RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 1600/1999

av den 12 juli 1999

om införande av slutgiltiga antidumpningstullar och slutgiltigt uttag av de preliminära tullar som införts på import av tråd av rostfritt stål med en diameter av minst 1 mm med ursprung i Republiken Indien och om avslutande av förfarandet rörande import av tråd av rostfritt stål med en diameter av minst 1 mm med ursprung i Republiken Korea

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen(1), särskilt artikel 9 i denna,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2026/97 av den 6 oktober 1997 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen(2), särskilt artikel 24 i denna,

med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A) PROVISORISKA ÅTGÄRDER

1. Genom förordning (EG) nr 617/1999(3) (nedan kallad förordningen om preliminär tull) införde kommissionen preliminära antidumpningstullar på import av tråd av rostfritt stål med en diameter av minst 1 mm (nedan kallad tjock ståltråd, eller den berörda produkten) enligt KN-nummer ex 7223 00 19 med ursprung i Indien.

2. I samma förordning drogs preliminärt slutsatsen att antidumpningstull inte borde införas på den import av den berörda produkten med ursprung i Sydkorea som omfattades av samma undersökning, eftersom de fastställda dumpningsmarginalerna låg under, sammanföll med eller låg strax över miniminivån.

B) EFTERFÖLJANDE FÖRFARANDE

3. Efter utlämnandet av uppgifter om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för beslutet att införa provisoriska åtgärder avseende import av tjock ståltråd med ursprung i Indien (nedan kallat utlämnande av uppgifter) lämnade flera berörda parter synpunkter skriftligen. De parter som begärda att höras gavs tillfälle till detta.

4. Kommissionen fortsatte att inhämta och kontrollera de upplysningar som ansågs nödvändiga för dess slutgiltiga avgöranden.

5. Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera införandet av slutgiltiga antidumpningstullar och slutgiltigt uttag av de belopp för vilka säkerhet har ställts i form av preliminära tullar. Parterna eviljades också en tid för att lämna synpunkter efter detta utlämnande av uppgifter.

6. Parternas muntliga och skriftliga synpunkter togs under övervägande och i tillämpliga fall ändrades de provisoriska avgörandena i enlighet därmed.

C) PRODUKT SOM ÄR FÖREMÅL FÖR UNDERSÖKNING OCH LIKADAN PRODUKT

7. Den produkt som berörs av undersökningen är tjock ståltråd, innehållande minst 2,5 viktprocent nickel, annan än sådan som innehåller minst 28 men högst 31 viktprocent nickel och minst 20 men högst 22 viktprocent krom.

8. I undersökningens preliminära skede konstaterades att det fanns skillnader i fråga om fysiska egenskaper och användningsområden för tråd av rostfritt stål som omfattas av denna undersökning, dvs. tråd med en diameter av minst 1 mm (tjock tråd), och tråd av rostfritt stål med en diameter understigande 1 mm (fin tråd). Av detta följer att tjock och fin tråd är utbytbar endast i högst begränsad utsträckning, eller inte alls. I förordningen om preliminär tull angavs dock att frågan huruvida en klar skiljelinje kunde dras mellan dessa två produkter skulle utredas ytterligare fram till det slutgiltiga ställningstagandet.

9. På grundval av de ytterligare uppgifter som inhämtats från berörda parter dras slutsatsen att tjock tråd och fin tråd är två olika produkter eftersom de har olika fysiska egenskaper och används för olika ändamål. Vad först gäller de fysiska egenskaperna har tjock respektive fin tråd olika egenskaper vad gäller draghållfasthet, kornstruktur och överdrag. Vad för det andra vad gäller de två produkternas olika användningsområden konstaterades att tjock tråd används för tyngre verkstadstillämpningar såsom fästanordningar, armeringselement och svetstrådar. Fin tråd, däremot, används i regel för precisionsinriktade tillämpningar såsom skärmar och filter (metalltrådsduk) med små öppningar för att filtrera mycket fina eller små partiklar (till exempel dammfilter eller kemiska filter), eller för medicinska och kirurgiska tillämpningar mm.

10. Med utgångspunkt från detta dras slutsatsen att fin och tjock tråd av rostfritt stål är två olika produkter som har olika egenskaper och användningsområden och inte är utbytbara från användarnas synpunkt.

11. Med hänsyn till detta, och eftersom ingen av de berörda parterna lämnade några synpunkter på kommissionens provisoriska avgöranden om den berörda produkten eller om övervägandena rörande den likadana produkten, bekräftas de sakuppgifter och avgöranden som framgår av skälen 7-11 i förordningen om preliminär tull.

D) DUMPNING

1. Sydkorea

12. Eftersom ingen av de berörda parterna lämnade några synpunkter och eftersom undersökningen inte föranledde andra slutsatser bekräftas de preliminära avgörandena i skäl 23 b i förordningen om preliminär tull, dvs. att de konstaterade dumpningsmarginalerna för de sydkoreanska exporterande tillverkarna, med undantag för två exportörer, sammanföll med eller låg strax över miniminivån. Dessutom låg den vägda genomsnittliga landsomfattande dumpningsmarginalen för alla de exporterande tillverkare som undersökts (vilka representerar all export till gemenskapen av tjock ståltråd med ursprung i Sydkorea), uttryckt i procent av priset cif vid gemenskapens gräns, under miniminivån, dvs. under 2 %. Under dessa förhållanden måste Sydkoreas dumpningsmarginal anses försumbar i enlighet med vad som avses i artikel 9.3 i grundförordningen.

2. Indien

a) Normalvärde

13. Flera indiska exportörer gjorde gällande att de genomsnittliga vinstmarginaler som använts vid fastställandet av det konstruerade normalvärdet inte var rimliga, särskilt eftersom de var betydligt högre än den vinstmarginal på 5 % som i skäl 79 i förordningen om preliminär tull angavs som en rimlig vinstmarginal för gemenskapsindustrin vid fastställandet av det icke-skadevållande priset. Dessa exporterande tillverkare hävdade att vinstmarginalen för företaget som helhet under undersökningsperioden, dvs. en global uppgift som täcker såväl den berörda produkten som andra produkter, borde användas för att fastställa det konstruerade normalvärdet. När det gäller icke lönsamma företag gjordes gällande att den genomsnittliga vinstmarginalen (för hela företaget) avseende lönsamma företag i Indien borde användas för att fastställa det konstruerade normalvärdet.

14. Som ett alternativ till detta begärdes att den genomsnittliga vinsten skulle beräknas för varje berört företag på grundval av all försäljning på hemmamarknaden, dvs. försäljning av såväl lönsamma och icke lönsamma produkttyper, och inte endast på grundval av försäljningen på hemmamarknaden av lönsamma produkttyper.

15. Enligt artikel 2.6 i rådets förordning (EG) nr 384/96 (nedan kallad grundförordningen) skall beloppet för vinst baseras på faktiska uppgifter om tillverkning och försäljning på hemmamarknaden av den likadana produkten vid normal handel. I detta sammanhang kan försäljning under kostnadstäckning av en viss produkttyp beaktas vid fastställandet av vinstmarginalen endast om volymen av icke lönsam försäljning av det slaget inte överstiger 20 % av all försäljning av produkttypen i fråga. Denna regel har respekterats vid fastställandet av den vinstmarginal som beaktats för det konstruerade normalvärdet.

16. Av dessa skäl har begäran rörande den vinstmarginal som skall användas för att fastställa normalvärdet inte tillmötesgåtts.

17. En indisk exporterande tillverkare gjorde gällande att lagervariationer för varor under bearbetning borde beaktas vid fastställandet av det konstruerade normalvärdet. Denna begäran bifölls sedan de framlagda bevisen bedömdes vara tillräckliga.

18. Två indiska exporterande tillverkare som led förluster under hela undersökningsperioden hävdade att dessa förluster inträffat i ett inledningsskede och, med stöd av artikel 2.5 i grundförordningen, att detta förhållande borde tas i beaktande. Någon justering kunde dock inte göras eftersom företagen inte uppfyllde kriterierna i artikel 2.5 i grundförordningen.

19. Eftersom inga andra argument rörande fastställandet av normalvärdet framförts bekräftas övriga slutsatser i skälen 12 och 13 i förordningen om preliminär tull.

b) Exportpris

20. Eftersom inga nya argument rörande fastställandet av exportpriset framförts bekräftas slutsatserna i skälen 14-16 i grundförordningen.

c) Jämförelse

21. En indisk exporterande tillverkare begärde att kreditkostnaderna för den honom närstående importören skulle fastställas på grundval av de betalningsvillkor som importören beviljar den första oberoende kunden i gemenskapen, i stället för på de betalningsvillkor som avtalats mellan moderbolaget och den närstående importören. Denna begäran godtogs och den fastställda kreditkostnaden ändrades i enlighet med detta.

22. Eftersom inga andra argument framförts beträffande de justeringar som gjorts för att möjliggöra en rättvis jämförelse, bekräftas de provisoriska slutsatserna i skälen 17-19 i förordningen om preliminär tull.

d) Dumpningsmarginal

23. Eftersom inga nya argument framförts vad gäller fastställandet av dumpningsmarginalen bekräftas slutsatserna i skälen 20-22 i förordningen om preliminärtull. Följaktligen gäller följande dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av priset cif gemenskapens gräns:

>Plats för tabell>

E) SKADA

1. Gemenskapsindustrin

24. Eftersom ingen berörd part framlagt någon ny bevisning eller ytterligare underbyggda argument bekräftas sakuppgifterna och slutsatserna i skälen 24 och 25 i förordningen om preliminär tull, dvs. att de klagande gemenskapstillverkarna, som svarar för mer än 65 % av den totala tillverkningen i gemenskapen av tjock ståltråd, utgör gemenskapsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.

2. Konkurrensaspekter

25. I de synpunkter som de indiska exporterande tillverkarna framlade efter utlämnandet av uppgifter upprepade de sitt påstående att de uppgifter som gemenskapsindustrin lämnat inom ramen för detta förfarande skulle vara överdrivna till följd av den enhetliga tillämpningen av system med "legeringspåslag" och att det därför inte skulle vara möjligt att genomföra en rättvisande skadeanalys inom ramen för antidumpningsförfarandet. Eftersom de berörda parterna inte framfört några nya argument och eftersom det fattats ett slutgiltigt beslut av kommissionen om att avvisa klagomålet i ärendet nr IV/E-1/36.930 rörande stänger av kallbearbetat rostfritt stål, vilka hör till samma produktkategori som tråd av rostfritt stål, bekräftas slutsatserna i skäl 27 i förordningen om preliminär tull.

3. Förbrukning i gemenskapen

26. Efter utlämnandet av uppgifter har vissa berörda parter gjort gällande att den metod som användes för att fastställa förbrukningen i gemenskapen, särskilt vad gäller försäljningen från icke samarbetsvilliga gemenskapstillverkare och import från tredje land, var olämplig.

27. Det bör påpekas att utförliga och kontrollerade uppgifter finns att tillgå endast vad gäller gemenskapsindustrin och de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i de berörda länderna. Därför har, i linje med gemenskapsinstitutionernas praxis, använts uppgifter som var tillgängliga för kommissionen och, särskilt, oberoende statistikkällor. Ingen berörd part har tillhandahållit några upplysningar som skulle visa att gemenskapsinstitutionernas tillvägagångssätt varit orimligt och saknat berättigande i detta fall.

28. Följaktigen bekräftas slutsatserna i skälen 28 och 29 i förordningen om preliminär tull.

4. Den dumpade importens volym och marknadsandel

29. Eftersom ingen berörd part framförde några nya argument bekräftas slutsatserna i skälen 30 och 31 i förordningen om preliminär tull.

5. Den dumpade importens pris

30. Vissa berörda parter ifrågasatte den metod som kommissionen använt i undersökningens preliminära skede för att beräkna marginalerna för prisunderskridande. Parterna hävdade att dessa marginaler var alltför höga eftersom eventuella negativa belopp med vilka de exporterande tillverkarnas priser underskred gemenskapsindustrins priser inte hade avräknats mot eventuella positiva belopp.

31. Den metod för beräkning av marginalerna för prisunderskridande som beskrivs i skälen 33 och 34 i förordningen om preliminär tull innebar att de vägda genomsnittliga försäljningspriserna netto för den dumpade importen jämfördes, modell för modell, med gemenskapsindustrins vägda genomsnittliga försäljningspris på gemenskapsmarknaden för samma modell. Denna metod gjorde det alltså möjligt att, för varje modell, ta hänsyn till det belopp med vilket de exporterande tillverkarnas pris vid en exporttransaktion överskred gemenskapsindustrins vägda genomsnittliga pris. Således avvisades detta argument.

32. Eftersom inga ytterligare synpunkter framförts bekräftas slutsatserna i skälen 32-35 i förordningen om preliminär tull.

6. Gemenskapsindustrins situation

33. Eftersom de berörda parterna inte framfört några synpunkter på de provisoriska avgörandena när det gäller de ekonomiska indikatorerna avseende gemenskapsindustrins situation bekräftas avgörandena i skäl 36-43 i förordningen om preliminär tull.

34. Vissa berörda parter hävdade att det inte var möjligt att på grundval av de ekonomiska indikatorerna avseende gemenskapsindustrin dra slutsatsen att denna industri vållats väsentlig skada. De hävdade att gemenskapsindustrins situation i själva verket förblivit förhållandevis stabil under den ifrågavarande perioden och till och med visat tecken på förbättring om man ser till produktion, försäljningsvolym och investeringar. Den nedåtgående tendensen för lönsamheten kunde enligt deras mening förklaras av gemenskapsindustrins beslut att koncentrera sig på produkter med högre produktionskostnader.

35. Som ages i skälen 44 och 45 i förordningen om preliminär tull grundades slutsatsen om att gemenskapsindustrin vållats väsentlig skada på det förhållande att gemenskapsindustrin, ställd inför dumpad import, inte kunde följa den positiva utvecklingen på marknaden, aldrig återtog sin marknadsposition och endast kunde upprätthålla sin försäljningsvolym på bekostnad av lönsamheten, som försämrades avsevärt i en situation präglad av sjunkande försäljningspriser. Gemenskapsindustrins försäljningsvolym ökade med endast 5 % mellan 1994 och undersökningsperioden medan tillväxten på gemenskapsmarknaden var 20 % under samma period. Vidare återspeglar den svaga ökningen av tillverkningen och lönsamheten det förhållande att gemenskapsindustrin försökte behålla sin marknadsandel på en starkt växande marknad. Den minskande lönsamheten beror alltså inte, om ens alls, enbart på att gemenskapsindustrin började tillverka även vissa modeller för vilka den var mindre utsatt för konkurrens från den dumpade importen.

36. På grundval av det ovanstående dras slutsatsen att gemenskapsindustrin, såsom anges i skälen 44 och 45 i förordningen om preliminär tull, lidit väsentlig skada.

F) ORSAKSSAMBAND

37. Sedan förordningen om preliminär tull antagits ifrågasatte vissa intresserade parter om den skada som gemenskapsindustrin lidit verkligen hade orsakats av den dumpade importen. Särskilt hävdades att det var andra faktorer som förorsakat skadan, nämligen andra tillverkare i gemenskapen som inte ingår i den ovan definierade gemenskapsindustrin. Det gjordes i detta sammanhang gällande att bedömningen av verkningarna av de icke-samarbetsvilliga gemenskapstillverkarnas försäljning inte var helt tillförlitlig med hänsyn till gemenskapstillverkarnas begränsade samarbetsvilja.

38. Med hänsyn till hur öppen och priskänslig gemenskapsmarknaden för tråd av rostfritt stål är det inte orimligt att dra slutsatsen att övriga gemenskapstillverkare sannolikt har följt en utveckling liknande den som konstaterats för gemenskapsindustrin, särskilt vad gäller priserna. För övrigt har ingen berörd part lämnat några uppgifter som skulle tyda på att de icke-klagande tillverkarna skulle verka under gynnsammare förhållanden. Därför bör invändningen tillbakavisas, och slutsatserna i skäl 50 i förordningen om preliminär tull, dvs. att övriga gemenskapstillverkare inte bidragit till dem skada som gemenskapsindustrin lidit, bekräftas.

39. Mot bakgrund av det ovanstående bekräftas slutsatserna i skälen 46-59 i förordningen om preliminär tull, dvs. att den dumpade lågprisimporten med ursprung i Indien vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada.

G) GEMENSKAPENS INTRESSE

40. Efter det att förordningen om preliminär tull hade antagits framförde vissa användare synpunkter beträffande de möjliga verkningarna av tullarna.

41. Vad gäller gemenskapsindustrin och övriga gemenskapstillverkare bekräftas, i avsaknad av ytterligare synpunkter rörande tullarnas inverkan på deras situation, slutsatsen att införandet av åtgärder sannolikt kommer att göra det möjligt för gemenskapsindustrin att på nytt uppnå en tillfredsställande lönsamhetsnivå och att upprätthålla och utveckla sin verksamhet i gemenskapen, varigenom både sysselsättning och investeringar kan tryggas.

42. Eftersom det inte har inkommit några ytterligare synpunkter från icke-närstående importörer eller från leverantörer bekräftas avgörandena i skälen 66-70 i förordningen om preliminär tull.

43. Några företag som använder den berörda produkten har gjort gällande att deras ekonomiska situation direkt skulle påverkas om åtgärder infördes, eftersom deras råvarukostnader därigenom skulle öka. De har emellertid också uppgivit att det förutom Indien finns andra leveranskällor utanför gemenskapen. Dessutom skulle en eventuell prisökning få begränsad verkan med hänsyn till den totalt sett låga nivån på tullarna.

44. Andra användare har framhållit kvaliteten och tillförlitligheten hos gemenskapsindustrins produkter och menat att införandet av åtgärder inte skulle påverka deras egen situation.

45. Avgörandena i skälen 60-77 i förordningen om preliminär tull, enligt vilka det inte finns några tvingande skäl för att inte införa antidumpningstullar, bekräftas därför.

H) SLUTGILTIGA ÅTGÄRDER

1. Sydkorea

46. Med hänsyn till avgörandet ovan om att den landsomfattande vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen för export med ursprung i Sydkorea ligger under miniminivån bör förfarandet rörande import av tjock ståltråd med ursprung i Sydkorea, avslutas i enlighet med artikel 9.3 i grundförordningen.

2. Indien

47. På grundval av ovanstående slutsatser rörande dumpning, skada, orsakssamband och gemenskapens intresse gjordes en bedömning av vilken form de slutgiltiga antidumpningsåtgärderna måste ges och på vilken nivå de måste fastställas för att den skadevållande dumpningens verkningar skall kunna undanröjas.

48. Som framgår av skäl 79 i förordningen om preliminär tull beräknades en icke-skadevållande prisnivå som innebär att gemenskapsindustrin kan täcka sina tillverkningskostnader och dessutom få en skälig vinst på sin försäljning.

49. Jämförelsen mellan de icke-skadevållande priserna och tillverkarnas exportpriser i samma handelsled gav vid handen skademarginaler på mellan cirka 20 % och över 50 %, uttryckt som andel av importpriset fritt gemenskapens gräns. För tre indiska exporterande tillverkare låg denna marginal under dumpningsmarginalen.

50. Avgörandet i skäl 83 i förordningen om preliminär tull, dvs. att alla undersökta subventionssystem konstaterats utgöra exportsubventioner i den mening som avses i artikel 3.4 a i ovannämnda förordning (EG) nr 2026/97 bekräftas. Subventionerna kan i sig inverka på de indiska exporterande tillverkarnas exportpriser och medföra ökade dumpningsmarginaler. Därför måste, som framhålls i skälen 80-82 i förordningen om preliminär tull, antidumpningstullarna justeras för att återspegla de faktiska dumpningsmarginaler som kvarstår efter införandet av de utjämningstullar som syftar till att undanröja verkningarna av exportsubventionerna.

51. På grundval av detta och med beaktande av resultaten av det parallella antisubventionsförfarandet bör följande slutgiltiga antidumpningstullsatser, uttryckta i procent av priset cif gemenskapens gräns, före tull, införas:

>Plats för tabell>

52. För de övriga berörda exporterande tillverkarna bör man med tanke på den höga grad av samarbetsvilja som konstaterats tillämpa den högsta företagsspecifika antidumpningstull som fastställs. Denna är 55,6 %. Denna tull har inte justerats i enlighet med artikel 24.1 i ovannämnda förordning (EG) nr 2026/97, eftersom det konstaterats att det företag som legat till grund för tullens fastställande, Triveni, inte har erhållit några utjämningsbara exportsubventioner.

53. De individuella tullsatser som anges i denna förordning fastställdes på grundval av avgörandena i denna antidumpningsundersökning. De återspeglar alltså den situation som konstaterats under den undersökningen. Dessa tullsatser är således uteslutande tillämpliga på import av produkter som har ursprung i det berörda landet och som tillverkats av de specifika juridiska personer som anges. Produkter som tillverkats av något annat företag som inte uttryckligen nämns i den egentliga artikeltexten i denna förordning kan inte omfattas av dessa tullsatser; för dessa produkter gäller den övriga tullsatsen.

54. En begäran om tillämpning av dessa individuella tullsatser (till exempel till följd av en ändring av den juridiska personens namn) bör utan dröjsmål inges till kommissionen och innehålla alla relevanta uppgifter, särskilt uppgifter om sådana förändringar av företagets verksamhet vad gäller tillverkning, försäljning på hemmamarknaden eller exportförsäljning som hör samman med ändringen av namnet.

J) UTTAG AV DEN PRELIMINÄRA TULLEN

55. Med hänsyn till omfattningen av de dumpningsmarginaler som slutgiltigt fastställts för de exporterande tillverkarna i Indien och mot bakgrund av den allvarliga skada som gemenskapsindustrin vållats bedöms det nödvändigt att de belopp för vilka säkerhet ställts i enlighet med förordningen om preliminär tull tas ut slutgiltigt till den slutgiltigt fastställda nivån, såvida satserna för den preliminära tullen inte är lägre, i vilket fall den lägre nivån bör gälla.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1. En slutgiltig antidumpningstull skall införas på import av tråd av rostfritt stål med en diameter av minst 1 mm, innehållande minst 2,5 viktprocent nickel, annan än sådan som innehåller minst 28 men högst 31 viktprocent nickel och minst 20 men högst 22 viktprocent krom, som klassificeras enligt KN-nummer ex 7223 00 19 (TARIC-nummer 7223 00 19*90), med ursprung i Indien.

2. Följande tullsatser för den slutgiltiga antidumpningstullen skall tillämpas på nettopriset fritt gemenskapens gräns, före tull:

>Plats för tabell>

3. Om inte annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

4. De individuella tullsatser som anges i denna förordning (i motsats till den landsomfattande tullsatsen för "övriga företag") skall uteslutande tillämpas på import av produkter som tillverkats av de angivna specifika juridiska personerna och som har ursprung i det berörda landet. Produkter som tillverkats av ett företag som inte anges med sin exakta beteckning i artikeltexten i denna förordning kan inte omfattas av dessa tullsatser.

En begäran om tillämpning av dessa individuella tullsatser (t.ex. till följd av en förändring av namnet för enheten) bör utan dröjsmål tillställas kommissionen(4) och innehålla alla relevanta uppgifter, särskilt uppgifter om sådana förändringar av företagets verksamhet vad gäller tillverkning, försäljning på hemmamarknaden eller exportförsäljning som hör samman med ändringen av företagets beteckning. Kommissionen kommer, efter samråd med rådgivande kommittén, att vidta motsvarande ändringar i förordningen genom att uppdatera förteckningen över företag med individuella tullsatser.

Artikel 2

1. De belopp för vilka säkerhet har ställts i form av preliminära antidumpningstullar på import med ursprung i Indien i enlighet med förordning (EG) nr 617/1999(5) skall tas ut slutgiltigt till den slutgiltigt fastställda tullsatsen. Belopp för vilka säkerhet ställts utöver den slutgiltiga satsen för antidumpningstullarna skall frisläppas.

2. Bestämmelserna i artikel 1.4 skall också gälla det slutgiltiga uttaget av de belopp för vilka säkerhet ställts i form av de preliminära antidumpningstullarna.

Artikel 3

Förfarandet rörande import av tråd av rostfritt stål med en diameter av minst 1 mm med ursprung i Sydkorea skall avslutas.

Artikel 4

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 12 juli 1999.

På rådets vägnar

S. NIINISTÖ

Ordförande

(1) EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 905/98 (EGT L 128, 30.4.1998, s. 18).

(2) EGT L 288, 21.10.1997, s. 1.

(3) EGT L 79, 24.3.1999, s. 13.

(4) Europeiska kommissionen

Generaldirektorat I-Yttre förbindelser

Direktorat C

DM 24-8/38

Rue de la Loi/Wetstraat 200 B - 1049 Bryssel.

(5) EGT L 79, 24.3.1999, s. 13.