikeshandelspolitiken som utfärdas av handelsministeriet vart femte år och uppdateras regelbundet. Det dokument om utrikeshandelspolitiken som är relevant för översynsperioden är ”Foreign Trade Policy 2009–2014” (nedan kallat FTP 09–14). De förfaranden som de indiska myndigheterna tillämpar för FTP 09–14 beskrivs också närmare i deras handbok för förfaranden, Handbook of Procedures Volume I (HOP 09–14), som uppdateras regelbundet.

(14) Det exportkreditsystem som anges under c grundar sig på avsnitten 21 och 35A i lagen om bankverksamhet (Banking Regulation Act) från 1949, enligt vilken Indiens centralbank får ge landets affärsbanker instruktioner när det gäller exportkrediter.

(15) Med anledning av unionsindustrins påståenden, undersökte kommissionen dessutom om huruvida sökanden a) hade förmåner enligt systemet med befrielse från skatt på elektricitet (Electricity Duty Exemption Scheme, EDES), b) använde sig av delstaten Maharashtras lokala subventionsprogram, c) hade förmåner av olika insatsvaror mot otillräcklig ersättning, d) hade förmåner enligt systemet med stimulansåtgärder inom elförsörjning och eldistribution, eller e) hade förmåner som innebar inköp av billiga råvaror från närstående off-shoreföretag.

(16) Slutligen kontrollerade kommissionen att följande system som undersöktes i den ursprungliga undersökningen fortfarande inte används av sökanden: a) Tullkreditsystemet (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPBS) b) Systemet med förhandstillstånd (Advanced Authorization Scheme, AAS).

3.2 Undersökningsresultat

3.2.1 Export Promotion Capital Goods Scheme (systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror)

(17) Det konstaterades att sökanden utnyttjade detta system under översynsperioden. Man fann emellertid att de förmåner som erhölls var försumbara med 0,02 %. Det ansågs därför inte nödvändigt att vidare utvärdera om detta system bör utjämnas.

3.2.2 Export Oriented Unit Scheme (systemet med exportorienterade företag)

(18) Det konstaterades att sökanden hade rätt till förmåner enligt systemet med exportorienterade företag och erhöll subventioner enligt detta system under översynsperioden.

(19) När det gäller detta system hävdade företaget att kommissionen borde avvika från den metod som användes i den ursprungliga undersökningen för beräkning av den förmån som erhållits enligt systemet med exportorienterade företag. Företaget hävdade att vissa förmåner enligt systemet med exportorienterade företag borde behandlas som godkänt restitutionssystem i den mening som avses i bilagorna II och III i grundförordningen och att de således inte bör vara utjämningsbara.

(20) Eftersom det konstaterades att den subventionsnivå som fastställdes för detta system inte överstiger 0,22 %, oavsett beräkningsmetod, vilket leder till en sammanlagd subventionsmarginal under miniminivån, beslöt man emellertid att inte vidare analysera detta påstående inom ramen för denna översynsundersökning.

3.2.3 Export Credits Scheme (exportkreditsystemet)

(21) Det konstaterades att sökanden inte utnyttjade detta system under översynsperioden.

3.2.4 Electricity Duty Exemption (systemet med befrielse från skatt på elektricitet)

(22) Det konstaterades att sökanden utnyttjade detta system under översynsperioden. Man fann emellertid att de förmåner som erhölls var försumbara. Det ansågs därför inte nödvändigt att vidare utvärdera om detta system bör utjämnas.

3.2.5 Local Subsidy Programs of the State of Maharashtra (delstaten Maharashtras lokala subventionsprogram)

(23) Det konstaterades att sökanden inte utnyttjade detta system under översynsperioden.

3.2.6 Övriga

(24) Undersökningen visade inte på att sökanden hade några andra förmåner under översynsperioden rörande råvaror och energiinköp, som skulle innebära ett finansiellt bidrag från de indiska myndigheterna och därför skulle kunna vara subventioner i den mening som avses i artikel 3.1 a ii och artikel 3.2 i grundförordningen. Unionsindustrins påståenden som förtecknas i skäl 15 leden c–e ovan befanns därför vara irrelevanta i samband med denna översyn.

4. DE UTJÄMNINGSBARA SUBVENTIONERNAS STORLEK

(25) Det erinras om att de utjämningsbara subventioner som fastställdes i den ursprungliga undersökningen för sökandens del uppgick till 4,3 %, uttryckt i procent av värdet.

(26) Under översynsperioden uppgick de utjämningsbara subventionerna avseende sökanden till 0,22 %, uttryckta i procent av värdet och gällande bara ett subventionssystem.

(27) Med beaktande av ovanstående dras slutsatsen att subventionsnivån för den berörda exporterande tillverkaren har minskat.

(28) Man undersökte också om huruvida de ändrade förhållandena när det gäller de undersökta systemen kunde anses vara av bestående karaktär.

(29) När det gäller EPCGS-systemet bekräftades i denna översyn (se ovan) undersökningsresultaten från den ursprungliga undersökningen, i vilken det konstaterades att den subvention som beviljats enligt detta system var försumbar.

(30) Vidare hade i den ursprungliga undersökningen den huvudsakliga förmånen beviljats enligt EOU-systemet, medan förmånen enligt detta system har bortfallit under översynsperioden. Bevisning finns för att denna förändring är av bestående karaktär, eftersom den rör den sänkta nivån på tullarna på skrot av rostfritt stål och ferronickel, två viktiga råvaror som sökanden använder vid tillverkning av den berörda produkten.

5. UTJÄMNINGSÅTGÄRDER

(31) På grundval av ovanstående finns det indikationer på att sökanden kommer att fortsätta att erhålla subventioner i framtiden till ett belopp som är lägre än miniminivån. Det anses därför lämpligt att ändra nivån på den tillämpliga utjämningstullen för sökanden för att återspegla den nuvarande nivån på subventioneringen. Denna tullsats bör fastställas till 0 % för sökanden.

(32) När det gäller den tullsats som för närvarande tillämpas på import av den berörda produkten från de exporterande tillverkare som förtecknas i bilagan till förordningen om slutgiltig tull, ska det noteras att den faktiska utformningen av de undersökta systemen och deras utjämningsbarhet inte har ändrats i förhållande till den tidigare undersökningen. Det finns därför ingen anledning att räkna om subventionernas storlek och tullsatserna för dessa företag. De tullsatser som tillämpas på de företag som förtecknas i bilagan till förordningen om slutgiltig tull förblir därför oförändrade.

(33) När det gäller tullsatsen för alla övriga företag, ska det noteras att i den ursprungliga undersökningen fastställdes dess nivå till nivån för de utvalda företag som hade den högsta individuella subventionsmarginalen. Detta motsvarade sökandens subventionsmarginal. Med tanke på att sökandens marginal har ändrats efter den här interimsöversynen, bör nivån för alla övriga företag ändras och fastställas till den näst högsta subventionsmarginalen. Eftersom den näst högsta satsen är den som tillämpas på de företag som förtecknas i bilagan, bör tullsatsen fastställas för alla övriga företag till denna nivå, dvs. 4 %.

6. MEDDELANDE OM UNDERSÖKNINGSRESULTATEN

(34) De indiska myndigheterna och övriga berörda parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som skulle ligga till grund för kommissionens förslag till ändring av den tullsats som tillämpas på sökanden.

(35) De skriftliga och muntliga synpunkter som lämnades av parterna togs under övervägande och beaktades där så ansågs lämpligt.

(36) Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 1.2 i genomförandeförordning (EU) nr 405/2011 ska ersättas med följande:

”2. Följande slutgiltiga utjämningstullsats ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som anges i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag: Företag Tull (%) Taric-tilläggsnummer Chandan Steel Ltd, Mumbai 3,4 B002 Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai Precision Metals, Mumbai Hindustan Inox Ltd, Mumbai Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd, Mumbai 3,3 B003 Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thane 0 B004 Företag som förtecknas i bilagan 4,0 B005 Alla övriga företag 4,0 B999”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 22 juli 2013. På rådets vägnar C. ASHTON Ordförande

(1) EUT L 188, 18.7.2009, s. 93.

(2) EUT L 108, 28.4.2011, s. 3.

(3) EUT C 239, 9.8.2012, s. 2.