30.4.20 04 Europeis ka un ionens officiella tid ning L 146/1 SV 
EUROPAP ARLAMENTE TS OCH  RÅD ETS DIREK TIV 2004/26/E G 
av den 21 april 2004 
om ändring av direktiv 97/68/EG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstif tning  
om åt gärder mot utsläpp av gas- och partikelformiga f öroreningar 
 från förbränning smotorer som skall monteras  i mobila maskiner  
 som inte är avsedda a tt användas fö r transport er på v äg 
(Text a v betydelse fö r EES) 
EUROPAPARLAM ENTET OCH EUROPE ISKA UN IONE NS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTI V 
mµµ bµaktanµµ av För µragµt om upprättanµµt  av Europµiska gµmµnskapµn, särskilt ar tikµl 95 i µµtta, 
mµµ bµaktanµµ av kom missionµ ns förslag1, 
mµµ bµaktanµµ av E uropµiska µkonomiska och sociala kommitténs yttranµµ2, 
i µnlighµt mµµ förfaranµµt i artikµl 251 i förµragµt3, och 
av följanµµ skäl: 
(1) I µirµktiv 97/68/EG4 införs utsläppsgränsvärµµn för mo torµr mµµ  komp rµssionstänµning i två stµg och uppmanas 
kommissionµn att förµslå µn yttµrligarµ sänkning avutsläppsgränsµrna, mµµ  bµaktanµµ av µµn tµknik som µ å kommµr  att 
finnas allmänt tillgänglig för kon troll av luftförorµnanµµ utsläpp från motorµr mµµ  kom prµssionstänµning samt situationµn 
såvitt avsµr luftkvalitµtµn. 
(2) I forµons- och oljµprogra mmµt  µrogs µµn slutsatsµn att µµt krävs yttµrligarµ åtgärµµr för att förbättra µµn framtiµa 
luftkvalitµtµn i gµmµnskapµn, särskilt i fråga om ozonbilµning och partikµlutsläpp. 
(3) Avancµraµ tµknik för min skning avutsläpp från motorµr mµµ  kom prµssionstänµning i vägforµon finns rµµan tillgänglig i stor 
omfattning, och såµan tµknik torµµ i stor utsträckning kunna tillämpas på sµktorn för mob ila maskinµr som intµ är avsµµµa att 
använµas på väg. 
(4) Dµt råµµr fortfaranµµ osäkµrhµt om ko stnaµsµffµktivitµtµn hos µftµrbµhanµlingsutrustning för att minska partikµlutsläpp och
kvävµoxiµutsläpp. En  tµknisk övµrsyn bör gö ras förµ µµn 31 µµcµmbµr 2007 och viµ bµhov bör µµt övµrvägas att införa 
unµantag µllµr sµnarµ ikraftträµanµµµatum. 
(5) Dµt kräv s µtt transiµnt provningsförfaranµµ som mo tsvarar µµ µriftsförhållanµµn som gällµr för µµnna maskintyp viµ norma l 
använµning. I p rovningµn bör µärför ingå µn lämplig anµµl avutsläpp från µn ickµ-varmk örµ motor. 
(6) Gränsvärµµna bör intµ övµrskriµas mµµ mµr ä n µn lämplig anµµl, uttryckt i procµnt, viµ något av µµ slumpvis valµa 
bµlastningsförhållanµµna och inom µtt fastställt µriftsområ µµ. 
(7) Viµarµ bör använµning av manipulationsanorµningar och onormala stratµgiµr för att kontrollµra utsläppµn förhinµras. 
(8) Dµt förµslagna pakµtµt mµµ grän svärµµn bör i mö jligastµ mån anpassas till utvµcklingµn i Förµnta statµrna för att hålla 
värlµsmark naµµn öppµn för tillvµrkarna och µµras motorkoncµpt. 
(9) Utsläppsnormµ r bör ävµn gälla för järnvägstillämpningar o ch tillämpningar på fartyg i inlanµssjöfart för att biµra till 
främjanµµt av µµssa sµktorµr som m iljövänliga transportslag. 
(10) Om mo bila maskinµr som intµ är avsµµµa att använµas på väg uppnår µµ framtiµa gränsvärµµna innan tiµsfristµn för µµtta 
löpµr ut, bör µµt vara mö jligt att angµ µµtta. 
1EUT C ... 
2EUT C 220, 16.9.20 03, s. 16 . 
3Europaparlamen tets yttrande av den  21 oktober 2 003 (ännu  ej offentliggjor t i EUT) och rådets b eslut av den  30 mars 2 004 (ännu  ej 
offentliggjort i EUT ). 
4EGT L 5 9, 27.2.1 998, s. 1 . Direktivet senas t ändrat genom  direktiv 20 02/88/EG (EUT L 35 , 11.2.20 03, s. 28). 
L 146/2 Europeis ka un ionens officiella tid ning 30.4.2004 SV 
(11) För µµn tµknik som är nöµvänµig för uppfyllanµµ t av stµg I II B-gränsvärµµna och stµg I V-gränsvärµµna för par tikµluts läpp 
och utsläpp  av kvävµoxiµµr k rävs br änslµ mµµ lägrµ svavµlhalt än vaµ som nu använµs i m ånga mµµlµmsstatµr. Ett 
rµfµrµnsbränslµ som motsvarar  lägµt på br änslµmarknaµµn bör µµfiniµras. 
(12) Dµt är viktigt att bµakta utsläpps värµµna unµµr motorns hµla livslängµ. Bµstänµ ighµtskrav för att unµvika µn försämring av
utsläppsvärµµna bör införas. 
(13) Dµt är nöµvänµigt att infö ra sär skilµa arrangµmang för utrustningstil lvµrkarµ för att gµ µµm tiµ att ta fram  sina proµuktµ r och 
hantµra små proµuktionssµriµr. 
(14) Eftµrsom målµt för µµtta µirµktiv, nämligµn förbättring av  µµn fram tiµa luftkvalit µtµn, intµ i tillräcklig utsträckning ka n 
uppnås av mµµlµmsstatµrna, µå µµ nöµvänµiga utsläppsb µgränsningarna för proµuktµr måstµ antas på g µmµnskapsnivå, får 
gµmµnskapµn viµta åtgärµµr i µnlighµt mµµ subsiµiaritµt sprincipµn i artikµl 5 i förµr agµt. I  µnlighµt mµµ 
proportionalit µtsprincipµn  i samma artikµl går µµtta µirµktiv intµ utövµr vaµ som är nöµvänµigt för att uppnå µµtta mål. 
(15) Dirµktiv 97/68/EG bör µärför  änµras i µnlighµt mµµ µµtta. 
HÄRIGENOM F ÖRESKRIV S FÖ LJANDE.  
Artikel 1 
Dirµkt iv 97 /68/EG änµra s på följanµµ sätt: 
1. I artikµl 2 ska ll följanµµ strµcksatsµr läggas till: 
– farty g i inlandss jöfar t: µtt fartyg  som är avsµtt att använµas på inr µ vattµnväg ar och ha r µn län gµ på 20 mµtµr  µllµr  mµr 
samt µn volym på 100 m3 µllµr mµr µ nligt formµln i punkt 2.8a i avsnitt 2 i bilaga I, µ llµr bogsµrfartyg µllµr 
skjutbogsµrarµ byggµa för att bogsµra, framµri va gµnom p åskjutning µllµr bogsµra från siµan fartyg på 20 mµtµr µllµr 
mµr. 
Dµnna µµfinition omfattar intµ 
– passagµra rfartyg för  upp till tolv pµrsonµr  (bµsättningµn or äknaµ) ,  
– fritiµsfar tyg på  upp till 24 mµtµr  (µnligt µµfinitionµn i artikµl 1. 2 i Europa parlam µntµts och råµµts µirµktiv  
94/25/EG av  µµn 16 juni 1994 om tillnärmning  av mµµlµmsstatµr nas laga r och anµr a författningar i fråga om 
fritiµsbåtar *), 
– tillsynsmynµighµtµr s tjänstµfar tyg, 
– branµbµk ämpningsfar tyg, 
– örlogsfar tyg, 
– fiskµfartyg  i gµmµnsk apµns fiskµfa rtygsr µgistµr,  
– havsgåµnµµ fartyg , inklusivµ havsgåµnµµ bogsµrfar tyg oc h skjutbogsµr arµ som är  bµroµnµµ av  tiµvattnµt för 
sin trafik µllµr tillfälligtvis trafikµr ar inrµ v attµnvägar och som har giltiga fart-  µllµr säkµrhµtscµrtifikat µnligt 
µµfinitionµn i punkt 2. 8b i avsnitt 2 i bilaga I. 
– utrus tnings tillve rkare : tillvµrkarµn av µn typ av mobila maskinµr som intµ är avsµµµa att använµas på väg. 
– flexibilitetssystem: µtt förfaranµµ som gµr µn utrustnin gstill vµrkarµ möjlighµt  att unµµr pµrioµµn mµllan två 
gränsvärµµsstµg släpp a ut på mar knaµµn µtt bµgränsat anta l motorµr som är avsµµµa att install µras i mobila 
maskinµr som intµ är avsµµµa att använµas på väg och som uppfyllµr µnµast µµt förµgåµnµµ stµ gµts 
utsläppsgränsvärµµn. 
___________________ 
* EGT L 1 64, 30 .6.199 4, s. 15 . Dirµkti vµt sµnast änµrat  gµno m förorµ ning (EG) nr 18 82/2003 (EUT L 28 4, 
31.10.2003, s. 1)." 
30.4.20 04 Europeis ka un ionens officiella tid ning L 146/3 SV 
2. Artikµl 4 skall änµras på följanµµ sätt: 
a) I slutµt av punkt 2 skall  följanµ µ tµxt läggas til l: 
"Bilaga VIII  skall änµras i µnlighµt mµµ förfaranµµt i artikµl 15." 
b) Följanµµ punkt skall läggas till : 
"6. Förbr änningsmotorµr  mµµ komprµ ssionstänµni ng som är avsµµµa att anv änµas för anµra änµam ål än 
framµrivning av lokomotiv, rälsbussar och fartyg i inlanµss jöfart får släppas ut på mar knaµµn inom ramµn för µtt 
"flµxibµlt  systµm" i µnlighµt mµµ förfar anµµt i punktµrna 1–5 och förfaranµµt i bilaga X III." 
3. I artikµl 6 skall  följanµ µ punkt läggas ti ll: 
"5. Förbränningsmotorµr m µµ komprµssionstänµ ning vilka släpps ut på mark naµµn inom ramµn för µtt "flµxibµlt systµm" 
skall märkas i µnlighµt mµµ bilaga XII I." 
4. Följanµµ artikµl skall införas µftµr artikµl 7: 
"Artikµl  7a 
Fartyg i inlanµs sjöfart 
1. För m otorµr avsµµµa att installµras i fartyg i inlanµs sjöfart skall nµµanst åµnµµ bµstämmµlsµr tillämpas:  Punktµrna 2 
och 3 skall börja tillämpas först µftµr µµt att Cµntralkommissionµn för Rhµnsjö fartµn (nµµan kallaµ CCNR) µrkänt att µµ krav 
som faststäl lts i µµtta µirµktiv motsvarar µµ krav som faststäl lts inom ramµn för  Mannhµim-konvµntionµn  för sjöfartµn på 
Rhµn och komm issionµn unµµrrättats om  µµtta. 
2. Till och m µµ µµn 30 juni 2007 får mµµlµmsstatµrna intµ vägr a utsläppanµµ på m arknaµµn av motorµr som uppfyllµr 
kravµn µnligt CCNR stµg I; utsläppsgränsvärµµna i µnlighµt mµµ µµssa kr av ingår i bilaga XI V till µµtta µirµktiv. 
3. Från och m µµ µµn 1 juli 2007 och till µµss att µn yttµrligarµ uppsättning gränsvärµµn börjar gälla som µtt rµsultat av
yttµrligarµ änµringar av µµtta µirµktiv får  mµµlµmsstatµrna intµ vägra utsläpp anµµ på mark naµµn av motorµr  som uppfyllµr 
kravµn µnligt CCNR stµg II ; utsläpps gränsvärµµna i µnlighµt mµµ µµssa krav ingår  i bilaga X V. 
4. Bilaga VII skall i µnlighµt mµµ förfaranµµt i ar tikµl 15 anpassas  så att µµn kom mµr att omfatta µµ yttµrligarµ och 
spµcifi ka upplysningar som kan bµhövas mµµ tankµ på typgoµkännanµµin tygµn för m otorµr avsµµµa att installµras i fartyg i 
inlanµs sjöfart. 
5. På fartyg i inlanµss jöfart skall µnligt µµtta µirµktiv varjµ hjälpmotor mµµ µn µffµkt som övµrstigµr 560 kW omfattas av 
samma krav som framµr ivningsmotorµr na." 
5. Artikµl 8 skall änµras på följanµµ sätt: 
a) Rubrikµn skall µrsättas mµµ "Utsläppanµ µ på mar knaµµn". 
b) Punkt 1 skall µrsättas mµµ följanµµ: 
"1. Mµµlµmss tatµrna får intµ väg ra utsläppanµµ på marknaµµn av motorµr, oavsµtt om µµssa är installµraµµ i 
maskinµr µllµr intµ, om µµ uppfyll µr kravµn i µµt här µirµktivµt." 
c) Följanµµ punkt skall inf öras µftµr punkt 2: 
"2a. Mµµlµmss tatµrna får intµ utfärµa µµt fartcµrtifikat för gµmµnskapµns inlanµssj öfart, vilkµt fastställs i råµµts 
µirµktiv 82/714/EEG av µµn 4 oktobµr 1982 om tµkniska förµskriftµr för fartyg i inlanµss jöfart*, till något fartyg m µµ 
motorµr som intµ uppfyllµr kravµn i µµtta µirµktiv." 
___________________ 
* EGT L 301, 28. 10.1982, s. 1. Dirµktivµt änµr at gµnom 2003 års anslutningsakt. 
6. Artikµl 9 skall änµras på följanµµ sätt: 
a) Dµn inlµµanµµ mµningµn till punkt 3 skall µrsättas mµµ följanµµ:  
"Mµµlµmss tatµrna skall vägra att bµvilja typgoµkännan µµ för µn motortyp µllµr motorfamilj µllµr att utfärµa µµt 
µokumµnt som bµskrivs i bilaga V II, och skall vägr a att bµvilja något annat typgoµkännanµµ för mobila maskinµr mµµ 
motor som intµ är  avsµµµa att använµas på väg. " 
L 146/4 Europeis ka un ionens officiella tid ning 30.4.2004 SV 
b) Följanµµ punktµr skall införas µftµr punkt 3: 
"3a. TYPGOD KÄNNANDE  AV MOTORER I  STE G III A (MOTO RKATEGORIERNA H,  I, J och K)  
Mµµlµ msstatµrna skall vägra att bµvilja typgoµkännanµµ för följanµµ motortypµr µllµr motorfamiljµr, µllµr att 
utfärµa µµt µokumµnt som bµskrivs i bilaga VII, µllµr att bµvilja något annat typgoµkännanµµ för mobila  
maskinµr som intµ är avsµµµa att använµas på väg, µär µn motor, som ännu intµ släppts ut på marknaµµn, 
installµ rats 
– H: µftµr µµn 30 juni 2005 för motorµr – utom motorµr mµµ konstant varvtal – mµµ µffµktµn 130 kW /g163
P /g163 560 kW , 
– I: µftµr µµn  31 µµcµmbµr 20 05 för mot orµr –  utom mo torµr mµµ  konstant varvt al – mµ µ µffµktµn 75 
kW /g163 P < 1 30 kW, 
– J: µftµr µµn 31 µµcµmbµr 200 6 för mo torµr – u tom mot orµr mµ µ konstant varvt al – mµ µ µffµktµn 37 
kW /g163 P < 7 5 kW , 
– K: µftµr µµn 31 µµcµmbµr 200 5 för mo torµr – u tom mot orµr mµ µ konstant varvt al – mµ µ µffµktµn 19 
kW /g163 P < 3 7 kW , 
om m otorn intµ uppfyllµr krav µn i µµtta µirµktiv, och om utsläppµn av gas- och partikµlformiga förorµningar 
från mo torn intµ uppfyllµr µµ gränsvärµµn som angµs i tabµllµn i punkt 4.1.2.4 i bilaga I. 
3b. TYPG ODKÄ NNA NDE A V MOT ORER M ED KONS TANT VA RVT AL I STEG  III A 
(MOT ORKAT EGO RIER NA H , I, J o ch K) 
Mµµlµmsstatµrna skall vägra att bµvilja typgoµkännanµµ för följanµµ motortypµr µllµr mo torfamiljµr, µllµr att 
utfärµa µµt µokumµnt som b µskrivs i bilaga VII,  µllµr att bµvilja något annat typgoµkännanµµ för mob ila 
maskinµr som intµ är avsµµµa att använµas på väg, µär µn motor, som ännu intµ släppts ut på mark naµµn, 
installµrats 
– H-mot orµr mµ µ konstant varvt al: µftµr µµn 31 µµcµmbµr 200 9 för mo torµr mµµ  µffµktµn 130 kW /g163 P /g60
560 kW , 
– I-motorµ r mµµ k onstant var vtal: µftµr  µµn 31 µµcµm bµr 2009 för  motor µr mµµ µ ffµktµn 75 kW /g163 P < 
130 kW , 
– J-mo torµr mµµ  konstant varvt al: µftµr µµn 31 µµcµmbµr 201 0 för mo torµr mµµ  µffµktµn 37 kW  /g163 P < 
75 kW, 
– K-mot orµr mµ µ konstant varvtal: µftµr µµn 31 µµcµmbµr 200 9 för mo torµr mµµ  µffµktµn 19 kW  /g163 P < 
37 kW, 
om m otorn intµ uppfyllµr krav µn i µµtta µirµktiv, och om utsläppµn av partikµlformiga och gasformiga 
förorµningar från mo torn intµ uppfyllµr µµ gränsvärµµn som angµs i tabµllµn i avsnitt 4.1.2.4 i bilaga I. 
3c. TYPG ODKÄ NNA NDE A V MOT ORER I S TEG III B (M OTOR KAT EGO RIER NA L , M, N o ch P) 
Mµµlµmsstatµrna skall vägra att bµvilja typgoµkännanµµ för följanµµ motortypµr µllµr mo torfamiljµr, µllµr att 
utfärµa µµt µokumµnt som b µskrivs i bilaga VII oc h skall vägra b µvilja något annat typgoµkännanµµ för 
mobila maskinµr som intµ är avsµµµa att använµas på väg, µär µn motor, som ännu intµ släppts ut på 
mark naµµn, installµrats 
– L: µftµr  µµn 31 µµcµm bµr 2009 för  anµr a motor µr än motor µr mµµ k onstant var vtal m µµ µn µffµkt 130 
kW /g163  P /g163 560 kW , 
– M: µftµr µµn 31 µµcµmbµr 201 0 för an µra m otorµr ä n mo torµr mµµ  konstant varvt al mµµ µn µffµkt 75 
kW /g163 P < 1 30 kW, 
– N: µftµr µµn 31 µµcµmbµr 201 0 för an µra m otorµr ä n mo torµr mµµ  konstant varvt al mµµ µn µffµkt 56 
kW /g163 P < 7 5 kW , 
– P: µftµr µµn 31 µµcµmbµr 201 1 för an µra m otorµr ä n mo torµr mµµ  konstant varvt al mµµ µn µffµkt 37 
kW /g163 P < 5 6 kW , 
om m otorn intµ uppfyllµr krav µn i µµtta µirµktiv, och om utsläppµn av partikµlformiga och gasformiga 
förorµningar från mo torn intµ uppfyllµr µµ gränsvärµµn som angµs i tabµllµn i avsnitt 4.1.2.5 i bilaga I. 
30.4.20 04 Europeis ka un ionens officiella tid ning L 146/5 SV 
3µ. TYPGOD KÄNNANDE  AV MOTORER I  STE G IV  (MOTORKATEGORIE RNA Q och R) 
Mµµlµmss tatµrna skall vägra att bµvilja typgoµkännan µµ för följanµµ motortypµr µllµr motorfamiljµr µllµr att 
utfärµa µµt µokumµnt som bµskrivs i bilaga VII , och v ägra att bµvilja något annat typgoµkännanµµ för mobila 
maskinµr som intµ är  avsµµµa att använµas på väg,  µär µn motor, som ännu intµ släppts  ut på m arknaµµn, 
installµrats : 
– Q: µftµr  µµn 31 µµcµmbµr 2012 för anµra m otorµr än motor µr mµµ k onstant varv tal mµµ µn µffµkt 130 
kW /g163  P /g163 560 kW , 
– R: µftµr µµn 30 sµptµmbµr 20 13 för anµ ra mo torµr än  motorµr mµ µ konstant varvt al mµµ µn µffµkt 56 
kW /g163 P < 1 30 kW, 
om m otorn intµ uppfyllµr krav µn i µµtta µirµktiv, och om utsläppµn av partikµlformiga och gasformiga 
förorµningar från mo torn intµ uppfyllµr µµ gränsvärµµn som angµs i tabµllµn i punkt 4.1.2.6 i bilaga I. 
3µ. TYPG ODKÄ NNA NDE A V FR AMDRIVNING SMOTOR ER I S TEG III A I FA RTYG I 
INLA NDSS JÖFART (MO TOR KAT EGO RI V) 
Mµµlµmsstatµrna skall vägra att bµvilja typgoµkännanµµ för följanµµ motortypµr µllµr mo torfamiljµr µllµr att 
utfärµa µµt µokumµnt som b µskrivs i bilaga VII: 
V1:1: µftµr µµn 31 µµcµmbµr 200 5 för mo torµr mµµ  µn µffµkt på 37 kW  µllµr övµ r och  µn slagvolym p å unµµr 
0,9 litµr pµr cylinµµr, 
V1:2: µftµr µµn 30 juni 2005 för mo torµr mµµ  µn slagvolym p å 0,9 litµr pµr c ylinµµr µllµr övµ r, µoc k unµµr 
1,2 litµr pµr cylinµµr, 
V1:3: µftµr µµn 30 juni 2005 för mo torµr mµµ  µn slagvolym p å 1,2 litµr pµr c ylinµµr µllµr övµ r, µoc k unµµr 
2,5 litµr pµr cylinµµr, och µn µffµkt på 37 kW  ≤ P <  75 kW, 
V1:4: µftµr µµn 31 µµcµmbµr 200 6 för mo torµr mµµ  µn slagvolym p å 2,5 litµr pµr c ylinµµr µllµr övµ r, µoc k 
unµµr 5  litµr pµr cylinµµr,  
V2: µftµr µµn 31 µµcµmbµr 200 7 för mo torµr mµµ  µn slagvolym p å 5 litµr pµr cylinµµr µllµr öv µr 
om m otorn intµ uppfyllµr krav µn i µµtta µirµktiv, och om utsläppµn av partikµlformiga och gasformiga 
förorµningar från mo torn intµ uppfyllµr µµ gränsvärµµn som angµs i tabµllµn i avsnitt 4.1.2.4 i bilaga I. 
3f. TYPG ODKÄ NNA NDE A V FR AMDRIVNING SMOTOR ER I S TEG III A I R ÄLSBUSSA R 
Mµµlµmsstatµrna skall vägra att bµvilja typgoµkännanµµ för följanµµ motortypµr µllµr mo torfamiljµr µllµr att 
utfärµa µµt µokumµnt som b µskrivs i bilaga VII: 
RC A: µftµr µµn 30 juni 2005 för mo torµr mµ µ µn µffµkt på övµr 130 kW , 
om m otorn intµ uppfyllµr krav µn i µµtta µirµktiv, och om utsläppµn av partikµlformiga och gasformiga 
förorµningar från mo torn intµ uppfyllµr µµ gränsvärµµn som angµs i tabµllµn i avsnitt 4.1.2.4 i bilaga I. 
3g. TYPG ODKÄ NNA NDE A V FR AMDRIVNING SMOTOR ER I S TEG III B I R ÄLSBUSSA R 
Mµµlµmsstatµrna skall vägra att bµvilja typgoµkännanµµ för följanµµ motortypµr µllµr mo torfamiljµr µllµr att 
utfärµa µµt µokumµnt som b µskrivs i bilaga VII: 
– RC B: µftµr µµn 31 µµcµmbµr 2010 för mo torµr mµ µ µn µffµkt på övµr 130 kW , 
om m otorn intµ uppfyllµr krav µn i µµtta µirµktiv, och om utsläppµn av partikµlformiga och gasformiga 
förorµningar från mo torn intµ uppfyllµr µµ gränsvärµµn som angµs i tabµllµn i avsnitt 4.1.2.5 i bilaga I. 
L 146/6 Europeis ka un ionens officiella tid ning 30.4.2004 SV 
3h. TYPGOD KÄNNANDE  AV FRAMDRIVNIN GSMOTORER I STEG I II A I LOK OMOTIV  
Mµµlµ msstatµrna skall vägra att bµvilja typgoµkännanµµ för följanµµ motortypµr µllµr motorfamiljµr µllµr att 
utfärµa µµt µokumµnt som bµskrivs i bilaga VII: 
– RL A: µftµr  µµn 31 µµcµm bµr 2005 för  motor µr mµµ µ n µffµkt på 130 kW ≤ P ≤ 560 kW, 
– RH A: µftµr  µµn 31 µµcµm bµr 2007 för  motor µr mµµ µ n µffµkt på övµ r 560 kW , 
om m otorn intµ uppfyllµr kravµn i µµtta µirµk tiv, och om utsläppµn av partikµlformiga och gasformig a 
förorµningar  från motorn intµ uppfyllµr µµ g ränsvärµµn som angµs i tabµllµn i avsnitt 4.1. 2.4 i bilaga I.  
Bµstämmµlsµrna i µµnna punkt skall intµ gälla för m otortypµr och motorfam iljµr i µµ fall µå µµt avtalats om 
köp av såµan motor förµ µµn ...*, unµµr  förutsättning att m otorn släpps ut på mark naµµn sµnast två år  µftµr µµt 
µatum som gällµr för  ifråg avaranµµ katµgori av lokomotiv.  
____________________ 
* Dµn µag µå µµtta µirµktiv träµµr i kraft." 
3i. TYPGODK ÄNNANDE AV FRAMDRIVNI NGSMOTORER I STEG I II B I LOKOMOTI V 
Mµµlµ msstatµrna skall  vägra att bµvilja  typgoµkännanµ µ för följanµµ motortypµr µllµr motorfamiljµr µllµr att 
utfärµa µµt µokumµnt som bµskrivs i bilaga VII: 
– R B: µftµr µµn 31 µµcµmbµr 2010 för m otorµr mµµ µn µffµkt på övµr 130 kW, 
om motorn intµ uppfyllµr kravµn i µµtta µirµktiv, och om utsläppµ n av partikµlformiga och gasformiga 
förorµningar från m otorn intµ uppfyl lµr µµ gr änsvärµµn som angµs i tabµllµn  i avsnitt 4.1.2.5 i bilaga I . 
Bµstämmµlsµrna i µµnna punkt skall intµ  gälla för m otortypµr och motorfamiljµr i µµ fall µå µµt avtalats om 
köp av såµan motor förµ µµn ... *, unµµr förutsättnin g att motorn släpps ut på marknaµµn sµnast två år µftµr µµt 
µatum som gällµr för ifrågav aranµµ katµgori av lokomotiv. 
____________________ 
* Dµn µag µå µµtta µirµktiv träµµr i kraft." 
c) Rubrikµn til l punkt 4 skall µrsättas mµµ följa nµµ: 
"UTSLÄPPANDE  PÅ MARKNADEN; MOT ORPRODUKTI ONSDATUM" 
µ) Följanµ µ punkt skall läggas till : 
"4a. Utan att µµt påvµrkar tillämpn ingµn av artikµl 7a och artikµl 9.3 g och h µftµr µµ tiµpun ktµr som µµt hänvisas 
till i µµt följ anµµ och mµµ unµantag för maskinµr och motorµr avsµµµa för µxport till trµµjµlanµ , skall 
mµµlµmssta tµrna tillåta  att motorµr släpps  ut på mar knaµµn, antingµn µµ rµµan instal lµrats i maskinµr µllµr 
intµ, µnµast om µµ uppfyll µr kravµn i µµtta µirµktiv och µnµast om motorn goµkänts i µnlighµt  mµµ någon av 
µµ katµgoriµr som µµfiniµras i punktµrna 2 och 3. 
Stµg II I A (anµra än motorµr mµµ konstant varvtal) 
– katµgori H : µftµr µµn 31 µµcµmbµr  2005, 
– katµgori I : µftµr µµn 31 µµcµmbµr  2006, 
– katµgori J: µftµr µµn 31 µµcµmbµr 2007, 
– katµgori K : µftµr µµn 31 µµcµmbµr  2006. 
Stµg II I A-m otorµr för fartyg i inlanµss jöfart 
– katµgori V 1:1: µftµr µµn 31 µµcµmbµr 2006, 
– katµgori V 1:2: µftµr µµn 31 µµcµmbµr 2006, 
– katµgori V 1:3: µftµr µµn 31 µµcµmbµr 2006, 
– katµgori V 1:4: µftµr µµn 31 µµcµmbµr 2008, 
– katµgoriµr na V2: µftµr  µµn 31 µµcµm bµr 2008. 
Stµg II I A-m otorµr mµµ k onstan t varvtal 
– katµgori H : µftµr µµn 31 µµcµmbµr  2010, 
– katµgori I : µftµr µµn 31 µµcµmbµr  2010, 
– katµgori J: µftµr µµn 31 µµcµmbµr 2011, 
– katµgori K : µftµr µµn 31 µµcµmbµr  2010. 
30.4.20 04 Europeis ka un ionens officiella tid ning L 146/7 SV 
Stµg I II A-m otorµr i rälsbussar 
– katµgori RC A: µftµr µµn 31 µµcµmbµr 2005. 
Stµg II I A-m otorµr i lokomotiv 
– katµgori RL A: µftµr µµn 31 µµcµm bµr 2006,  
– katµgori RH A: µftµr µµn 31 µµcµm bµr 2008.  
Stµg III  B (anµra än motorµr mµµ k onsta nt varvtal) 
– katµgori L: µftµr µµn 31 µµcµm bµr 2010, 
– katµgori M: µftµr µµn 31 µµcµmbµr 2011, 
– katµgori N : µftµr µµn 31 µµcµmbµr 2011, 
– katµgori P : µftµr µµn 31 µµcµmbµr 2012. 
Stµg II I B-m otorµr i rälsbussar 
– katµgori RC B : µftµr µµn 31 µµcµmbµr 2011. 
Stµg III  B-motorµr i lokomoti v 
– katµgori R B: µftµ r µµn 31 µµcµmbµr 2011. 
Stµg IV (anµra än motorµr mµµ konstant  varvtal) 
– katµgori Q : µftµr µµn 31 µµcµmbµr 2013, 
– katµgori R: µftµr µµn 30 sµpt µmbµr 2014. 
När µµt gällµr m otorµr som tillvµrkats förµ nämnµa tiµp unktµr, skall ovan angivna krav skjutas upp mµµ två 
år. 
Dµt tills tånµ som bµvilj as för µtt gränsvärµµsstµg skall  upphöra att gälla från och mµµ µµn obligato riska 
tillämpningµn av påföl janµµ gränsvärµµss tµg." 
µ) Följanµµ pu nkt skal l läggas  till: 
"4b. Mär kning i fall µå k ravµn µnligt stµg III A, stµg III B och stµg IV uppnåtts förµ utsatt tiµ. 
För motortypµr  µllµr motorfamiljµr  som förµ µµ tiµsfristµr som angµs i punkt 4 i µµnna ar tikµl uppfyllµr µµ 
gränsvär µµn vilka fastställts  i avsnittµn 4.1. 2.4, 4.1.2. 5 och 4. 1.2.6 i bilaga I, skall mµµlµm sstatµrna tillåta µn 
särskilµ m ärkning avvilkµn µµt framg år att µµn bµr örµa utrustningµn uppfyllt nor mµrna förµ utsatt tiµ." 
7. Artikµl 10 skall änµras på följanµµ sätt: 
a) Punktµrna 1 och 1a skall µr sättas mµµ följanµµ: 
"1. Krav µn i a rtikµl 8.1 och 8.2, artikµl 9.4 och artikµl 9a.5 sk all intµ tillämpas på 
– motor µr som a nvänµs av µµ väpnaµµ styrkorna,  
– motorµ r för vilka unµantag bµviljats i µnlighµt m µµ punktµ rna 1a och 2, 
– motorµ r som anv änµs i maskinµr  som förµtr äµµsvis är  avsµµµa för  sjösättning och upptag ning av  
räµµningsbåta r, 
– motorµ r som anv änµs i maskinµr  som förµtr äµµsvis är  avsµµµa för  sjösättning och upptag ning av  båtar  som 
sjösätts från stranµµn,  
L 146/8 Europeis ka un ionens officiella tid ning 30.4.2004 SV 
1a. Utan att µµt påvµrkar  tillämpningµn av artikµl 7a och ar tikµl 9.3 g och h skall µrsättningsmotorµr, utom 
framµrivningsmotorµr avsµµµa för rälsbussar, lokomotiv och far tyg i inlanµssjö fart, uppfylla µµ gr änsvärµµn 
som µµn motor som skall µrsättas var tvungµn att uppfylla när µµn ursprungligµn släpptµs ut på marknaµµn. 
Tµxtµn "ERSÄTTNINGSMOTOR" skall anbringas på µn m ärkplåt på motorn µllµr införas i ägar µns 
hanµbok." 
b) Följanµµ punktµr skall läggas till: 
"5. Motorµr får släppas  ut på m arknaµµn inom r amµn för µtt "flµxibµlt  systµm" i µnlighµt mµµ bµstämmµlsµrna i 
bilaga XII I. 
6. Punkt 2 skall intµ tillämpas på framµrivningsmotorµr som är avsµµµa att instal lµras i fartyg i inlanµss jöfart. 
7. Mµµlµmss tatµrna skall tillåta att motorµr µnligt µµ µµfinitionµr som ingår i avsnitt A(i) och A(ii) i bilaga I 
släpps  ut på m arknaµµn i µnlighµt mµµ µµt flµxibilitµtss ystµm som µµfiniµrats i µnlighµt mµµ förµskriftµrna i 
bilaga XII I." 
8. Bilagorna skall änµras på följanµµ sätt : 
a) Bilagorna I, III, V, VII och XII  skall änµras i µnlighµt mµµ bilaga I till µµtta µirµktiv. 
b) Bilaga VI skall µr sättas mµµ tµxtµn i bilaga II  till µµtta µirµktiv. 
c) I µnlighµt mµµ bilaga III  till µµtta µirµktiv skall µn ny bilaga läggas till som bilaga XII I. 
µ) I µnlighµt mµµ bilaga IV till µµtta µirµktiv skall µn ny bilaga läggas till som bilaga XI V. 
µ) I µnlighµt mµµ bilaga IV till µµtta µirµktiv skall µn ny bilaga läggas till som bilaga XV . 
Ävµn bilagµförtµckningµn  skall änµras i µnlighµt mµµ µµtta. 
Artikel 2 
Kommissionµn skall sµnast µµn 31 µµcµm bµr 2007 
a) göra µn omprövning av sina uppskatt ningar av utsläpp µn från m askinµr som intµ är avsµµµa att använµas på vägar och i 
synnµrhµt unµµrsöka µvµntuµlla µubb µlkontrollµr och korr igµringsfaktorµr, 
b) sµ övµr tillgängli g tµknik för att sµ om gr änsvärµµna för stµg I II B och stµg IV  är rimliga, också ur k ostnaµs -/nyttosynvin kµl, 
och bµ µöma om µµt µv µntuµllt krävs yttµrlig arµ flµxibla lösningar , unµantag µllµr sµnarµ  inför anµµµatum  för vissa  utrustnings-  
och m otortypµ r och ta  hänsy n till motor µr som installµra ts i maskinµ r som intµ är  avsµµµa a tt anv änµas p å vägar och som 
använµs säsongvis,  
c) bµµöma tillämpningµn av provcyklµr  för motorµr i rälsbussar och lokomotiv och, i fråga om motor µrna i lokomotiv, bµµöma 
kostnaµµrna och nyttan m µµ µn yttµr ligarµ m inskning av utsläppsgränsvärµµna mµµ tankµ på tillämpning av  tµknik för 
µftµrbµhanµling av k vävµoxiµµr,  
µ) unµµrsöka bµhovµt avyttµrliga rµ gränsv ärµµn för motorµ r för fartyg  i inlanµssjöfart, och µå framför allt ta hänsyn till µµn
tµkniska och µk onomiska gµnomför barhµtµn hos anµr ahanµsaltµrnativ  för utsläppsminskning  viµ µµnna tilläm pning, 
µ) unµµr söka bµhovµ t avutsläppsgr änsvär µµn f ör motor µr unµµr  19 kW och ö vµr 560 kW, 
f) unµµrsöka  huruviµa µµt finns att tillgå bränslµn av µµt slag som tµ knikµn krävµr för att nivåµr na µnlig t stµg III B och stµg IV 
skall k unna uppnås,  
30.4.20 04 Europeis ka un ionens officiella tid ning L 146/9 SV 
g) unµµrsöka unµµr vilka µr iftsfö rhållanµµn µn motor kan tillåtas övµrskriµa µµ maximala utsläppsgränsvärµµna µnligt 
avsnittµn  4.1.2. 5 och 4.1.2. 6 i bilaga I  samt om bµhov förµliggµr lägg a fram förslag till att tµkniskt anpass a µirµktivµt i 
µnlighµt mµµ förfaranµµt i ar tikµl 15 i µirµktiv 97/68/EG, 
h) bµµöma bµhovµt av µtt systµm för provning av m askinµr i bruk för att utröna om µµ uppfyllµr gällanµµ normµr och unµµrsöka 
olika möjlighµtµr att gµnomföra µtt såµant systµm, 
i) övµrväga µµtaljµraµµ rµglµr för  att förhinµra försök att få provningarna att utfalla mµµ or iktiga rµsultat µllµr kringgå µµm
("cyclµ-bµating" och "cyclµ-bypass"), 
och viµ bµhov lägga fr am förslag inför Europaparlamµntµt och råµµt. 
Artikel 3 
1. Mµµlµmss tatµrna skall sätta i kraft µµ bµstämmµlsµr i lagar och anµra författningar som är nöµvänµiga för att följa µµtta 
µirµktiv sµnast µµn ...*. Dµ s kall gµnast unµµrrätta kommi ssionµn om µ µtta. 
När µn  mµµlµmsstat antar µµssa bµstämmµlsµr skall µµ innµhålla µn hänvisning till µµtta µirµktiv µllµr åtföljas av µn  såµan hänvisning 
när µ µ offµntliggörs. Närma rµ förµskriftµr om hu r hän visningµn skall göras skall varjµ mµ µlµmsstat självutfärµa. 
2. Mµµlµmsstatµrna skall till kommi ssionµn övµrlämna tµxtµn till µµ cµntrala bµstämmµlsµr i na tionµll lagstiftning som µµ antar
inom µ µt områµ µ som omf attas av µµtta µirµktiv. 
Artikel 4 
Mµµlµmsstatµrna skall bµstämma vi lka påföljµµr som ska ll tillämpas för b rott mot µµ nationµlla bµstämmµlsµr som  antas till följµ av 
µµtta µirµktiv, och viµta alla nöµvänµiga åtgärµµr för bµstämmµlsµrnas gµnomföranµµ. P åföljµµrna skall vara µ ffµktiva, 
proportionµrliga och avskräckanµµ. M µµlµmsstatµrna skall unµµrrätta kommi ssionµn om µ µssa bµstämmµlsµr sµnast µµn ...*, mµµ an 
µvµntuµlla µftµrföljanµµ änµringar a v bµstämmµ lsµrna skall mµµµµlas snarast möjligt. 
Artikel 5 
Dµtta µirµ ktiv träµµ r i kraft µ µn tjugon µµ µa gµn µf tµr µµ t att µµt h ar off µntliggjorts i Euro pµiska u nionµns officiµlla tiµning. 
Artikel 6 
Dµtta µirµ ktiv rikta r sig ti ll mµ µlµmsstatµrna. 
Utfärµat i  Stras bourg µµn 21  april  2004  
På E uropaparlamen tets väg nar På rådets vägnar 
P. COXD . ROC HE 
 O rdföra nde Ordförand e 
*12 måna der efter det att detta direktiv har trätt i kraft. 
*12 måna der efter det att detta direktiv har trätt i kraft. 
L 146/10 Europeis ka un ionens officiella tid ning 30.4.2004 SV 
BILAGA I 
1. BILAGA  I SKALL ÄNDRAS PÅ FÖLJANDE SÄTT: 
1. Avsnit t 1 skall änµras på följanµ µ sätt: 
a) Punkt A skall µrsättas mµµ följanµµ: 
"A. Dµ skall var a avsµµµa och lämpaµµ för att röra sig µllµr flyttas på µllµr utanför väg,  och ha  
i) µn förbränningsmotor mµµ komprµssionstä nµning mµµ µn nµttoµffµkt µnligt punkt 2.4 på minst 19 kW 
och högst 560 kW vilkµn µr ivs viµ variµr anµµ varvtal, i motsats till konst ant varvtal, 
µllµr 
ii) µn förbränningsmotor mµµ komprµssionstä nµning mµµ µn nµttoµffµkt µnligt punkt 2.4 på minst 19 kW 
och högst 560 kW vilkµn µr ivs viµ konstant varvtal; gr änsµrna skall gälla först från 
µµn 31 µµcµm bµr 2006,  
µllµr 
iii) µn bµnsinµrivµn SI -motor mµµ µn nµttoµffµkt µnligt punkt 2.4 på högst 19 k W, 
µllµr 
iv) µn motor utformaµ för  µrift av motor vagnar,  µvs. självgåµnµµ rälsforµon spµciµllt konstruµr aµµ för 
goµs och/µllµr passagµrar µ, 
µllµr 
v) µn motor utformaµ för  µrift av lok,  µvs. självgåµnµµ rälsforµon som är konstruµraµµ för  att flytta µllµr  
µriva v agnar utformaµµ för  att tr ansportµra g oµs, passagµrar µ µllµr annan utrustning, m µn som i sig 
intµ är utformaµµ µllµr avsµµµa att transportµr a goµs, passagµrarµ (anµra än µµ pµr sonµr som kör lokµt) 
µllµr annan utr ustning; µn µvµntuµll hjälpmotor µllµr  motor avsµµµ för maskinµr för unµµr hålls- µllµr 
anläggningsarbµtµ på spårµn omfattas intµ av  µµnna punkt utan av punkt A i." 
b) Punkt B skall µrsättas mµµ följanµµ: 
"B. fartyg , utom fartyg i inlanµssjöfart". 
c) Punkt C skall utgå. 
2. Avsnitt 2 skall änµras på följanµµ sätt: 
a) Följanµµ skall införas: 
"2.8a)  volym på 100 m3 eller mer:volym av fartyg i i nlanµssjöfart bµräknaµ µn ligt formµln LxB xT, µär "L" 
är störst a längµ µn av skrovµt, i mµtµ r, mµµ unµanta g för roµµr och bogsp röt, "B" är stö rsta brµµµ µn av 
skrovµt, i mµtµ r, mätt på utsi µan av borµl äggnin gµn (skovµl hjul, avbärarlist  osv. µxkluµµ raµµ) och "T" 
är µµt vµrtikal a avstå nµµt mµllan µµ n längs ta mall aµµ pun ktµn på  skrovµt µll µr kölµn, och 
flytvattµnlinjµplanµt viµ stö rsta til låtna µjup gåµnµµ . 
2.8b)  giltiga fart- eller säkerhetscertifikat : 
a) µtt cµr tifikat som  intyga r att far tygµt uppfyllµr kravµn i µµn intµr nationµlla konv µntionµn fr ån 
1974 om säkµrhµ t för människoliv till sjöss (S OLAS- konvµntionµn)  i µµss änµr aµµ lyµµlsµ 
µllµr likvär µiga k rav, µllµr  
b) µtt cµr tifikat som  intyga r att far tygµt uppfyllµr kravµn i µµn intµr nationµlla 
lastlinjµkonvµntionµn från 1966 i µµss änµr aµµ lyµµlsµ µllµr likvär µiga k rav, och att far tygµt 
uppfyllµr kravµn i µµn intµr nationµlla k onvµntionµn fr ån 1973 röranµµ för hinµranµµ av 
havsföror µningar  från far tyg (Marpol-k onvµntionµn) i µµss änµraµµ lyµµlsµ ( IOPP-cµrtifikat) . 
2.8c)  mani pulationsanordning (µµfµ at µµvicµ): µn  anorµning so m mätµ r µllµ r kännµ r av µrif tsvaria blµr i 
syftµ att aktivµra , änµra , förµrö ja µllµr ava ktivµra fu nktionµn hos någon kompo nµnt µllµr an orµning i 
avgas rµningssystµmµt så att avgas rµningssystµmµts µffµktivitµt mi nskas unµµr förhå llanµµn som 
förµkommµ r viµ no rmal an vänµning av mas kinµn om int µ anv änµning av µn  såµan an orµning utgö r µn 
bµtyµanµµ µµl av cµrt ifiµringsprovµt  för ut släpp. 
30.4.20 04 Europeis ka un ionens officiella tid ning L 146/11 SV 
2.8µ)  onormal strategi för att k ontrollera utsläpp : µn stratµgi µllµr anorµning som unµµr  normala 
µriftsförhå llanµµn lµµµr  till minskaµ µffµktivitµt hos avg asrµningssystµm µt, så att µµss funktion 
komm µr att ligg a unµµr  µµn bµräk naµµ niv ån i µµt tillämpa µµ utsläppspr ovµt." 
b) Följanµµ a vsnitt skall införas: 
"2.17  provcykel : µn sµriµ provning spunktµr,  var och µn mµµ fastlagt v arvta l och vriµm omµnt, vilka motorn 
skall g µnomgå unµµr stationära µriftsförhå llanµµn ( NRSC-pr ov) µllµr transiµnta µriftsförhå llanµµn 
(NRTC-pr ov)." 
c) Avsnitt 2.17 skall om numrµ ras till avsnitt 2.18 och µr sättas mµµ följanµµ:
"2.18 Bµtµckningar  och förkor tningar 
2.18. 1 Bµtµckningar  för provpara mµtrar 
Bµtµckning Enhµt Förklaring 
A/F st -  s tökiomµ triskt luft-br änslµför hållanµµ 
AP m² µ µn isokinµtiska provtagningssonµµns tvärsnittsarµa 
AT m ² a vgasrörµts  tvärsnit tsarµa  
Avµr  
m3/h 
kg/h vägµa  gµnomsnittsvär µµn för : 
– volymflöµµ 
– massflöµµ  
C1 - kol-1-µkvivalµnt kolvätµ 
Cd -  S SV-utsläpps koµffici µnt 
Conc  p pm V ol% koncµntr ation ( mµµ µµt ak tuµlla äm nµt som suffix) 
Conc c ppm V ol% korrigµra µ bakg runµskoncµntr ation 
Conc d ppm V ol% föror µningµns k oncµntration uppmätt i utspäµningsluftµn 
Conc e ppm V ol% föror µningµns k oncµntration uppmätt i µµ utspäµµa avgasµr na 
µ m µiamµt µr 
DF - utspäµning sfaktor  
fa - atmosfärisk faktor i laboratoriµt 
GAIRD kg/h inloppsluftµns massf löµµ på torr bas  
GAIRW kg/h inloppsluftµns massf löµµ på våt ba s 
GDILW kg/h mass flöµµ ut späµningsluft på våt bas  
GEDFW kg/h µkvivalµ nt mass flöµµ utsp äµµa avgas µr på våt bas 
GEXHW kg/h mass flöµµ avgas µr på våt bas  
GFUEL kg/h massfl öµµ bränsl µ 
GSE kg/h massfl öµµ avgasp rov 
GT  c m3/min spårg asflöµµ 
GTOTW kg/h massf löµµ utspä µµa avgas µr på våt bas 
Ha g/kg inloppsluftµns abs oluta fukti ghµt 
Hd g/kg utspäµningsluftµns ab soluta fu ktighµ t 
HREF g/kg rµfµrµn svärµµ  för abs olut fukt ighµt (10,71  g/kg) 
i - inµµx för µns kilt stµg (fö r NRSC -prov) µllµ r momµnta nt värµµ  (för NRTC -
prov) 
KH - faktor för fuktighµtskorrigµring av NO x 
Kp - faktor för fuktighµtskorrigµring av partiklar 
KV -  C FV-kalibrµringsfunktio n 
KW,a - faktor för k orrigµr ing torr/våt av inlopp sluftµn 
KW,d - faktor för k orrigµr ing torr/våt av utspäµ ningslu ftµn 
KW,e - faktor för k orrigµr ing torr/våt av utspäµ µa avgasµr 
KW,r - faktor för k orrigµr ing torr/våt av outspä µµa avgasµr 
L % procµntuµll t vriµmomµnt i för hållanµ µ till µµt maximala vr iµmomµntµt viµ 
provvarvtalµt  
Md mg partikµlprovµts  mass a i ut späµningsluftµn 
MDIL kg massa  för provµt av utspäµningslu ft gµnom part ikµlfiltrµn  
MEDFW kg µkvivalµ nt mass a för utsp äµµa avgas µr unµµr hµla provcy kµln 
MEXHW kg totalt massf löµµ avgasµ r unµµr hµl a provcykµ ln 
Mf m g uppsamlaµ pa rtikµlp rovsmass a 
Mf,p mg partikµlprovsmassa uppsamlaµ på huvuµfiltrµt 
Mf,b mg partikµlprovsmassa uppsamlaµ på sµkunµärfiltrµt 
Mgas g total massa av gasformig förorµning unµµr hµla provcykµln 
MPT g total partikµlmass a unµµr hµla provcykµl n 
MSAM kg massa  för provµt av utspäµµa avgasµr gµno m partikµl filtrµn 
MSE kg massa av avgasprov unµµr hµla provcykµ ln 
MSEC kg massa av sµkun µär utspäµ nings luft 
MTOT kg total mass a av µubb µlt utspäµµa avgasµr un µµr hµl a provcykµ ln 
L 146/12 Europeis ka un ionens officiella tid ning 30.4.2004 SV 
Bµtµcknin g Enhµt Förklaring 
MTOTW kg total massa  avutspäµµa avgas µr som lµµs gµn om utsp äµningstu nnµln unµµr 
hµla provc ykµln på  våt bas 
MTOTW,I kg momµnt an mass a av utspäµµa avgasµ r som lµµs  gµnom ut späµningstunnµln p å 
våt bas 
mass  g /h inµµx för utsläppµns m assflöµµ 
NP - totalt antal varv för kol vpumpµn unµµr hµla provcykµln 
nref m in-1rµfµrµnsmotorvar vtal för  NRTC-pr ov
spn/g38 s-2 m otorvar vtalµts µµr ivata 
P kW µffµkt utan br omskor rigµring 
p1 kPa tryckfal l unµµ r atmosfä rstryck viµ pu mpinl oppµt 
PA k Pa absolut tryck 
Pa kPa mätta t ångtryck i mot orns in loppsluft (ISO 3046: ps y = PSY p rovomgiv ning) 
PAE kW angivµn to tal µffµkt som tas u pp av h jälpanorµni ngar so m montµ rats för 
provn ingµn mµn s om int µ krävs µn ligt avsn itt 2.4 i µµ nna bilaga 
PB kPa Total t atmos färstryc k (ISO 3046 : 
Px = PX t otalt tryck i omgivningµn 
Py = PY t otalt tryck i provomgivningµn) 
pd kPa mätta t ångtryck i ut späµnings luftµn 
PM kW maximal µf fµkt viµ  provvarvtalµt  unµµr provfö rhålla nµµn (sµ till ägg 1 till  
bilaga VII)  
Pm kW uppmä tt µffµkt i provbä µµµn 
ps k Pa torrt at mosf ärstryc k 
q - utspäµningsfa ktor 
Qs m ³/s C VS-vol ymflöµµ 
r - absolut förhållanµµ mµl lan SSV-myn ning och SSV-in lopp, statiskt tryck 
r-  f örhållanµµt mµllan µµn isokinµtiska  sonµµns och av gasrör µts tvär snittsarµa 
Ra % inloppsl uftµns rµlativa fuktig hµt 
Rd % utspäµn ingslu ftµns rµlativa fuktig hµt 
Rµ - Rµynolµs tal 
Rf -  F ID-rµa ktionsfaktor 
T K absolut tµmpµratur 
t s mättiµ 
Ta K inloppsluftµns abs oluta tµmp µratur 
TD K absolut tµmp µratur µå  konµµ ns bilµas 
Tref K rµfµrµnstµm pµratur för förbränning sluftµn:  (298 K) 
Tsp Nm bµgärt vriµm omµnt i µµn tr ansiµnta cyk µln 
t10 s tiµ mµllan tröskµlformaµ insignal och 10 % av slutvärµµt 
t50 s tiµ mµllan tröskµlformaµ insignal och 50 % av slutvärµµt 
t90 s tiµ mµllan tröskµlformaµ insignal och 90 % av slutvärµµt 
∆ti s Tiµsintµr vall för mom µntant CFV- flöµµ 
V0 m³/rµv P DP-volymf löµµ unµµ r vµrkliga fö rhållanµµn 
Wact kWh vµrkligt ar bµtµ unµµr NRTC-cykµln 
WF - vägningsfaktor  
WF E -  E ffµktiv vägning sfaktor 
X0 m³/rµv k alibrµringsfunktion för PDP- volymflöµµ 
ΘD k g·m2virvµlst römsµyn amomµtµ rns rotati onströghµt 
ß - förhål lanµµ mµllan  SSV-mynningµn s µiamµ tµr µ och inl oppµts innµrµia mµtµr 
/g108 - rµlativt luft-bränslµförhållanµµ, vµrk ligt A/F µiviµµrat mµµ stökiomµtriskt A/F 
/g114EXH kg/m³ avgas µrnas  µµns itµt 
2.18.2 B µtµckningar för  kµmiska bµstånµsµµlar 
CH 4 m µtan 
C3H8 p ropan 
C2H6 µ tan 
CO Kolm onox iµ 
CO 2 k olµioxiµ 
DOP µioktylftalat 
H2O vattµn 
HC kolvä tµn 
NOx k vävµoxi µµr 
NO kvävµoxi µ 
NO 2 k vävµµi oxiµ 
O2 s yrµ 
PT Partiklar 
PTFE polyt µtrafluo rµtµn 
30.4.20 04 Europeis ka un ionens officiella tid ning L 146/13 SV 
2.18.3 Förkor tningar 
CFV vµnturirör för kr itiskt flöµ µ 
CLD kµmiluminµscµns µµtµktor 
CI komprµ ssionstänµni ng 
FID flamjonis ationsµ µtµktor 
FS fullt skalut slag 
HCLD uppvärmµ kµmiluminµscµnsµµtµkto r 
HFID uppvärmµ flamjonisatio nsµµtµkto r 
NDIR infraröµanalysato r mµµ spriµningsopt ik 
NG naturgas 
NRSC statio när cykµl för mobila maskinµr som intµ är 
avsµµµa att använµas på väg 
NRTC transiµnt cykµl för mobila maskinµr som intµ är 
avsµµµa att använµas på väg 
PDP kolvpump 
SI gnisttän µning 
SSV subson iskt vµnturirör" 
3. Avsnit t 3 skall änµras på följanµ µ sätt: 
a) Följan µµ avsnit t skall läggas  till: 
"3.1.4 "µtikµttµr µnligt bilaga XII I, om motorn släpps  ut på m arknaµµn inom r amµn för µtt flµxibµlt  systµm." 
4. Avsnit t 4 skall änµras på följanµ µ sätt: 
a) I slutµt av avsnitt 4.1.1 skall följanµ µ läggas till: 
"Alla motorµr som avg µr avg asµr blanµaµµ mµµ vattµn skall utrustas mµµ µn anslutning, placµraµ µftµr motorn och 
förµ µµn punkt µär avgasµrna komm µr i kontakt mµµ vattµn (µllµr µvµntuµlla anµra kyl- µllµr rµningsmµµium) för µn 
tillfäl lig inkoppling av provtagningsutrustnin g för gas- µllµr partikµlutsl äpp. Dµt är  viktigt att anslutningµn placµras så 
att µµt är möjligt att  få µtt väl blanµat  rµprµsµntati vt avgasprov. Anslu tningµn skall vara gängaµ inut i mµµ 
stanµarµrörgängor på högst µn halv tum, och stängas mµµ µn plugg när  µµn intµ använµs (motsvaranµµ anslutningar 
tillåts)." 
b) Följan µµ avsnit t skall läggas  till: 
"4.1.2.4 Dµ µrhållna utsläppµn av kolmonoxiµ, summan av  kolvätµn och kvävµoxiµµr samt partiklar får  för 
stµg II I A intµ övµr stiga µµ mängµµr som angµs i följanµµ tabµll: 
Motorµr för anµra tillämpningar än µrift av fartyg i inlanµssjöfa rt, lok och motorvagnar : 
Katµgori: nµt toµffµkt 
(P ) 
(kW)  Kolmo noxiµ 
(CO) 
(g/kWh ) Summa n av ko lvätµn och kvä vµoxiµµr 
(HC+NOx) 
(g/kWh ) Partiklar 
(PT) 
(g/kWh ) 
H: 13 0 kW /g163 P /g163 560 kW  3,5 4,0 0,2
I: 75 kW  /g163 P < 1 30 kW 5,0 4 ,0 0,3 
J: 37 kW /g163  P < 7 5 kW  5,0 4 ,7 0,4 
K: 19 kW /g163 P < 3 7 kW  5,5 7,5 0,6 
Motorµr för µrift av fartyg i inlanµssjöfart 
Katµgori: slagvolym/nµttoµffµkt 
(SV/P ) 
(litµr pµr cylinµµr/kW) Kolmonoxiµ 
(CO) 
(g/kWh) Summan av kolvätµn och kvävµoxiµµr 
(HC+NOx ) 
(g/kWh) Partikla r 
(PT) 
(g/kWh) 
V1:1 SV<  0,9 och P /g179 37 kW 5,0 7 ,5 0,40
V1:20,9 /g163 SV /g163 1,2 5,0 7 ,2 0,30
V1:3 1,2/g163 SV /g1632,5 5,0 7 ,2 0,20
V1:4 2,5 /g163 SV /g163 5 5,0 7 ,2 0,20
V2:1 5 /g163 SV /g163 15 5,0 7 ,8 0,27 
V2:2 15 /g163 SV /g16320 och  
P < 3300 kW 5,0 8 ,7 0,50
V2:3 15 /g163 SV /g16320 
och P /g179 3300 kW  5,0 9 ,8 0,50
V2:4 20/g163 SV < 2 5 5,0 9 ,8 0,50
V2:5 25 /g163 SV < 3 0 5,0 1 1,0 0,50
L 146/14 Europeis ka un ionens officiella tid ning 30.4.2004 SV 
Motorµr för µrift av lok 
Katµgori: nµt toµffµkt 
(P ) 
(kW)  Kolmo noxiµ 
(CO) 
(g/kWh ) Summa n av ko lvätµn och kvä vµoxiµµr 
(HC+NOx) 
(g/kWh ) Partiklar 
(PT) 
(g/kWh ) 
RL A : 130  kW ≤ P ≤ 560 kW 3,5 4,0 0,2
 K olmonoxiµ 
(CO)  
(g/kWh)  Kolvä tµn  
(HC) 
(g/kWh) Kvävµoxi µµr 
(NOx) 
(g/kWh) Partiklar 
(PT) 
(g/kWh) 
RH A: P > 560 kW 3,5 0,5 6,0 0,2
RH A Mo torµr mµµ P > 2000 kW och SV 
> 5 l/cy linµµr 3,5 0,4 7,4 0,2
Motorµr för µrift  av motorvagn ar 
Katµgori: nµttoµffµkt 
(P ) 
(kW) Kolmono xiµ 
(CO) 
(g/kWh) Summan av  kolvät µn och  kvävµoxi µµr 
(HC+NOx) 
(g/kWh) Partiklar 
(PT) 
(g/kWh) 
RC A: 130  kW < P 3,5 4,0 0,20
c) Följanµµ avs nitt skall läggas  till: 
"4.1.2.5  D µ µrhållna utsläppµn av kolmonoxiµ, kolvätµn och kv ävµoxiµµr (µllµr när så är rµlµvant summ an av 
µµssa) samt par tiklar får  för stµg II I B intµ övµrstiga µµ mängµµr  som angµs i följanµµ tabµll: 
Motorµr för  använµning i anµra tillämpningar än µrift av  lok, 
motorvagnar  och far tyg i inlanµssjöfart 
Katµgori: nµttoµf fµkt 
(P ) 
(kW)  Kolmo noxiµ 
(CO) 
(g/kWh ) Kolv ätµn 
och  
(HC) 
(g/kWh ) Kvävµ oxiµµr 
(NOx) 
(g/kWh ) Partiklar
(PT) 
(g/kWh ) 
L: 130  kW ≤ P ≤ 560 kW 3,5 0,19 2,0 0,025  
M: 75 kW ≤ P < 130 kW 5 ,0 0,19 3,3 0,025 
N: 56 kW ≤ P < 75 kW 5,0 0,19 3,3 0,025 
Summan av kolvätµn och 
kvävµoxiµµr  (HC + NOx)  
(g/kWh)  
P: 37 kW  ≤ P < 56 kW 5,0 4 ,7 0,025 
Motor µr för µrift av motorvagnar 
Katµgo ri: nµt toµffµkt 
(P) 
(kW) Kolmonoxiµ 
(CO) 
(g/kWh) Kolvätµ n  
(HC) 
(g/kWh) Kvävµoxiµµ r 
(NOx)  
(g/kWh Partikl ar 
(PT) 
(g/kWh) 
RC B : 130 kW < P 3,5 0,19 2,0 0,025 
Motorµr för µrift av lok: 
Katµgo ri: nµt toµffµkt 
(P ) 
(kW) Kolmonoxiµ 
(CO) 
(g/kWh) Summan av kolvätµn  och kvävµoxiµµ r 
(HC+NOx)  
(g/kWh) Partikl ar 
(PT) 
(g/kWh) 
R B: 130 kW < P  3 ,5 4,0 0,025 
" 
30.4.20 04 Europeis ka un ionens officiella tid ning L 146/15 SV 
µ) Följanµµ avsnit t skall läggas till µftµr µµt nya avsnittµt 4.1.2.5: 
"4.1.2.6 Utsläpp av kolmonoxiµ, kolvätµn och kvävµoxiµµr (µllµr när  så är  rµlµvant summan av µµssa) och 
partikµlutsl äpp får för stµg IV intµ övµrstiga värµµna i tabµllµn  nµµan: 
Motorµr för använµning i anµra tillämpningar än µrift av lok, 
motorvagnar och fartyg för inlanµs sjöfart 
Katµgori: nµt toµffµkt 
(P) 
(kW)  Kolmo noxiµ 
(CO) 
(g/kWh ) Kolv ätµn och  
(HC) 
(g/kWh ) Kvävµ oxiµµr 
(NOx) 
(g/kWh ) Partiklar 
(PT) 
(g/kWh ) 
Q: 130  kW ≤ P ≤ 560 kW 3,5 0,19 0,4 0,025  
R: 56 kW ≤ P < 130 kW 5 ,0 0,19 0,4 0,025 
" 
µ) Följanµ µ avsnitt skall läggas till : 
"4.1.2. 7 Gränsvärµµna i avsnittµn 4.1.2.4,  4.1.2.5 och 4.1.2. 6 skall inbµgripa försämring bµräknaµ µnligt tillägg 
5 till bilaga I II. 
När µµt gällµr gränsvär µµna i avsnitt 4. 1.2.5 och 4.1. 2.6 får , mµµ unµantag för  vissa µr iftsförhållanµµn 
som intµ omfattas av  µn såµan bµstämmµlsµ, intµ µµ utsläppsp rovµr  som tagits unµµr slumpvis utvalµa 
bµlastningsfö rhållanµµn, i µtt fastställt kontrollområµµ och unµµr µn så kort tiµspµrioµ som 30 s intµ 
övµrskr iµa gr änsvärµµna i tabµllµrna ovan mµµ m µr än 100 pr ocµnt. Kontr ollområµµn för  vilka 
procµnttalµn intµ får övµrskr iµas och µµ µr iftsförhållanµµn som unµantas skall fastställas i µnlighµt 
mµµ µµt förfaranµµ som avsµs i artikµl 15. " 
f) Avsnitt 4.1.2.4 skall omnumr µras till av snitt 4.1.2.8.  
2. BILAGA II I SKALL ÄNDRAS P Å FÖL JANDE SÄTT: 
1. Avsnitt 1 skall änµr as på följanµµ sätt: 
a) I punkt 1. 1 skall följanµµ läg gas till: 
"Följanµµ tv å provcyklµr  skall tillämpas i µnlighµt m µµ bµstäm mµlsµr na i avsnitt 1 i bilaga I: 
– NRSC-cyk µln (stationär cykµl för mobila m askinµr som intµ är avsµµµa att anv änµas på väg) skall använµas 
för stµgµn I , II och III A och för motorµ r mµµ konstant v arvta l samt för stµg I II B oc h IV när µµt gä llµr 
gasform iga för orµninga r. 
– NRTC-cyk µln (transiµnt cykµl för mobila m askinµr som intµ är avsµµµa att anv änµas på väg) skall använµas 
för stµg I II B oc h IV för mätning av partikµlfor miga utsläpp fr ån alla motorµ r utom m otorµr  mµµ konstant 
varvtal. Tillvµr karµn kan själv välja att äv µn anv änµa µµnna provcy kµl för  stµg III A och för gasform iga 
föror µningar  i stµg I II B oc h IV. 
/g45 För motorµr för fartyg i inlanµssj öfart skall ISO-provningsförfaranµµt µnl igt ISO 8178-4:2002 [E] och IMO:s 
Marpol 73/78, bilaga VI  (NOx-koµ) använµas. 
/g45 För motorµr som är avsµµµa för µrift av m otorvagnar skall µn NRSC-cykµl använµ as för mätning av gas- och 
partikµlfo rmiga förorµningar för stµg III  A och II I B. 
/g45 För motorµr som är avsµµµa för µrift av lok skall µn NRSC -cykµl använµas för mätning av gas- och 
partikµlfo rmiga förorµningar för stµg III  A och II I B." 
b) Följanµµ pu nkt skal l läggas  till: 
"1.3 Mätningsprincip: 
Dµ av gasutsläpp från motorn som skall mätas omfattar  gasfor miga ämnµn ( kolmonoxiµ, summa av kolvätµn 
och kväv µoxiµµr)  och partiklar . Viµarµ använµs ofta k olµioxiµ som spår gas för  att bµstäm ma 
utspäµningsförhållanµµt hos systµm m µµ µµl- och fullflöµµsutspäµning. Enligt goµ br anschpraxis är  µn 
gµnomgåµnµµ mätning av  kolµioxiµ µtt utmär kt vµr ktyg för  att k onstatµra m ätproblµm unµµr 
provningsförloppµt.  
L 146/16 Europeis ka un ionens officiella tid ning 30.4.2004 SV 
1.3.1 NRSC-prov: 
Unµµr µn fastst ällµ sµriµ av µr iftsfö rhållanµµn mµµ varm körµ motor skall mängµµrna av µµ ovannämnµa 
avgasutsläp pµn unµµrsökas fortlöpanµµ gµnom provtagning från µµ outspäµ µa avgasµrna. Provcykµln bµstår 
av µtt antal stµg mµµ olika varvtalsvärµµn och vr iµmomµnt (bµlastningar), som skall täcka µµt typiska 
µriftsområµµt för µiµsµlmotorµr. I varjµ stµg mäts k oncµntration µrna av alla gasformiga förorµningar,  liksom 
avgasflöµµt och µµn avgivna µffµktµn, och µµ uppmätta vär µµna viktas sµµan. Partikµlprovµt skall späµas ut 
mµµ konµitionµraµ omgivningsluft . Unµµr hµla provningsförloppµt tas µtt µnµa partikµlprov, som samlas upp 
på lämpliga filtµr. 
Altµrnativt  skall µtt prov samlas upp på olika filtµr, µtt för varjµ stµg, och cykµlviktaµµ rµsultat bµräknas. 
Antal µt gram pµr kilowattimmµ av varjµ utsläppt förorµnanµµ ämnµ skall bµräknas µnligt anvisningarna i 
tillägg 3 till µµnna  bilaga. 
1.3.2 N RTC- prov: 
Dµn fas tställµa provc ykµln  mµµ trans iµnta stµg som nära µf tµrliknar µrift sförhållanµµna för µi µsµlmoto rµr i 
mobi la mas kinµr som int µ är avsµµ µa att  använµ as på vä g, görs två gångµ r: 
– Dµn fö rsta gån gµn (kall start) µftµr att  motorn ha r värmts til l rumstµ mpµratu r och moto rkylar- och 
oljµtµmp µratur, µft µrbµha nµlingssystµm och  alla h jälpmot orkont rollanorµn ingar har stabi lisµrats 
mµllan  20 och 30 graµµr. 
– Dµn anµ ra gångµn (varmst art) µftµ r 20 minut µrs varmavµu nstning som inl µµs omµµµl bart µf tµr att  
kallstartscykµln har avslu tats. 
Unµµr µµn na provs µkvµns  skall  µµ ovan nämnµ a förorµn ingarna unµ µrsöka s. Mµµ  hjälp av 
moto rµynamo mµtµrns  åtµrkop plingssignalµr för moto rns vriµmo mµnt oc h varvtal  skall  kraftµn  intµgrµras övµr 
provcykµ lns tiµ, och  som rµsul tat µrhåll µr man µµt arb µtµ som moto rn gµnµrµrat  unµµr hµ la provc ykµln . 
Koncµ ntrationµrna av µµ gas formiga  ämnµna  skall  bµstämmas fö r hµla provc ykµln , antin gµn i µµ  outspäµµa 
avgas µrna gµno m intµ grµring av ana lysatorsignalµn, i µn lighµt mµµ t illägg 3 til l µµn na bi laga, µl lµr i µµ 
utspäµµa avgas µrna från µt t CVS-sy stµm mµµ ful lflöµµsutspäµning gµn om int µgrµring µl lµr mµµ hj älp av µt t 
systµm mµµ pro vtagn ingssäcka r i µnligh µt mµµ t illägg 3 til l µµn na bi laga. För part iklar skall µt t propo rtionµllt 
prov från µµ  utspäµµa avgasµ rna saml as up p på µt t spµcifikt filtµr, anti ngµn gµn om µµlf löµµsutspäµning µll µr 
fullflöµµsutspäµning. Bµ roµnµ µ på vil kµn mµto µ som an vänts skal l µµt utspäµµa µllµr ou tspäµµa avgasf löµµt 
bµstämmas  för hµla  provcykµl n för bµräkn ingµn av µµ fö rorµnanµ µ ämnµn as mas sutsläppsvärµµn. 
Massutsläppsvärµµna  skall  ställas i rµlati on till mot orns arbµ tµ så att man  får fram anta lµt gram av varjµ 
förorµnanµ µ ämnµ som slä pps ut  pµr kilowat timmµ. 
Utsläppµn (g/kWh) skal l mätas  unµµr bå µµ kall - och varmsta rtscyklµrna . Sammansa tta viktaµ µ rµsul tat skall  
bµräkna s gµno m att kal lstartsrµs ultatµn viktas  till 10 procµ nt oc h varmsta rtsrµs ultatµn till 90 procµ nt. Vikta µµ 
samman satta rµsu ltat skal l mots vara normµrna. 
Innan  µµn komb inµraµ µ kall /varmst artssµkvµns µn in förs s kall symbo lµrna (bi laga I, avsn itt 2.18), 
provsµ kvµns µn (bil aga III) och bµ räknin gsformlµrna (bil aga III, tillägg III) änµras i µn lighµt mµµ fö rfaranµ µt i 
artikµl 15." 
2. Avsnitt 2 skal l änµ ras på fö ljanµµ s ätt: 
a) Punkt  2.2.3 skal l µrsät tas mµµ föl janµµ: 
"2.2.3 Motorµr mµµ laµ µluftkylning 
Laµµ luftµns tµmpµrat ur rµgist rµras och  skall  viµ µµt  uppgi vna no minµl la varvta lµt och fu ll bµlastning 
ligga  inom /g177 5 K a v µµn ma ximala laµµlufttµmpµratur som angµs av tillvµrkarµ n. Ky lmµµlµts 
tµmpµratur skall vara mi nst 293 K (20 °C). 
Viµ använµning av µtt särskilt provningssystµm för laµµluftµn µllµr µn µxtµrn fläkt skall laµµluftµns 
tµmpµratur hållas inom /g177 5 K a v µµn ma ximala laµµlufttµmpµratur som angµtts av tillvµrkarµ n viµ 
varvtalµt för uppgivµn största µffµkt och full bµlastning. Unµ µr hµla provcykµln skall tµmpµratur och 
flöµµ på laµµluftkylarµns kylmµµµl viµ ovanståµnµµ börvärµ µn vara oföränµraµµ. La µµluftkylarµns 
volym skall bygga på goµ branschpraxis och typiska forµons-/maskintillämpningar. 
Altµrnativt kan man ställa in laµµluftkylarµn i µnlighµt mµµ SAE J 1937 från januari 1995." 
30.4.20 04 Europeis ka un ionens officiella tid ning L 146/17 SV 
b) Tµxtµn i punkt 2.3. skall µrsättas mµµ följanµµ:  
"Prov motorn skall var a utrustaµ mµµ µtt luftinloppss ystµm m µµ µtt luftinloppsunµµrtryck  inom /g177 300 Pa av µµt värµ µ 
som angµtts av tillvµrkarµ n för rµn luft viµ µµ µriftförhållanµµn som µnligt uppgift från tillvµrkarµn gµr max imalt 
luftflöµµ. Strypningµn skall ställas in viµ nominµllt varv tal och full bµlastning. Ett särskilt provningssystµm får 
använµas, unµµr förutsättning att µµt motsvarar mot orns vµrkliga µriftsförhållanµµn." 
c) Tµxtµn i avsnitt 2.4 skall µrsättas mµµ följanµµ: 
"Provmotorn skall vara utrustaµ mµµ µtt avgassystµm mµµ  µtt avgasmottryck inom /g177 650 Pa av µµt värµ µ som angµtts 
av tillvµrkarµ n för µµ µriftförhållanµµn som gµr µµn ma ximala angivna µffµktµn. 
Om mo torn är utrustaµ mµµ µn anorµning för µftµrbµhanµling av avgasµr skall µµt avgasrör som använµs viµ provµt 
ha samma µ iamµtµr som µ µt avgasrör som använµs viµ µrift av forµonµt, på µtt avsnitt som är m inst 4 rörµiamµtrar 
långt räkn at uppströms från inloppµt till µxpansionsµµlµn µär anorµningµn för avgasµftµrbµhanµling sittµr. Av stånµµt 
från avgasgrµnrörµts fläns µllµr turbolaµµarµns utlopp till anorµningµn för avg asµftµrbµhanµling skall vara samma  
som i m askinkonfigurationµn µllµr ligga inom tillvµrkarµ ns avstånµsspµcifikationµr. Av gasmottryckµt µllµr 
strypningµn skall uppfylla samma  villkor som ov an och får ställas in mµµ µn vµntil. Eftµrbµhanµlarbµhållarµn får tas 
bort unµµr öv ningsprov och bµstämning avvriµmomµ ntkurva n och µrsättas mµµ µn motsvaranµµ bµhållarµ mµµ  
inaktivt katalysämnµ." 
µ) Punkt 2.8 skall utg å. 
3. Avsnitt 3 skall änµr as på följanµµ sätt: 
a) Rubrikµn till avsnitt 3 skall µrsättas mµµ följanµµ: 
"3. PROVE TS GENOMFÖ RANDE (NRSC- PROV) " 
b) Följanµµ punk t skall införas: 
"3.1 Bµstämning a v µynamomµtµr inställningar 
Dµn spµcifika utsläppsm ätningµn skall byg ga på ok orrigµra µ bromsaµ µ ffµkt µ nligt I SO 14396: 2002.  
Viss kringutrustning och vissa tillbµhör som är mon tµraµµ på motorn oc h som b µhövs µnbart för mas kinµns 
µrift bör µµmontµras förµ provningµn. Exµ mpµl framg år av följanµµ, ofullstänµiga förtµckning: 
– Luftkomprµs sor för b roms ar 
– Sµrvo styrningskomp rµssor 
– Luftkonµitionµringskomp rµssor 
– Pump ar för hyµ rauliska ställµon 
Utom i µµ  fall µär såµa n kringut rustn ing är µn nö µvänµ ig µµl  av motorn (t.µx. kyl fläktµn p å luftkylµa mot orµr) 
skall µµn  µffµkt  som viµ p rovnin gsvarvta lµn tas up p av såµ an ut rustn ing so m intµ  µµmont µras bµräk nas för 
inställning av µyn amomµt µrn. 
Inställningµn av inl oppsstrypni ng och  avgasmo ttryck  skall  anpas sas till tillvµrkarµns  övrµ gränsµr i µn lighµt 
mµµ avsni ttµn 2.3 och 2.4. 
Dµ maximal a vriµmomµ ntvärµµna vi µ µµ ang ivna provvarvtal µn ska ll fastställas gµnom µxp µrimµnt  för att 
bµräkna  vriµmomµn tvärµµ n viµ vart o ch µtt  av µµ angi vna provs tµgµn . För motorµr som in tµ är utf ormaµµ fö r 
att köras viµ  olika  varvtal på  µn vriµmomµ ntkurva viµ ful l bµlastning, skall  µµt maxi mala vriµ momµnt µt viµ  
provvarvta lµn an gµs av ti llvµrkarµn. 
Motorins tällningµn f ör varjµ provs tµg ska ll bµräknas  mµµ föl janµµ formµl : 
/g40/g41AE AE M PLxP P S /g45/g247
/g248/g246/g231
/g232/g230/g43 /g61100
Om k votµn 
03,0/g179
MAE
PP
får värµµt P AE kontr ollµras av µµn tµk niska m ynµighµt som bµ viljar typgoµkännan µµt." 
L 146/18 Europeis ka un ionens officiella tid ning 30.4.2004 SV 
c) Punktµrna 3.1–3.3 skall omnumr µras till 3. 2–3.4 
µ) Punkt 3.4 skall omnumr µras till punkt 3.5 och µr sättas  mµµ följanµµ: 
"3.5 Justµring av utspäµn ingsfaktorn 
Partikµlprovtagningssystµ mµt skall startas och köras på bypass för mµtoµµn mµµ µtt filtµr (valfritt för mµtoµµn 
mµµ flµra filtµr) . Utspäµni ngsluftµ ns bakgrunµsnivå av partiklar kan bµstämmas gµnom att m an lµµµr 
utspäµn ingsluft  gµnom par tikµlfil trµn. O m filtrµraµ utspäµn ingsluft  använµs kan µn m ätning göras när som 
hµlst förµ, unµµr µllµr µftµr provµt. Om utspäµningsluf tµn intµ är filtrµraµ skall mätningar göras på µtt µnµa 
prov som tagits unµµr  prov µt. 
Utspäµnin gsluftµn  skall ställas in så att filtrµt viµ varjµ pr ovstµg har µn yttµmpµratur mµllan 315 K (42 °C) 
och 325 K (52 °C).  Dµn totala utspäµningsfaktorn får  intµ var a minµr µ än fyr a. 
Obsµrvµra: V iµ förfaranµµt för stationära µriftsförhållanµµn får filtµrtµmpµraturµn var a lika mµµ µllµr lägrµ än 
maximalvärµµt på 325 K (52 °C). Man bµhövµr µock intµ hålla sig inom tµmpµraturintµrvallµt 42 °C–52 °C. 
Viµ mµtoµµrna m µµ µtt µllµr flµra filtµr skall provµts massflöµµ gµnom filtrµt hållas på µn konstant nivå i 
förhållanµµ till  massflöµµt av utspäµµ a avgasµr unµµr alla provstµg i fullfl öµµssys tµm. D µnna masskvot får 
högst avvika ± 5 % från pr ovstµgµts gµnomsnit tliga värµµ, utom unµµr µµ för sta 10 sµkunµµrna i var jµ stµg i 
systµm utan bypass kapacitµt. Om systµm m µµ µµlflöµµs utspäµn ing och mµtoµµn mµµ µtt filtµr använµs, skall 
massflöµµ t gµnom filtrµt var a konstant mµµ µn högsta avvikµlsµ på ± 5 % från stµgµts gµnomsnit tliga värµµ, 
utom unµµr µµ för sta 10 sµkunµµrna i var jµ stµg i systµm utan bypasskapacitµ t. 
I systµm m µµ kontroll av k oncµntration µn av CO 2 µllµr NOx skall CO 2- µllµr NOx-h altµn mätas i början och 
slutµt avvarjµ prov. B akgrunµskoncµntrationµn av C O2 µllµr NOx i  utspäµningsluftµn förµ och µftµr pro vµt får 
skilja sig åt mµµ högst 100 ppm rµs pµktivµ 5 ppm. 
Om µ tt systµm för analys avutspäµµa avgasµr använµs, skall µµ rµlµvanta bakgrunµskoncµntrationµrna 
bµstämma s gµnom p rovtagning av utspäµningsluftµn i µn provtagningssäck unµµr hµla provsµkvµnsµn. 
Dµn kontinuµrliga bakgrunµskoncµntrationµn (µj i säck) får fastställas som gµnomsnittµt av minst trµ värµµn 
som mät s viµ olika tiµpunktµr – i början, i slutµt och viµ µn tiµpunkt nära mi ttµn av c ykµln. På t illvµrkarµ ns 
bµgäran får bakgrunµsmätningarna utµslutas." 
µ) Punktµrna 3. 5–3.6 skall omnumr µras till 3.6–3. 7. 
f) Punkt 3.6.1 skall µrsättas mµµ följanµ µ: 
"3.7.1 Spµcifi kation för utrustni ng i µnlighµt mµµ avsnitt 1A  i bilaga I: 
3.7.1.1 Spµcifi kation A 
När µµt gällµr motorµr som omfattas av avsnitt 1 A i och A iv i bilaga I,  skall följanµ µ 8-stµgscykµl1
följas viµ µynamom µtµrµr ift i provm otorn: 
Stµg Motorvar vtal Bµlastning Vägning sfaktor 
1 Nominµllt varvtal 100 0,15 
2 N ominµllt v arvta l 75 0,15 
3 Nominµllt varvtal 50 0,15 
4 Nominµllt varvtal 10 0,10
5 Mµllanvarv tal 100 0,10
6 Mµllanvarv tal 75 0,10
7 Mµllanvarv tal 50 0,10
8 Tomg ång –– 0,15 
3.7.1.2 S pµcifikation B 
När µµt gällµr motorµ r som om fattas av avsnitt 1 A ii) i bilaga I, skall följanµµ 5- stµgscykµl2 följas viµ 
µynamom µtµrµrift i provmotorn: 
Stµg Moto rvarvtal Bµlas tning Vägningsfakt or 
1 Nominµllt  varvtal 100 0,05 
2 N ominµllt v arvta l 75 0,25 
3 Nominµllt varvtal 50 0,30
4 Nominµllt varvtal 25 0,30
5 Nominµllt varvtal 10 0,10
1Fotnot  1 skall ä ndras på fö ljande sätt:  Identisk med cy kel C1 såso m den beskrivs i  punkt 8.3.1.1 i standard ISO 8178–4: 2002 (E). 
2Fotnot  2 skall ä ndras på fö ljande sätt:  Identisk med cy kel D2 såsom den beskr ivs i punkt 8.4.1 i st andard ISO 8178-4: 2002(E). 
30.4.20 04 Europeis ka un ionens officiella tid ning L 146/19 SV 
Bµlas tningµn angµs i procµnt av µµt v riµmomµnt som m otsvarar högsta kontinuµrliga µffµktuttag, 
µµfiniµrat som µµn högsta µffµkt som kan tas ut unµµr µn sµkvµns mµµ var iµranµµ µffµktuttag som kan 
köras µtt obµgränsat antal timmar pµr år  mµllan angivna sµrvicµintµrvall, unµµr angivna förhållanµµn 
och om sµrvicµn utförs µnligt tillvµrkar µns anvisningar. 
3.7.1.3 Spµcifikati on C 
För µrivmotor µr1 för fartyg i inlanµssjöfart skall ISO-pro vningsförfaranµµt µnligt ISO 8 178-4:2002 
(E) och  IMO: s Marpol 73/78, bilaga VI (NO x-koµ) använµas. 
Drivmotorµr som fungµrar mµµ µn fast propµllµrstigningskurva skall provas på µn µynamom µtµr som 
använµµr följanµµ 4-stµgscykµl2 för stationär µrift som utvµcklats för att visa µriftµn hos µiµsµlmotorµr 
för fartyg:  
Stµg numm µr Varvt al B µlastning Vägningsfaktor 
1 100 % 
(nominµllt) 100 0,20
2 9 1 % 75 0,50
3 80 % 50 0,15 
4 63 % 25 0,15 
Drivmotorµr för inlanµss jöfart mµµ fastst ällt varvtal och mµµ propµllµr mµµ v ariabµl stigni ng µllµr 
µlµktriskt koppli ng skall provas på µn µynamomµtµr som använµµr följan µµ 4-stµgscykµl3 för stationär 
µrift och mµµ samma  bµlastnings- och vägningsfaktorµr som i cykµln ovan mµn motorn skall köras i 
nominµllt varvtal i varjµ stµg: 
Stµg 
nummµ r Varv tal Bµlastning Vägningsfaktor 
1 nominµllt 100 0,20
2 n ominµllt 75 0,50
3 nominµllt 50 0,15 
4 nominµllt 25 0,15 
____________ ____
1Hjälpmot orµr mµµ kons tant varvtal sk all cµrtif iµras µnligt ISO D2:s cy kµl. µvs . µµn 5-st µgscy kµl 
för st ationär µrif t som an gµs ova n i pun kt 3.7.1.2, mµµ an hj älpmo torµr mµµ variµ ranµµ varvt al 
skall cµrti fiµras  µnligt ISO CI:s cy kµl, µvs . µµn 8-st µgscy kµl so m angµs  i punkt  3.7.1.1. 
2Iµµntisk mµµ E3-cykµln µnligt punktµrna 8.5.1, 8.5.2 och 8.5.3 i ISO 8 178-4 2002 (E). Dµ  fyra 
stµgµn byggµr på µn gµnomsnittlig propµllµrkurva basµraµ på mätningar viµ använµning. 
3Iµµntisk mµµ E2-cykµln µnligt punktµrna 8.5.1, 8.5.2 och 8.5.3 i ISO 8 178-4 2002 (E). 
3.7.1.4 Spµcifikation D 
För motorµr som omfattas  av avsnitt 1 A lµµ v i bilaga I skall föl janµµ 3-stµgs cykµl11 följas 
µynamom µtµrµrift i provmotorn: 
Stµg 
numm µr Varvtal Bµlas tning Vägningsfakt or 
1 nominµllt 100 0,25 
2 m µllan-varv tal 50 0,15 
3 tomgång – 0,60
____________ _________
11Iµµntisk mµµ cykµl F i ISO 81 78-4: 2002 (E)." 
L 146/20 Europeis ka un ionens officiella tid ning 30.4.2004 SV 
g) Punkt 3.7.3 skall µrsättas mµµ följanµµ:  
"Prov sµkvµnsµn påbör jas. P rovµt skall för samtliga pr ovcyklµr gµnomföras i µµn stµgor µning som angµs ovan.  
Unµµr varjµ  stµg i rµs pµktivµ provc ykµl µf tµr µµn  inlµµanµµ omst ällningspµrioµµ n skal l µµt angivn a varvtal µt ligga 
inom µµt st örsta värµµt av ± 1 %  av nomin µllt varvtal  µllµr ± 3 min -1, utom viµ  låg tomgå ng som s kall ligga in om µµ 
tolµrans µr som angi vits av till vµrkarµn. Dµt an givna  vriµmomµn tµt skall  hållas på µn  såµan  nivå at t gµno msnittµt övµr 
µµn pµ rioµ un µµr vilkµ n mätn ingarna görs li ggµr inom ± 2 %  av µµt maxi mala vriµ momµnt µt viµ  provvarvtal µt. 
Minst tio minu tµr är nöµvä nµigt för varjµ mät punkt. Om µµt viµ  provnin g av µn moto r krävs längrµ provt agningstiµµr 
för att  µrhåll a tillräckl ig parti kµlmas sa på  mätfi ltrµt får provst µgstiµµn förlän gas i nö µvänµ ig uts träckn ing. 
Provstµ gµns längµ  skall  notµ ras och  rapportµ ras. 
Koncµ ntrationµn gas formiga  utsläpp i  avgasµrn a skal l mätas  och no tµras unµµr µµ  sista trµ min utµrn a i varjµ st µg. 
Partikµ lprovt agningµn o ch mätn ingµn av µµ gas formiga  utsläppµn bör int µ påbö rjas in nan mot orstabilisµring µnl igt 
tillvµrkarµn s µµfinition har upp nåtts, och µµ  skall  avslu tas samti µigt. 
Bräns lµtµmpµrat urµn ska ll mät as viµ  inloppµt till bränsl µinsprutn ingspumpµ n µllµr i µnli ghµt mµµ til lvµrkarµn s 
anvisningar, och pl atsµn fö r mätnin gµn ska ll notµras." 
h) Punkt  3.7 skal l omnu mrµras til l pun kt 3.8. 
4. Följanµµ avsni tt ska ll införas : 
4. PROVETS GENOMFÖRA NDE (N RTC-PROV) 
4.1 Inlµµni ng 
Dµn tran siµnta cy kµln för mobil a maski nµr som in tµ är avsµ µµa at t använ µas på väg (NRTC ) bµskrivs  i tillägg 4 til l 
bilaga III som µn trans iµnt uppµ µlaµ sµkvµn s av normal isµraµµ varvta l och  vriµmomµn t tillämpl iga på s amtli ga 
µiµsµlmot orµr som omfa ttas av µµt ta µirµktiv. För att  kunna  utföra provµt på  µn moto r måstµ man  räkna om µµ 
normal isµraµµ värµµn a till µµn  provaµµ  motorns  vµrkliga värµµ n på grunµ val av mot orns vriµ momµnt kurva. Dµnna  
omräkni ng kall as µµ normal isµring, och µ µn rµsu ltµranµµ pro vcykµl n kall as µµn  provaµµ  motorns  rµfµrµns cykµl . Dµssa 
rµfµrµns värµµn f ör varvtal oc h vriµmomµ nt ska ll använµa s när moto rn provas o ch µµ åt µrkopp laµµ varvtalµ n och 
vriµmomµ ntµn rµgistrµras . Dµt avsl utaµµ provµt  skall  valiµ µras mµµ h jälp av µn rµgrµss ionsanalys mµllan  varvtalµ ns 
och vriµmomµnt µns rµfµrµns - och åtµrkoppl ingsvärµµ n. 
4.1.1 Anvä nµning av man ipulationsanorµni ngar µll µr onormal a strat µgiµr fö r kontrol l avutsläpp är förbjuµ µn. 
4.2 B µstämning av motorns vr iµmomµntkurva 
Innan m an gµnµr µrar NRTC-pr ovcykµln i provbänkµn, måstµ motorns vriµmomµntkur va bµstämmas.  
4.2.1 Bµstämning av varvtalsomr åµµt för vriµmomµntkur van 
Lägsta och högsta varvtal för vriµmomµntkur van µµfiniµras µnligt följanµµ: 
Lägsta varvtal = Tomgångsvarvtal 
Högsta varvtal = nhi x 1,02 µllµr µµt var vtal µär vriµmomµntµt viµ full bµlas tning sju nkµr till noll, om µµt sµnarµ 
varvtalµt  är lägrµ ( varviµ n hi är µµt höga varvtalµt, µµfiniµ rat som µµt högsta varvtal viµ vilkµt 70 % av µµn nominµlla 
µffµktµn  uppnås). 
4.2.2 M otorns v riµmom µntkurv a 
Motorn skall var mköras på högsta µffµkt för att stabilis µra motorparam µtrarna i µnlighµt mµµ tillvµrkarµns 
rµkomm µnµationµr och goµ branschpraxis. När motorn har  stabilisµrats, bµstäms v riµmomµntkur van µnligt följanµµ: 
4.2.2.1 Transiµnt kurva
a) Motorn avlastas och kör s på tomgång . 
b) Motorn körs mµµ full bµlastning/hµlt öppµt spjäll och på lägsta v arvtal. 
c) Varv talµt ökas mµµ i gµnomsnitt 8 ± 1 min-1 pµr sµkunµ från lägsta till högsta varv tal. V arvtals- och 
vriµmomµntvär µµna rµg istrµras m µµ µn fr µkvµns på minst µn mätpunkt pµr sµkunµ.  
30.4.20 04 Europeis ka un ionens officiella tid ning L 146/21 SV 
4.2.2.2 S tµgkur va 
a) Motorn avlastas och k örs på tom gång.  
b) Motorn k örs mµµ full bµlastning/hµlt öppµt spjäll och på lägsta v arvta l. 
c) Dµt lägsta v arvta lµt för  vriµmomµntk urvan skall hållas viµ full bµlastning unµµr  minst 15 sµkunµµr , och unµµr  
µµ sista 5 sµkunµµr na skall µµt gµ nomsnittliga vriµm omµntµt rµgistr µras. Kurvan för µµt m aximala 
vriµm omµntµt från lägsta till högsta v arvta l bµstäms gµnom att ma n öka r hastighµtµn m µµ hög st 100 ± 20/min 
i tagµ t. Varjµ provpunkt skall hållas unµµr minst 15 sµkunµµr,  och unµµr µµ sista 5 sµkunµµr na skall µµt 
gµnomsnittliga vriµm omµntµt rµgistr µras. 
4.2.3 Uppr itning avvriµmom µntkur van 
Alla mätpunk tµr som r µgistrµr ats µnligt anvisningar na i punkt 4. 2.2 binµs samm an mµµ linjär  intµr polµring mµllan 
punktµrna . Som rµsultat µrhålls vriµm omµntkur van. Dµn använµs för  att omvanµla µµ nor malisµra µµ 
vriµm omµntvär µµna µnlig t µynam omµtµr tabµllµn i bilaga I V till vµr kliga vriµm omµntvär µµn för  provcykµln µnligt 
anvisningar na i punkt 4. 3.3. 
4.2.4 Altµrnativa sätt att bµstämma vriµm omµntkur van 
Om µn tillvµr karµ ansµr  att ovanståµnµµ förfar anµµn intµ är säkra µllµr rµprµsµntativa för µn viss motor , får altµrnativa  
mµtoµµr  använµas. Dµssa a ltµrnativa mµtoµµr  måstµ uppfylla syftµt mµ µ µµ bµskriv na för faranµµna för bµstämning av
vriµm omµntkur van, nämligµn att bµstäm ma µµt högsta tillgängliga vriµm omµntµt viµ alla varvtal som uppnås unµµr  
provcy klµrna . Om man av säkµrhµ tsskäl, µllµr av µµt skäl att för faranµµna intµ är  rµprµsµntativ a, gör avstµg från µµ 
förfar anµµn för  bµstäm ning av vriµm omµntkur van som bµsk rivs i µµnna punkt, skall av stµgµn g oµkännas a v µµ 
bµrör µa par tµrna mµµ µn motivµring  för varför avstµgµn få r göras.  Unµµ r inga om stänµighµtµr får µock 
vriµm omµntkur van köras mµµ fallanµµ m otorvar vtal när  µµt gällµr styrµa motorµ r µllµr motorµ r mµµ turbolaµµar µ. 
4.2.5 Förnyaµ bµstämn ing avvriµmom µntkur van 
Vriµmom µntkur van bµhövµ r intµ b µstämm as för µ varµnµa p rovcykµl . Vriµmom µntkur van för µn motor bµhövµ r 
bµstämmas förµ µn pr ovcykµl bara 
– om µµ t, grunµat på µn fackmässig bµµömning,  har gått orimligt lång tiµ sµµan µµn sµnastµ bµstäm ningµn, 
µllµr 
– om µµ t har gjorts fysiska föränµr ingar µllµr nya inställningar  på motorn,  vilka kan tänk as påvµ rka motorns 
prµsta nµa. 
4.3 Bµstämning a v rµfµrµnscyk µln 
4.3.1 Rµfµrµnsvar vtal 
Rµfµrµnsvarvtalµt ( nref) motsva rar µµt norm alisµra µµ varvtalµt 100 % i µyn amom µtµrtabµllµn i tilläg g 4 till bilaga III. 
Motorns vµrkliga cykµl bµräknas gµnom  µµno rmalisµrin g till rµfµrµnsvar vtalµt och b µror natur ligtvis i hög  graµ på 
vilkµt rµfµrµnsv arvtal som  väljs. Rµfµrµn svarvtalµt fastställs mµµ hjälp av µµfinitionµn 
nref = låg t varvtal +  0,95 x (högt varvtal – lågt v arvtal)  
(högt varvtal är µµt hö gsta varvtal viµ vilkµt 70 % av µµn n ominµlla µffµktµn  uppnå s, lågt varvtal är µµt lä gsta varvtal 
viµ vilkµt 50 % av µµn n ominµlla µffµktµn  uppnå s). 
4.3.2 B µräkning avvµrkligt varvtal 
Dµt nor malisµra µµ va rvtalµt räkna s om till µµt vµrkliga v arvta lµt mµ µ följanµµ formµ l: 
% var vtal x (rµfµrµnsvarv tal /g45 tomgångsvarvtal) 
Vµrk ligt varvtal = 100 + tomgångsvarvtal 
L 146/22 Europeis ka un ionens officiella tid ning 30.4.2004 SV 
4.3.3 Bµräkning av vµrkligt vr iµmomµnt 
Vriµmomµntµt µnligt µynamomµtµrtabµllµn i tillägg 4 till bilaga II I är normalisµrat till procµnt av högsta vriµmomµnt 
viµ rµspµktivµ var vtal. Rµfµrµnscykµlns vriµmomµnt räknas om  till vµrkliga värµµn mµµ hjälp av vriµmomµntkurvan, 
som bµstämts µnligt anvisni ngarna i punkt 4. 2.2 µnligt följanµµ: 
% vriµmomµnt x max. vriµmomµnt 
Vµrkligt v riµmomµnt = 100 (5) 
för rµspµk tivµ vµrkligt varvtal bµstämt µnligt avsnitt 4. 3.2. 
4.3.4 Exµm pµl på bµräk ning av vµrkliga v ärµµn (µµnor malisµring ) 
Följanµµ pr ovpunkt skall om räkna s till v µrklig t värµµ: 
Varvtal i % = 43 % 
Vriµmom µnt i %= 82  % 
Mµµ följanµµ givna värµµ n: 
Rµfµrµnsvar vtal = 2200 /min 
Tomgå ngsvar vtal =  600 /min 
blir 
Vµrk ligt var vtal = 600100/g402200 - 600/g41 43
/g43/g180
= 1288 /min  
µär µµt högsta vriµm omµntµt som  avläsµs i vriµmomµntk urvan viµ 1288 /min är  700 Nm. 
Vµrkl igt vriµmomµ nt =100 700 82/g180 
= 574 Nm  
4.4 Dynamom µtµr 
4.4.1 När man använµµr  µn bµlastningsmätarµ,  skall vr iµmomµntsignalµn övµrför as till motorax µln och µynamom µtµrns 
tröghµt bµaktas.  Motorns vµr kliga vr iµmomµnt är  µµt v riµmomµnt som avläsµs på bµlastningsmätarµn plus bromsµns 
tröghµtsmomµnt m ultiplicµrat mµµ vinkµlaccµlµr ationµn. Styrsystµmµt måstµ bµräk na µµtta i rµaltiµ. 
4.4.2 O m moto rn provas  mµµ µn  virvµls tröms µynamomµt µr, bör ant alµt punk tµr µär µi ffµrµnsµ n D sp sp n T /g81/g215/g215/g215/g45 /g38/g1122
är minµrµ än – 5 % av toppvriµm omµntµt intµ övµr stiga 30 ( varviµ Tsp är µµt bµgärµa  vriµmomµntµt,spn/g38
moto rvarvtal µts µµrivat a och  ΘDvirvµlst römsµyn amomµtµ rns rotati onströghµt). 
30.4.20 04 Europeis ka un ionens officiella tid ning L 146/23 SV 
4.5 Utsläppsprov
Provsµkvµnsµn framg år av följanµ µ flöµµsµiagram: 
Förbµr µµ motor n, utför  mätningar  förµ provningµn,  gör prµstanµakontr ollµr och kalibrµr ingar 
/g175/g175
Bµstä m vriµmomµntkurvan (kurvan för µµt maximala 
vriµmomµntµt) 
/g175/g175
Kör viµ bµh ov µn µl lµr flµ ra övnin gscykl µr för att ko ntrollµra mot orn/p rovbän kµn/utsläppssystµmµn 
/g175/g175
START 
/g175/g175
Kör förµskri vµn kon µitionµrings cykµl  i minst  20 minu tµr för att  konµi tionµra moto rn och pa rtikµl systµmµt  inklu sivµ tunn µln 
(µµl- µll µr full flöµµssystµm). 
Partikl ar samla s upp  på övni ngsfiltµr. 
/g175/g175
Kör partikµ lprovt agningssystµmµt (PM-s ystµmµt) på by pass mµµ mot orn i gång o ch byt  PM-fil trµt ti ll stabilisµrat och  vägt 
provta gningsfiltµr. Gör alla an µra sys tµm klara f ör provtagn ing oc h insamlin g av µata. 
/g175/g175
Kör avgasp rovtagn ing mµµ  varm start in om 5 minu tµr från µµ t att motorn s tängts av µl lµr har friko pplats. 
Viµ bµh ov kan man  förµ sjä lva mät cykµl n köra µn µl lµr flµ ra övnin gscykl µr för att ko ntrollµra mot orn, provbä nkµn o ch 
utsläppssystµmµn. 
4.5.1 Förbµrµµ µlsµ av provta gningsfiltrµn 
Minst µn timmµ förµ provµt placµras varjµ filtµr i µn pµtriskål, som är skyµµaµ mot µamm och tillåtµr luftväxling, och 
som placµras i µn vägningskammarµ för stabilisµring. Eftµr stabilisµringµn vägs varjµ filtµr och viktµn notµras. Filtrµt 
förvaras sµµan i µn stäng µ pµtriskål µllµr i µn försµglaµ filtµrhållarµ fram till provµt. Filtrµt skall använµas inom  åtta 
timmar µftµr att ha tagits ur vägningskammarµn. Tarµringsviktµn skall notµras. 
4.5.2 Installation av mätutrustning µn 
Instrumµnt och pr ovtagningssonµµr  installµr as på förµskr ivµt sätt.  Avga srörµt skall i förµkomm anµµ fall anslutas till 
systµmµt för fullflöµµsutspäµning. 
4.5.3 Start och k onµitionµring avutspäµningssystµmµt och m otorn 
Utspäµningssystµmµt och m otorn startas och v armkörs. Provtagningssystµm µt konµitionµr as mµ µ motor n i µrift mµµ 
nominµllt v arvta l och 100 % vriµm omµnt unµµr minst 20 minutµr,  mµµan m an sam tiµigt k ör µµlflöµµssystµmµt µ llµr 
fullflöµµs-CVS- systµmµt mµµ utspäµningssystµm i två stµg. Övningspr ov av partikµlutsläpp samlas upp.  
Partikµlprov filtrµn bµhövµr  varkµn stabilisµras µ llµr vägas och k an kassµras.  Filtr µt får  bytas unµµr konµitionµring µn 
unµµr förutsättning att µµn totala pr ovtagningstiµµn gµnom filtrµn och pr ovtagningssystµm µn är längr µ än 20 minutµ r. 
Flöµµna ställs in så att µµ ungµfär  motsv arar µµ flöµµn som valts för  transiµnt pr ovning.  Viµ bµhov minskas 
vriµm omµntµt från 100 % vriµm omµnt mµµ bibµhållµt nom inµllt var vtal så att µµn spµcificµraµµ maxim ala 
tµmpµr aturµn i provtagningsom råµµt på 191 oC intµ övµrskriµs. 
4.5.4 Start av partikµlpr ovtagningssystµm µt 
Partikµlprov tagningssystµmµt startas och k örs på bypass.  Utspäµning sluftµns bakg runµsnivå av partiklar  kan 
bµstämmas gµnom man tar µtt pr ov avutspäµningsluftµn för µ avgasµrna s inlopp i utspäµningstunnµln.  
Partikµlbakgr unµsprovµt bör samlas upp unµµr µµn tr ansiµnta cyk µln, om µµ t finns µtt annat 
partikµlpr ovtagningssystµm . I annat fall kan man använµa µµt par tikµlprov tagningssystµm som anv änts för  att samla 
upp par tiklar i µµn transiµnta cykµln.  Om filtrµraµ utspäµningsluft anvä nµs, kan µn µnµa mätning av bakgr unµsnivån 
göras förµ µllµr µftµr provµt.  Om utspäµningsluftµn intµ är  filtrµraµ, kan mätningar göras förµ början och µftµr  slutµt 
av provcy kµln, varµftµr gµnomsnittµt avvärµµ na bµr äknas. 
4.5.5 Justµring avutspäµningssystµmµt 
Dµt totala utspäµµa avgasflöµµt i µtt systµm m µµ fullflöµµsutspäµning,  µllµr  µµt utspäµµa av gasflöµµt g µnom µtt 
systµm m µµ µµlflöµµsutspäµning,  skall ställas in så att man µliminµr ar vattµnkonµµnsµr ing i systµmµt och så att filtr µt 
har maximal yttµmp µratur på mµllan 315 K  (42°C) och 3 25 K  (52°C).  
4.5.6 Kontroll av analysatorµr na 
Utsläppsanalysatorµ rnas nollpunkt och mätomr åµµ ställs in. Om provtag ningssäckar  använµs, skall µµ tömmas på luft.  
L 146/24 Europeis ka un ionens officiella tid ning 30.4.2004 SV 
4.5.7 Start a v motorn 
Dµn stabilis µraµµ motorn skall startas inom 5 minutµr µftµr avslutaµ uppvärmning i µnlighµt mµµ tillvµrkarµns 
anvisningar i instruktionsb okµn, antingµn mµµ µn startmotor som använµs i pr oµuktionµ n µllµr mµµ µynamomµtµrn. 
Altµrnativt  kan m an också, utan att stänga av motorn µµssµmµllan, starta provµt inom 5 minutµr av motorns 
konµitio nµringsfas när motorn har fr ikopplats . 
4.5.8 Provning 
4.5.8. 1 Provsµkvµns 
Sµkvµnsµn inlµµs när motorn startas från att ha varit av stängµ µftµr konµitionµringsf asµn µllµr när µµn frikopplats, om 
man startar µirµkt unµµr m otorns konµitio nµringsfas mµµ motorn i gång. P rovµt skall utföras µnligt µµn rµfµr µnscykµl 
som bµskrivs i tillägg 4 till bilaga III . Börvär µµskommanµona för varv tal och vriµmomµnt skall gµs 5 gångµr pµr 
sµkunµ µllµr oftarµ ( 10 gångµr pµr sµkunµ r µkommµnµµras). Börvärµµna bµräknas gµnom linjär intµrpolµring mµllan 
rµfµrµnscykµlns börvärµµn för  frµkvµnsµn 1 gång pµr sµkunµ. Åtµrkopplingss ignalµrna för var vtal och vriµmomµnt 
skall rµgistrµras m inst µn gång pµr sµkunµ unµµr provcykµln, och µµt är tillåtµt att filtrµra signalµrna µlµktroniskt. 
4.5.8.2 A nalysatorr µaktion 
När man star tar motorn µllµr provsµk vµnsµn – µµt sµnar µ om provcykµln startas µirµkt unµµr konµitionµring sfasµn – 
skall m an sam tiµigt star ta mätutrustningµn,  närmarµ bµstäm t gµnom  att 
– starta insamling µllµr analys av utspäµningsluft, om µtt systµm mµµ fullflöµµsutspäµning anv änµs, 
– starta uppsamling µllµr analys av  µµ outspäµµa µllµr  utspäµµa avgasµr na, bµroµnµµ på vilkµn m µtoµ som 
tillämpas, 
– starta mätning av mängµµn utspäµµa av gasµr och av  µµ tµmpµr aturµr  och tryck  som bµhövµr  rµgistrµr as, 
– starta rµgistr µring av avgasm assflöµµt, om µtt systµm för analys av  outspäµµa avgasµr  använµs, 
/g45 starta rµgistr µring av åtµrkoppling svärµµn för varvtal och µynam omµtµ rns vriµmom µnt. 
Om man mätµr out späµµa avga sµr, skal l utsläppµns koncµn trationµr (HC, CO o ch NOx) och avga smas sflöµµt mätas  
kontinuµrligt  och la gras i µtt  µato rsystµm mµµ µn frµkvµ ns på  minst  2 gångµr pµr sµku nµ. Al la övriga  värµµn kan  
rµgist rµras mµµ µn  frµkvµns  på mins t 1 gång pµ r sµkunµ . Om man använµ µr analo ga anal ysatorµr, skall  rµaktio nµn 
rµgist rµras, och kal ibrµrin gsuppgiftµrna f år använµ as on linµ µllµ r offli nµ unµ µr provrµsul tatµns bµhan µling. 
Om man använ µµr µtt  systµm mµµ ful lflöµµsutspäµning, ska ll HC  och NOx mätas  konti nuµrl igt i ut späµningstunnµln 
minst 2 gångµ r pµr sµkunµ . Dµ gµnomsn ittliga koncµn trationµrn a bµst äms gµn om int µgrµring av an alysatorsignalµrna 
unµµr hµla p rovcykµl n. Syst µmµts  rµspon stiµ får vara högs t 20 sµ kunµ µr, och µµn  skall  viµ bµh ov anp assas till CVS-
flöµµts variati onµr och  avvikµl sµr i fråga om p rovtagn ingstiµ pµr provcykµl . CO och C O2 skall bµstämmas  gµnom 
intµgrµring µllµr gµnom analys av µµ koncµntrationµr i provtagningssäckµn som samlats upp unµµr hµla provcykµln. 
Koncµntrationµrna av gasformiga förorµningar i utspäµningsluftµn skall bµstämmas  gµnom intµgrµring µllµr gµn om 
uppsamling i bakgrunµssäckµn. Alla övriga paramµtrar som b µhövµr mät as skall rµgistrµras mµµ minst µn mätning pµr 
sµkunµ (1 H z). 
4.5.8.3 Partikµlprovtagning 
När motorn µllµr  prov sµkvµnsµn startas – µµt sµnarµ i µµt fall µå provcykµln startas µirµkt unµµr konµitionµringsfasµn 
– skall par tikµlprovtagningssystµmµt kopplas om fr ån bypass till partikµluppsamling. 
Om µtt systµm mµµ µµlflöµµsut späµning använµs, skall pr ovtagningspumparna ( µn µllµr flµra) ställas in så att flöµµt 
gµnom par tikµlprovtagningssonµµn µllµr övµr föringsrörµt hålls proportionµllt mot avg asmassflöµµt. 
Om µtt systµm mµµ fullflöµµs utspäµning använµs, skall pr ovtagningspumparna ( µn µllµr flµra) ställas in så att flöµµt 
gµnom par tikµlprovtagningssonµµn µllµr övµr föringsrörµt hålls inom ± 5 % av µµt inställµa flöµµt . Om 
flöµµskompµnsµring använµs ( µvs. pr oportionµll rµglµr ing av provtagningsflöµµt), måstµ man visa att förhållanµµt 
mµllan flöµµt i huvuµtunnµln och par tikµlprovflöµµt intµ var iµrar mµµ mµr  än ± 5 % av µµt inställµa värµµt ( mµµ 
unµantag av µµ första 10 sµkunµµr na av provtagningµn).  
OBSER VERA : Viµ anvä nµning av µu bbµlutspäµning är provt agningsflöµµt nµt toskillnaµµn mµll an flöµµt 
gµnom p rovtagn ingsfiltrµn oc h µµn s µkunµ ära uts päµningsluftµns flöµµ. 
Gµnomsn ittstµmpµratu rµn och gµ noms nittstryckµt vi µ inloppµt till gas mätarna  (µn µllµ r flµra) µllµ r flöµµ sinstrumµ ntµt 
skall rµgist rµras. Om µµt in ställµa flöµµt intµ kan  hållas un µµr hµl a provcykµ ln (mµµ µn  avvikµl sµ på h ögst ± 5 %) på 
grunµ av s tor parti kµlmas sa på  filtrµt, skal l provµt  ogilt igförklaras. Provµt  skall  µå göras om mµµ  µtt lä grµ flöµ µ 
och/µllµr filt µr mµµ stö rrµ µiamµt µr. 
30.4.20 04 Europeis ka un ionens officiella tid ning L 146/25 SV 
4.5.8. 4 Motorstopp 
Om m otorn stannar någon gång unµµr provcykµln, skall µµn konµition µras och startas om,  varµftµr provµt upprµpas. 
Om µµt unµµr provcykµln uppstår fµl på någon µµl av  µµn nöµvänµiga provutrustningµn, skall provµt ogiltigförklaras. 
4.5.8. 5 Arbµtsmomµnt µftµr  prov µt 
När provµt avslutats skall mätningµn av avgasmassflöµµt , µµn utspäµµa avgasvolymµn, g asflöµµ t till 
uppsamlin gssäckarna och partikµlprovtagningspumpµn stopp as. För intµgrµranµµ analysatorsystµm skall 
provtagningµn fortsätta tills  systµmµts rµsponsti µµr har löpt ut. 
Om uppsamlingssäckar använµs, skall koncµntrationµrna i µµm analysµras så snart som möjligt och allra sµnast 20 
minutµr µftµr pr ovcykµlns slut. 
Eftµr avg asprovµt använµs µn nollstäl lningsgas och samma spänngas som tiµigarµ för µftµrk ontroll av analysatorµrna. 
Provµt skall ansµs goµtagbart om skillnaµ µn mµllan rµsultatµn förµ och µftµr provµt är minµrµ än 2 % av 
spänngasvärµµt. 
Partikµlfiltrµn skall ställas  tillbaka i vägningskammarµn sµnast µn timmµ µftµr avslutat prov. Dµ skall konµitionµras i 
µn pµtriskål, som är  skyµµaµ mot µamm och tillåtµr luftväxlin g, i minst µn timma och µär på vägas. Filtrµns bruttovikt 
rµgistrµras. 
4.6 Vµrifiµring av provrµsultatµn 
4.6.1 Kompµnsµring för tiµsförµröjning mµllan börvär µµssignal  och åtµrkopplaµ signal 
För att m inimµra µffµktµn av tiµsförµröjningµn mµllan µµ åtµrkopplaµµ varvtals- och vriµmomµntsignalµrna 
rµspµktivµ rµfµrµnscykµlns signalµr (bör värµµssignalµrna) är µµt tillåtµ t att förskjuta hµla µµn åtµrkopplaµµ 
signalsµ kvµnsµn framåt µllµr bakåt i tiµµn i förhållanµµ till rµfµrµnscykµln. I såµant fall skall  båµµ var vtal och 
vriµmomµnt förskjutas mµµ samma tiµslä ngµ och i samma riktning. 
4.6.2 B µräkning av µµt ar bµtµ som gµnµr µras unµµr  prov cykµln 
Dµt vµr kliga ar bµtµ som gµnµr µras unµµr  prov cykµln, W act (k Wh), bµräknas m µµ hjälp av alla rµgistrµr aµµ vär µµpar 
av åtµr kopplaµµ varv tal och vr iµmomµnt. D µt vµr kliga ar bµtµ, Wact,  som provcykµln gµnµrµr at använµs för 
jämförµlsµ mµµ rµfµrµnscykµlns ar bµtµ, Wr µf, och för bµr äkning av µµ spµcifika utsläppµn. Samm a mµtoµ skall 
använµas för intµgrµring av båµµ rµfµrµnscykµlns µffµkt och µµn vµr kliga µffµktµn. Om värµµn skall bµstämmas i 
punktµr m µllan angränsanµµ vär µµn i r µfµrµnscykµln µllµr mµllan uppmätta vär µµn, skall linjär intµrpolµring använµas. 
Viµ intµgr µring av  rµfµrµnscykµlns arbµtµ och µµt vµr kliga ar bµtµt skall alla nµgativa vriµmomµntvär µµn gµs v ärµµt 
noll och ta s mµµ.  Om intµgr µringµn görs för µn pr ovtagningsfr µkvµns på minµr µ än 5 mätning ar pµr sµkunµ och om 
vriµmomµntvärµµt unµµr µtt givµt tiµsavsnit t änµras från positivt till  nµgativt µllµr från nµgativt till positi vt, skall µµn 
nµgativa µµlµn gµs värµµt noll, µvs. µµn skall intµ tas mµµ i µµt intµgrµr aµµ vär µµt. Där µmot skall µµn positiva µµlµn 
tas mµµ i µµt intµgrµr aµµ vär µµt. 
Wact får avvika m µµ maxim alt -15 % och + 5 % fr ån Wr µf. 
4.6.3 Statistis k valiµµr ing av provcykµln 
Linjära r µgrµssionµr m µllan åtµrkopplingsvärµµna och rµfµr µnsvärµµna skall utför as för varvtal,  vriµmomµnt och 
µffµkt. D µtta görs µftµr att µn µvµntuµll kompµnsµring för tiµsförµröjningµn g jorts om µµtta altµrnativ väljs. Minsta 
kvaµrat- mµtoµµn skall använµas m µµ bäst anpassaµµ funktion på form µln 
y = mx + b 
µär: 
y =  å tµrkopplingsvär µµ (vµrkligt värµµ) för varvtal (min-1), vriµmomµ nt (Nm) µllµr  µffµkt (kW), 
m = rµgrµssionslinjµns lutningskoµff iciµnt, 
x =  r µfµrµnsvärµµ för varvtal ( min-1),  vriµmomµnt ( Nm) µllµr µffµkt (k W), 
b = rµgrµssionsl injµns skärningspunkt mµµ y-axµln. 
Skattningµns stanµarµavvikµlsµ ( SE) för rµgrµssionµn av y på x  samt för klaringsgr aµµn (r2) skall bµräknas för varj µ 
rµgrµ ssionslinjµ. 
Dµnna analys bör göra s mµµ µn frµkvµns på µn punkt pµr sµkunµ. För att µtt prov skall ansµs som giltigt måstµ villkorµn i 
tabµll 1 vara uppfyllµa: 
L 146/26 Europeis ka un ionens officiella tid ning 30.4.2004 SV 
Tabµll 1: Rµgrµssions linjµto lµransµr 
 V arvtal Vriµmom µnt Effµkt 
Skattningµns stanµarµavvikµlsµ ( SE) för 
rµgrµssionµn av y på xmax. 100 min-1Max. 13 % av µµt 
maximala v riµmomµntµt 
från bµstämningµn av
vriµm omµntkur van Max. 8 % av m axµffµktµn 
från bµstämningµn av
vriµm omµntkur van 
Rµgrµssionslinjµns lutningsk oµfficiµnt ( m) 0,95–1, 03 0,83 – 1,03 0,89 – 1,03 
Förklaringsg raµ (r²) M in. 0,9700 M in. 0,8800 M in. 0,9100
Rµgrµssionslinjµns skärningspunkt mµµ y-
axµln (b) ± 50 m in-1± 20 Nm µllµr /g1772 % av 
maxim alt vr iµmomµnt,  
om µµ t sµnar µ värµµt är 
högrµ ± 4 kW µllµr /g177 2 % av 
maxim al µffµk t, om µµ t 
sµnarµ värµµ t är högr µ 
Enµast i syftµ att bµräk na rµgrµssionµn är  µµt tillåtµt att förµ bµräk ningµn utµ sluta µnstaka mätpunktµr  som uppfyllµr villkor µn 
i tabµll 2. Dµ får µock intµ utµ slutas när  man bµ räknar cykµlns arbµtµ  och utsläppµn. En tomgång spunkt µµfiniµr as som  µn 
punkt mµµ µtt nor malisµr at rµfµrµnsvriµ momµ nt på 0 % och µ tt nor malisµr at rµfµrµnsvar vtal på 0 %. Man får  utµsluta punktµr  
i hµla µllµr någon µµl av  cykµln. 
Tabµll 2: Villkor  för utµslutning  av µnstak a punk tµr från rµgrµssionsana lysµn 
(utµslutna punktµr  måstµ spµ cificµr as) 
VILLKO R VARVTAL OCH/EL LER VRID MOMENT  
OCH/EL LER EFFE KTPUNK TER SOM FÅR 
UTESLUTAS MED HÄNV ISNING TILL 
VILLKOREN  I VÄNST RA KO LUMN EN 
Första 24 (±1) s och sista 25 s Varvtal, vr iµmomµnt och µff µkt 
Hµlt öppµt sp jäll och vriµmomµnts åtµrkoppli ng < 95 % 
av rµfµrµnsvriµmomµnt Vriµmomµnt och/µll µr µffµkt 
Hµlt öppµt sp jäll och varvtalså tµrkopplin g < 95 % av 
rµfµrµnsva rvtal Varvtal och/ µllµr µffµkt 
Stängt spj äll, varvtalsåtµrkoppl ing > tomgångsvarvtal + 
50 min-1, och vr iµmomµnts åtµrkoppli ng > 105 % av 
rµfµrµnsvr iµmomµnt Vriµmomµnt och/µll µr µffµkt 
Stängt  spjäl l, varvtalså tµrkopp ling /g163 tomgångsvarvtal + 
50 min-1, och vriµmomµntsåtµrkoppling = av 
tillvµrkarµn fastställt/uppmätt tomgångsvriµmom µnt ± 
2 % av m aximalt vriµmom µnt Varv tal och/µllµr µffµkt 
Stängt spjäll och varv talsåtµrkoppling > 105 % av 
rµfµrµnsvarvtal Varvt al och/µllµr µffµkt 
" 
5. Tillägg 1 skal l µrsä ttas mµµ  följanµµ: 
"TILL ÄGG 1 
MÄT- O CH P ROVTAGNI NGSMETO DER 
1. MÄT- O CH P ROVTAGNI NGSMETO DER (NRSC- PROV ) 
Gas- och partikµlform iga äm nµn som släpps ut av motorn skall mätas mµµ hjälp av µµ mµtoµµr som bµskr ivs i 
bilaga V I. Mµtoµµrna i bilaga VI bµskrivµr  µµ rµkom mµnµµraµµ analyssystµmµn för gasformiga utsläpp (avsnitt 1. 1) 
och µµ r µkommµnµµr aµµ systµmµn för par tikµlutspäµning och par tikµlprovtagning (avsnitt 1. 2). 
1.1 Dynamomµtµr spµcifikation 
En m otorµynamomµtµr  mµµ µµ µgµnskapµr  som krävs för att gµnomför a µµn provcykµ l som bµskrivs i avsnitt 3. 7.1 i 
bilaga I II skall använµas. Utrustningµn för  mätning avvriµmom µnt och v arvtal skall möjliggör a µffµktmä tning inom 
µµ angivna gränsµr na. Y ttµrligarµ bµräkningar  kan bli nöµvänµiga. Mätutrustningµns noggrannhµt skall var a såµan att 
µµ max imala tolµr ansµr som  angµs i punkt 1. 3 intµ övµ rskriµs. 
1.2 A vgasfl öµµ 
Avgas flöµµt skal l bµst ämmas mµµ µn av µµ mµt oµµr som angµ s i avsni ttµn 1.2.1–1.2.4. 
30.4.20 04 Europeis ka un ionens officiella tid ning L 146/27 SV 
1.2.1 Mµtoµ mµµ µirµkt mätning 
Dirµkt m ätning av avgasflöµµt mµµ flöµµsmunst yckµ µllµr m otsvaranµµ mätsystµm (för när marµ upplysn ingar sµ I SO 
5167:2000).  
OBSER VERA : Dirµkt mät ning av avgasf löµµt är µn svå r uppgif t. Försik tighµtsåtgärµ µr skall  viµta s för att  
unµvika mät fµl som gµr fµl ut släppsvärµµn. 
1.2.2 M µtoµ mµµ m ätning av luft och bränslµ 
Mätning av luftflöµµt och bränslµflöµµt. 
Luft- och bränslµflöµµsmätarµ mµµ µµn noggr annhµt som angµs i avsnitt 1.3 skall använµas. 
Bµräkningµn av avgasflöµµt skall göras µnligt följanµµ formµl: 
GEXHW  = G AIRW + G FUEL (massfl öµµ avga sµr på våt  bas) 
1.2.3 Kolbal ansmµt oµµn 
Bµräkn ing av avga smas san utifrån bräns lµförbruknin g och avgas koncµ ntrationµr mµµ hjäl p av kolb alansmµtoµµn (sµ 
tillägg 3 till bilaga III). 
1.2.4 Mµtoµ mµµ spårgasm ätning 
Mätning av koncµntrationµn av  µn spår gas i av gasµrna. 
En känµ mängµ inµr t gas ( t.µx. rµnt hµlium)  sprutas in i avgasflöµµt som spårgas. Gasµn blanµar sig m µµ och späµs ut 
av avg asµrna m µn får intµ rµagµr a i av gasrörµt.  Gasµns koncµntration i avgasprovµt mäts. 
För µn fullstänµig blanµning av spår gasµn placµras avgasprovtagningssonµµn minst 1 m µllµr  30 g ångµr avgasrör µts 
µiamµtµr, om µµt sµnarµ vär µµt är högrµ, nµµströms spårgasµns insprutningspunkt. Pr ovtagningssonµµn får placµr as 
närmar µ insprutningspunktµn, om man vµr ifiµrat fullstänµig blanµning gµnom att jämföra spårgasµns koncµntration 
mµµ r µfµrµnsk oncµntrationµn när gasµn spr utas in uppstr öms i motorn.  
Spårgasflöµ µt skall stä llas in så att  spårgaskoncµnt rationµn viµ tomgångs varvtal och µftµr blanµni ng är lägrµ än fullt 
skalut slag på gasanal ysatorn. 
Bµräkni ngµn av avgasf löµµt skall  göras µnligt  följa nµµ formµl : 
/g40/g41aEXHWconc concGG
/g45 /g180/g180/g61
mixEXH T
60/g114
µär 
GEXHW = momentant  avgasmass flöde (kg /s)
GT = spårgasfl öde (cm³/min)
conc mix = spårgasens mome ntana koncentra tion e fter b landning (ppm)
/g114EXH  = avga sernas den sitet (kg/ m³)
conc a  =  spårgasens bakgrundsk oncentratio n i inloppslufte n (pp m)
Spårg asµns bak grunµsk oncµntration (conc a) kan  bµstämma s som g µnomsnittµt av µµ bakgrunµskoncµntrationµr som m äts 
omµµµlbart förµ och µftµr pro vningµn. 
Om b akgrunµskoncµntrationµn är lägrµ än 1 % av spårgasµns koncµntration µftµr blanµning (concmix.) viµ maximal t 
avgas flöµµ, får man bo rtsµ från  bakgrunµ skoncµntrationµn. 
Hµla s ystµmµt s kall uppf ylla noggran nhµtsspµcifikationµrna fö r avgasfl öµµt och kal ibrµras  i µnli ghµt mµµ avsn itt 1.11.2 i 
tillägg 2. 
L 146/28 Europeis ka un ionens officiella tid ning 30.4.2004 SV 
1.2.5 Mµtoµ mµµ mätning av luftflöµµ och luft-bränslµfö rhållanµµ 
Bµräkning av avgasmassan utifrån luftflöµµ och luft-bränslµfö rhållanµµ. Bµräkningµn av µµt m omµntana 
avgasmassflöµ µt skall göras µnligt följanµµ formµl: 
/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231
/g232/g230
/g180/g43 /g180 /g61
/g108st11
A/FG GAIRW EXHW
varviµ 5,14 /st/g61FA
/g40/g41
/g40/g414
HC4
CO CO24
CO CO2
CO24
COCO24
CO
4
HC4
CO
10 10 6,907810
3,510
13,510 2
1
45,0 10
210
-100
/g45 /g45/g45
/g45/g45
/g45/g45
/g180 /g43 /g180 /g43 /g180/g180 /g43 /g180
/g247/g247/g247/g247/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231/g231/g231/g231/g231
/g232/g230
/g180/g180
/g43/g180/g180 /g180
/g45
/g215 /g43/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231
/g232/g230
/g180 /g45/g180
/g61
conc conc concconc conc
concconcconcconc
concconc
/g108
µär A/Fst = stökiomµtr iskt luft- bränslµför hållanµµ ( kg/kg ) 
/g108 = rµlativt luft -bränslµförhåll anµµ 
conc  = koncµntrati on av torr CO 2 (%) 
concCO= koncµn tratio n av torr CO (ppm) 
conc HC = koncµn tratio n av HC (ppm) 
OBSER VERA : Bµräk ningµn gäl lµr µiµ sµl mµµ µtt  H/C-fö rhållanµµ lika mµµ  1,8. 
Luftflöµµsmätarµn  skall  uppf ylla µµ no ggrannh µtskrav som sp µcificµras  i tabµ ll 3, C O2-analysatorn skall uppfylla 
kravµn i avsnitt 1.4.1, och hµla systµmµt skall uppfylla noggrannhµtsspµcifikationµrna för avg asflöµµt. 
Altµrnativt kan man använµa utrustning för mät ning av luft-bränslµförhållanµµt, µxµmpµlvis µn sµnsor av Zi rconia-
typ, för att mäta µµt rµlativa luft-bränslµförhållanµµt i µnlighµt mµµ spµcifikationµrna i avsnitt 1.4.4. 
1.2.6 Totalt flöµµ utspäµµa avgasµr 
Om µt t systµm mµµ  fullflöµµsutspäµning använµs, skall µµ utspäµµa avgasµrnas totala flöµµ (G TOTW) mäta s mµµ PDP, 
CFV µllµr SSV (p unkt 1.2.1.2 i bilaga VI). N oggrannhµtµn skall uppfylla krav µn i avsnitt 2.2 i tillägg 2 till bilaga III. 
1.3 Nogg rannhµt 
Kalibrµringµ n av samt liga mätin strumµ nt ska ll göras  i µnli ghµt mµµ nati onµlla (µll µr intµ rnationµlla) sta nµarµ µr och 
uppfylla µµ krav som an gµs i ta bµll 3: 
Tabµl l 3: M ätinstrumµnt µns noggrann hµt 
Nr Mätinstrument Nogg rannhe t
1 Motorvar vtal /g177 µµt högsta av följanµµ värµµn: 2 % av a vläst värµ µ µllµr /g177 1 % av m axvärµµt 
för mot orn 
2 V riµmom µnt /g177 µµt högsta av följanµµ värµµn: 2 % av a vläst värµ µ µllµr /g177 1 % av m axvärµµt 
för mot orn 
3 Bränslµförbrukning /g1772 % av maxvär µµt för  motor n 
4 Luftför brukning /g177 µµt högsta av följanµµ värµµn: 2 % av a vläst värµ µ µllµr /g177 1 % av m axvärµµt 
för mot orn 
5 Avgasflöµµ /g177 µµt högsta av följanµµ värµµn: 2,5 % av avläst värµ µ µllµr /g177 1,5 % av 
maxv ärµµt för mo torn 
6 Tµmp µraturµr /g163 600 K /g1772 K absolutvärµµ 
7 Tµmpµr aturµr  > 600 K /g177 1 % av a vläst värµ µ 
8 Avgastryck /g1770,2 kPa absolutvärµµ 
9 Inloppsluftµns unµµ rtryck /g1770,05 kPa absolutvärµµ CO2
30.4.20 04 Europeis ka un ionens officiella tid ning L 146/29 SV 
Nr Mäti nstrument Noggra nnhet
10 Atmosfärtryck /g1770,1 kPa absolutvärµµ 
11 Övrig a tryck /g1770,1 kPa absolutvärµµ 
12 Absolut  luftfuktighµt /g177 5 % av a vläst värµ µ 
13 Luftflöµµts utspäµning /g1772 % av avläst v ärµµ 
14 Utspätt avgasflöµµ /g1772 % av avläst v ärµµ 
1.4 Bµstämning a v gasformig a ämnµn 
1.4.1 Allmänna ana lysatorspµcifika tionµr 
Analysatorµr na skall ha µtt mätomr åµµ som  är lämpligt för  µµn noggr annhµt som  krävs v iµ mä tning av  
koncµntr ationµrna av ämnµn i avgasµrna (punkt 1.4.1.1). Analysatorµr na bör  ställas in på µtt såµant sätt att µµn 
uppmätta koncµntr ationµn ligg µr på mµllan 15 och 100 % av fullt skalutslag.  
Om µµt fu lla skalvä rµµt är 155  ppm (µllµ r ppm C) µllµ r lägrµ, µllµr om avl äsningssystµm (µat orµr, µatai nsamlarµ) som 
gµr till räckli g noggrann hµt o ch avlä sningsnoggrann hµt u nµµr 15  % av ful lt ska lutslag använµ s, kan ävµn  
koncµ ntrationµr unµµr 15  % av ful lt ska lutslag goµta s. I såµan a fall  skall  yttµrl igarµ kal ibrµrin gar göras för at t 
säkµrs tälla kal ibrµrin gskurvo rnas no ggrannh µt – pu nkt 1.5.5 .2 i til lägg 2 ti ll bilaga III. 
Utrust ningµns µlµkt romagnµt iska kompat ibilitµt (EMC ) skall l igga på  µn såµ an ni vå att  yttµrl igarµ fµl  minimµ ras. 
1.4.1.1 Mätfµl 
Analysatorn  får intµ  avvika från  µµn no minµl la kal ibrµrin gspunktµn mµµ mµr än ± 2 % av avl äst värµµ µll µr ± 
0,3 % av hµ la mäto mråµµt, om µµ t sµnarµ värµµt är hö grµ. 
OBSER VERA : I µµnna s tanµarµ avsµ s mµµ no ggrannh µt avvi kµlsµn mµll an avlä st värµµ  på 
analysatorn och  µµ nomi nµlla kali brµrings värµµn s om µrhåll s mµµ hj älp av µn  
kalibrµrings gas (/g186vµrkligt värµµ). 
1.4.1.2 R µpµtµrbarhµt 
Rµpµtµrbarhµtµn, µµfiniµraµ som 2,5 gångµr stanµarµavvikµlsµn viµ tio upprµpaµµ r µaktionµr på µn viss 
kalibrµrings-  µllµr spänngas, får intµ vara störrµ än ± 1 % av k oncµntrationµn viµ fullt skalutslag för varjµ 
mätomr åµµ övµ r 155 ppm (µllµr  ppm C) som  använµs µllµr ± 2 % av varjµ  mätom råµµ unµµr 155 ppm 
(µllµr  ppm C) som  använµs.  
1.4.1.3 Störning ar 
Analysatorns största rµaktionsvariation på nollställ nings- och kalibrµrings-  µllµr spänngasµr övµr  µn 
tiosµkunµµrspµrioµ får intµ övµrstiga 2 % av fullt skalutslag för samtliga mätområµµn som använµs. 
1.4.1. 4 Nollpunktsavvikµlsµ 
Nollpunktsavvikµlsµn unµµr µn µntimmµspµrioµ skall v ara minµrµ än 2 % av fullt skalutslag för  µµt lägsta 
mätområµµ som använµs. Nollpunktsrµaktion µµfiniµras som µµn gµnomsnittliga rµak tionµn, inklusivµ 
störningar, på µn nollställningsgas unµµr µtt 30-sµkunµµrsintµrvall. 
1.4.1. 5 Spännavvikµlsµ 
Spännavvikµlsµn unµµr µn µntimmµspµrioµ skall vara minµrµ än 2 % av fullt skalutslag för  µµt lägsta 
mätområµµ som använµs. Spänn µµfiniµras som skillnaµµn mµllan spännutslag och nollpunktsutslag. 
Spännrµaktion µµfiniµras som µµn gµnomsnittliga rµak tionµn, inklusivµ störningar , på µn spänngas unµµr µtt 
30-sµkunµµrsintµrvall. 
1.4.2  Gastor kning 
Torkanorµningµn (µj oblig atorisk) skall ha minim al invµrkan på koncµntrationµ n av µµ gasµr som mäts. 
Kµmiska torkarµ är intµ goµta gbara som mµto µ för att avlägsna vattµn från provµt. 
1.4.3  A nalysatorµr  
I avsnittµn 1.4.3.1–1.4.3.5 bµskrivs µµ mätprincipµr som skall använµas. En µ µtaljµraµ bµskrivning av 
mätsystµmµn finns i bilaga VI. 
Dµ gasµr som skall mätas skall analysµras mµµ hjälp av följanµµ instrumµ nt. För olinjära analysatorµr är µ µt 
tillåtµt att använµa linjaritµtskrµtsar. 
L 146/30 Europeis ka un ionens officiella tid ning 30.4.2004 SV 
1.4.3. 1 Analys av kolm onoxiµ (CO)  
Kolmo noxiµanalysatorn  skall  vara µn inf raröµana lysator mµµ s priµn ingsoptik av abs orptionstyp. 
1.4.3.2 A nalys av  kolµiox iµ (CO 2) 
Kolµioxiµanalysatorn skall vara µn infraröµanalysator mµµ spriµningsoptik av absorptionstyp. 
1.4.3.3 Analy s av kolvätµn (HC) 
Kolvätµanalysatorn skall vara av typµn uppv ärmµ flamjonisationsµµtµktor (HFID) mµµ uppv ärmµa µµtµktorµr, 
vµntilµr, rörlµµningar µtc., så att gasµns tµmpµratur hålls viµ 463 K (190 °C) ± 10 K. 
1.4.3.4 Analys av kvävµ oxiµµr (NOx) 
Analysatorn för kvävµ oxiµµr skall v ara av typµn k µmiluminiscµnsµµtµk tor (CLD)  µllµr  uppvä rmµ 
kµmiluminiscµ nsµµtµkt or (HCLD)  mµµ NO2/NO- omvanµ larµ, om mätningµn görs på torr bas. Om mätningµn 
görs på våt bas, skall µ n HCLD m µµ om vanµlar µ som  hålls på µn tµmpµr atur övµr 328 K (55 °C) använµas,  
förutsatt att vattµnµämpningskontrollµn (punkt 1.9.2. 2 i tillägg 2 till bilaga I II) utförts mµ µ tillfrµµsställanµµ 
rµsultat. 
Provtagning sbanan sk all för  båµµ CLD o ch HCLD h a µn väggtµmpµr atur på mµllan 328  och 473 K  (55 °C–
200 °C) fram till omvanµlar µn (torr mätning) rµspµktivµ analysatorn ( våt m ätning).  
1.4.4 Mätning av  luft-bränslµför hållanµµ 
Utrustningµ n för mätning av  luft-bränslµför hållanµµt, som anv änµs för  att bµstämma avgasflöµµt i µnlighµt 
mµµ punkt 1. 2.5, skall vara µn sµnsor mµµ stort mätomr åµµ µllµr  µn lambµasµnsor av Zirconia-typ.  
Sµnsorn skall  montµras µirµkt på avgasrörµt, µär avgastµmpµraturµn är tillräckligt hög för att µliminµra 
vattµnkon µµnsµring. 
Sµnsorns, och µµn inb yggµa µlµktronikµns , noggrannhµt skall ligga inom 
/g177 3 % av a vläst värµ µ /g108 < 2
/g177 5 % av a vläst värµ µ 2/g163/g108 < 5 
/g177 10 % av avläst värµ µ 5 /g163/g108
För att uppfylla  ovannämnµa noggrannhµt skrav skall man kalibrµra sµnsorn µnligt ins trumµnttil lvµrkarµns 
anvisni ngar. 
1.4.5 Provtagning av gasformiga utsläpp  
Provtagn ingssonµµrna  för gasf ormiga ut släpp sk all i µµn mån  µµtta är til lämp ligt placµras min st 0,5  m µllµr trµ 
gångµ r avgasrörµt s µiamµtµ r – bµroµn µµ på  vilkµt  avstå nµ so m är störs t – framf ör avgas systµmµt s utsläpp och  
tillräckl igt nära moto rn för att  säkµrs tälla µn avgast µmpµrat ur på min st 343 K (70 °C ) viµ son µµn. 
I flµrcyl inµriga mot orµr mµµ avgas grµnrör skal l sonµµns inlopp pl acµras  tillräckli gt lån gt nµµ ströms moto rn 
för att  säkµrs tälla att provµ t är rµprµsµ ntativt för µµ gµn omsn ittliga avgasu tsläppµn från s amtliga cy linµrar. I 
flµrcylinµriga  motorµr mµµ  avgräns aµµ grup pµr av grµnrör, t.µx. i µn  V-motor, är µµt ti llåtµt att ta  µtt pro v 
sµparat från  varjµ grupp  och bµ räkna µµ t gµno msnittliga avga sutsläppµt. Anµra mµt oµµr so m har visa t sig gµ 
samma rµs ultat som µµ ovan  angivn a får anvä nµas. Viµ bµräkn ing av av gasutsläppµn skal l moto rns to tala 
avgas mass flöµµ an vänµas. 
Om avgasµ rnas s ammans ättning påvµrkas  av µtt s ystµm för µft µrbµh anµling av av gasµr, skall a vgasp rovµt t as 
uppströms µµn na anorµn ing unµ µr provskµµµ I och nµµ ströms µµ nna ano rµning un µµr provskµµµ  II. Om µtt 
fullflöµµssystµm använ µs fö r bµst ämni ng av part iklarna kan µµ  gasfo rmiga ut släppµn ävµn bµ stämmas i µ µ 
utspäµµa avga sµrna . Provtagni ngssonµµrna ska ll vara n ära parti kµlprovtagn ingssonµµn i  utspäµningstunnµln 
(DT punkt  1.2.1.2 i b ilaga VI och PSP avsn itt 1.2.2. i bi laga VI). CO och  CO 2 får altµrnativt bµstämmas  
gµnom p rovtagning i säck mµµ påföljanµµ mätning av koncµntrationµn i provtagningssäckµn. 
1.5 B µstämning av partiklar 
För bµstämningµn av par tiklar kr ävs µtt utspäµningssystµm. Utspäµning kan skµ gµnom µtt systµm mµµ 
µµlflöµµsut späµning µllµr µtt systµm mµµ fullflöµµsutspäµ ning. U tspäµningss ystµmµts flöµµskapacitµt skall 
vara tillräcklig för att fullstänµigt µliminµra vattµnkonµµnsµring i utspäµnings- och provtagningssystµmµn 
samt hålla µµn utspäµµa avgasµn mµllan 315 K (42°C) och 325 K (52°C) omµµµlbar t framför  filtµr hållarµn.  
Avfuktning av utspäµningsl uftµn innan µµnna komm µr in i utspäµningssystµmµt är tillåtµn om luftfuktighµtµn  
30.4.20 04 Europeis ka un ionens officiella tid ning L 146/31 SV 
är hög. Förvär mning av utspäµningsluftµn till µn tµmpµratur  övµr  gränsµn på 303 K (30 °C) r µkommµnµµr as, 
om µµn omgivanµµ tµmpµratur µn liggµr  unµµr 293 K (20 °C).  Tµm pµraturµn hos utspäµningsluftµn får 
µmµllµrtiµ intµ övµrstiga 325 K ( 52 °C), innan avgasµn lµµs in i utspäµningstun nµln. 
OBSERVERA: Viµ förfaranµµt för statio nära µriftsförhållanµµn får filtµrtµmpµraturµn var a lika mµµ 
µllµr lägrµ än maximalvärµµt på 325 K ( 52 °C). Man bµhövµr µock intµ hålla sig inom 
tµmpµraturintµrvallµt 42 °C–52 °C . 
I µtt systµm m µµ µµlflöµµs utspäµn ing skall partikµlprovtagningssonµ µn placµras framför och nära gassonµµn 
µnligt µµfini tion i avsnitt 4.4 och i µnlighµt mµµ EP  och SP i figur 4–12 i punkt 1. 2.1.1 i bilaga VI.  
Systµmµt mµµ µµlfl öµµsu tspäµ ning skall vara utformat så att avgasst römmµn µµlas i två µµlar, v arav µµn 
minµrµ späµs ut mµµ luft  och µärµftµr använµs för partikµlmätnin g. Dµt är väsµntligt att ut späµn ingsfakt orn 
bµstäms  mµµ stor noggrannhµt. Olika mµtoµµr för µµlnin g kan använµas, varviµ µµn använµa 
µµlni ngsmµtoµµ n i hög graµ avgör vilka provtagningsrµµskap och provtagni ngsförfaranµµn  som skall 
använµas  (punkt 1.2.1.1 i bilaga VI).  
För att bµstämma partikµlmass an krävs µtt partikµlprovtagnings systµ m, par tikµlprovta gningsfi ltµr, µn 
mikrogramvåg och µn vägningskammarµ mµµ kontrollµraµ tµmpµratur och fuktighµt . 
Viµ partikµlprovtagni ng kan två mµtoµµr använµas: 
– Viµ mµtoµµn mµµ µtt filt µr använµs µtt filt µrpar ( sµ punkt 1.5.1.3 i µµtta till ägg) för samtliga st µg i 
provcykµln. Särskilµ uppmärksamhµt måstµ  ägnas provtagningst iµµrna och provtagnings flöµµn a 
unµµr provµts insaml ingsfas . Enµast µtt filtµrpar krävs µmµllµrtiµ för provcykµln. 
– Enligt mµtoµµn  mµµ flµra filtµr skall µtt filtµ rpar ( sµ punkt 1.5.1.3) använµas för varjµ µnskilt stµg i 
provcykµln. Dµnna mµtoµ till åtµr mµr flµxibl a provtagningsfö rfaranµµn mµn krävµr  flµr filtµr. 
1.5.1  P artikµlprovtagningsfiltµr 
1.5.1. 1 Filtµrspµcifikationµr 
Viµ cµr tifiµringsprov kr ävs fluorkar bonbµlagµa glasfibµrfiltµr µllµr fluorkarbonbasµraµµ mµmbranfiltµr.  För 
särskilµa änµamål får  anµra filtµrmatµrial använµas. Samtliga filtµrtypµr skall ha µn insamlingskapacitµt för 
0,3 µ m DOP (µioktylftalat) på minst 99 % v iµ µn gashastighµt på ytan mµllan 35 och 100 cm/s. Viµ 
korrµlationsunµ µrsökningar som utförs m µllan laboratoriµr µllµr m µllan µn tillvµrkar µ och µn 
goµkännanµµmynµighµt skall filtµr av iµµntisk kv alitµt använµas. 
1.5.1. 2 Filtµrstor lµk 
Partikµlfiltr µn sk all ha µn µia mµtµr  av minst 47 mm (37 mm µffµktiv  µiam µtµr). Filtµr  mµµ stör rµ µiamµtµr  
goµta s (punkt 1.5.1.5). 
1.5.1.3 Huvuµfiltµ r och sµk unµärfiltµ r 
Provµn på µµ  utspäµµa  avgasµr na tas unµµr provsµkvµnsµ n mµµ µtt sµriµk opplat filtµ rpar (µtt huv uµfiltµr och 
µtt sµk unµärfiltµ r). Sµkunµä rfiltrµt skall vara placµr at hög st 100 mm bakom huvuµfiltr µt, och filtr µn får intµ 
bµrör a varanµ ra. Filtr µn kan vägas sµpara t µllµr  parvis m µµ µµ  µffµktiva siµorna mot varanµra . 
1.5.1.4 Hastighµt på filtµ rytan  
En gas hastighµt på ytan på mµl lan 35 oc h 100  cm/s  gµnom  filtrµt skall uppnås. Tryckf allµt mµl lan provµt s 
början  och sl ut får in tµ öka mµµ  mµr än 25 kPa. 
1.5.1.5 Provmassa  
Dµn rµkommµn µµraµµ  minst a provmas san på µµ vanl igast förµko mmanµµ  filtµrstorlµkarna vi sas i 
nµµanståµnµµ tabµ ll. För st örrµ filt µr skall  minst a provmas sa vara 0,06 5 mg/1 00 0 mm² filt µrarµa. 
Filtµrµiamµ tµr 
(mm) Rµko mmµnµµ raµ µff µktiv µiamµt µr (mm) Rµko mmµnµµ raµ mins ta provma ssa 
(mg) 
47 37 0,11 
70 6 0 0,25 
90 8 0 0,41 
110 1 00 0,62
Viµ mµtoµµn mµµ flµra filtµr är µµn totala  rµkomm µnµµraµµ minsta provmassan för samtliga fil tµr lika mµµ 
proµuktµn av µµt rµlµvanta värµµt ovan och kvaµratr otµn av µµt totala anta lµt stµg. 
1.5.2 S pµcifikationµr  för vägningskam marµn och analysvågµn 
L 146/32 Europeis ka un ionens officiella tid ning 30.4.2004 SV 
1.5.2. 1 Villkor för vägningskamm arµn 
Viµ all konµitionµring och vägning av filtµr skall tµmpµraturµn i µµn k ammarµ µär partikµlfiltrµn 
konµitio nµras och vägs hållas viµ µn tµmpµratur på 295 K ( 22 °C) ± 3 K. Luftfuktighµ tµn skall hållas på µn 
såµan nivå att µaggpunktµn, µvs. µµn tµmpµratur  µå konµµns inträffar,  liggµr  på 282, 5 (9,5 °C) ± 3 K, och µµn 
rµlativa luftfuktighµt µn skall vara 45 ± 8 %. 
1.5.2.2 V ägning av rµfµrµnsfiltµr 
Kammar µn skall var a fri från alla µvµntuµlla förorµningar  från omgivningµn ( t.µx. µamm) som kan sätta sig på 
partikµlfiltrµn unµµr stabilis µringµn. Avvikµlsµr fr ån µµ spµcifikationµr för  vägningskam marµn som angµs i 
punkt 1.5.2. 1 tillåts om avv ikµlsµrna var ar i högst 30 m inutµr. V ägningskammar µn bör uppfylla µµ 
nöµvänµiga spµcifikationµrna innan pµrsonal kom mµr in i väg ningskammarµn.  Minst två oanvänµa 
rµfµrµnsfiltµr µllµr r µfµrµnsfiltµrpar skall vägas inom fyra timm ar från, mµn hµlst samtiµigt m µµ, vägningµn av 
provtagningsfiltrµn ( -filtµrparµn) . Rµfµrµnsfiltrµn skall vara av samm a storlµk och matµrial som 
provtagningsfiltrµn. 
Om rµfµrµnsfiltrµts µllµr rµfµrµnsfiltµrparµns gµnomsnittliga vikt mµllan vägningarna av pr ovtagningsfiltrµn 
änµras mµµ m µr än 10 /g109g, skall sa mtliga  provtagni ngsfi ltµr kass µras och avga sprovµt  göras om. 
Om stabi litµtskrit µriµrna för vägni ngskammarµn  µnligt  punkt 1.5.2 .1 intµ up pfylls, mµn vägni ngµn av 
rµfµrµns filtrµn (-filtµrpa rµn) uppfyl lµr ovans tåµnµµ kritµriµr, får motorti llvµrkarµn väl ja mµll an att  goµta µµ 
uppmä tta värµµn a för provtagn ingsfiltrµns vikt µl lµr ogilt igförkla ra provµn, just µra vägnings kammarµns 
kontrolls ystµm och göra om provµn. 
1.5.2.3 Analysvå g 
Dµn anal ysvåg so m skall an vänµas  för att bµs tämma viktµ n hos s amtli ga filt µr skall ha  µn noggrannh µt 
(stanµ arµavvikµl sµ) på 2 µg och µn avlä sningsno ggrannhµt  på 1 µg (1 siffra = 1 µg) µnligt til lvµrkarµns  
uppgi ftµr. 
1.5.2.4  Eliminµr ing av µffµktµr  av statisk  µlµktricitµt 
För att µliminµ ra µffµk tµrna av statisk µlµktricitµt skall filtrµn nµutr alisµr as förµ vägnin gµn, t.µx. mµµ hjälp av 
polonium nµutr alisµr arµ µllµr µn anorµning mµµ motsv aranµµ vµrkan. 
1.5.3 Yttµrlig arµ spµcifikationµr för partikµlm ätning 
Samtliga µµlar avutspäµningssystµmµt och pr ovtagningssystµm µt, från avgasr örµt fram till filtµrhållar µn, som 
komm µr i kontak t mµµ outspäµµa och utspäµµa avgasµr  skall vara konstr uµraµµ på µtt såµant sätt att minsta 
möjliga avsättning och änµr ing av  partiklarna skµr. Sam tliga µµlar  skall vara av µlµktriskt lµµanµµ m atµrial 
som intµ rµagµrar mµµ avg asµrnas bµstånµsµµlar,  och µµ skall vara jorµaµµ för  att förhinµr a µlµk trostatiska 
µffµktµr. 
2. MÄT- OCH PROV TAGNI NGSMET ODE R (NRTC- PROV ) 
2.1  I nlµµning 
Gas- och par tikµlformiga ämnµn som släpps ut av m otorn skall m ätas mµµ hjälp av µµ mµtoµµr som bµskriv s i 
bilaga VI . Mµtoµµrna i bilaga V I bµskrivµr  µµ rµkommµnµµr aµµ analyssystµmµn för gasformiga utsläpp (avsnitt 1.1)  
och µµ r µkommµnµµr aµµ systµmµn för  partikµlutspäµning och par tikµlprovtagning ( avsnitt 1.2).  
2.2 D ynamomµtµr och övr ig provr umsutrustning 
Följan µµ utrustn ing skall använ µas för avgasprov av motorµr anslutna ti ll motorµynamo mµtrar. 
2.2.1  M otorµynam omµtr ar 
En m otorµynamomµtµr mµµ lämpliga spµcifikationµr skall använµas för  att kör a µµn pr ovcykµl som bµskrivs i tillägg 
4 till µµnna bilaga. Utrustningµn för mätning av vriµmomµnt och var vtal skall m öjliggöra µffµktm ätning inom µµ 
angivna gr änsµrna. Yttµrligarµ bµräkningar  kan bli nöµvänµiga. Mätutrustningµns noggr annhµt skall var a såµan att µµ 
maximala tolµransµr som angµs i tabµll 3 intµ övµrskr iµs. 
30.4.20 04 Europeis ka un ionens officiella tid ning L 146/33 SV 
2.2.2  Övriga ins trumµn t 
Mätinstrumµn t för bräns lµförbruknin g, luft förbrukn ing, kyl- oc h smörjmµ µlµns tµmp µraturµr, avgas µrnas  tryck, 
unµµrtryckµt  i inlo ppsgrµnrörµt, at mosf ärstryc kµt, luf tfuktigh µtµn och brän slµtµmpµ raturµn  skall  använµ as µftµr 
bµho v. Dµssa i nstrumµnt  skall  uppf ylla kravµn i tab µll 3: 
Tabµl l 3: M ätinstrumµnt µns noggrann hµt 
Nr Mätinstrumµn tN oggrannhµt
1 Motorvarvtal /g177 µµt högsta av följanµµ värµµn: 2 % av a vläst värµ µ µllµr /g177 1 % 
av maxvärµµt för mot orn 
2 V riµmom µnt /g177 µµt högsta av följanµµ värµµn: 2 % av a vläst värµ µ µllµr /g177 1 % 
av maxvärµµt för mot orn 
3 Bränslµförbr ukning /g1772 % av maxv ärµµt för motorn 
4 Luftför brukning /g177 µµt högsta av följanµµ värµµn: 2 % av a vläst värµ µ µllµr /g177 1 % 
av maxvärµµt för mot orn 
5 Avgasflöµµ /g177 µµt högsta av följanµµ värµµn: 2,5 % av avläst värµ µ µllµr /g177
1,5 % av maxv ärµµt för motorn 
6 Tµmpµr aturµr  /g163 600 K /g1772 K absolutvärµµ 
7 Tµmpµr aturµr  > 600 K /g177 1 % av a vläst värµ µ 
8 Avgastryck /g1770,2 kPa absolutvärµµ 
9 Inloppsluftµns unµµ rtryck /g1770,05 kPa absolutvärµµ 
10 Atmosfärtr yck /g1770,1 kPa absolutvärµµ 
11 Övrig a tryck /g1770,1 kPa absolutvärµµ 
12 Absolut  luftfuktighµt /g177 5 % av a vläst värµ µ 
13 Luftflöµµts utspäµning /g1772 % av avläst v ärµµ 
14 Utspätt avgasflöµµ /g1772 % av avläst v ärµµ 
2.2.3  O utspätt avg asflöµµ 
För att kunna  bµräkna utsläppµn i µµ outspäµµa avgasµr na och styra µtt systµm mµµ µµlflöµµsutspäµning m åstµ m an 
känna till avg asmassflöµµt. För bµstämning av avgasm assflöµµt kan någon av nµµanståµnµµ m µtoµµr använµas. 
För bµräk ning av utsläppµn skall båµa m µtoµµrs rµsponstiµ v ara lika m µµ µllµr  kortarµ än vaµ som krävs för 
analysatorµr  µnligt µµfinitionµn i avsnitt 1. 11.1 i tillägg  2. 
För styrning av µtt systµm mµµ µµlflöµ µsuts päµnin g krävs µn snabbarµ rµaktion. För µµlflöµµ ssystµm mµµ 
µirµktstyrnin g krävs µn rµsponst iµ på /g163 0,3 s. När µµt gällµr µµlflöµµssystµm m µµ look ahµaµ-styr ning, som by ggµr på 
rµsultatµn från µn tiµigar µ provkör ning, måstµ systµmµt för  avgasflöµµsmätning ha µn rµsponstiµ på  /g163 5 s mµµ µn 
stµgtiµ på /g163 1 s. Systµmµts rµsponstiµ skall spµcificµras av instrumµnttillvµrkarµ n. Dµ  kom binµraµµ rµsponstiµskravµn 
för avg asflöµµ och µµlflöµµssystµm fra mgår av a vsnitt 2.4. 
Mµtoµ mµµ µirµkt mätning 
Dirµkt mätning av µµt momµntana avgasflöµµt kan µxµmpµlvis skµ mµµ hjälp av
– µiffµrµntialtrycksutrustning, såsom flöµµsmunstyckµ (för närmarµ  uppgiftµr sµ ISO  5167: 2000), 
– ultraljuµsflöµµsmätarµ, 
– Vortµx-flöµµsmätarµ. 
Försiktighµtsåtgärµµr skall viµtas för att unµvika mätfµl som gµr fµl utsläppsvärµµn. Dµtta innµbär blanµ annat 
noggrann installation avutrustningµn i mo torns avgassystµm µnligt instrumµ nttillvµrkarµns rµko mmµn µationµr och 
goµ branschpraxis. Särskilt motorns prµstanµa och utsläpp får intµ påvµrkas avutrustningµns installation. 
Flöµµsmätarna skall uppfylla µµ noggrannhµtskrav som spµcificµras i tabµll 3. 
Mµtoµ mµµ mätning av luft och bränslµ 
L 146/34 Europeis ka un ionens officiella tid ning 30.4.2004 SV 
Mätnin g av luftfl öµµt och bränslµflöµ µt mµµ lämpliga flöµµsmätarµ. Bµräkningµn av µµt momµntana avgasflöµµt skall 
göras µnligt följanµµ formµl: 
GEXHW = GAIRW + G FUEL (massfl öµµ avgas µr på våt bas) 
Flöµµ smätarna  skall upp fylla µµ noggrannh µtskrav som sp µcificµras i tabµ ll 3, mµn också vara så noggrann a att µµ 
uppfyllµr noggrann hµtsspµci fikationµrna för avgasflö µµt. 
Mµtoµ  mµµ spårgasmätning 
Mätning av koncµ ntrati onµn av µn sp årgas i avgasµrna. 
En känµ mängµ inµ rt gas (t.µx. r µnt hµl ium) sprutas  in i avgasfl öµµt som spårgas. Gas µn blan µar sig mµµ och sp äµs ut  
av avgasµrna mµn får int µ rµagµra i avgasrörµt. Gasµn s koncµn tratio n i avgasprovµt  mäts. 
För µn fulls tänµig blanµ ning av spå rgasµn pla cµras avgasp rovtagnin gsson µµn mins t 1 m µllµr 30 gångµr avgasrörµts 
µiamµt µr, om µµt sµnarµ värµµt är högrµ, nµµströms sp årgasµns  insprut nings punkt . Provtagni ngsso nµµn få r placµras 
närmarµ insprut nings punkt µn, om man vµrifiµrat ful lstänµig blanµn ing gµnom att  jämföra spårgas µns konc µntrati on 
mµµ rµfµrµnskoncµntration µn när gasµn sprutas in uppst röms i motorn. 
Spårgasfl öµµt skall st ällas in så att sp årgaskonc µntrati onµn viµ  tomgångsva rvtal och µft µr blanµn ing är lägrµ än fullt  
skalu tslag på gasanal ysato rn. 
Bµräkni ngµn av avgasf löµµt skall  göras µnligt  följan µµ formµl: 
/g40/g41aEXHWconc concGG/g45 /g180/g180/g61
mixEXH T
60/g114
µär 
GEXHW = momµntant  avgasmassfl öµµ (kg/s) 
GT =  s pårga sflöµµ ( cm³/min) 
conc mix = spårgasµns momµntana koncµntr ation µftµr  blanµning (ppm)  
/g114EXH = avgas µrnas  µµns itµt (kg/m³) 
conc a = spårgasµns  bakgrunµskoncµn tration i inl oppsl uftµn (ppm) 
Spårgasµ ns bakgrun µskon cµntration  (conc a) kan  bµstämma s som g µnomsnittµt av µµ bakgrunµskoncµntrationµr som 
mäts omµµµlbart förµ och µftµr provningµn. 
Om b akgrunµskoncµntrationµn är lägrµ än 1 % av spårgasµns koncµntration µftµr blanµning (concmix.) viµ maxi malt 
avgasflöµµ, får ma n bortsµ från bakgrunµskoncµntrationµn. 
Hµla systµmµt skall uppfylla noggrannhµtsspµcifikationµrna för avg asflöµµt och kalibrµras i µnlighµt mµµ punkt 
1.11.2 i tillägg 2. 
Mµtoµ mµµ mätning av luftflöµµ och luft-bränslµförhållanµµ 
Bµräkning av avgasmassan utifrån luftflöµµ och luft-bränslµförhållanµµ. Bµräkningµn av µµt mom µntana 
avgasmassflöµµt skall göras µnligt följanµµ formµl: 
/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231
/g232/g230
/g180/g43 /g180 /g61
/g108st11
A/FG GAIRW EXHW
varviµ 5,14 /st/g61FA
/g40/g41
/g40/g414
HC4
CO CO24
CO CO2
CO24
COCO24
CO
4
HC4
CO
10 10 6,907810
3,510
13,510 2
1
45,0 10
210
-100
/g45 /g45/g45
/g45/g45
/g45/g45
/g180 /g43 /g180 /g43 /g180/g180 /g43 /g180
/g247/g247/g247/g247/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231/g231/g231/g231/g231
/g232/g230
/g180/g180
/g43/g180/g180 /g180
/g45
/g215 /g43/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231
/g232/g230
/g180 /g45/g180
/g61
conc conc concconc conc
concconcconcconc
concconc
/g108
30.4.20 04 Europeis ka un ionens officiella tid ning L 146/35 SV 
µär A/Fst = stökiomµtriskt luft -bränslµförhållanµµ (kg/kg) 
/g108 = rµlativt luft -bränslµförhåll anµµ 
conc  = koncµntrati on av torr CO 2 (%) 
concCO= koncµn tratio n av torr CO (ppm) 
conc HC= koncµn tratio n av HC (ppm) 
OBSER VERA : Bµräknin gµn gäl lµr µiµ sµl mµµ µtt  H/C-fö rhållanµµ lika mµµ  1,8. 
Luftflöµµsmätarµn  skall  uppf ylla µµ no ggrannh µtskrav som sp µcificµras  i tabµ ll 3, C O2-analysatorn skall uppfylla 
kravµn i punkt 2.3.1, och hµla systµmµt skall uppfylla noggrannhµtsspµcifikationµrna för avg asflöµµt. 
Altµrnativt kan man använµa utrustning för mät ning av luft-bränslµförhållanµµt, µxµmpµlvis µn sµnsor av Zi rconia-
typ, för att mäta luftövµrskottsförhållanµµt i µnlighµt mµµ spµcifikationµrna i punkt 2.3.4. 
2.2.4  U tspätt av gasflöµµ 
För att kunna bµ räkna utsläp pµn i µµ utspä µµa a vgasµr na måstµ m an känna till µµ utspäµµa avgasµ rnas massflöµµ.  Dµt 
samma nlagµa utspäµµa avgasflöµ µt unµµ r provcykµln (kg pµr prov) skall räknas fram mµµ hjä lp av mätvär µµna från 
hµla p rovcykµln och m otsvar anµµ kalibr µring sµata fö r flöµµsmätning sutrustning µn (V0 för PDV, KV för CFV, Cd för 
SSV) m µµ hjälp av mo tsvaranµµ mµtoµµr som bµskrivs i punkt 2.2.1 i tillägg 3. Om  µµn samma nlagµa provm assan för 
mätning av partiklar och gasformiga förorµningar ö vµrskriµµr 0,5 % av µµt totala CVS-flöµµt, skall CVS-flöµµt 
korrigµras, µllµr också skall partikµlprovflöµµt åtµrföras till CVS-systµmµt innan µµt når flöµµsmätarµn. 
2.3 B µstämning av gasformiga ämnµn 
2.3.1  A llmänna analysator spµcifikationµ r 
Analysatorµ rna skall ha µtt mätom råµµ som är lämpligt för µµn nog grannhµt som  krävs viµ mätning av 
koncµntr ationµr na av  ämnµn i avgasµ rna (punk t 1.4.1.1). Analysator µrna bör ställas in på µtt såµant sä tt att µµn 
uppmätta koncµntr ationµn liggµr  på mµllan 15 och 100 % av fullt sk alutslag.  
Om µµt fu lla skalvä rµµt är 155  ppm (µllµ r ppm C) µllµ r lägrµ, µllµr om avl äsningssystµm (µat orµr, µatai nsamlarµ) som 
gµr till räckli g noggrann hµt o ch avlä sningsnoggrann hµt u nµµr 15  % av ful lt ska lutslag använµ s, kan ävµn  
koncµ ntrationµr unµµr 15  % av ful lt ska lutslag goµta s. I såµan a fall  skall  yttµrl igarµ kal ibrµrin gar göras för at t 
säkµrs tälla kal ibrµrin gskurvo rnas no ggrannh µt – pu nkt 1.5.5 .2 i til lägg 2 ti ll bilaga III. 
Utrust ningµns µlµkt romagnµt iska kompat ibilitµt (EMC ) skall l igga på  µn såµ an ni vå att  yttµrl igarµ fµl  minimµ ras. 
2.3.1.1 Mätfµl 
Analysatorn  får intµ  avvika från  µµn no minµl la kal ibrµrin gspunktµn mµµ mµr än ± 2 % av avl äst värµµ µll µr ± 0,3 % 
av hµla  mätområµµ t, om µµt s µnarµ värµµ t är högrµ. 
OBSER VERA : I µµnna s tanµarµ avsµ s mµµ no ggrannh µt avvi kµlsµn mµll an avlä st värµµ  på anal ysatorn och  µµ 
nomi nµlla kali brµrings värµµn s om µrhåll s mµµ hj älp av µn  kalib rµringsg as (/g186vµrkligt värµµ). 
2.3.1.2 R µpµtµrbarhµt 
Rµpµtµrbarhµtµn, µµfiniµraµ som 2,5 gångµr stanµarµavvikµlsµn viµ tio upprµpaµµ r µaktionµr på µn viss kalibrµr ings- 
µllµr spänngas, får intµ vara störrµ än ± 1 % av k oncµntrationµn viµ fullt skalutslag för varjµ mätområµµ övµr 155 ppm 
(µllµr  ppm C) som  använµs µllµr ± 2 % av varjµ  mätom råµµ unµµr 155 ppm (µllµr  ppm C) som  använµs.  
2.3.1.3 Störning ar 
Analysatorns största rµaktionsvariation på nollställ nings- och kalibrµrings-  µllµr spänngasµr övµr  µn 
tiosµkunµµrspµrioµ får intµ övµrstiga 2 % av fullt skalutslag för samtliga mätområµµn som använµs. 
2.3.1. 4 Nollpunktsavvikµlsµ 
Nollpunktsavvikµlsµn unµµr µn µntimmµspµrioµ skall v ara minµrµ än 2 % av fullt skalutslag för  µµt lägsta mätområµµ 
som använµs. Nollpunktsrµaktion µµfiniµras som µµn gµnomsnittliga rµak tionµn, inklusivµ störningar , på µn 
nollställ ningsgas unµµr µ tt 30-sµkunµµrsintµrvall.  CO2
L 146/36 Europeis ka un ionens officiella tid ning 30.4.2004 SV 
2.3.1.5 Spännavvikµlsµ 
Spännavvikµlsµn unµµr µn µntimmµspµrioµ skall vara m inµrµ än 2 % av fullt skalutsla g för µµt lägsta mätområµµ som 
använµs. Spänn µµfiniµras som skillnaµµn  mµllan spännutsl ag och nollpunktsut slag. Spännrµaktion µµfiniµras som 
µµn gµnomsnittl iga rµaktionµn, inklusivµ störningar, på µn spänngas unµµr µtt 30-sµkunµµrsintµrvall. 
2.3.1.6 Stµgtiµ 
Viµ analys av outspäµµa avgasµr får stµgtiµµn  för analysato rn i mätsystµmµt intµ övµrskriµa 2,5 s.  
OBSER VERA : En utvä rµµring av an alysatorn s rµspo nstiµ räckµr in tµ för att fas tställa hµla  systµmµts  
lämpl ighµt för trans iµnt provnin g. Systµ mµts volymµr, särs kilt µöµvo lymµr, påvµrka r intµ ba ra 
transporttiµµn från son µµn t ill analy satorn uta n ävµn s tµgtiµµn. Ävµn µvµ ntuµlla trans porttiµµr 
inuti analysatorn  µµfiniµras  som ana lysatorn s rµspo nstiµ, vil kµt ävµn  gällµ r omvanµl arµn µll µr 
vattµnavs kiljarµn i µn NOx-an alysator. Bµ stämnin gµn av sy stµmµts totala rµsp onstiµ bµskrivs  i 
avsnitt 1.11.1 i ti llägg 2. 
2.3.2  Gastor kning 
Samma spµcif ikationµr som för NRSC-p rov gällµr (sµ avsni tt 1.4.2) µnligt följanµµ : 
Torkanorµningµn (µj oblig atorisk) skall ha minim al invµrkan på koncµntrationµ n av µµ gasµr som mäts. Kµmiska 
torkarµ är intµ goµta gbara som mµto µ för att avlägsna vattµn från provµt. 
2.3.3  A nalysatorµr  
Samma spµcifikat ionµr som för NRSC-prov gällµr ( sµ avsnit t 1.4.3) µnligt föl janµµ:  
Dµ gasµr so m skall  mätas  skall  analy sµras  mµµ hjäl p av föl janµµ instrumµn t. För olin jära ana lysatorµr är µµt  tillåtµt att 
använ µa linjaritµtskrµts ar. 
2.3.3.1 Anal ys av kolmono xiµ (CO) 
Kolmo noxiµanalysatorn  skall  vara µn inf raröµana lysator mµµ s priµn ingsoptik av abs orptionstyp. 
2.3.3.2 A nalys av  kolµiox iµ (CO 2) 
Kolµioxiµanalysatorn skall vara µn infraröµanalysator mµµ spriµningsoptik av absorptionstyp. 
2.3.3.3 Analy s av kolvätµn (HC) 
Kolvätµanalysatorn skall vara av typµn uppv ärmµ flamjonisationsµµtµktor (HFID) mµµ uppv ärmµa µµtµktorµr, 
vµntilµr, rörlµµningar µtc., så att gasµns tµmpµratur hålls viµ 463 K (190 °C) ± 10 K. 
2.3.3.4 Analys av kvävµ oxiµµr (NOx) 
Analysatorn för kvävµ oxiµµr skall v ara av typµn k µmiluminiscµnsµµtµk tor (CLD)  µllµr  uppvä rmµ 
kµmiluminiscµ nsµµtµkt or (HCLD)  mµµ NO2/NO- omvanµ larµ, om mätningµn görs på torr bas. Om mätningµn görs på 
våt bas,  skall µn HCLD  mµµ omvanµlar µ som hålls på µn tµmpµratur  övµr  328 K (55 °C) använµas, förutsatt att 
vattµnµämpningskontrollµn (punkt 1.9.2. 2 i tillägg 2 till bilaga I II) utförts mµ µ tillfrµµsställanµµ r µsultat. 
Provtagning sbanan sk all för  båµµ CLD o ch HCLD h a µn väggtµmpµr atur på mµllan 328  och 473 K  (55°C–200°C) 
fram till omvanµlar µn (torr mätning) rµspµktivµ analysatorn ( våt m ätning).  
2.3.4 Mätning av  luft-bränslµför hållanµµ 
Utrustningµ n för mätning av  luft-bränslµför hållanµµt, som anv änµs för  att bµstämma avgasflöµµt i µnlighµt mµµ punkt 
2.2.3, skall v ara µn sµnsor  mµµ stor t mätområ µµ µllµr  µn lambµasµnsor av Zirconia-typ.  
Sµnsorn skall  montµras µirµkt på avgasrörµt, µär avgastµmpµraturµn är tillräckligt hög för att µliminµra 
vattµnkon µµnsµring. 
Sµnsorns, och µµn inb yggµa µlµktronikµns , noggrannhµt skall ligga inom 
/g177 3 % av a vläst värµ µ /g108 < 2
/g177 5 % av a vläst värµ µ 2/g163/g108 < 5 
/g177 10 % av avläst värµ µ 5 /g163/g108
För att uppfylla  ovannämnµa noggrannhµt skrav skall man kalibrµra sµnsorn µnligt ins trumµnttil lvµrkarµns 
anvisni ngar. 
30.4.20 04 Europeis ka un ionens officiella tid ning L 146/37 SV 
2.3.5 Provtagning av gasformiga utsläpp 
2.3.5.1 Outspätt avgasflö µµ 
För bµr äkningµn av utsläpp µn i µµ outspäµµa avgasµrna gällµr samma spµcifikation µr som för NRSC-prov (sµ avsnitt 
1.4.4) µnligt följan µµ: 
Provtagningssonµµrna för gasformiga utsläpp  skall i µµn m ån µµtta är tillämpligt placµras minst 0,5 m  µllµr tr µ gångµr 
avgasrörµts µiamµtµr – bµroµnµµ på vilkµt avstånµ som är  störst – fram för avgassystµmµts utsläp p och tillräckligt nära 
motorn för att säkµrställa µn avgastµmpµratur på minst 343 K ( 70 °C) viµ sonµµn. 
I flµrcylinµriga motorµr mµµ avgasgr µnrör skall sonµµns  inlopp placµras tillräckligt långt bakom för att säkµr ställa att 
provµt är rµprµsµntativt för µµ gµnomsnittliga avgasutsläp pµn från samtliga cylinµrar.  I flµrcylinµriga motorµr mµµ 
avgränsaµµ gr uppµr av g rµnrör,  t.µx. i µn V-motor, är  µµt tillåtµt att ta µtt prov sµparat fr ån varjµ grupp och bµräk na 
µµt gµnomsnittl iga avgasutsläppµt . Anµra mµtoµµr som har  visat sig gµ samma r µsultat  som µµ ovan angivna får 
använµas. Viµ bµräkning av avgasutsläppµn skall motorns totala  avgasmassflöµµ använµas. 
Om avg asµrnas sammansättnin g påvµrk as av µtt systµm för µftµrbµhanµli ng av avgasµr, skall avgasprovµt tas 
uppströms µµnna anorµning unµµr  prov skµµµ I  och nµµstr öms µµnna anor µning unµµr provskµµµ II. 
2.3.5.2 U tspätt av gasflöµµ 
Om µtt systµm  mµµ fullflö µµsutspäµning använµs,  gällµr följanµµ spµcifikationµr . 
Avgasr örµt mµllan motor n och systµmµt mµµ fullflöµµsutspäµning skall uppfylla kravµn i bilag a VI. 
Provtagn ingssonµµrna  (µn µll µr flµra) fö r gasfo rmiga ut släpp sk all installµras i u tspäµningstunnµln i µn pu nkt µä r 
utspäµningsluftµn och  avgasµ rna är väl bl anµaµµ, samt  i omµµµ lbar närhµt av  provtag ningssonµµn fö r partikl ar. 
Upps amlingµn kan gµnµ rµllt sµtt göras på  två sät t: 
– Förorµn ingarna saml as up p i µn p rovtagn ingssäck unµµ r hµla pro vcykµl n och  mäts nä r provµt kört s klart . 
– Förorµn ingarna mäts  fortlöpanµµ o ch in tµgrµras  unµµ r hµla pro vcykµl n. Dµnna  mµtoµ  är obli gatorisk fö r 
kolvä tµn och NO x. 
Prov på bakgrunµskoncµntrationµrna skall tas uppströms utspäµningstunnµln i µn provtagningssäck och subtrahµras 
från utsläppskoncµntrationµn µnligt avsnitt 2.2.3 i tillägg 3. 
2.4 B µstämning av partiklar 
För bµstämningµn av par tiklar k rävs µtt utspäµningssys tµm. Utspäµning kan skµ gµnom µtt systµm mµµ 
µµlflöµµsut späµning µllµr µtt systµm mµµ fullflöµµsutspäµ ning. U tspäµningss ystµmµts flöµµskapacitµt skall vara 
tillräcklig för att fullstänµigt µliminµra vattµnkonµµnsµring i utspäµnings- och provtagningssystµmµn samt hålla µµn 
utspäµµa avgasµn mµllan 315 K (42 °C) och 325 K ( 52 °C) omµµµlbar t fram för filtµrhållarµn.  Avfuktning av
utspäµningsl uftµn innan µµnna komm µr in i utspäµningssystµmµt är tillåtµn om luftfuktighµtµn är hög.  Förvärmning 
avutspäµningsluftµn till µn tµmpµr atur övµr gränsµn på 303 K (30 °C) rµkom mµnµµr as, om µµn omgivanµµ  
tµmpµr aturµn liggµr  unµµr  293 K (20 °C).  Tµm pµratur µn hos utspäµning sluftµn får  µmµllµrtiµ intµ övµrstig a 325 K (52 
°C), innan av gasµn lµµs in i utspäµningst unnµln. 
Provtagningssonµµn för partiklar skall installµras i omµµµlbar närhµt av provtagningssonµµn för g asformiga utsläpp, 
och installationµn  skall uppfylla förµskr iftµrna i av snitt 2.3.5. 
För bµstämning av par tikµlmassan krävs µtt partikµlprovtagningssystµm, partikµlprovtagningsfiltµr, µn mikr ogramv åg 
och µn väg ningskammarµ mµµ kontr ollµraµ tµmpµr atur och luftfuktighµt. 
Spµcifikationµr för systµm mµµ µµlflöµµsut späµning 
Systµmµt mµµ µµlflöµµsut späµning skall vara utformat så att avgasströmm µn µµlas i två µµlar, varav µµn minµrµ späµs 
ut mµµ luft och µärµftµr använµs för partikµlmätning. Dµt är  väsµntligt att utspäµningsfaktorn bµstäms m µµ stor 
noggrannhµt. Olika mµtoµµr  för µµlning kan använµas, varviµ µµn använµa µµlningsmµtoµµn i hög graµ avgör vilka 
provtagningsrµµskap och provtagningsförfar anµµn som skall anv änµas (punkt 1. 2.1.1 i bilaga V I). 
För styrning av µtt systµm mµµ µµlflöµ µsuts päµnin g krävs µµt att syst µmµt rµagµrar  snabbt. Systµmµts  omvanµlingst iµ 
skall fas tställas mµµ hjälp av förfaranµµt i avsni tt 1.11.1 i tillägg 2. 
Om avgasflöµµsmät ningµns  (sµ förµgåµnµµ avsnitt) och µµlfl öµµss ystµmµts  sammantagna omvanµlin gstiµµ r liggµr 
unµµr 0,3 s, får µirµktstyrnin g använµas. Om omvanµlingstiµ µn är övµr  0,3 s, måstµ man använµa look ahµaµ -styrning 
på grunµval av rµsultatµn från µn tiµigarµ provkörning. I så fall skall  stigtiµµ n vara /g163 1 s och µµn samman tagna 
omvanµlingstiµµn /g163 10 s. 
L 146/38 Europeis ka un ionens officiella tid ning 30.4.2004 SV 
Hµla systµmµt måstµ rµagµr a på µtt sätt som säkµr ställµr att partikµlprovµt ( GSE) är rµprµsµntati vt och proportionµllt 
mot avgasmassflöµµt. För att fastställa proportional itµtµn gör man µn rµgr µssion sanalys mµllan G SE och G EXHW mµµ 
minst  5 rµgistrµringar pµr sµkun µ, µär följan µµ kritµriµr skal l vara uppfyl lµa: 
– Korrµlationskoµfficiµntµn r2 för µµn linjära r µgrµssionµn mµllan G SEoch G EXHW får intµ vara lägrµ än 0,95 . 
– Stanµ arµavvikµl sµn fö r skattni ngµn av GSEpå G EXHW får intµ övµ rskriµa 5 % av maximalt  GSE. 
– Skärningµn mµllan G SEoch rµgr µssion slinjµ n får intµ övµrskriµa /g177 2 % av maxim alt GSE. 
Altµrnativt  kan m an först provkör a systµmµt och sµµan använµa avgasmassflöµµ ts signal från µµnna provkör ning för 
att styra provµts flöµµ in i par tikµlsys tµmµt ("look-ahµaµ-styrning").  Ett såµant tillvägagångssätt  krävs, om 
partikµlsystµ mµts omvanµlingstiµ  (t50,P) µllµr omvanµlingsti µµn för avgasmassfl öµµts  signal (t 50,F) är > 0,3 s. E n 
korrµkt styrning av µµlflöµµs systµ mµt uppnås , om provkörningµns ti µskurva för G EXHW,pre , som styr G SE, flyttas mµµ 
µn look ahµaµ-tiµ på t50,P + t 50,F. 
För faststäl lanµµ av korrµlationµn  mµllan G SE och G EXHW skall µµ µa ta som rµgist rµras unµµr µµn vµrkli ga provningµ n 
använµ as, varviµ G EXHW-tiµµn  skall fö rskjuta s mµµ t 50,F i förhål lanµµ till G SE (t50,P ingår intµ). Dµt vill  säga att 
tiµsförskjutn ingµn mµllan  GEXHW och G SE är lika mµµ skillnaµµn mµllan rµspµktivµ omvanµlingstiµ , som fastst ällts i 
µnlighµt mµµ avsnitt 2.6 i tillägg 2. 
När µµt gällµr µµlflöµµssys tµm, är  provtagningsflöµµts  GSE µtt särskilt problµm, om µµtta värµµ intµ mäts µirµkt utan 
bµräknas gµnom µiffµrµntialflöµµs mätning µnligt följanµ µ: 
GSE = G TOTW – G DILW
I µµtta  fall räckµr µµt in tµ mµµ µn  noggrann hµt p å /g1772 % hos G TOTW och G DILW för att garan tµra µn go µtagbar 
noggran nhµt hos G SE. Om gasflöµµt bµstäms mµµ hjälp av µiffµrµntialflöµ µsmätning, skall µµt maximala fµlµt hos 
skillnaµ µn vara såµant att noggrannhµtµn hos G SE liggµr inom /g177 5 %, när utspäµningsfaktorn är lägrµ än 15. Dµ t kan 
bµräknas mµµ hjälp av gµnomsnittskvaµratrotµn av fµlµn hos varjµ instrumµnt. 
Goµtagbar noggrannhµt hos GSE kan uppnås mµµ någon av följanµµ mµtoµµr: 
a) Dµn absoluta nogg rannhµtµn hos G TOTW och G DILWär /g1770,2 %, vilkµt g arantµr ar µn nog grannhµ t hos GSEpå /g163
5 % viµ µn utspäµningsfaktor  på 15. Högr µ utspäµningsfak tor gµr µock störrµ fµl.
b) Kalibrµ ringµn avGDILWmot G TOTW skall gµnomföras så att  man uppnår samma noggrannhµt  för G SEsom i 
punkt a. E n kalibrµring av  µµtta slag bµskrivs närm arµ i punkt 2.6. i tillägg 2.
c) Noggr annhµtµn hos GSEbµstäms inµirµkt utifrån noggrannhµtµn hos utspäµ ningsfakto rn, som faststäl lts mµµ 
hjälp av µn spårgas, t.µx. CO 2. Ävµ n här krävs  samma noggra nnhµt som i mµ toµ a för GSE.
µ) Dµn a bsoluta nogg rannhµtµn hos G TOTW och G DILWliggµ r inom /g1772 % av fullt skalutslag,  µµt maxim ala fµlµt 
hos µi ffµrµnsµn mµllan  GTOTW och G DILWliggµ r inom 0,2 %, oc h linµaritµ tsfµlµt liggµr ino m /g1770,2 % av µµt 
högsta v ärµµt för G TOTW unµµr provµt. 
2.4.1  P artikµlprovtagningsfiltµr 
2.4.1. 1 Filtµrspµcifikationµr 
Viµ cµr tifiµringsprov kr ävs fluorkar bonbµlagµa glasfibµrfiltµr µllµr fluorkarbonbasµraµµ mµmbranfiltµr.  För särskilµa 
änµamål får anµra filtµrm atµrial använµas. Samtliga filtµrtypµr skall ha µn insamlingskapacitµt för 0,3 µm DOP 
(µioktylftalat) på minst 99 % v iµ µn gashastighµt på ytan mµllan 35 och 100 cm/s. Viµ kor rµlationsunµµrsökningar 
som utförs m µllan laboratoriµr µllµr m µllan µn tillvµrkar µ och µn goµkännanµµmynµighµt skall filtµr av iµµntisk 
kvalitµt använµa s. 
2.4.1. 2 Filtµrstor lµk 
Partikµlfiltr µn sk all ha µn µia mµtµr  av minst 47 mm (37 mm µffµktiv  µiam µtµr). Filtµr  mµµ stör rµ µiamµtµr  goµtas 
(punkt 2.4.1.5). 
2.4.1.3 Huvuµfiltµ r och sµk unµärfiltµ r 
Provµn på µµ  utspäµµa  avgasµr na tas unµµr provsµkvµnsµ n mµµ µtt sµriµk opplat filtµ rpar (µtt huv uµfiltµr och µ tt 
sµkunµär filtµr) . Sµkunµä rfiltrµt skall vara placµr at hög st 100 mm bakom huvuµfiltr µt, och filtr µn får intµ bµ röra 
varanµra . Filtrµ n kan vägas sµpara t µllµr  parvis m µµ µµ  µffµktiva siµorna mot varanµra . 
30.4.20 04 Europeis ka un ionens officiella tid ning L 146/39 SV 
2.4.1.4 Hastighµt på filtµrytan 
En gashastighµt på ytan på mµllan 35 och 100 cm/s g µnom filtrµt skall uppnås. Tryckfallµt mµllan provµts början och 
slut får intµ öka mµµ mµr än 25 kPa.  
2.4.1.5 Provmassa 
Dµn r µkommµnµµr aµµ minsta pr ovmassan på µµ vanligast förµkomm anµµ filtµrstorlµkar na visas i nµµanståµnµµ tabµll. 
För störrµ filtµr skall m insta provmassa v ara 0,065 mg /1 000 mm ² filtµrar µa. 
Filtµrµiamµtµr (mm) Rµkommµnµµraµ µffµktiv µiamµtµr (mm) Rµkommµnµµraµ minsta provm assa (mg )
47 37 0,11 
70 6 0 0,25 
90 8 0 0,41 
110 1 00 0,62
2.4.2 S pµcifikationµr  för vägningskam marµn och analysvågµn 
2.4.2.1 Villk or för vägningska mmarµn 
Viµ all konµitionµr ing och vägning av filtµr skall tµm pµratur µn i µµn k ammar µ µär partikµlfiltrµn konµitionµras och 
vägs hållas viµ µn tµm pµratur  på 295 K (22 °C) ± 3 K. Luftfuk tighµtµn sk all hållas på µn såµan nivå  att µaggpunktµ n, 
µvs. µµn tµm pµratur  µå konµµns intr äffar,  liggµr på 282, 5 (9,5 °C) ± 3 K, och µµn r µlativa luftfuktighµtµn skall v ara 45 
± 8 %. 
2.4.2.2 V ägning av rµfµrµnsfiltµr 
Kammar µn skall var a fri från alla µvµntuµlla förorµningar  från omgivningµn ( t.µx. µamm) som kan sätta sig på 
partikµlfiltrµn unµµr stabilis µringµn. Avvikµlsµr fr ån µµ spµcifikationµr för  vägningskam marµn som angµs i punkt 
2.4.2. 1 tillåts om avv ikµlsµrna var ar i högst 30 m inutµr. V ägningskammar µn bör uppfylla µµ nöµvänµiga 
spµcifikationµrna innan pµrsonal komm µr in i väg ningskammarµn.  Minst två oanvänµa rµfµrµnsfiltµr µllµr 
rµfµrµnsfiltµrpar skall vägas inom fyra timm ar från, mµn hµlst samtiµigt m µµ, vägningµn av provtagningsfiltrµn ( -
filtµrparµn).  Rµfµrµnsfiltrµn skall v ara av samm a storlµk och matµrial som prov tagningsfiltrµn. 
Om rµfµrµnsfiltrµts µllµr rµfµrµnsfiltµrparµns gµnomsnittliga vikt mµllan vägningarna av pr ovtagningsfiltrµn änµras 
mµµ m µr än 10 /g109g, skall sa mtliga  provtagni ngsfi ltµr kass µras och avga sprovµt  göras om. 
Om stabi litµtskrit µriµrna för vägni ngskammarµn  µnligt  punkt 2.4.2 .1 intµ up pfylls, mµn vägni ngµn av rµfµrµns filtrµn (-
filtµrparµn) uppf yllµr ovanstå µnµµ krit µriµr, får motortil lvµrkarµn välj a mµllan  att goµt a µµ uppmä tta värµµn a för 
provtagn ingsfiltrµns vikt µl lµr ogilt igförkla ra provµn, just µra vägnings kammarµns kon trollsystµm och göra om 
provµn. 
2.4.2.3 Analysvå g 
Dµn anal ysvåg so m skall an vänµas  för att bµs tämma viktµ n hos s amtli ga filt µr skall ha  µn noggrannh µt 
(stanµ arµavvikµl sµ) på 2 µg och µn avlä sningsno ggrannhµt  på 1 µg (1 siffra = 1 µg) µnligt til lvµrkarµns  uppgif tµr. 
2.4.2.4  Eliminµr ing av µffµktµr  av statisk  µlµktricitµt 
För att µliminµ ra µffµk tµrna av statisk µlµktricitµt skall filtrµn nµutr alisµr as förµ vägnin gµn, t.µx. mµµ hjälp av 
polonium nµutr alisµr arµ µllµr µn anorµning mµµ motsv aranµµ vµrkan. 
2.4.3 Yttµrlig arµ spµcifikationµr för partikµlm ätning 
Samtliga µµlar avutspäµningssystµmµt och pr ovtagningssystµm µt, från avgasr örµt fram till filtµrhållar µn, som 
komm µr i kontak t mµµ outspäµµa och utspäµµa avgasµr  skall vara konstr uµraµµ på µtt såµant sätt att minsta möjliga 
avsättning och änµr ing av  partiklarna skµr. Sam tliga µµlar  skall vara av µlµktriskt lµµanµµ m atµrial som intµ rµagµrar 
mµµ avgasµr nas bµstånµsµµlar , och µµ skall v ara jorµaµµ för att för hinµra µlµktrostatisk a µffµk tµr. 
L 146/40 Europeis ka un ionens officiella tid ning 30.4.2004 SV 
6. Tillägg 2 skall änµras på följanµµ sätt: 
a) Rubrikµn skall µrsättas mµµ följanµµ:  
"TILL ÄGG 2
KALIBRERING ( NRSC, N RTC1)" 
b) Punkt 1.2.2 skall änµras på följanµµ sätt: 
Eftµr µµn nuvaranµµ tµxtµn skall följanµµ läggas till: 
"Noggrannhµtskravµt innµbär att µµ primärgasµr som ingår i blanµningµn skall vara känµa för att ha µn noggrannhµt 
av minst /g177 1 %, och µµ måstµ kunna hänföras till nationµlla µllµr intµrnationµlla gasnormµr. Vµ rifiµringµn skall 
utföras mµllan 15 och 50 % av fullt skalutslag för va rjµ kalibrµring m µµ blanµarµ. Om  µµn första vµrifiµringµn 
unµµrkänns, kan man utföra µn yttµrligarµ vµrifiµring mµµ hjälp av µn annan kalibrµringsgas. 
Blanµarµn kan också kontrollµras mµµ µtt linjärt instrumµnt, t.µx. mµµ NO-ga s mµµ µn CLD. In strumµ ntµts 
spännvärµµ skall justµras mµµ spänngas kopplaµ µirµkt till instrumµ ntµt. Blanµarµn skall kontrollµras viµ µµ 
inställningar som skall använµas, och µµt nominµlla värµ µt skall jämföras mµµ µµn koncµntration som u ppmätts mµµ 
instrumµ ntµt. Skillnaµµn skall viµ varjµ punkt ligga inom ±  1 % av µµt nominµlla värµ µt. 
Ävµn anµra mµt oµµr kan använµas, om µ µ basµras på goµ branschpraxis och på förhanµ goµkänns av µµ bµrö rµa 
partµrna. 
OBSERVER A: E n prµcisionsgasµµlarµ mµµ µn nog grannhµ t inom /g177 1 % rµko mmµn µµras för ko rrµkt 
fastställanµµ av analysatorns kalibrµringskurva. Gasµµlarµn skall ha kalibrµrats av 
instrumµ nttillvµrkarµn." 
c) Punkt 1.5. 5.1 skall ä nµras på följanµµ sätt: 
i) Första mµningµn skall µrsättas mµµ följanµµ: 
"Analysato rns kalibr µringskurv a bµstäms gµnom minst sµx kalibr µringspunktµr (utövµr noll) så jäm nt 
utspriµµa som möjligt. " 
ii) Dµn tr µµjµ strµcksatsµn skall µr sättas mµµ följanµµ: 
"Kalibrµringskur van får  intµ avv ika mµµ mµr än /g1772 % från µµt nom inµlla vä rµµt för varjµ  kalibrµr ingspunkt 
och m µr än /g177 0,3 % av fullt mätutslag  viµ noll." 
µ) I punkt 1. 5.5.2 skall µµn sista strµcksatsµn µrsättas mµµ följanµµ: 
"Kalibrµ ringsk urvan får intµ av vika mµµ mµr än /g177 4 % från µµt nominµlla värµ µt för varj µ kalibrµringspunkt och mµr 
än /g1770,3 % av fullt mätutslag  viµ noll." 
µ) Tµxtµn i punkt 1.8.3 skall µrsättas mµµ följanµµ: 
"Kontroll av syrµintµr fµrµns skall g öras när µn analysator  tas i bruk oc h µftµr  längr µ sµr vicµintµr vall. 
Områµµt ska ll väljas så att provg asµrna för syrµintµr fµrµnskontr ollµn ligg µr inom µµ n övr µ halv an. Ugnµn skall v iµ 
provµt hålla för µskriv µn tµm pµratur . 
1För NRSC-  och NRTC- prove n används samma kal ibrer ing, uto m när det  gäller de krav  som ange s i punkterna 1.11 och 2.6. 
30.4.20 04 Europeis ka un ionens officiella tid ning L 146/41 SV 
1.8.3. 1 Syrµintµr fµrµnsgasµr  
Provgas µrna fö r kontrol l av syrµi ntµrfµrµns  skall  innµ hålla prop an mµµ  350 pp m C ÷ 75 p pm C 
kolvä tµ. Kon cµntrationsvärµµt s kall bµstämmas t ill kalib rµrings gastolµransµ r gµnom kromat ografi sk 
analys av al la kol vätµn plu s orµnh µtµr µl lµr gµno m µynami sk blanµning. Uts päµningµn skal l till 
övµrväga nµµ µµl bµ stå av kvävµ och  rµstµn  syrµ. För µiµ sµlmoto rµr skall  följanµµ 
blanµningsförhå llanµµn anvä nµas: 
O2-koncµntration Balans 
21 (20–22) Kväv µ 
10 (9–11) Kväv µ 
5 (4–6) Kväv µ 
1.8.3.2 F örfaranµµ 
a) Analysatorn nollställ s. 
b) Analysatorns m ätomr åµµ ställs in mµµ µ n syrµblanµning på  21 %. 
c) Nollpunktsutsl agµt kontrollµr as igµn. Om µµt änµrats m µr än 0,5 % av fullt skalutslag, upprµpas punktµr na a 
och b.  
µ) Provgasµrna  för kontr oll av syrµintµr fµrµns 5 % och 10 % tillförs.  
µ) Nollpunktsutsl agµt kontrollµr as igµn. Om µµt änµrats m µr än ± 1 % av fullt skalutslag, skall provµt göras om . 
f) Syrµintµrfµr µnsµn (%O 2I) ska ll bµräknas för båµa µµ blanµningar som angµs i µ på följanµµ sätt: 
/g40/g411002 /g215/g45/g61
BCBIO
A = k olvätµkoncµntr ationµn ( ppm C)  i µµn spännga s som avsµs i b. 
B = kolvätµkonc µntrationµn (ppm C) i µµ pr ovgasµr  för kontr oll av syrµintµr fµrµns som av sµs i µ i µµtta 
avsnitt. 
C = analysatorns rµaktion. 
/g40/g41DAppmC /g61
D = analysatorns ut slag från A i pro cµnt av full t skal utslag. 
g) Syrµin tµrfµrµn sµn (%O 2I) ska ll vara lägrµ än ± 3,0 % för samtliga provgasµr för ko ntroll av syrµintµrfµrµns 
förµ pro vning. 
h) Om s yrµintµrfµrµnsµn övµrstigµr ±  3,0 %, skall luftflöµµt ökas rµspµktivµ mi nskas stµgvis uppåt och nµµåt i 
förhållanµµ till tillvµrkarµns spµcifikation, µvs. punkt 1.8.1 skall upprµpas för varj µ flöµµ. 
i) Om s yrµintµrfµrµnsµn övµrstigµr ±  3,0 % µftµr µµt att luftflöµµt justµrats, skall bränslµflöµµt och µärµftµr 
provtagningsflöµµt variµras, och punkt 1.8.1 skall upprµpas för va rjµ inställning. 
j) Om s yrµintµrfµrµnsµn fortfaranµµ övµrstigµr ± 3,0 %, skall analysatorn rµparµras µllµr bytas ut µllµr bränslµt 
till flamjonisµringsµµtµktorn µllµr brännarluftµn bytas ut förµ provµt. Dµn na punkt skall µärµftµr upprµpas mµµ 
µµn rµparµraµµ utrustningµn µllµr utbytta gasµn." 
f) Punkt 1.9.2.2 skall änµ ras på följanµµ sätt: 
i) Första styckµt skall µr sättas mµ µ följanµµ: 
"Dµnna kontroll gällµr  µnµast mätningar  av gaskoncµntr ationµr på våt bas.  Viµ bµr äkning av
vattµnutsläckning  måstµ hänsyn tas till utspäµningµn av NO-spänngasµn mµµ vattµnånga och inställningµ n av 
koncµntr ationµn av vattµnånga i blanµningµ n till µµn som  förväntas viµ pr ovning.  En NO -spännga s mµµ µn 
koncµntr ation på mµllan 80 och 100 % av fullt skalutslag  inom  µµt mätomr åµµ som  normalt använµs skall 
lµµas g µnom (H)CLD oc h NO -värµµt notµras som D . NO-gasµn skall bubblas nµµ i vattµn viµ r umstµmpµr atur 
och lµµas gµnom (H)CLD v arviµ NO -värµµt notµras som C.  Vattµntµmpµr aturµn skall bµstäm mas och 
rµgistrµr as som F. Blanµningµns m ättaµµ ån gtryck viµ m otsvara nµµ tµm pµratur  (F) hos bubbµlva ttnµt skall 
bµstämmas och notµr as som G. Koncµntrationµn avvattµnånga (i %) i blanµningµ n skall bµräk nas µnlig t 
L 146/42 Europeis ka un ionens officiella tid ning 30.4.2004 SV 
följanµµ: " 
ii) Trµµjµ styckµt skall µrsättas mµµ följanµµ: 
Värµµt r µgistrµras som Dµ.  När µµt gällµr µiµsµlavgasµ r skall µµn för väntaµµ maximala koncµntrationµn av
vattµnånga (i %) bµräknas, unµµr antaganµµ av att förhållanµµt mµllan H- och C-atomµr i br änslµt är 1,8:1, 
mµµ utgångspunkt i µµn maximala CO 2-koncµntrationµn i avgasµrna µllµr µµn outspäµµa 
CO 2-spänngaskoncµntrationµn (A, b µräknaµ µnligt punkt 1.9.2.1) på följanµµ sätt: 
g) Följanµµ punkt skall införas: 
"1.11 Yttµrligar µ kalibr µringskr av för  mätning av outspäµµa av gasµr unµµr N RTC-prov
1.11.1 Kontroll av  analyssystµmµts r µsponstiµ 
Rµsponsti µµn skall bµstämm as mµµ µxakt sam ma systµminställningar som viµ provmä tning ( µvs. 
tryck,  flöµµn, analysatorns filtµrinställningar och anµra faktorµr  som påvµrk ar rµsponstiµµn). 
Rµsponsti µµn fastställs gµnom att man bytµr gas µir µkt viµ provtagningssonµµns inlopp. Gasbytµt får 
intµ ta längr µ än 0,1 sµk unµµr. Kontrollgasµr na skall ä nµra koncµntrationµn m µµ minst 60 % av fullt 
skalutsl ag. 
Varjµ gaskom ponµnts spårhalt skall rµgistrµ ras. Rµsponsti µµn µµfiniµras som tiµsskillnaµµn mµllan 
gasbytµt och µµn µärpå rµgistrµ raµµ koncµntrationsänµringµn.  Systµmµts rµsponstiµ (t 90) är 
omvanµlingstiµµn i m ätµµtµktorn plus µµtµktorns stµgtiµ.  Omvanµlingstiµµn µµfiniµras som tiµµn 
mµllan änµring µn (t0) och µµn tiµpunkt µå utvärµµt uppnått 10 % av slutvärµµt (t10). Stµgtiµµn 
µµfiniµras som tiµµn mµllan utvärµµn på 10 rµspµktivµ 90 % av slutvärµµt (t90 – t10). 
För tiµsförskjutningµn av analysatorn och avgasflöµµts signalµr viµ outspäµµ mätning µµfiniµras 
omvanµlingstiµµn som tiµµn mµllan änµringµn (t 0) och µµn tiµpunkt µå utvärµµt uppnått 50 % av 
slutvärµµt (t50). 
Systµmµts rµsponstiµ skall vara /g163 10 sµkunµµr m µµ µn stµgtiµ på /g1632,5 sµkunµµr för alla bµstånµsµµlar  
(CO, NOx, HC) och för  samtlig a mätområ µµn som använµs. 
1.11.2 K alibrµring av spårg asanalysatorn för av gasflöµµsmätning 
Om man använµµr  µn analysator för m ätning av spår gaskoncµntration, skall µµnna kalibrµras mµµ 
stanµarµgasµn. 
Kalibrµringskur van skall fastställas gµnom m inst tio kalibrµringspunktµr (utövµr nollpunktµn) 
placµraµµ så att hälftµn av punktµrna liggµr mµllan 4 och 20 % av fullt skalutslag och rµstµn m µllan 20 
och 100 %. Kalibrµringskur van bµr äknas mµµ minsta kvaµr at-mµtoµµn. 
Kalibrµringskur van får  avvika mµµ högst /g177 1 % av fullt skalutslag från µµt nominµlla värµµt för va rjµ 
kalibrµringspunkt i områµ µt mµllan 20 och 100 % av fullt skalutslag. D µn får avv ika mµµ högst /g1772 % 
från µµt nominµlla värµµt i omr åµµt mµllan 4 och 20 % av  fullt skalutslag. 
Förµ provningµn skall analysatorn nollställas och mätområµµt ställas in mµµ µn nollställ ningsgas och 
µn spänngas var s nominµlla vär µµ är övµr 80 % av fullt skalutslag för analysatorn. " 
h) Punkt 2. 2 skall µr sättas mµµ följanµµ: 
"2.2 K alibrµringµn av  gasflöµµsmätarµ µllµr flöµµsmätningsutrustning skall göras i µnlighµt mµµ nationµlla µllµr 
intµrnationµlla stanµarµµr. 
Dµt max imala fµlµt hos µµt uppmätta värµµt skall ligga inom ± 2 % av µµt av lästa värµµt. 
När µµt gällµr µµlflöµµss ystµm, är  prov tagningsflöµµts  GSE µtt särskilt problµm, om µµtta värµµ intµ mäts µirµkt utan 
bµräknas gµnom µiffµrµntialflöµµs mätning µnligt följanµ µ: 
GSE = G TOTW – G DILW
I µµtta  fall räckµr µµt in tµ mµµ µn  noggrann hµt p å /g1772 % hos G TOTW och G DILW för att garan tµra µn go µtagbar 
noggran nhµt hos G SE. Om gasflöµµt bµstäms mµµ hjälp av µiffµrµntialflöµ µsmätning, skall µµt maximala fµlµt hos 
skillnaµ µn vara såµant att noggrannhµtµn hos G SE liggµr inom /g177 5 %, när utspäµningsfaktorn är lägrµ än 15. Dµ t kan 
bµräknas mµµ hjälp av gµnomsnittskvaµratrotµn av fµlµn hos varjµ instrumµnt." 
i) Följanµµ avsnitt skall läggas till: 
"2.6 Y ttµrlig arµ kalibr µring skrav för systµm mµµ µµlflöµµsutspäµning  
30.4.20 04 Europeis ka un ionens officiella tid ning L 146/43 SV 
2.6.1 Pµrioµisk kalibrµring 
Om pr ovgasflöµµt  bµstäms mµµ hjälp av µiffµrµntial flöµµsmätn ing, skall flöµµsmätarµn µllµr 
flöµµsmätn ingsutrustn ingµn kalibrµras µnligt något av följanµ µ förfaranµµn, så att provtagningsflöµµt  GSE i 
tunnµln  uppfyllµr noggrannhµtskravµn i av snitt 2.4 i tillägg I: 
Flöµµsmätarµn för G DILW ansluts i sµriµ till flöµµsmätarµn för G TOTW, skillnaµ µn mµllan µµ  båµa flöµ µsmätarna  
kalibrµras för minst  5 jämnt förµµlaµ µ flöµµs börvärµµn mµllan  provµts lägst a G DILW-värµµ och provµts GTOTW-
värµµ. Utspäµni ngstu nnµln  bµhövµr intµ pas sµras. 
En kalibrµraµ massf löµµs mätarµ anslu ts i sµriµ til l flöµµ smätarµn för G TOTW, och noggrannhµtµ n kontroll µras 
för µµt värµµ som använµs  unµµr provµt. Sµµan ansl uts mass flöµµsmätarµn i sµ riµ till fl öµµsmät arµn för G DILW, 
och noggrannh µtµn kont rollµras för minst  5 instäl lningar, m otsvaran µµ utsp äµnin gsfakto rµr m µllan 3 och 50, i 
förhål lanµµ till µµt GTOTW-värµµ som använµs unµµr provµt. 
Övµrföringsrörµt TT kopplas  bort från avgasflöµ µt, och µn kalibrµraµ flö µµsmät arµ, mµµ µtt mätområµµ som 
lämpar sig för mätnin g av G SE, kopplas ti ll övµrförings rörµt. Därµftµr ställs GTOTW in till µµt  värµµ som 
använµs unµµr provµt, och G DILW ställs  in till mins t 5 olika värµµn µft µr varanµra, motsvaranµ µ 
utspäµnin gsfakto rµr m µllan 3 och 50. Altµrnat ivt kan man orµna mµµ µn särskil µ flöµµ sväg för kalibrµringµn , 
µär tunnµl n intµ pas sµras. Dµt total a flöµµt  och utsp äµnin gsluf tµns flöµµ gµno m rµspµktivµ mätarµ måstµ µo ck 
vara µµsamma som unµµr µµt vµrkliga provµt. 
En spårgas matas in  i övµrföringsrörµt TT. Spårgasµn kan vara µn bµstånµ sµµl av avgasµrna, såsom CO 2 µllµr 
NOx. E ftµr utspäµning i tunnµln mäts spårgaskomponµntµn. Dµtta skall göras för 5 utspäµningsfaktorµr 
mµllan 3 och 50. Pro vflöµµts noggrannhµt bµräknas mµµ hjälp avutspäµningsfaktorn q: 
GSE = G TOTW /q
Gasan alysatorµrnas noggrannhµt skall bµaktas för att säkµrställa noggrannhµtµn hos GSE
2.6.2 K ontroll av kolflöµµt 
Dµt rµkom mµnµµr as mµ µ µftµr tryck  att man kontrollµr ar kolflöµµt m µµ hjälp av µµ vµrklig a avgasµrna  för att 
upptäcka mät- och kontrollpr oblµm och vµ rifiµr a att µµlflöµµssystµmµt fung µrar på rätt sätt. Dµnna kontroll 
bör göras åtminstonµ v arjµ gång µn ny motor installµras, µllµr när µn väsµntlig µµl av 
provbäµµskon figurationµn änµras. 
Motorn sk all kör as mµ µ toppvr iµmomµnt och topphastighµt µllµr i något annat stationär t µriftlägµ som  gµr 
5 % µllµr mµr CO 2. Dµlflöµµssystµmµt skall köras m µµ µn utspäµningsfaktor på  ungµfär 15:1. 
2.6.3   Förhanµskon troll 
Systµ mµt skal l förhan µskon trollµ ras inom 2 ti mmar förµ provningµn  µnligt  följa nµµ: 
Flöµµs mätarnas noggrannhµt kont rollµras på samma sätt som viµ kalibrµringµn viµ åtmins tonµ två punktµ r, 
inklu sivµ G DILW -flöµµsvärµµn motsvaranµµ uts päµnin gsfaktorµr mµllan 5 och 15 för µµt G TOTW-värµµ som 
använµs unµµr provµt. 
Förhanµs kontroll µn får utµsl utas, om m an mµµ hjälp  av µµ värµµn som rµgistrµrats viµ ovan bµs kriva 
kalibrµring kan vis a att flöµ µsmätarnas  kalibrµring är stabil  unµµr µn längrµ tiµ. 
2.6.4 Bµstämnin g av omvanµlings tiµµn  
Omvanµl ingstiµµn ska ll bµstämmas mµµ µxa kt samma  systµmins tällningar som vi µ provmät ningµn. För µµt ta 
skall följanµµ mµtoµ  använµ as: 
En obµro µnµµ rµfµrµns flöµµsmätarµ mµµ  µtt fö r provtagni ngsflöµµt lämp ligt mätområµµ  placµ ras i sµri µ mµµ 
och n ära kopp lat till sonµ µn. Flöµ µsmät arµns  omvanµ lingstiµ skal l vara kortarµ än  100 ms vi µ µµn 
flöµµsstµgsstorlµk so m använµ s viµ rµs ponstiµsmät ningµn och  ha µn fl öµµsstryp ning som mots varar goµ 
brans chpraxi s och  som är så låg  att µµ n intµ påvµrkar µµl flöµµssystµmµt s µyn amiska prµst anµa. 
Inmatn ingµn av avgas flöµµt (µl lµr luf tflöµµt, om avgasfl öµµt bµräknas ) i µµlfl öµµssystµmµt  skall  stµgvi s 
änµras , från lågt  flöµµ till mins t 90 %  av full t skal utslag. För µµn  stµgvi sa änµ ringµn  bör man anvä nµa s amma 
tröskµ l som fö r att utl ösa look ah µaµ-s tyrning viµ µµ t vµrklig a provµt . Stimul us fö r avgasfl öµµsstµgµn och  
flöµµsmätarµn s rµakti on ska ll rµgis trµras mµµ  µn frµkvµn s på min st 10 gångµr pµr sµku nµ. 
L 146/44 Europeis ka un ionens officiella tid ning 30.4.2004 SV 
Mµµ hjälp av µµssa µata bµräknas µµlflöµµs systµmµts  omvanµlingstiµ, som är tiµµn mµllan utlös anµµt av 
stµgstimul us och µµn punkt som gµr  50 % av flöµµsmäta rµns rµaktion. På samma sätt bµstäms 
omvanµlingsti µµrna för µµlflöµ µssyst µmµts G SE-signal och avgasflöµµsmätarµns G EXHW-signal . Dµssa sign alµr 
använµ s för µµ rµgrµssio nskon trollµ r som gµnomförs µft µr varjµ provning (sµ pun kt 2.4. i tillä gg I).  
Bµräkni ngµn skal l upprµpa s för minst  5 öknings - och minskni ngsstimul us, varµftµr man bµräkna r rµsultat µns 
mµµµlvä rµµ. Rµfµrµns flöµµsmäta rµns int µrna omvanµl ingstiµ (<100 ms) skal l subt rahµras från µµt ta värµµ. Dµt 
rµsult µranµµ värµµt  är µµlflöµ µssystµmµt s look ah µaµ-värµµ, som skal l tillämpas i µn lighµ t mµµ punkt  2.4 i 
tillägg I. 
7. Följanµµ avs nitt skall in föras:  
"3. KALIBRERING AV  CVS- SYSTE MET 
3.1 Allmänt 
CVS-systµmµt (systµmµt för konstantvolymprovtagning)  skall kalibrµr as mµµ hjälp av µn noggr ann flöµµsmätarµ och 
hjälpmµµµl för änµring av µr iftförhållanµµna. 
Flöµµt gµnom systµmµt skall m ätas viµ olika µriftinställningar för  flöµµt, och systµmµts styr paramµtr ar skall mätas 
och ställas i r µlation till flöµµna. 
Olika typµr  av flöµµsmätarµ k an använµas,  t.µx. kalibrµr at vµntur irör, kalibr µraµ laminär flöµµsmätarµ µ llµr k alibrµraµ 
turbinmätarµ.  
3.2 K alibrµring av kolvpump (PDP) 
Alla pumpp aramµtrar skall mätas samti µigt mµµ paramµtrarna för µtt kalibrµringsvµnturirör, som är anslutµt i sµriµ 
mµµ pumpµn. Dµt bµräknaµµ flöµµt (i m3/min viµ pumpinloppµt och v iµ absolut tryck  och tµmpµr atur) ritas sµµa n in i 
µtt µiag ram som funk tion av värµµt på  µn korrµlation sfunktion,  vars värµµ i sin tur  är µn funktion av 
pumppar amµtr arnas värµµn. Dµn linjära funktion som bµskr ivµr sambanµµt mµllan pumpflöµµt och 
korrµlation sfunktionµns värµµ bµ stäms.  Om CVS- systµmµt har µn µr ivanor µning mµµ flµra hastighµtµr  skall µn 
kalibr µring  utför as för  varjµ hastighµtsom råµµ som använµs.  
Tµmpµraturµn skal l hållas  konstan t unµµr kalibrµringµn . 
Otäthµt µn i koppli ngar och kanalµr mµllan kali bµringsvµn turirörµt och CVS-pumpµn  skall håll as unµµr 0,3 % av µµn 
lägsta  flöµµs punktµ n (högsta strypn ing och lägs ta pumphas tighµt ). 
3.2.1 Bµha nµling av mätµata 
Luftf löµµt  (QS)  i m3/min (viµ stanµar µförhålla nµµn) för varjµ str ypvär µµ (minst sµx) bµräknas mµµ hjälp a vvärµµna 
från flöµµsmätar µn µn ligt µµn m µtoµ tillv µrkarµn förµsk rivµr. Luftflöµµt sk all sµµa n om vanµlas till pum pflöµµ ( Vo) i 
m3/varvviµ pumpinloppµts absoluta tµmpµr atur och a bsoluta tr yck µnligt följanµµ formµl: 
As
pT
nQV3.101
2730x x /g61
µär 
Qs = luftflöµµ viµ st anµarµförhåll anµµn (101,3 kPa, 273 K) (m3/s) 
T = tµmpµr atur viµ p umpinloppµt (K) 
pA = absol ut tryck viµ pumpinlop pµt (p B- p1) (kPa ) 
n = pumphastighµt (varv/s) 
För att kompµnsµra för µµn invµrkan som tryckskillnaµµr i pumpµn och pumpförlustµr kan ha skall korrµlµring göras 
mµµ hjälp av µn korrµlationsfunktion (X 0), i vi lkµn variablµrna är p umphastighµtµn (n), t ryckskillnaµµn mµllan 
pumpinlopp och pumputlopp samt µµt absoluta tryckµt viµ pumpµns utlopp: 
Ap
pp
nX/g68x /g611
0
30.4.20 04 Europeis ka un ionens officiella tid ning L 146/45 SV 
µär 
pp/g68= tryckskilln aµ mµllan pumpµns  in- och utlopp (kPa) 
pA = absolut tryck  viµ pu mpµn s utlopp (kPa) 
Linjär anpa ssning mµµ  mins ta kvaµ rat-mµt oµµn ska ll göras fö r att få  fram kali brµrin gsµkv ationµn µnl igt följanµµ 
formµl : 
) (0 0 0 X m D V x /g45 /g61
D0 är rµ grµssionslinjµns skärningspunkt på y-axµln och m lu tningskoµfficiµntµn. 
För µtt CVS-s ystµm mµµ  flµra hastighµtµr skall kalibrµringskurvorna, som tagits fram för pumpµns olika 
hastighµtsområµ µn, vara  ungµfär parallµlla, och värµµt i skärningspunktµn (D0) skall öka när man  går f rån µtt högrµ 
till µtt lägrµ hastighµtsområµ µ. 
Dµ värµµn som räkn ats fram mµ µ kalibrµringsµkvationµn skall ligga inom ±  0,5 % från µµt uppmätta värµ µt på V0. 
Värµ µna på lutningskoµfficiµntµn m va riµrar mµ llan olika pumpar. Inf löµµt av partiklar kom mµr m µµ tiµµn att göra  att 
pumpförlustµrna minskar, vi lkµt åtµrspµglas i lägrµ värµ µn på m. Dä rför skall kalibrµring göras när pumpµn tas i µrift, 
µftµr varj µ störrµ ö vµrsyn och µå kontrollµn av hµla systµmµt (sµ punkt 3.5) gµr viµ hanµµn att pumpförlustµrna 
änµrats. 
3.3 Kalibrµring avvµnturirör  för kritiskt flöµµ ( CFV) 
Kalibrµringµn av CFV basµras på flöµµsµkvationµn för µtt kritiskt v µnturirör.  Gasflöµµt är µn funktion av inloppµts 
tryck och tµmpµratur : 
TpKQA v
sx/g61
µär 
Kv = kalibrµringskoµfficiµnt 
pA = absolut tryck  viµ vµn turirörµts  inlopp (kPa) 
T = tµmpµrat ur viµ vµntu rirörµts in lopp (K) 
3.3.1 Bµhanµling av mätµ ata 
Luftf löµµt  (Qs) i m3/min (viµ stanµar µförhålla nµµn) för varjµ str ypvär µµ (minst 8) bµräk nas m µµ hjä lp av värµµna från 
flöµµsmätar µn µn ligt µµn m µtoµ tillv µrkarµn förµsk rivµr. Kalibrµr ingskoµffic iµntµn räknas fr am utifrån 
kalibr µring sµata fö r varjµ str ypvär µµ på  följanµµ  sätt: 
AS
vpT QKx/g61
µär 
Qs = luftflöµµ viµ stanµar µförhå llanµµn (101, 3 kPa, 273 K) (m3/s) 
T = tµmpµr atur viµ v µnturir örµts inlopp ( K) 
pA = absolut tryck  viµ vµn turirörµts  inlopp (kPa) 
För att  bµstämma områµ µt för µµt krit iska flöµµt skall kurvan  Kv ritas som µn  funk tion av tryc kµt vi µ vµnt urirörµt s 
inlopp. För flöµ µn krin g µµt kri tiska luf tflöµµt ("kvävt  flöµµ") kommµr K v att vara rµlativt konstant. När tryckµt 
sjunkµr (u nµµrtryckµt ökar), bµ gränsas intµ flöµµt i vµnturirörµt, och K v minskar, vilkµt är µtt tµckµn på att 
CFV-systµmµt körs utanför µµt tillåtna arbµtsområµ µt. 
För min st åtta punktµr inom µµt kritiska flöµµsområµ µt bµräknas mµµµlvärµµt och stanµarµavvikµlsµn för Kv. 
Stanµarµavvikµlsµn får intµ övµrstiga ± 0,3 % av mµµµlvärµµt på K v. 
L 146/46 Europeis ka un ionens officiella tid ning 30.4.2004 SV 
3.4 Kalibrµr ing av subsoniskt vµnturirör  (SSV)  
Kalibrµringµ n av SSV basµ ras på fl öµµsµkvati onµn för µtt s ubsoniskt vµn turirör. Ga sflöµµt är µn funkt ion av inlo ppµts 
tryck och  tµmpµrat ur samt tryc kfallµt mµllan  SSV-inlo pp och  SSV-mynnin g, µnligt  följanµµ: 
/g40/g41
/g250/g250
/g251/g249
/g234/g234
/g235/g233
/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231
/g232/g230
/g45/g45 /g61
4286.1 47143.1 4286.1 2
011 1
rr r
TPCdA QA d SSV/g98
µär 
A0 = µn raµ konstantµ r och µnhµtsomräkningar 
= 0,006111 i SI-µnhµtµr av/g247
/g248/g246/g231
/g232/g230
/g247/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231/g231
/g232/g230
/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231
/g232/g230
221
31
min mm kPaK m
µ = SSV- mynningµns µiamµtµr  (m) 
Cd =  S SV-utsläpps koµffici µnt 
PA = absol ut tryck viµ vµnturirörµts inlopp (kPa) 
T = tµmpµratur viµ vµnturirör µts inlopp (K) 
r = absol ut förhållan µµ mµllan SSV-mynning och SSV-inlopp, statis kt tryck 
∆P = 1 /g45PA
ß = förhål lanµµ mµllan  SSV-mynningµn s µiamµ tµr µ och inl oppµts innµrµia mµtµr 
d = D 
3.4.1 Bµhanµling av mätµa ta 
Luftflöµµt (Q SSV) i m3/min (viµ stanµar µförhålla nµµn) för varjµ flöµµ svärµµ (minst 16) bµräk nas m µµ hjä lp av värµµna 
från flöµµsmätar µn µn ligt µµn m µtoµ tillv µrkarµn förµsk rivµr. Utsläppskoµfficiµn tµn räknas fram utifrån 
kalibr µring sµata fö r varjµ flöµµ svärµµ på  följanµµ  sätt: 
/g40/g41
/g250/g250
/g251/g249
/g234/g234
/g235/g233
/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231
/g232/g230
/g45/g45/g61
4286.1 47143.1 4286.1 2
011 1
rr r
TPdAQ
C
ASSV
d
/g98
µär 
QSSV = luftfl öµµ viµ stanµarµförhållan µµn (101,3 kPa,  273 K) (m3/s) 
T = tµmpµr atur viµ v µnturir örµts inlopp ( K) 
µ = SSV-mynningµns µiamµtµr  (m) 
r = absolut förhållanµµ mµllan SS V-mynning och SSV -inlopp, statiskt tryck  
∆P = 1 /g45PA
ß = förhål lanµµ mµllan  SSV-mynningµn s µiamµ tµr µ och inl oppµts innµrµia mµtµr  
d = D 
30.4.20 04 Europeis ka un ionens officiella tid ning L 146/47 SV 
För att bµstämma områµµt för µµt subson iska flöµµt skall kurvan C d ritas som µn funktion av Rµynolµstalµt viµ SSV-
mynningµn. Rµ viµ SSV-my nningµn bµräknas mµµ följanµµ formµl: 
/g109dQASSV
1 Re/g61
µär 
A1 = µn raµ konstantµ r och µnhµtsomräkningar 
= 25,55152 /g247
/g248/g246/g231
/g232/g230/g247
/g248/g246/g231
/g232/g230/g247
/g248/g246/g231
/g232/g230
mmm
s mmin 1
3
QSSV = luftfl öµµ viµ stanµarµförhållan µµn (101,3 kPa,  273 K) (m3/s) 
µ = SSV-mynningµns µiamµtµr  (m) 
µ = gasµn s abs oluta µllµr µynami ska vis kositµt bµräknaµ  mµµ föl janµµ formµl:  
TSbT
TSbT
/g43/g61/g43/g61
12123
/g109 kg/m-s
µär: 
b = empirisk ko nstant 21610 458,1
msKkg/g215
S = µmpirisk konsta nt = 110,4 K
Eftµrsom Q SSV ingår i Rµ-f ormµln , måstµ  man bö rja bµ räkni ngarn a mµµ µn  först a upp skattning av 
kalibrµrin gsvµnturirörµt s Q SSV µllµr Cd och upprµpa bµräkningarna tills Q SSV konvµrgµrar. Ko nvµrgµnsmµtoµµns 
noggrannhµt måstµ vara mi nst 0,1 %. 
För min st 16 punktµr inom µµt subsoniska flöµµsområµ µt måstµ µµ Cd-värµ µn som bµräknats mµµ µµn kurv anpassaµµ 
µkvationµn ligga inom ± 0,5 % avvarjµ kalibrµringspunkts uppmätta C d-värµ µ. 
3.5 Kontroll av hµla systµm µt 
Dµn totala nogg rannhµtµn hos pr ovtagnings-  och analyssystµmµt för CVS bµstäms g µnom att µn känµ mängµ av µn 
föror µnanµµ g as inför s i systµmµt mµµan µµt kör s på norma lt sätt. Föror µningµn analysµras,  och massan bµ räkna s 
µnligt punk t 2.4.1 i tillägg  3 till bilaga III, utom för propan,  µär µn faktor 0,000472 använµs i ställµt för  0,000479, 
som anna rs använµs för  kolv ätµn. Enµµr a av följanµµ två m µtoµµr skall anv änµas: 
3.5.1 Mätning m µµ str ypmunstyckµ för kritiskt flöµµ 
En känµ mängµ rµn gas (propan)  matas in i CVS- systµmµt g µnom µtt kalibr µrat strypmunstyc kµ för kritiskt flöµµ. Om 
inloppstryckµt är tillräcklig t högt,  är flöµµt,  som ställs in m µµ hjälp av str ypmunstyckµt,  obµr oµnµµ av  tryckµt viµ 
strypmunstyc kµts utlopp (kritiskt flöµµ) . CVS-sy stµmµt k örs som v iµ µtt norma lt avg asprov unµµr 5/g4510 minutµr . Ett 
gasprov  skall analysµras mµµ µµn v anliga utrustningµn (mµµ hjälp avuppsamlingssäck µllµr intµgrµr ing), och massan 
av gasµn bµ räkna s. Dµn massa som  bµstäm ts på µµtta sätt skall ligg a inom  ± 3 % från µµn k änµa m assan av µµn 
inmataµµ gasµn. 
3.5.2 G ravimµtrisk mät ning 
Viktµn av µn litµn cylinµµr f yllµ mµµ pro pan bµstäms mµµ µn noggrannhµt på ± 0 ,01 g ram. Un µµr 5 –10 minutµr körs 
CVS-systµmµt som v iµ µtt norma lt avgasprov, mµ µan kolmonoxiµ µllµr propan förs in i systµmµt. Mängµµn rµn gas 
som förts in bµstäms mµµ hjälp av jämföranµµ vägning. E tt gasprov skall analysµras mµµ µµn vanliga utrustningµn 
(mµµ  hjälp avuppsamlingssäck µllµr intµgrµring), o ch massan av gasµn bµräknas. Dµ n massa som b µstämts på µµtta 
sätt skall ligga inom ±  3 % från µµn känµa massan av µµn inmataµµ gasµn. =
L 146/48 Europeis ka un ionens officiella tid ning 30.4.2004 SV 
8. Tillägg 3 skall änµras på följanµµ sätt: 
a) Följanµµ rubrik för µµtta tillä gg skall läggas till: "RESULTATUTVÄRDERING OCH BERÄ KNIN GAR " 
b) Rubrikµn på avsnitt 1 skall µrsättas mµµ följanµµ: "RESULTATUTVÄRDERING OCH BERÄKNINGAR  – NRSC-
PROV" 
c) Punkt 1.2 skall µr sättas mµµ följanµ µ: 
"1.2 U tsläpp av  partiklar  
För utvärµµring av rµsultat µn för partiklar skall µµ totala provmasso rna (M SAM,i) gµnom filtrµn notµras viµ varjµ stµg. 
Filtrµn åtµrförs till  vägningskammarµn och konµitio nµras i minst µn och högst 80 ti mmar varpå µµ vägs. Filtrµns 
bruttovikt  notµras och tarµringsviktµn (sµ punkt 3.1 i bilaga III)  subtrahµras. Partikµlmassan (M f för mµt oµµn mµµ 
flµra filtµr och MF,i för mµt oµµn mµµ µtt filtµr) är s umma n av µµ partikµlmassor som up psamlats på huvuµ- och  
sµkunµärfiltrµt. Om b akgrunµskorrigµring skall tillämpas skall utspäµningsluftµns massa (M DIL) gµn om filtrµn samt 
partikµlmassan (M d) notµras. Om mµ r än µn mätning gjorts skall kvotµn M d/MDIL bµräknas för varjµ µnskilµ mätning 
och µµt gµnomsn ittliga värµµt tas fram." 
µ) P unkt 1. 3.1 skall µr sättas mµµ följanµµ: 
"1.3.1 Bµstämning a v avgasflöµµt 
Avgasflöµµt ( GEXHW ) skall b µstämmas fö r varjµ stµg i  µnlighµt mµµ punk t 1.2.1 /g451.2.3 i tillägg 1 till bilaga I II. 
Om µtt systµm mµµ fullflöµµsutspäµning anv änµs skall µµt totala flöµµt utspäµµa avgasµr  (GTOTW) bµstämmas 
för varjµ stµg i µnl ighµt  mµµ punkt 1.2.4 i ti llägg 1 ti ll bilaga III. " 
µ) Punktµrna  1.3.2–1.4.6 skal l µrsätt as mµµ föl janµµ: 
"1.3.2 K orrigµring  från tor r bas till våt ba s (GEXHW ), skall fö r varjµ stµg b µräknas  i µnli ghµt mµµ punk tµrna 
1.2.1/g45 1.2.3 i tillägg 1 till bilaga III. 
Om G EXHW  tillämpas, skall µµn uppmätta koncµntrationµn omva nµlas till våt bas µnligt följanµµ formlµr, om 
µµn intµ rµµan mätts på våt bas. 
conc (våt ) = k w × co nc (torr) 
För outspäµµa avgasµr: 
/g91/g93 /g91/g93 /g40/g41/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231
/g232/g230
/g43 /g43 /g180 /g180 /g43/g61
2 21,,% % 005,088,111
wrWK dry CO dryCOK
För utspäµµa avgasµr: 
12
1,,200) %( 88,1
1W eW Kwet CO
K /g45/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231
/g232/g230 /g180
/g45 /g61
µllµr 
/g247/g247/g247/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231/g231/g231/g231
/g232/g230
/g180/g43/g45/g61
200) %( 88,111
21
1,,dry COKKW
eW
För utspäµni ngsluf tµn: 
/g40/g41 /g40/g41 /g91/g93
/g40/g41 /g40/g41 /g91/g93
211 ,
1022,6/1 /11 608,1 1000/1 /11 608,11
/g45/g180 /g180 /g45/g180 /g180
/g61/g180 /g43 /g45/g180 /g180 /g43/g180 /g43 /g45/g180 /g180
/g61/g45/g61
d d Bd d
da da d
WW dW
Rp pp R
HDF H DF HDF H DF H
kk k
30.4.20 04 Europeis ka un ionens officiella tid ning L 146/49 SV 
För inloppsluft µn (om µµnna intµ är iµµntisk mµµ utspäµningsl uftµn): 
/g40/g41
222 ,
1022,6608,1 1000608,11
/g45/g180/g180 /g45/g180/g180/g61/g180 /g43/g180/g61/g45/g61
a a Ba a
aaa
WW aW
Rp pp RHHHkk k
µär: 
Ha: inloppsluftµns a bsoluta fuk tighµt (g vattµn/kg  torr luft): 
Hd: utspäµningsluftµns absoluta fuktighµt (g vattµn/kg  torr luft) 
Rd: utspäµningsluftµns rµlativ a fuk tighµt (%) 
Ra: inloppsluftµns r µlativa fuktighµt (%) 
pd: mättat ångtr yck i utspäµning sluftµn ( kPa) 
pa: mättat ångtr yck i inloppsluftµ n (kPa) 
pB: atmosfär stryck  (kPa) 
OBSER VERA: Ha och Hd kan härlµµas gµnom m ätning av µµn rµlativa luftfuktighµtµn, sµ ovan, µllµr gµnom 
mätning av µaggpunktµn, mä tning av ångtryckµt µllµr mät ning m µµ torr/våt tµrmom µtµr mµ µ 
hjälp avvµµµrtagna formlµr. 
1.3.3 Fuktighµtskorrigµring för NO x
Eftµrsom N Ox-u tsläppµn bµror på omgivanµµ luftförhållanµµn, skall NO x-koncµntrationµn korri gµras för µµn 
omgivanµµ luftµns tµmpµratur och fuktighµt mµµ hjälp av faktorµrna KH i följanµµ formlµr: 
/g40/g41 /g40/g41 298 0,0045 10,71 0,0182-11
/g45 /g180 /g43 /g45 /g180a aH=
T Hk
µär: 
Ta: lufttµmpµratur (K) 
Ha: inloppsluftµns f uktighµt (g vattµn/k g torr luft): 
210220,6
/g45/g180/g180 /g45/g180/g180/g61
a a Ba a
aRpppRH
µär: 
Ra: inloppsluftµns r µlativa fuktighµt (%) 
pa: mättat ångtr yck i inloppsluftµ n (kPa) 
pB: atmosfär stryck  (kPa) 
OBSER VERA : Ha kan härlµµas gµnom m ätning av µµn rµlativa luftfuktighµtµn, sµ ovan, µllµr gµnom mät ning 
av µaggpunktµn, mät ning av ångtryckµt µllµr mät ning m µµ torr/våt tµrmom µtµr mµ µ hjälp av
vµµµrtagna formlµr. 
1.3.4 Bµräkning av massflöµµsutsläpp 
Massfl öµµsutsläpp för varjµ stµg skall bµräknas µnligt följanµµ: 
a) För outspäµµa avgasµr1: 
Gas mass = u ×  conc × G EXHW
1Vad g äller NO x måste konc entra tionen (NO xconc eller NO xconc c) multip liceras med KHNOx (fak tor för  fuktighetskorri gerin g av NOx enli gt 
avsnit t 1.3.3) enl igt följande:  KHNOx × conc ell er K HNOx × conc c. 
L 146/50 Europeis ka un ionens officiella tid ning 30.4.2004 SV 
b) För utspäµµa avgasµr1: 
Gas mass = u ×  concc × G TOTW
µär: 
concc är ko rrigµraµ bakgrunµskoncµntration 
/g40/g41 /g40/g41
/g40/g41 /g40/g41410 /4,13/11
2/g45/g180 /g43 /g43 /g61/g45/g180 /g45 /g61
HC CO COd c
conc conc conc DFDF conc conc conc
µllµr 
DF=13,4 /conc  
Koµf ficiµntµn u – våt  skall använµas i µnlighµt mµ µ följanµµ tabµll 4: 
Tabµ ll 4: Värµµ  av koµ fficiµntµn u – vå t för olika bµ stånµsµµlar i a vgasµr 
Gas u c onc 
NO x 0,001587 ppm 
CO 0,000966 ppm 
HC 0,000479 ppm 
CO 2 1 5,19 procµnt 
Dµnsitµtµn hos HC gr unµar sig på µtt gµnom snittligt förhållanµµ mµllan kol och vätµ på 1/1,85. 
1.3.5 Bµräkning av spµcifika utsläpp 
Dµt spµcifika utsläppµt (g /kWh) skall för samtliga µnskilµa bµstånµsµµlar bµräk nas på följanµµ sätt: 
/g229/g229
/g61/g61
/g180/g180
/g61
n
ii in
ii mass
WF PWF Gas
gas Enskildi
11
µär Pi = P m,i + P AE,i. 
Dµ vägningsfaktorµr och µµt antal provstµg (n) s om skall använµas för bµräkningµn angµs i punkt 3.7.1 i bilaga III. 
1.4 B µräkning av par tikµlformiga utsläpp 
Partikµlutsläppµt bµräknas på följanµµ sätt: 
1.4.1 Faktor för fuktighµtskorr igµring av par tiklar 
Eftµrsom partikµlformiga utsläpp från µiµsµlmotorµr bµror på omgivanµµ luftförhållanµµn, skall partikµlmassflöµµt 
korrigµras för  omgivanµµ luftfuktighµt mµµ hjälp av faktorn K p µnligt följanµµ formµ l: 
/g40/g41 /g40/g41 71,10 0133,0 1/1 /g45 /g180 /g43 /g61a P H K
µär: 
Ha: inloppsluftµns f uktighµt (g vattµn/k g torr luft) 
210220,6
/g45/g180/g180 /g45/g180/g180/g61
a a Ba a
aRpppRH
Ra: inloppsluftµns r µlativa fuktighµt (%) 
pa: mättat ångtr yck i inloppsluftµ n (kPa) 
pB: atmosfär stryck  (kPa) CO2
30.4.20 04 Europeis ka un ionens officiella tid ning L 146/51 SV 
OBSERVERA : H a kan härlµµas gµnom m ätning av µµn rµlativa luftfuktighµtµn, sµ ovan, µllµr gµnom mät ning 
av µaggpunktµn, mät ning av ångtryckµt µllµr mät ning m µµ torr/våt tµrmom µtµr mµ µ hjälp av
vµµµrtagna formlµr. 
1.4.2 S ystµm mµµ µµlflöµµsuts päµning 
Dµt slutl iga provrµsultat µt för partikµluts läpp som skal l rapportµras µrhålls på nµµ anstå µnµµ sät t. Eftµrsom 
utspäµnin gsförhåll anµµt kan rµglµras på flµra olika sä tt, använµs  olika bµräknings mµtoµµr för µkvivalµnt 
massfl öµµ för utspä µµa avgasµr G EDF. Samtliga bµräkningar skall göras på grunµval av gµnomsni ttsvärµµn a 
för µµ µnskilµa  stµgµn (i) unµµr provtagningµn. 
1.4.2.1 Isokinµti ska systµ m 
GEDFW,i  = G EXHW,i  × q i
/g40 /g41
/g40/g41 r Gr G G
q
i EXHWi EXHW i DILW
i/g180/g180 /g43
/g61
,, ,
µär r är förhållanµµt mµllan µµn isokinµtiska  sonµµns tvärsnittsar µa A p och avgasrörµts tvärsnittsarµa AT: 
TP
AAr/g61
1.4.2.2 S ystµm mµµ m ätning av CO 2- µllµr NO x-koncµntration 
GEDFW,i  = G EXHW,i  × q i
iA iDiA iE
iConc ConcConc Concq
, ,, ,
/g45/g45/g61
µär: 
Conc E = koncµntr ation på våt ba s av spårgasµn i µµ outspäµµa av gasµrna  
Conc D = koncµntration  på våt bas av spårgasµn i µµ utspäµ µa avgasµrna 
Conc A = koncµntration  på våt bas av spårgasµn i utspäµn ingsl uftµn  
Koncµ ntrationµr uppmät ta på t orr bas ska ll omräkn as till våt  bas i µn lighµt mµµ pu nkt 1.3.2 . 
1.4.2.3 Systµm mµµ mätn ing av C O2 och kolbalansmµtoµµn 
iA iDi FUEL
i EDFWCO COG
G
,2 ,2,
,6,206
/g45/g180
/g61
µär: 
CO 2D  = CO 2-koncµntrationµn i µµ utspäµµa avgasµrna 
CO 2A  = CO 2-koncµntration i utspäµningsluftµn 
(koncµntrationµr i vo lympro cµnt på våt bas) 
Dµnna formµl byggµr på antaganµµt om ko lbalans (µµ kolatomµr s om tillförs motorn släpps ut i form a v CO2) 
och har härlµtts på följanµµ sätt: 
GEDFW,i = G EXHW,i × qi
och 
/g40/g41iA iD i EXHWi FUEL
iCO CO GG
q
,2 ,2 ,, 6,206
/g45 /g180/g180
/g61
L 146/52 Europeis ka un ionens officiella tid ning 30.4.2004 SV 
1.4.2. 4 Systµm m µµ flöµµsmätning 
GEDFW,i = G EXHW,i × qi
/g40/g41i DILW i TOTWi TOTW
iG GGq
, ,,
/g45/g61
1.4.3 Systµm mµµ fullflöµµsutspäµning  
Dµt sl utliga provrµs ultatµt för partik µlutsläpp so m skall  rapportµ ras µrhål ls på nµµan ståµnµµ sätt. 
Samtl iga bµräk ningar skall  göras på grun µval av gµnoms nittsvärµµna fö r µµ µnski lµa stµgµn  (i) unµµr 
provta gningµn. 
GEDFW,i = G TOTW,i
1.4.4 Bµräkni ng av partikµl massf löµµt 
Partikµlmas sflöµµt bµräkn as på föl janµµ sätt : 
För mµtoµµn  mµµ µtt µnµa  filtµr: 
/g40/g41
1000aver EDFW
SAMf
massG
MM
PT /g180 /g61
µär: 
(GEDFW)averunµµr hµla provcyk µln skall bµstäm mas g µnom att mµµµlvär µµna för µµ µnskilµa stµg µn unµµr 
provtagningspµr ioµµn sum mµras. 
/g40/g41
/g229/g229
/g61/g61
/g61/g180 /g61
n
ii SAM SAMn
iii EDFWaver EDFW
M MWF G G
1,1,
µär i = 1, ... n 
För mµtoµµn mµµ flµra filtµr: 
/g40 /g41
1000,
,, aver i EDFW
i SAMif
massG
MM
PT /g180 /g61
µär i = 1, ... n 
Bakgrunµskorr igµring av par tikµlmassflöµµt kan göras på följanµµ sätt: 
För mµtoµµn mµµ µtt µnµa filtµr: 
/g40/g41
100011
1aver EDFWni
ii
i DILd
SAMf
massG
WF
DF MM
MM
PT /g180
/g250/g250
/g251/g249
/g234/g234
/g235/g233
/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231
/g232/g230
/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231
/g232/g230
/g180/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231
/g232/g230
/g45 /g180 /g45 /g61 /g229/g61
/g61
Om flµr än µn  mätni ng görs, skal l (M d/MDIL) µrsättas mµµ (Md/MDIL)aver
/g40/g41 /g40 /g414
2 10 /4,13/g45/g180 /g43 /g43 /g61 concHC concCO concCO DF
µllµr 
 D F=13,4/con c 
För mµtoµµn  mµµ flµra fil tµr: 
/g250/g250
/g251/g249
/g234/g234
/g235/g233
/g180
/g250/g250
/g251/g249
/g234/g234
/g235/g233
/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231
/g232/g230
/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231
/g232/g230
/g45 /g180 /g45 /g61
100011,
,,
,i EDFW
i DILd
i SAMif
i massG
DF MM
MM
PTCO2
30.4.20 04 Europeis ka un ionens officiella tid ning L 146/53 SV 
Om flµr än µn mätning gör s, skall (M d/MDIL) µrsättas mµµ (Md/MDIL)aver
/g40/g41 /g40 /g414
2 10 /4,13/g45/g180 /g43 /g43 /g61 concHC concCO concCO DF
µllµr 
 D F=13,4/con c 
1.4.5 Bµräkni ng av spµci fika ut släpp
Dµt sp µcifika ut släppµt av partikl ar PT (g/kWh) skall  bµräknas  på föl janµµ sätt1: 
För mµtoµµ n mµµ µtt µnµa filtµr: 
/g229
/g61/g180/g61n
ii imass
WFPPTPT
1
För mµtoµµn mµµ flµra filtµr: 
/g229/g229
/g61/g61
/g180/g180
/g61n
ii in
ii i mass
WFPWF PT
PT
11,
1.4.6  E ffµktiv vägning sfaktor 
För mµtoµµn mµµ µtt µnµa filtµr bµräk nas µµn µffµktiva vägning sfaktorn WF E,i för varjµ stµg på  följanµµ sätt: 
/g40/g41
/g40/g41i EDFW SAMaver EDFW i SAM
iEG MG M
WF
,,
,/g180/g180
/g61
µär i = l, … n 
Dµn µffµktiva vägningsfak torns värµµ  skall ligga inom ± 0,005 (absolut värµµ ) från µµ vägningsfaktor µr som 
angµs i punkt 3. 7.1 i bilaga III." 
f) Följanµµ a vsnitt skall införas: 
"2. RESULT ATUTV ÄRDERING OCH BE RÄKNIN GAR (NRTC-P ROV)  
I µµtta avsnitt bµskrivs mätprincipµr för bµräkning av förorµnanµµ utsläpp unµµr NRTC-cykµln. Nå gon av 
följanµµ två mätprincipµr kan använµas: 
– Dµ gasformiga ämnµna mäts i µµ outspäµµa avgasµrna i rµaltiµ, och partiklarna bµstäms mµµ µtt 
systµm mµ µ µµlflöµµsutspäµning. 
– Dµ gasformiga ämnµna och partiklarna bµstäms m µµ µtt systµm mµµ  fullflöµµsutspäµning (C VS-
systµm). 
2.1 B µräkning av gasfor miga utsläpp i µµ outspäµµa avgasµrna och av µµ partikµlformiga utsläppµn mµµ µtt 
systµm mµµ µµlflöµµsut späµning 
2.1.1  I nlµµning 
Dµ gasfor miga äm nµnas momµntana k oncµntrationssignalµr använµs för bµräkning av massutsläp pµn gµnom 
multiplikation mµµ µµt m omµntana avgasmassflöµµt. Avg asmassflöµµt kan mätas µir µkt µllµr bµräknas m µµ 
hjälp av µµ mµtoµµr som bµskriv  i punkt 2.2.3 i tillägg 1 till bilaga II I (mätning av inloppsluft och 
bränslµflöµµ, spårgasm µtoµ, mätning av inloppsluft och luft-bränslµförhållanµµ).  Särskilµ uppmärksam hµt bör 
ägnas åt µµ olika instrumµntµns r µsponstiµ µr. Skillnaµµrna skall k orrigµr as gµnom tiµsförskjutning av 
signalµrna. 
1 P artikelmass flödet PT mass mås te mu ltipliceras med Kp (faktor för fuktighets korrigerin g för p artiklar en ligt avsn itt 1. 4.1). CO2
L 146/54 Europeis ka un ionens officiella tid ning 30.4.2004 SV 
När µµt gällµr partiklar,  använµµr m an avgasmassflöµµt s signalµr för att styra µµlflöµµss ystµmµt och för att ta 
µtt prov som är proportionµll t mot avgasmassflöµµt. Proportionalitµtµns  kvalitµt kontrollµras gµnom µn 
rµgrµssionsanalys  mµllan provtagnings- och utsläpp sflöµµt  i µnlighµt mµµ punkt 2. 4 i tillägg 1 till bilaga II I. 
2.1.2 B µstämning av gasformiga ämnµn 
2.1.2. 1 Bµräkning av massutsläpp 
Massan av föror µningar M gas (g pµr prov) skall bµstämmas gµnom bµräkning av µµ momµntana massutsläpp µn 
utifrån förorµningarnas outspäµµa koncµntratio nµr, u-värµµna i tabµll 4 (sµ ävµn punkt 1. 3.4) och 
avgasmassflöµ µt, tiµsförskjutµt mµµ hänsyn till  omvanµlingstiµµn , och g µnom intµgrµring av µµssa 
momµntana värµµn unµµr hµla provcykµln. K oncµntration µrna bör hµlst mätas på våt bas. Om  mätningµn görs 
på torr bas, skall nµµanståµnµ µ korr igµring från torr till våt bas tillämpas på µµ momµntana 
koncµntrations värµµna, innan anµra bµräkningar g örs. 
Tabµll 4: Värµµ av koµfficiµntµn u – våt för olika bµstånµs µµlar i avgasµr  
Gas u c onc 
NO x 0,001587 ppm 
CO 0,000966 ppm 
HC 0,000479 ppm 
CO 2 1 5,19 procµnt 
Dµnsitµtµn hos HC gr unµar sig på µtt gµnom snittligt förhållanµµ mµllan kol och vätµ på 1/1,85. 
Följanµµ formµl skall använµas: 
/g229/g61
/g61/g180 /g180 /g180ni
ii EXHWfG conc u
1, i1
 (in g/tµst) 
µär 
u = förhållan µµt mµllan avgasbµ stånµ sµµlµn s och avgasµrnas täthµ t 
conc i = momµntan koncµn tration av rµspµktivµ komponµn t i µµ outspäµ µa avgasµrna (ppm) 
GEXHW,i = momµnta nt avgasma ssflöµµ (kg/s) 
f =  µ atarµgistrµr ingsfrµkvµns ( Hz) 
n =  a ntal mä tningar 
För bµräk ning av  NO x skall nµµan bµskrivna faktor för fuktighµtskorrigµring kH, använµas. 
Dµn mom µntant uppmätta koncµntrationµn skall omvanµlas till våt bas µnligt nµµanståµnµµ bµskrivning, om 
µµn intµ rµµan mätts på våt bas. 
2.1.2.2 Korrigµring  från tor r bas till våt ba s 
Om µµn m omµntant uppmätta koncµntr ationµn m äts på torr bas, skall µµn om vanµlas till våt ba s µnligt 
följanµµ for mlµr: 
conc wet = k Wxconc dry
µär 
/g40/g41 /g247/g247
/g248/g246
/g231/g231
/g232/g230
/g43 /g43 /g180 /g180 /g43/g61
21,,
2005,0 88,111
W CO COrWK conc concK
varviµ 
1,608 x Hakw2 =  1000 + (1,608  * H a)Mgas = 
30.4.20 04 Europeis ka un ionens officiella tid ning L 146/55 SV 
µär 
conc  = koncµntration av torr CO 2 (%) 
concCO= koncµn tratio n av torr CO (%) 
Ha = inlop psluf tµns fukt ighµt (g vattµn/kg torr luft) 
210220,6
/g45/g180/g180 /g45/g180/g180/g61
a a Ba a
aRp pp RH
Ra: inloppsluftµns r µlativa fuktighµt (%) 
pa: mättat ångtr yck i inloppsluftµ n (kPa) 
pB: atmosfär stryck  (kPa) 
OBSER VERA : Ha kan härlµµas gµnom m ätning av µµn rµlativa luftfuktighµtµn, sµ ovan, µllµr gµnom 
mätning av µaggpunktµn, mä tning av ångtryckµt µllµr mät ning m µµ torr/våt 
tµrmom µtµr mµ µ hjälp avvµµµrtagna formlµr.
2.1.2.3 Fuktighµts-  och tµmpµr aturkor rigµring för  NOx
Eftµr som NO x-utsläppµn bµror på omg ivanµµ luftförhållanµµn, skall NO x-koncµntrationµn korri gµras för 
fuktighµt och µµn omgivanµµ luftµns tµmpµratur mµ µ hjälp av faktorµrna i följanµµ formµ l: 
/g40/g41 /g40/g41 298 0,0045 10,71 0,0182-11
/g45 /g180 /g43 /g45 /g180a aH=
T Hk
µär 
Ta = inlop psluf tµns tµmpµ ratur (K ) 
Ha = inlop psluf tµns fukt ighµt (g vattµn/kg torr luft) 
210220,6
/g45/g180/g180 /g45/g180/g180/g61
a a Ba a
aRp pp RH
µär 
Ra: inloppsluftµns r µlativa fuktighµt (%) 
pa: mättat ångtr yck i inloppsluftµ n (kPa) 
pB: atmosfär stryck  (kPa) 
OBSER VERA : Ha kan härlµµas gµnom m ätning av µµn rµlativa luftfuktighµtµn, sµ ovan, µllµr gµnom 
mätning av µaggpunktµn, mä tning av ångtryckµt µllµr mät ning m µµ torr/våt 
tµrmom µtµr mµ µ hjälp avvµµµrtagna formlµr. 
2.1.2.4 Bµräkning av spµcifika utsläpp 
Dµ spµcifika utsläppµn (g /kWh) skall för varjµ µnskilµ bµstånµsµµl  bµräk nas på följanµµ sätt: 
Enskilµ gas = Mgas/Wact
µär 
Wact = vµrkligt ar bµtµ ( kWh) unµµr pr ovcykµln bµstämt µnligt avsnitt 4.6. 2 i bilag a III CO2
L 146/56 Europeis ka un ionens officiella tid ning 30.4.2004 SV 
2.1.3 Bµstämni ng av partiklar 
2.1.3.1 Bµräkning av massutsläpp 
Partikµlmassan M PT (g pµr prov) skall bµräknas  mµµ någon av följ anµµ mµto µµr: 
a) 
1000EDFW
SAMfM
MM
PTM /g180 /g61
µär 
Mf = partikµlmass a (mg)  som samlats upp unµµ r hµla provcykµln 
MSAM  = massa (kg) avutspä µµa avgasµr som passµrar gµnom partikµlfiltrµn 
MEDFW = µkvivalµ nt mass a (kg) för utsp äµµa avgas µr unµµr hµla provcy kµln 
Dµn tota la mass an av µkvivalµ nt mass flöµµ för utsp äµµa avgas µr unµµr hµla provcy kµln skal l bµst ämmas på 
följanµµ sä tt: 
fG Mni
iEDFW EDFW1
1i,/g180 /g61/g229/g61
/g61
i i EXHW i EDFW q G G /g180 /g61, ,
/g247/g248/g246/g231/g232/g230/g45/g61
i DILW i TOTWi TOTW
iG GGq
, ,,
µär 
GEDFW,i  = momµnta nt µkvival µnt mass flöµµ för utsp äµµa avgas µr (kg/s) 
GEXHW,i = momµnta nt avgasma ssflöµµ (kg/s) 
qi = momµntan uts päµnin gsfaktor 
GTOTW,I = momµntan t utsp ätt avgasmas sflöµµ gµnom utsp äµnin gstun nµln (kg/s) 
GDILW,i = momµnt ant mas sflöµµ ut späµningsluft (kg/s) 
f = µatarµgist rµringsfrµkvµns (Hz) 
n = antal mätni ngar 
b) 
1000*sf
PTrMM/g61
µär 
Mf = partikµlmass a (mg)  som samlats upp  unµµr hµla provcykµln 
rs = gµnoms nittlig provkvot  unµµr hµla  provcykµln  
µär 
TOTWSAM
EXHWSE
sMM
MMr /g180 /g61
MSE = massa av avgasprov unµµr hµla provcykµln ( kg) 
MEXHW = totalt mass flöµµ avgasµr unµµ r hµla provcykµl n (kg) 
30.4.20 04 Europeis ka un ionens officiella tid ning L 146/57 SV 
MSAM = massa (kg) avutspä µµa avgasµr som passµrar gµnom partikµlfil trµn 
MTOTW = massa (kg) av utspäµµa avgasµ r som passµrar gµnom utspäµ nings tunnµln 
OBSERVERA : Viµ total provtagnin g är M SAM lika mµµ M TOTW. 
2.1.3.2 F aktor för  fuktighµtskorr igµring av par tiklar 
Eftµrsom partikµlformiga utsläpp från µiµsµlmotorµr bµror på omgivanµµ luftförhållanµµn, skall 
partikµlkoncµntrationµn korr igµras för  omgivanµµ luftfuktighµt mµµ hjälp av faktorn K p µnligt följanµµ 
formµl: 
/g40/g41 /g91/g93 10,71 0,013311
ap/g45 /g180 /g43/g61
Hk
µär 
Ha = inlop psluf tµns fukt ighµt (g vattµn/kg torr luft) 
210220,6
/g45/g180/g180 /g45/g180/g180/g61
a a Ba a
aRp pp RH
Ra: inloppsluftµns r µlativa fuktighµt (%) 
pa: mättat ångtr yck i inloppsluftµ n (kPa) 
pB: atmosfär stryck  (kPa) 
OBSER VERA : H a kan härlµµas gµnom m ätning av µµn rµlativa luftfuktighµtµn, sµ ovan, µllµr gµnom 
mätning av µaggpunktµn, mä tning av ångtryckµt µllµr mät ning m µµ torr/våt 
tµrmom µtµr mµ µ hjälp avvµµµrtagna formlµr. 
2.1.3.3 Bµräkning av spµcifika utsläpp 
Partikµlutsläppµt (g/kW h) bµr äknas på följanµµ sätt: 
act p PT WK MPT / /g180 /g61
µär 
Wact = vµrkligt ar bµtµ ( kWh) unµµr pr ovcykµln bµstämt µnligt avsnitt 4.6. 2 i bilag a III 
2.2 B µstämning av gas- och partikµlform iga ämnµn mµµ µtt systµm mµµ fullflöµµsutspäµ ning 
För att kunna bµr äkna utsläppµn i µµ utspäµµa avgasµrna m åstµ man k änna till µµ utspäµµa avgasµr nas 
massflöµµ. Dµt sammanlagµa utspäµµa avgasflöµµt unµµr provcykµln MTOTW (kg pµr prov) skall räknas fram 
mµµ hjälp  av mätvärµµna från hµla provcykµln  och motsvaranµ µ kalibrµringsµ ata för 
flöµµsmätn ingsu trustn ingµn ( V0 för PDP, KV för CFV, Cd för SSV) mµ µ hjälp av mo tsvaranµµ mµtoµµr som 
bµskrivs i punkt 2.2.1. Om µ µn samman lagµa provmassan för mät ning av partiklar (MSAM) och gasformiga 
förorµningar övµrskriµµr 0,5 % av µµt totala C VS-flöµµt ( MTOTW), skall CVS-flöµµt  korrigµras för MSAM, µllµr 
också skall  partikµlprovflöµ µt åtµrföras till  CVS-systµmµt inna n µµt når flöµµsmät arµn. 
2.2.1 Bµstämning av utspä tt avgasflö µµ 
PDP-CVS- systµ m 
Bµräkningµn  av massflöµµt  unµµr hµla provcykµln skall göras µnli gt följan µµ formµl, om µµ utspä µµa 
avgasµrnas tµmpµratu r hålls inom ± 6 K unµµr hµla cykµln mµµ hjälp av µn värm µväxlarµ: 
MTOTW = 1,293 xV 0x N Px (p B - p 1) x273 / (101,3 x T) 
L 146/58 Europeis ka un ionens officiella tid ning 30.4.2004 SV 
µär 
MTOTW = µµ utsp äµµa avgasµ rnas massa på våt bas  unµµr hµla provcykµln  
V0 = gasvolym som pumpas  pµr pumpvarv unµµr provningsfö rhållanµµ n (m³ /varv) 
NP = sammanlagt anta l pumpvarv pµr prov
pB = atmosfärst ryck i pr ovrummµt (kP a) 
p1 = tryckfall viµ pumpin loppµt  (rµlativt  atmosfärstryckµt) (kPa) 
T = µµ utspäµ µa avgasµrnas mµµµltµmpµ ratur viµ pumpinloppµ t mätt unµµr hµla 
provcykµln ( K) 
Viµ använµnin g av µtt systµm mµµ flöµµskompµn sµring (µvs. utan värmµväxlar µ) skall µµ momµntana 
massuts läppµn  bµräknas och intµgrµras unµµr hµla provcykµln. I så fall bµräknas µµ uts päµµa avgasµrnas  
momµntana massa  på följanµµ  sätt: 
MTOTW,i  = 1 ,293 xV 0x N P,ix (p B - p 1) x273 / (101,3 x T) 
µär 
NP,i = sammanl agt ant al pump varv pµr tiµsi ntµrval l 
CFV-CVS-sy stµm 
Bµräkn ingµn  av massfl öµµt unµµr cykµl n skall  göras µnli gt föl janµµ formµl, om µµ uts päµµa avgasµrna s 
tµmpµrat ur hålls  inom ± 11 K unµ µr hµla provcy kµln mµµ hj älp av µn värmµväxl arµ: 
MTOTW = 1,293 x t xK vx pA / T 0,5 
µär 
MTOTW = µµ utsp äµµa avgasµ rnas massa på våt bas  unµµr hµla provcykµln  
t = provcykµlns varaktighµt (s) 
KV = kalibrµringskoµf ficiµn t för vµnturirörµt för kritiskt flöµ µ för stanµarµförhåll anµµn 
pA = absol ut tryck viµ vµnturirörµts inlopp (kPa) 
T = absolut tµmpµratur viµ v µnturirörµts inlopp (K ) 
Viµ använµnin g av µtt systµm mµµ flöµµskompµn sµring (µvs. utan värm µväxlarµ) skall µµ momµntana 
massuts läppµn  bµräknas och intµgrµras unµµr hµla provcykµln. I så fall bµräknas µµ uts päµµa avgasµrnas  
momµntana massa  på följanµµ  sätt: 
MTOTW,i  = 1 ,293 x/g68tix K Vx pA / T 0,5
µär 
/g68ti = tiµsintµrvall (s) 
SSV- CVS-systµm 
Bµräkningµn  av massflöµµt unµ µr hµla provcykµln skall göras µnligt följ anµµ formµl, om µµ utspäµµa 
avgasµrnas tµmpµratur hålls  inom ± 11 K unµµr hµla cykµln mµµ hjälp  av µn v ärmµväxlarµ: 
SSV TOTW Q M x293,1/g61
30.4.20 04 Europeis ka un ionens officiella tid ning L 146/59 SV 
µär 
/g40/g41
/g250/g250
/g251/g249
/g234/g234
/g235/g233
/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231
/g232/g230
/g45/g215 /g45 /g61
4286.1 47143.1 4286.1 2
011 1
rr r
TPCdA QA d SSV/g98
A0 = µn raµ konstantµr och µnhµt somräkningar 
= 0,006111 i SI-µnhµtµr av /g247
/g248/g246/g231
/g232/g230
/g247/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231/g231
/g232/g230
/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231
/g232/g230
221
31
min mm kPaK m
µ = SSV- mynningµns µiamµtµr  (m) 
Cd = SSV-utsläppskoµffi ciµnt 
PA = absolut tryck  viµ vµn turirörµts  inlopp (kPa) 
T = tµmpµrat ur viµ vµnt urirörµts i nlopp (K) 
r = absolut förh ållanµµ mµll an SSV-myn ning och SS V-inlo pp, st atiskt tryck 
∆P = 1 /g45PA
ß = förhål lanµµ mµllan  SSV-mynningµn s µiamµ tµr µ och inl oppµts innµrµia mµtµr 
d = D 
Viµ använ µning av µtt sys tµm mµµ flö µµsko mpµns µring (µvs. utan  värmµväxlarµ) skall µµ  momµntan a 
massu tsläppµn  bµräknas oc h intµ grµras unµµr hµl a provcykµl n. I så fall bµräkna s µµ uts päµµa avgasµrna s 
momµnta na mass a på föl janµµ sätt : 
i SSV TOTW t Q M /g68 /g61 x x293,1
µär 
/g40/g41
/g250/g250
/g251/g249
/g234/g234
/g235/g233
/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231
/g232/g230
/g45/g45 /g61
4286.1 47143.1 4286.1 2
011 1*
rr r
TPCdA QA d SSV/g98
/g68ti =  t iµsintµrv all (s) 
Rµaltiµsbµräk ningµn skall påbörja s anting µn mµµ µtt rimligt v ärµµ på C d, såsom 0 ,98, µllµr µtt rimligt värµµ p å 
Qssv. Om bµräkningµ n påbö rjas mµµ Qssv, skall µµt första Qssv-värµµt anvä nµas för  bµµömning  av Rµ. 
Unµµr alla utsläppsprov  skall Rµynolµstalµt viµ SSV- mynningµn vara ungµfär  lika stort som  µµ Rµynolµstal 
som anv änts för härlµµning av kalibrµr ingskurv an µnligt avsnitt 3. 2. i tillägg 2. 
2.2.2 F uktighµtskor rigµring för  NOx
Eftµr som NO x-utsläppµn är bµroµnµµ av omg ivningµns luftförhållanµµn, skall NO x-koncµntrationµn korri gµras 
för µµn omgivanµµ luftfuktighµtµn mµµ hjälp av µµ faktorµr som angµs i följanµµ formlµr: 
/g40/g41 /g40/g41 298 0,0045 10,71 0,0182-11
/g45 /g180 /g43 /g45 /g180a aH=
T Hk
µär 
Ta = lufttµmpµr atur (K) 
Ha = inloppsluftµns  fuktighµt (g vattµn/kg torr luft) 
L 146/60 Europeis ka un ionens officiella tid ning 30.4.2004 SV 
varviµ 
210220,6
/g45 x x /g45x x
/g61
a a Ba a
aRp ppRH
Ra = inlop psluf tµns rµlativa  fuktighµt (%) 
pa = mättat ångtryck i inlop psluf tµn (kPa) 
pB =  a tmosfär stryck  (kPa) 
OBSER VERA : Ha kan härlµµas gµnom m ätning av µµn rµlativa luftfuktighµtµn, sµ ovan, µllµr gµnom 
mätning av µaggpunktµn, mä tning av ångtryckµt µllµr mät ning m µµ torr/våt 
tµrmom µtµr mµ µ hjälp avvµµµrtagna formlµr. 
2.2.3 Bµräkning av utsläppsmassflöµµt 
2.2.3.1 Systµm mµµ konstant massflöµµ 
För systµm mµµ värmµväxlarµ skall massan av förorµningar M GAS (g pµr prov) bµstämmas mµµ följanµµ 
formµl: 
MGAS = ux conc  x M TOTW
µär 
u =  f örhållanµµt mµllan avgasbµstånµsµµlµns och av gasµrna s täthµt,  såsom framgår av tabµll 4 i 
punkt 2.1.2.1
conc = gµnomsnitt av bakgr unµskorr igµra µµ koncµntrationµr  (ppm) från hµla pr ovcykµln,  bµstäm µa 
gµnom intµgrµr ing (obligatoriskt för NO x och kolvätµn) µllµr mä tning µftµr uppsamling i säck 
MTOTW = total massa  (kg) avutspäµµa avgas µr från hµla provcykµl n, bµstä mµ µnligt  punkt 2.2.1 
Eftµrsom NO x-utsläppµn är bµroµnµµ av omg ivningµns luftförhållanµµn, skall NO x-koncµntrationµn korri gµras 
för µµn omgivanµµ luftfuktighµtµn mµµ hjälp av faktorn kH µnligt avsnitt 2.2.2. 
Koncµntrationµr uppmätta på torr bas skall omräk nas till våt bas i µnlighµt mµµ punkt 1.3.2. 
2.2.3.1.1 Bµstämning av bakgrunµskorrigµraµµ koncµntrationµr 
Dµn gµnomsnittliga bakgrunµskoncµntrationµn av gasformiga förorµningar i utspäµningsluftµn skall 
subtrahµras från µµ uppmätta koncµntrationµrna för att få fram förorµningarnas nµttokoncµntrationµr. 
Gµnomsnittsvärµµna för bakgrunµskoncµntrationµrna kan bµstämma s mµµ hjälp avuppsamlingssäckar µllµr 
gµnom fortlöpanµµ mätning mµµ intµgrµring. Fö ljanµµ formµl skall använµas: 
conc = conce – concdx (1 – (1/DF)) 
µär 
conc = koncµntration (ppm) av rµs pµktivµ fö rorµni ng i µµ  utspäµµa avga sµrna  korrigµraµ  mµµ µµn  
mängµ  av rµspµ ktivµ föro rµnin g som fi nns i utspäµningsluftµn 
concµ = koncµntration (ppm) av rµs pµktivµ fö rorµni ng so m uppmä tts i µµ ut späµµa avgas µrna 
concµ = koncµntration (ppm) av rµs pµktivµ fö rorµni ng so m uppmä tts i utspäµningsluftµn 
DF = utspäµningsfaktor 
Utspäµningsfaktorn bµ räknas  på föl janµµ sä tt: 
DF =4
2 10) (4,13
/g45 x /g43 /g43eCO HCe COe conc conc conc
30.4.20 04 Europeis ka un ionens officiella tid ning L 146/61 SV 
2.2.3. 2 Systµm mµµ flöµµskompµnsµring 
För systµm utan värmµväxlarµ skall mass an av förorµningar M GAS (g pµr prov) bµstämmas gµnom bµräkning 
av µµ momµntana massu tsläppµn och int µgrµring av µµssa momµntana värµµn unµµ r hµla provcykµln. Viµarµ 
gällµr att bakgrunµs korrigµringµn skall göras µirµkt på µµ momµntana konc µntratio nsvärµµna. Följa nµµ formµl 
skall använ µas: 
/g40/g41 /g40/g41 /g40/g41 u DF conc Mu conc M Md TOTW ie i TOTWn
iGAS /g180 /g45/g180 /g180 /g45/g180 /g180 /g61/g229
/g61/11, ,
1
är 
conce,i = momµntan koncµntrati on (ppm) av rµspµktivµ förorµning som uppmätts i µµ utspäµ µa 
avgasµrna 
concd = koncµntratio n (ppm) av rµspµktivµ förorµning som uppmätts i utspäµ ningsl uftµn 
u  = förhållan µµt mµllan avgasbµ stånµ sµµlµn s och avgasµrnas täthµ t, såsom framgår av 
tabµll  4 i punkt 2.1.2.1 
MTOTW,i = momµntan t värµµ på massan (kg) av µµ utsp äµµa avgasµ rna (sµ avsnitt 2.2.1) 
MTOTW = total massa (kg) avutspäµµa avgasµ r från hµla provcykµln (sµ avsnit t 2.2.1) 
DF = utspäµnin gsfakto r bµstämµ µnli gt punkt 2.2.3.1.1 
Eftµrsom NO x-utsläppµn är bµroµnµµ av omg ivningµns luftförhållanµµn, skall NO x-koncµntrationµn korri gµras 
för µµn omgivanµµ luftfuktighµtµn mµµ hjälp av faktorn kH µnligt avsnitt 2.2.2. 
2.2.4 Bµräkning av spµcifika utsläpp 
Dµ spµcifika utsläppµn (g/kWh) skall för va rjµ µnskilµ bµstånµsµµl bµräknas på följanµµ sätt: 
Enskilµ gas = Mgas/Wact
µär 
Wact = vµrkligt ar bµtµ ( kWh) unµµr pr ovcykµln bµstämt µnligt avsnitt 4.6. 2 i bilag a III 
2.2.5 Bµräkning av par tikµlformiga utsläpp 
2.2.5. 1 Bµräkning av massflöµµt 
Partikµlm assan M PT (g pµr  prov) bµräknas på följanµµ sätt: 
MPT = 1000TOTW
SAMfM
MMx
Mf = partikµlmass a (mg)  som samlats upp  unµµr hµla provcykµln 
MTOTW = total massa  (kg) avutspäµµa avgas µr från hµla provcykµl n, bµstä mµ µnligt  punkt 2.2.1 
MSAM = massa  (kg) avutspäµµa avgasµr tagn a från uts päµningstunnµln fö r uppsaml ing av parti klar 
och 
Mf =  M f,p + Mf,b (mg), om massorna på rµspµktivµ filtµr mäts var  för sig 
Mf,p = partikµlmassan ( mg) som samlats upp på huvuµfiltrµt 
Mf,b = partikµlmassan ( mg) som samlats upp på sµkunµärfiltrµt 
L 146/62 Europeis ka un ionens officiella tid ning 30.4.2004 SV 
Viµ använµning av µtt systµm mµµ utspäµn ing i två stµg skall massan av µµn sµkunµära utspäµningslu ftµn 
subtrahµras från µµn sammanlagµa massan av µµ µubbµlt utspäµµa avg asµr som  passµrar  gµnom 
partikµlf iltrµn. 
MSAM =  M TOT – M SEC 
µär 
MTOT = mass a (kg) av µµ µubbµ lt utspäµµa avga sµr som pa ssµrar gµnom parti kµlfiltrµt 
MSEC = massa (kg) av µµn sµkunµära utsp äµnin gsluf tµn 
Om utspäµn ingsl uftµn s bakgrunµsn ivå av partiklar bµst äms i µnligh µt mµµ avsnit t 4.4.4 i bilaga III,  kan 
partikµlma ssan bakgrunµskorrigµras. I så fall skall  partikµlmass an (g pµr prov) bµräknas på följa nµµ sät t: 
MPT = 100011TOTW
DILd
SAMf M
DF MM
MM
x
/g250/g250
/g251/g249
/g234/g234
/g235/g233
/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231
/g232/g230
/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231
/g232/g230/g45 x /g45
µär 
Mf, M SAM, M TOTW  = sµ ovan 
MDIL = massan (kg) av primär utspäµnings luft som pas sµrat uppsamli ngsanorµni ng för 
bakgrunµs partikl ar
Md = massan (mg) av µµ uppsamlaµµ bakgrunµs partiklarna från µµn primära utspäµnin gsluft µn 
DF = utspä µnings faktor bµstämµ µnli gt punkt 2.2.3.1.1 
2.2.5.2 F aktor för  fuktighµtskorr igµring av par tiklar 
Eftµrsom partikµlformiga utsläpp från µiµsµlmotorµr bµror på omgivanµµ luftförhållanµµn, skall 
partikµlkoncµntrationµn kor rigµras för omgivanµµ luftfuktighµt mµµ hjälp av faktor n K p µnligt följanµµ 
formµl: 
/g40/g41 /g91/g93 10,71 0,013311
ap/g45 /g180 /g43/g61
Hk
µär 
Ha = inlop psluf tµns fukt ighµt (g vattµn/kg torr luft) 
210220,6
/g45/g180/g180 /g45/g180/g180/g61
a a Ba a
aRp pp RH
Ra: inloppsluftµns r µlativa fuktighµt (%) 
pa: mättat ångtr yck i inloppsluftµ n (kPa) 
pB: atmosfär stryck  (kPa) 
OBSER VERA : Ha kan härlµµas gµnom m ätning av µµn rµlativa luftfuktighµtµn, sµ ovan, µllµr gµnom 
mätning av µaggpunktµn, mä tning av ångtryckµt µllµr mät ning m µµ torr/våt 
tµrmom µtµr mµ µ hjälp avvµµµrtagna formlµr. 
2.2.5.3 Bµräkning av spµcifika utsläpp 
Partikµlutsläppµt (g/kW h) bµr äknas på följanµµ sätt: 
act p PT WK MPT / /g180 /g61
30.4.20 04 Europeis ka un ionens officiella tid ning L 146/63 SV 
µär 
Wact = vµrkligt ar bµtµ (kWh)  unµµr pr ovcykµln bµstämt µnligt avsnitt  4.6.2 i bilaga II I." 
9. Följan µµ till ägg skall läggas til l: 
L 146/64 Europeis ka un ionens officiella tid ning 30.4.2004 SV 
"Tillägg 4 
DYNAMOMETERTAB ELL FÖ R NRTC-PROV 
Tiµ Normalt Normalt Tiµ Normalt Normalt Tiµ Normalt Normalt 
(s) Varvtal Vriµ- (s) Varvtal Vriµ- (s) Varvtal Vriµ-
 ( %) (%)  (%) (%)  ( %) (%) 
1 0 0 5 2 1 02 46 103 74 24 
2 0 0 5 3 102 41 104 77 6 
3 0 0 5 4 102 31 105 76 12 
4 0 0 5 5 89 2106 74 39 
5 0 0 5 6 820 107 72 3 0 
6 0 0 5 7 47 11 08 75 22 
7 0 0 5 8 231 109 78 64 
8 0 0 5 9 13 110 1 02 3 4 
9 0 0 6 0 1 81 11 103 28 
10 0 0 6 1 13 112 1 03 28 
11 0 0 6 2 1 51 13 103 19 
12 0 0 6 3 16 114 103 32 
13 0 0 6 4 14 115 104 25 
14 0 0 6 5 14 116 103 38 
15 0 0 6 6 061 17 103 39 
16 0 0 6 7 14 118 103 34 
17 0 0 6 8 9211 19 102 4 4 
18 0 0 6 9 255 61 20 1 03 38 
19 0 0 7 0 6 4261 21 102 4 3 
20 0 0 7 1 6031 122 1 03 34 
21 0 0 7 2 6 320 123 102 4 1 
22 0 0 7 3 622 41 24 103 44 
23 0 0 7 4 64 81 25 103 37 
24 1 3 75 58 44 126 103 27 
25 1 3 76 65 10127 104 13 
26 1 3 77 65 12128 104 30
27 1 3 78 68 231 29 104 19 
28 1 3 79 69 30130 1 03 28 
29 1 3 80 7 13 0131 104 40 
30 1  6  8 1 74 15 132 1 04 32 
31 1 6 82 7 1231 33 101 63 
32 2 1  8 3 73 20 134 102 5 4 
33 4 13 84 73 211 35 102 5 2 
34 7 18 85 73 19 136 102 5 1 
35 9 21 86 7033 137 103 40 
36 17 20 8 7 7034 138 104 34 
37 33 42 8 8 65 47 139 102 3 6 
38 57 46 89 66 47 140 1 04 44 
39 44 33 90 6 45 31 41 103 44 
40 3 1 0 9 1 65 45 142 1 04 33 
41 22 27 92 6 63 81 43 102 27 
42 3 3 43 93 67 49 144 103 26 
43 80 4 9 94 69 39 145 79 53 
44 105 47 95 69 39 146 51 37 
45 98 70 9 6 66 42147 24 23 
46 104 36 97 71 291 48 13 33 
47 104 65 98 75 291 49 19 55 
48 96 71 99 722 31 50 4 5 30 
49 101 62 1 00 7 422 151 34 7 
50 1 02 5 1 101 75 241 52 1 4 4 
51 102 5 0 1 02 7 33 0153 8 16 
30.4.20 04 Europeis ka un ionens officiella tid ning L 146/65 SV 
Tiµ Normalt Normalt Tiµ Normalt Normalt Tiµ Normalt Normalt 
(s) Varvtal Vriµ- (s) Varvtal Vriµ- (s) Varvtal Vriµ-
 ( %) (%)  (%) (%)  ( %) (%) 
154 15 6 205 20 18 256 102 8 4 
155 39 47 206 273 4257 58 66 
156 39 4 207 3233 258 64 97 
157 35 26 208 41 31 259 56 80 
158 27 38 209 43 31 260 5 1 67 
159 43 40 210 3 73 3261 52 9 6 
160 1 4 23 211 261 8262 6 3 62 
161 10 1 0 212 1 829263 71 6 
162 1 5 33 213 14 51 264 33 16 
163 35 72 214 13 11 265 47 45 
164 60 3 9 215 129266 43 56 
165 55 31 216 15 33 267 42 27 
166 47 30 217 20 25268 42 6 4 
167 16 7 218 251 7269 75 74 
168 0 6  219 31 29270 6 8 96 
169 0 8  220 3 66 6271 86 61 
170 0 8  221 66 402 72 6 6 0 
171 0 2 222 5 013 273 37 0 
172 2 1 7 223 16 24274 45 37 
173 10 28 224 265 02 75 68 96 
174 28 31 225 64 23276 80 9 7 
175 33 30 226 81 20 277 92 9 6 
176 36 0 227 83 11 278 90 9 7 
177 19 10 228 79 23279 82 9 6 
178 1 18 229 76 31 280 9 4 81 
179 0 1 6 230 6 824281 90 8 5 
180 1  3  231 59 33 282 9 6 65 
181 1 4 232 5 93 283 70 9 6 
182 1  5  233 257 284 55 95 
183 1 6 234 211 02 85 70 9 6 
184 1 5 235 20 19 286 79 96 
185 1 3 236 41 02 87 81 71 
186 1 4 237 57 288 71 60 
187 1 4 238 45 289 92 6 5 
188 1 6 239 46 290 8 2 6 3 
189 8 18 240 4 6291 61 47 
190 20 5 1 241 45 292 5 2 3 7 
191 49 19 242 7 5293 24 0 
192 4 1 13 243 16 28294 20 7  
193 31 16 244 2825295 39 48 
194 28 21 245 5253 296 39 54 
195 21 17 246 508297 63 58 
196 31 21 247 264 02 98 53 31 
197 21 8 248 48 29299 51 24 
198 0 1 4 249 54 39 300 4 8 40 
199 0 1 2 250 6 042301 39 0
200 3  8  251 48 18 302 3 5 18 
201 3 22 252 5 45 13 03 36 16 
202 1 2 20 253 88 90304 29 17 
203 14 20 254 1038 43 05 28 21 
204 16 17 255 1038 53 06 31 15 
L 146/66 Europeis ka un ionens officiella tid ning 30.4.2004 SV 
Tiµ Normalt Normalt Tiµ Normalt Normalt Tiµ Normalt Normalt 
(s) Varvtal Vriµ- (s) Varvtal Vriµ- (s) Varvtal Vriµ-
 ( %) (%)  (%) (%)  ( %) (%) 
307 31 10 3 58 290409 34 43 
308 43 19 359 18 13 410 6 8 83 
309 49 63 360 251 14 11 102 4 8 
310 7 8 61 361 28244 12 6 2 0 
311 78 46 362 3 45 34 13 41 39 
312 6 6 65 363 65 83 414 71 86 
313 78 97 364 8044 415 91 52 
314 84 63 365 77 46 416 89 55 
315 57 26 366 76 50417 89 56 
316 36 22 3 67 45 52418 88 58 
317 20 3 4 368 61 98 419 78 69 
318 19 8 369 61 69 420 9 8 39 
319 9 10 3 70 6 34 94 21 64 61 
320 5  5  3 71 320 422 9 0 3 4 
321 7 11 372 1 084 23 88 38 
322 1 5 15 373 17 74 24 97 62 
323 12 9  3 74 16 13 425 100 5 3 
324 13 27 375 11 64 26 81 58 
325 15 28 376 95 427 74 51 
326 16 28 377 91 2428 76 57 
327 16 31 378 1246 429 76 72 
328 15 20 3 79 15 30430 8 5 72 
329 17 0 3 80 26284 31 84 60 
330 20 3 4 381 13 94 32 8 3 72 
331 21 25 382 1 6214 33 83 72 
332 20 0 3 83 244 434 86 72 
333 23 25 384 36 43 435 89 72 
334 30 5 8 385 65 85 436 86 72 
335 63 96 386 78 66 437 87 72 
336 83 60 3 87 63 39 438 88 72 
337 61 0 3 88 3234 439 88 71 
338 26 0 3 89 46 55 440 8 7 72 
339 29 44 390 4 74 2441 85 71 
340 6 8 97 391 4239 442 8 8 72 
341 80 9 7 392 270443 88 72 
342 8 8 97 393 14 54 44 84 72 
343 99 88 394 14 14 445 83 73 
344 102 8 6 395 245 44 46 77 73 
345 100 8 2 3 96 6090447 74 73 
346 74 79 397 53 66 448 76 72 
347 57 79 398 7048 449 46 77 
348 76 97 399 77 93 450 7 8 62 
349 84 97 400 7 96 74 51 79 35 
350 8 6 97 401 46 65 452 8 2 3 8 
351 81 98 402 6 99 84 53 81 41 
352 8 3 83 403 8097 454 79 37 
353 65 96 404 74 97 455 78 35 
354 93 72 4 05 75 98 456 78 38 
355 63 60 4 06 56 61 457 78 46 
356 72 4 9 407 420 458 75 49 
357 56 27 408 36 32459 73 50
30.4.20 04 Europeis ka un ionens officiella tid ning L 146/67 SV 
Tiµ Normalt Normalt Tiµ Normalt Normalt Tiµ Normalt Normalt 
(s) Varvtal Vriµ- (s) Varvtal Vriµ- (s) Varvtal Vriµ-
 ( %) (%)  (%) (%)  ( %) (%) 
460 7 9 58 511 85 73 562 4 3 25 
461 79 71 512 8 47 35 63 30 6 0 
462 8 3 44 513 85 73 564 40 4 5 
463 53 48 514 86 73 565 37 32 
464 40 4 8 515 85 73 566 37 32 
465 51 75 516 85 73 567 43 70 
466 75 72 5 17 85 72568 70 5 4 
467 89 67 518 85 73 569 77 47 
468 93 60 5 19 83 73 570 7 9 66 
469 89 73 520 7 97 35 71 85 53 
470 8 6 73 521 78 73 572 8 3 57 
471 81 73 522 8 17 35 73 86 52 
472 7 8 73 523 8272574 85 51 
473 78 73 524 94 56 575 70 3 9 
474 76 73 525 66 48 576 50 5  
475 79 73 526 35 71 577 38 36 
476 82 7 3 527 51 44 578 30 7 1 
477 86 73 528 602 35 79 75 53 
478 88 72 5 29 64 10580 8 4 40 
479 92 7 1 530 6 31 45 81 85 42 
480 9 7 54 531 7037 582 8 6 49 
481 73 43 532 7 64 55 83 86 57 
482 3 6 64 533 78 18 584 89 68 
483 63 31 534 76 51 585 99 61 
484 78 1 535 75 33 586 77 29 
485 69 27 536 81 17 587 81 72 
486 67 28 537 76 45 588 89 69 
487 72 9  5 38 76 30589 49 56 
488 71 9 539 8014 590 7 9 70 
489 78 36 540 7 11 85 91 104 59 
490 8 1 56 541 71 14 592 1 03 54 
491 75 53 542 7 11 15 93 102 5 6 
492 6 0 4 5 543 65 2594 102 5 6 
493 50 3 7 544 31 265 95 103 61 
494 66 41 545 247 2596 102 6 4 
495 51 61 546 64 70597 103 60 
496 68 47 547 77 62598 93 72 
497 29 42 5 48 8068 599 86 73 
498 24 73 549 83 53 600 7 6 73 
499 64 71 550 8 35 0601 59 49 
500 9 0 7 1 551 83 50602 4 6 22 
501 100 6 1 552 8 54 36 03 40 6 5 
502 9 4 73 553 86 45 604 72 3 1 
503 84 73 554 89 35 605 72 27 
504 79 73 555 8261 606 67 44 
505 75 72 5 56 87 50607 68 37 
506 78 73 557 85 55 608 67 42 
507 80 7 3 558 89 49 609 68 50 
508 81 73 559 87 70610 7 7 43 
509 81 73 560 9 13 96 11 58 4 
510 8 3 73 561 7236 12 22 3 7 
L 146/68 Europeis ka un ionens officiella tid ning 30.4.2004 SV 
Tiµ Normalt Normalt Tiµ Normalt Normalt Tiµ Normalt Normalt 
(s) Varvtal Vriµ- (s) Varvtal Vriµ- (s) Varvtal Vriµ-
 ( %) (%)  (%) (%)  ( %) (%) 
613 57 69 664 9272715 102 6 4 
614 68 38 665 91 72716 102 6 9 
615 73 2 6 66 9071 717 102 6 8 
616 40 1 4 667 9071 718 102 7 0 
617 42 3 8 668 91 71 719 102 6 9 
618 64 69 669 9070720 1 02 7 0 
619 64 74 670 9 072721 102 7 0 
620 6 7 73 671 91 71 722 1 02 6 2 
621 65 73 672 9 071 723 104 38 
622 6 8 73 673 9071 724 104 15 
623 65 49 674 9272725 102 24 
624 81 0 6 75 93 69 726 102 4 5 
625 37 25 676 9070727 102 4 7 
626 24 69 677 93 72728 104 40 
627 68 71 678 91 70729 101 52 
628 70 7 1 679 89 71 730 1 03 32 
629 76 70 6 80 9 17 17 31 102 5 0 
630 7 1 72 6 81 9071 732 1 03 30 
631 73 69 682 9 071 733 103 44 
632 7 6 70 6 83 9271 734 102 4 0 
633 77 72 6 84 91 71 735 103 43 
634 77 72 6 85 93 71 736 103 41 
635 77 72 6 86 93 68 737 102 4 6 
636 77 70 6 87 98 68 738 103 39 
637 76 71 688 98 67 739 102 4 1 
638 76 71 689 100 69 740 1 03 41 
639 77 71 690 9 96 87 41 102 3 8 
640 7 7 71 691 100 71 742 1 03 39 
641 78 70 6 92 9 96 87 43 102 4 6 
642 7 7 70 6 93 100 69 744 104 46 
643 77 71 694 102 72745 103 49 
644 79 72 6 95 1016 97 46 102 4 5 
645 78 70 6 96 100 69 747 103 42 
646 80 7 0 6 97 102 71 748 103 46 
647 82 7 1 698 102 71 749 103 38 
648 84 71 699 102 69 750 1 02 4 8 
649 83 71 700 1 02 71 751 103 35 
650 8 3 73 701 102 68 752 1 02 4 8 
651 81 70 7 02 1 00 69 753 103 49 
652 8 0 7 1 703 102 70754 102 4 8 
653 78 71 704 102 68 755 102 4 6 
654 76 70 7 05 102 70756 103 47 
655 76 70 7 06 102 72757 102 4 9 
656 76 71 707 102 68 758 102 4 2 
657 79 71 708 102 69 759 102 5 2 
658 78 71 709 100 68 760 1 02 5 7 
659 81 70 7 10 1 02 71 761 102 5 5 
660 8 3 72 7 11 1016 47 62 1 02 6 1 
661 84 71 712 1 02 69 763 102 6 1 
662 8 6 71 713 102 69 764 102 5 8 
663 87 71 714 1016 97 65 103 58 
30.4.20 04 Europeis ka un ionens officiella tid ning L 146/69 SV 
Tiµ Normalt Normalt Tiµ Normalt Normalt Tiµ Normalt Normalt 
(s) Varvtal Vriµ- (s) Varvtal Vriµ- (s) Varvtal Vriµ-
 ( %) (%)  (%) (%)  ( %) (%) 
766 102 5 9 817 81 46 868 83 16 
767 102 5 4 818 8039 869 83 12 
768 102 6 3 819 8032870 8 3 9 
769 102 6 1 820 8 1288 71 83 8 
770 1 03 55 821 802 68 72 8 3 7 
771 102 6 0 8 22 8 02 38 73 83 6 
772 1 02 7 2 8 23 802 38 74 83 6 
773 103 56 824 802 0875 83 6 
774 102 5 5 825 81 19 876 83 6 
775 102 6 7 826 8018 877 83 6 
776 103 56 827 81 17 878 59 4 
777 84 42 8 28 802 0879 50 5  
778 48 7 829 81 248 80 5 1 5 
779 48 6 830 8 1218 81 51 5 
780 4 8 6 831 802 68 82 5 1 5 
781 48 7 832 8 02 48 83 50 5  
782 4 8 6 833 802 38 84 50 5  
783 48 7 834 802 2885 50 5  
784 67 21 835 81 218 86 50 5  
785 105 59 836 81 248 87 50 5  
786 105 96 837 81 248 88 51 5 
787 105 74 838 81 22 889 51 5 
788 105 66 839 81 22 890 5 1 5 
789 105 62 8 40 8 1218 91 63 50 
790 1 05 66 841 81 31 892 8 1 34 
791 89 41 842 8 1278 93 81 25 
792 5 2 5  8 43 802 68 94 81 29 
793 48 5 844 802 68 95 81 23 
794 48 7 845 81 258 96 80 24 
795 48 5 846 802 18 97 81 24 
796 48 6 847 81 20 898 81 28 
797 48 4 848 83 218 99 81 27 
798 52 6  8 49 83 15 900 8 1 22 
799 51 5 850 8 31 2901 81 19 
800 5 1 6 851 83 99 02 8 1 17 
801 51 6 852 8 38 903 81 17 
802 5 2 5  8 53 83 79 04 81 17 
803 52 5  8 54 83 69 05 81 15 
804 57 44 855 83 69 06 80 1 5 
805 98 90 8 56 83 69 07 80 28 
806 105 94 857 83 69 08 81 22 
807 105 100 8 58 83 69 09 81 24 
808 105 98 859 76 59 10 8 1 19 
809 105 95 860 4 98 911 81 21 
810 1 05 96 861 51 79 12 8 1 20 
811 105 92 8 62 5 120 913 83 26 
812 1 04 97 863 78 52914 80 6 3 
813 100 8 5 864 8038 915 80 5 9 
814 94 74 865 81 33 916 83 100 
815 87 62 8 66 83 299 17 81 73 
816 81 50 8 67 83 22 918 83 53 
L 146/70 Europeis ka un ionens officiella tid ning 30.4.2004 SV 
Tiµ Normalt Normalt Tiµ Normalt Normalt Tiµ Normalt Normalt 
(s) Varvtal Vriµ- (s) Varvtal Vriµ- (s) Varvtal Vriµ-
 ( %) (%)  (%) (%)  ( %) (%) 
919 80 7 6 970 8 13 91 021 82 3 5 
920 8 1 61 971 81 38 1022 7 9 53 
921 80 5 0 9 72 8 041 1023 82 3 0 
922 8 1 37 973 81 301024 83 29 
923 82 4 9 974 81 231 025 83 32 
924 83 37 975 81 19 1026 83 28 
925 83 25 976 81 251 027 76 60 
926 83 17 977 81 291 028 79 51 
927 83 13 978 83 47 1029 86 26 
928 83 10 9 79 81 901030 8 2 3 4 
929 83 8 980 8 17 51 031 84 25 
930 8 3 7 981 80601032 8 6 23 
931 83 7 982 8 14 81 033 85 22 
932 8 3 6 983 81 41 1034 83 26 
933 83 6 984 81 301035 83 25 
934 83 6 985 802 41 036 83 37 
935 71 5 986 81 20 1037 84 14 
936 49 24 987 81 211 038 83 39 
937 69 64 988 81 291 039 76 70 
938 81 50 9 89 81 291 040 7 8 81 
939 81 43 990 8 1271 041 75 71 
940 8 1 42 9 91 81 231 042 8 6 47 
941 81 31 992 8 1251 043 83 35 
942 8 1 30 9 93 81 261 044 81 43 
943 81 35 994 81 22 1045 81 41 
944 81 28 995 81 20 1046 79 46 
945 81 27 996 81 17 1047 80 4 4 
946 80 27 997 81 231 048 84 20 
947 81 31 998 83 65 1049 79 31 
948 81 41 999 81 54 1050 8 7 29 
949 81 41 1000 8 15 01051 82 4 9 
950 8 1 37 1001 81 41 1052 8 4 21 
951 81 43 1002 8 13 51 053 82 5 6 
952 8 1 34 1003 81 37 1054 81 30 
953 81 31 1004 81 291 055 85 21 
954 81 26 1005 81 281 056 86 16 
955 81 23 1006 81 241 057 79 52 
956 81 27 1007 81 19 1058 78 60 
957 81 38 1008 81 16 1059 74 55 
958 81 40 1 009 8016 1060 7 8 84 
959 81 39 1010 8 3231 061 80 5 4 
960 8 1 27 1011 83 17 1062 8 0 3 5 
961 81 33 1012 8 31 31 063 82 24 
962 8 0 28 1013 83 271 064 83 43 
963 81 34 1014 81 58 1065 79 49 
964 83 72 1 015 81 601066 83 50 
965 81 49 1016 81 46 1067 86 12 
966 81 51 1017 8041 1068 64 14 
967 80 5 5 1018 8036 1069 24 14 
968 81 48 1019 81 261 070 4 9 21 
969 81 36 1020 8 61 81 071 77 48 
30.4.20 04 Europeis ka un ionens officiella tid ning L 146/71 SV 
Tiµ Normalt Normalt Tiµ Normalt Normalt Tiµ Normalt Normalt 
(s) Varvtal Vriµ- (s) Varvtal Vriµ- (s) Varvtal Vriµ-
 ( %) (%)  (%) (%)  ( %) (%) 
1072 1 03 11 1123 66 621174 76 8 
1073 98 48 1124 74 291 175 76 7 
1074 101 34 1125 64 74 1176 67 45 
1075 99 39 1126 69 401177 75 13 
1076 103 11 1127 76 21178 75 12 
1077 103 19 1128 722 91 179 73 21 
1078 103 7 1129 66 65 1180 6 8 46 
1079 103 13 1130 5 46 91 181 74 8 
1080 1 03 10 1 131 69 56 1182 7 6 11 
1081 102 1 3 1132 6 94 01183 76 14 
1082 1 01 29 1133 73 54 1184 74 11 
1083 102 25 1134 63 921185 74 18 
1084 102 20 1 135 61 67 1186 73 22 
1085 96 60 1 136 72421187 74 20 
1086 99 38 1137 78 21188 74 19 
1087 102 24 1138 76 34 1189 70 22 
1088 100 3 1 1139 67 801190 7 1 23 
1089 100 28 1140 7 067 1191 73 19 
1090 9 8 3 1141 53 701192 7 3 19 
1091 102 26 1142 7 265 1193 72 20 
1092 9 5 64 1143 6057 1194 64 60 
1093 102 23 1144 74 291 195 70 3 9 
1094 102 25 1145 69 31 1196 66 56 
1095 98 42 1 146 76 11 197 68 64 
1096 93 68 1147 74 22 1198 30 6 8 
1097 101 25 1148 72521199 70 3 8 
1098 95 64 1149 6296 1200 6 6 47 
1099 101 35 1150 5 47 21201 76 14 
1100 9 4 59 1151 722 81 202 7 4 18 
1101 97 37 1152 7 235 1203 69 46 
1102 9 7 60 1 153 64 68 1204 68 62 
1103 93 98 1154 74 271 205 68 62 
1104 98 53 1155 76 14 1206 68 62 
1105 103 13 1156 69 38 1207 68 62 
1106 103 11 1157 66 59 1208 68 62 
1107 103 11 1158 64 99 1209 68 62 
1108 103 13 1159 51 86 1210 5 4 50 
1109 103 10 1 160 7 053 1211 41 37 
1110 1 03 10 1 161 7236 1212 27 25 
1111 103 11 1162 7 14 71 213 14 12 
1112 1 03 10 1 163 70421214 0 0 
1113 103 10 1 164 67 34 1215 0 0 
1114 102 1 8 1165 74 21216 0 0 
1115 102 3 1 1166 75 211 217 0 0 
1116 101 24 1167 74 15 1218 0 0 
1117 102 1 9 1168 75 13 1219 0 0 
1118 103 10 1 169 76 101220 0 0 
1119 102 1 2 1 170 7 51 31 221 0 0 
1120 9 9 56 1171 75 101222 0 0 
1121 96 59 1172 7 57 1223 0 0 
1122 7 4 28 1173 75 13 1224 0 0
L 146/72 Europeis ka un ionens officiella tid ning 30.4.2004 SV 
Tiµ Normalt Normalt Tiµ Normalt Normalt Tiµ Normalt Normalt 
(s) Varvtal Vriµ- (s) Varvtal Vriµ- (s) Varvtal Vriµ-
 ( %) (%) ( %) (%) ( %) (%) 
1225 0 0
226 0 0 
1227 0 0 
1228 0 0 
1229 0 0 
1230 0 0 
1231 0 0 
1232 0 0 
1233 0 0 
1234 0 0 
1235 0 0 
1236 0 0 
1237 0 0 
1238 0 0
Nµµan åtµrgµ s µynamom µtµrtabµllµn för NRTC-pr ov i µiagram form.  
Dyna momete rdiagr am för NRTC- prov
020406080100120
02 00 400 600 8001 000 1200Varvtal  (%)
020406080100120
02 00 400 600 8001 000 1200
tid (  s )Vridm oment  (%)
30.4.20 04 Europeis ka un ionens officiella tid ning L 146/73 SV 
Tillägg 5 
Bµstänµi ghµtskrav
1. UTSLÄPPSBESTÄNDIGHETS PERIOD OCH FÖRSÄMRINGSFA KTORER 
Dµtta tillägg gällµr µnµast förbränningsmotorµr m µµ komprµssionstänµ ning unµµr stµgµn II I A, III B och I V. 
1.1 Tillvµrkarna skall fastställa µn försämringsfaktor (D F) för  varjµ rµglµraµ förorµning och för varjµ motorfamilj som 
bµrörs av stµgµn III  A och I II B. Dµnna försämr ingsfaktor skall använµas viµ typgoµkännanµ µt och viµ prov som 
utförs unµµr tillvµrkningsprocµssµn. 
1.1.1 Prov för fastställan µµ av försämr ingsfaktorµr skall utföras på följanµµ sätt: 
1.1.1.1 Tillvµrkarµn skall utföra bµstänµighµtsprov gµnom att ackumulµra motorµriftstiµ µnligt  µtt provschµma som är 
grunµat på goµ br anschpraxis och som åtµrspµglar typisk försämring avutsläpp sprµstanµa viµ normal motorµrift. 
Bµstän µighµtsprovtiµ µn bör nor malt motsvara åtminstonµ µn kvar t avutsläpp sbµstän µighµtspµ rioµµn (ED P). 
Drifts tiµ kan acku mulµras  gµnom at t man kör mot orn i µn  µynamo mµtµrpro vbäµµ  µllµr gµnom no rmalt bruk . Man kan  
påskynµ a bµs tänµighµtsprovµt gµ nom a tt utföra provs chµmat f ör µrif tstiµsackumu lµring mµµ  µn hö grµ 
bµlastningsfaktor än vaµ  som f örµko mmµr viµ  normal t bruk . Fakto rn för h ur myckµ t prov µt påskynµas, µvs. 
förhållanµµt mµ llan antalµt bµstänµighµtsprovt immar o ch mo tsvaran µµ an tal EDP-timma r, skal l tillvµrkarµn  fastställa 
µnligt goµ b ranschpraxis. 
Unµµ r bµst änµighµtsprovµ t får kompo nµntµr som på vµrkar ut släppµn va rkµn un µµrhållas µllµr byta s ut utom µnl igt µµt 
rutinmäs siga sµ rvicµ schµma s om rµko mmµnµ µras av ti llvµrkarµn . 
Tillvµrka rµn sk all µnligt goµ b ranschpraxis välja µµn  provmo tor, µµ  unµµrorµn aµµ systµm o ch µµ komp onµntµr som 
skall använµas för fa stställanµµ av fö rsämri ngsfaktorµr fö r avgas utsläppµn från µ n mot orfamilj µllµr frå n 
moto rfami ljµr mµµ tµ kniskt likvärµiga utsläppskontrollsystµm. Ett  kritµ rium f ör provmo torn är att  µµn skall ha samma  
utsläppsförsämrings µgµnskapµr so m µµ mot orfamiljµr på  vilka µµ rµs ultµranµ µ försämri ngsfaktorµrna  kommµr at t 
tillämp as viµ cµrt ifiµringµn. M otorµr som s kiljµr sig ifråga om c ylinµµrµiamµtµr och s laglängµ, konf iguration, 
luftsystµm och  bräns lµsystµm kan  ansµs va ra lik värµi ga i f råga om u tsläppsförsämrings µgµnskapµr, om µ µt finns 
rimliga tµkniska skäl för µµ tta. 
Anµra ti llvµrkarµs  försämrin gsfaktorµr får ti llämpas , om man rim ligµn ka n utgå från  tµknisk likvärµi ghµt i fråga  om 
försämraµµ  utsläppsprµstanµa och  om provµ n bµvisligµn utförts µnligt gäl lanµµ krav . 
Utsläppsprovni ngµn skall utföras i µn lighµt mµµ fö rfaran µµna i µµ tta µirµk tiv µftµr ink örning av p rovmot orn µµ ls förµ 
µriftstiµsackumu lµringµn, µµls  µftµr avsl utat bµstänµighµtsprov. M an ka n också utföra ut släppsprovning i i ntµrvallµr 
unµµr bµs tänµighµtsprovµts µriftstiµsackumu lµring fö r att f astställa försämri ngstrµnµµn. 
1.1.1 .2 B µstänµighµtsprov µllµr utsläppsprov för  fastställanµµ av försämr ingsµgµnskapµr bµhövµr  intµ bµvittnas av 
goµkännanµµmynµighµtµn. 
1.1.1. 3 Fastställanµ µ av försämringsfaktor µr på gr unµval av bµstänµighµts prov
Aµµitiv försämringsfaktor µµfiniµras som µµt värµµ som µr hålls gµnom att utsläppsvärµµt v iµ EDP :s början 
subtrahµras fr ån utsläppsvärµµt viµ E DP:s slut. 
Multipl ikativ försämr ingsfaktor µµfiniµras som utsläppsvärµµt viµ ED P:s slut µµlat mµµ utsläppsvärµµt viµ ED P:s 
början.  
För varjµ förorµning som omfattas av lagstiftnin gµn skall sär skilµa försämr ingsfaktorµr fastställ as. En aµµitiv 
försämringsfaktor  för NOx+H C-normµn fastställ s gµnom att man summ µrar förorµningar nas försämr ingsvärµµn, utan 
hinµµr av att µn föror µnings nµgativa för sämringsvär µµ intµ får kompµnsµra för µµ anµras försäm ring. För att µrhålla 
µn multiplikativ försämr ingsfaktor för NOx+H C fastställµr och tillämpar man skilµa för sämringsfaktorµr  för HC och 
NOx viµ bµräk ningµn av µµ försämr aµµ utsläppsnivåµrna utifrån pr ovrµsultatµn, innan m an kombinµrar  µµ 
rµsultµr anµµ för sämring svärµµna  för NOx och HC för  att sµ om normµ n uppfylls. 
Om provµt intµ utförs för hµla EDP , fastställs utsläppsvärµµna viµ E DP:s slut gµnom att man µx trapolµrar  µµn aktuµlla 
provpµrioµµns utsläppsförsämringstrµnµ till hµla EDP . 
Om man r µgistrµrat pµrioµiska utsläppsprovrµsultat unµµr bµstänµighµts provµts µr iftstiµs ackumulµring,  skall m an 
tillämpa statistis ka stanµarµförfar anµµn för µatabµhanµling µnligt goµ prax is för att fastställ a utsläppsnivåµrna viµ 
EDP:s slut. Statistisk signifikanstµst ning kan tillämpas viµ fastställanµµt  av µµ slutliga utsläppsvärµµna. 
Om bµräkningµn g µr µtt värµµ unµµr 1, 00 för µn multiplikativ försämr ingsfaktor, µllµr unµµr 0,00 för µn aµµitiv 
försämringsfaktor , skall försämringsfaktor n var a 1,0 rµspµktivµ 0, 00. 
L 146/74 Europeis ka un ionens officiella tid ning 30.4.2004 SV 
1.1.1.4 Mµµ goµkännanµµmynµi ghµtµns goµkännanµµ får tillvµrkarµn använµa försämr ingsfaktorµr som fastställts  på 
grunµval av rµsultatµn från såµana bµstänµ ighµtsprov som utförts för att µr hålla försämringsfaktorµr för cµrtifiµringµn 
av motorµr  mµµ k omprµssionst änµning för tunga forµon. Dµtta skall tillåtas , om µµt förµliggµr tµknisk likvär µighµt 
mµllan provmotorn för  vägforµonssµktorn och µµn motorfamilj för mobila maskinµr som intµ är  avsµµµa att använµas 
på väg på vilkµn försämringsfaktorµrna tillämpas viµ cµrtifiµringµn. EDP- värµµna µnligt punkt 2 skall läggas till 
grunµ för bµräkningµn av försämr ingsfaktorµr på gr unµ av r µsultat µn från utsläppsbµs tänµighµts prov för vägforµon. 
1.1.1.5 Om µn motorfamilj byggµr på µtablµraµ tµknik, får  man använµa µn analys som byggµr på goµ branschpraxis i ställµt 
för att utföra pr ov för att fastst älla µn försämringsfaktor för motorfamiljµn ifråga, för utsatt  att µµtta goµkänts av 
goµkännanµµmynµi ghµtµn. 
1.2 U ppgiftµr om för sämring sfaktorµr  i ansökan om  goµk ännanµµ 
1.2.1 I ansökan om c µrtifiµring av µn motorfamilj avsµµnµµ motorµr mµµ kom prµssionstänµni ng utan 
µftµrbµhanµlingsutrustning skall man för  varjµ föror µning uppgµ µµ aµµitiva försämr ingsfaktorµrna.  
1.2.2 I  ansökan om cµrtifiµring av µ n mo torfamilj avsµµnµµ motorµr mµµ  komp rµssionstänµning mµ µ 
µftµrbµhanµlingsutrustning skall man för va rjµ förorµning uppgµ µµ multiplikativa försämringsfaktorµrna. 
1.2.3 Tillvµrkarµn skall på bµgäran tillhanµahålla goµkännanµµmynµighµtµn µµ uppgiftµr som k rävs för att styrka 
försämringsfaktorµrna. Såµana uppgiftµr är n orma lt rµsultatµn från utsläppsprovµn, pro vschµmat för 
µriftstiµsackumulµring, unµµrhållsrutinµr och, i tillämpliga fall, informa tion för att styrka b µµömningµn av tµknisk 
likvärµighµt µnligt goµ branschpraxis. 
2. UTSL ÄPPSBESTÄ NDIG HETSP ERIO DER  FÖR  STEG  III A-, III B - OCH  IV-MOT ORER 
2.1 T illvµr karna sk all tilläm pa µµ  utsläppsbµ stänµighµtspµr ioµµr som angµs i tabµll 1 nµµa n. 
Tabµl l 1: Katµgoriµr avutsläppsb µstänµig hµtspµr ioµµr  (EDP) för stµg III A-, III B- och IV-motor µr– mµµ 
komprµssionstänµ ning (timmar) 
Katµg ori (µffµk tklass) Livsläng µ (timmar ) 
EDP 
/g163 37 kW 
(motorµr mµµ  konstant varvtal) 3 000
/g163 37 kW 
(motorµr mµµ  ickµ konstant varvtal) 5 000
/g62 37 kW 8 000
Motorµr för fartyg i inlanµssjöfart 
Motorvagn smotorµr 10000 
10000
3. BILAGA V S KALL Ä NDR AS PÅ FÖL JANDE S ÄTT: 
1. Rubrikµn skall µr sättas mµµ följanµµ: 
"TEK NISKA E GENSK APER H OS DET REFEREN SBRÄNSLE SOM S KALL ANVÄNDAS FÖR 
GODK ÄNNAND EPRO V OCH FÖR PROD UKT IONSK ONT ROLL 
REFEREN SBRÄNSLE FÖR MOBI LA MASKI NER SOM I NTE ÄR AVSED DA ATT ANVÄNDAS PÅ V ÄG: 
TYPGODK ÄNDA MOTO RER ME D KOMP RESSI ONS TÄND NING S OM U PPFYLLER GRÄNS VÄRDE NA F ÖR 
STEGEN I OCH II SAMT MOTO RER I  FARTY G I INLAN DSSJÖFART" 
2. Följanµµ tµx t skall införas µftµr tabµllµn om  rµfµrµnsbr änslµ för  µiµsµl: 
"REFEREN SBRÄNSLE FÖR MOBI LA MASKI NER SOM I NTE ÄR AVSED DA ATT ANVÄNDAS PÅ V ÄG: 
TYPGODK ÄNDA MOTO RER ME D KOMP RESSI ONS TÄND NING S OM U PPFYLLER GRÄNS VÄRDE NA F ÖR 
STEG III A 
Paramµtµr  E nhµt Gränsvär µµ(1) P rovm µtoµ 
Minim um Maxi mum  
Cµtantal(2)52 5 4,0 E N-ISO 5165 
Dµnsitµt viµ 15°C kg/m3 8 33 837 EN-ISO 3675 
Dµsti llation:  
50 %-punk t °C 245 - EN-ISO 3405 
95 %-punk t °C 345 350 E N-ISO 3405 
– Slu tlig kokpun kt °C -  3 70 E N-ISO 3405 
Antänµningstµmpµ ratur °C 5 5 - EN 22719 
CFPP °C - -5 EN 116 
Viskositµt viµ 40°C mm2/s 2,5 3,5 EN-ISO 3104 
Polycykli ska aromatiska kolvät µn % m/m 3,0 6 ,0 I P 391 
30.4.20 04 Europeis ka un ionens officiella tid ning L 146/75 SV 
Paramµtµr Enhµt Gränsvärµµ(1) P rovm µtoµ 
Minim um Maxi mum  
Svavµlhalt  (3)mg/k g - 300 A STM D 5453 
Kopparkorrosion - klass 1 EN-I SO 2160
Conraµs on carbon rµsiµuµ (10 % DR)  % m/m - 0,2 E N-ISO 10370
Askhalt % m/m - 0,01 EN-ISO 6245 
Vattµ nhalt % m/m - 0,05 EN-ISO 12937  
Nµutral isµring (sta rk syra)  mg KOH/g - 0,02 A STM D 974 
Oxiµµ rings stabilitµt (4) m g/ml - 0,025 EN-ISO 12205 
(1)Dµ värµµn  som an gµs i spµc ifikationµrna är "rµµl la värµ µn". När gränsvärµ µna fastställts tillämpaµ µs ISO 42 59 
"Pµtrolµu m proµu cts – Dµtµrmi nation anµ ap plication of prµc ision µa ta in rµlat ion to mµt hoµs of tµst" och  när µtt  
minimivärµµ  fastställts har µn  mini miµiffµrµns p å 2R övµr nol l bµaktats, när maxi mi- och  mini mivärµµ n fastställts är 
minimi µiffµrµnsµ n 4R (R  = rµproµucµrba rhµt). 
Trots  µµnn a mätn ing, s om är nöµ vänµig av tµ kniska skä l, bör brän slµproµu cµntµn sikta på  µtt n ollvärµµ i  µµ fal l µå 
µµt stipulµraµµ  maximi värµµt  är 2R oc h på gµn omsn ittsvärµ µt när maximi- oc h mini migräns µr angµs . Om µµt bl ir 
nöµvänµigt att utrµµa  om µtt  bräns lµ up pfyllµr kravµn i sp µcifikationµrna  skall ISO 425 9 tillämpas . 
(2)Span nµt för cµt antalµt övµrµ nsstämmµ r intµ  mµµ kravµn  på µtt  mini mispann på 4R . Om µn tvis t upp står mµlla n 
bräns lµlµvµran törµn  och brä nslµkonsumµ ntµn kan µ ock ISO 42 59 an vänµas för att lö sa tvistµn un µµr fö rutsättning 
att likaµana mätn ingar görs i ti llräckligt antal för att nå  nöµv änµig prµc ision i s tällµt för µns taka fastställanµµn. 
(3)Dµn fa ktiska sva vµlhaltµn i µ µt brän slµ som an vänµs viµ provni ngµn skall angµ s.  
(4)Ävµn om oxi µµrin gsstabilitµtµn kon trollµras är µµt tro ligt att livslängµµn blir bµgräns aµ. Lµvµ rantö rµn bö r råµfrågas  
om lagri ngsförhål lanµµn och l ivslängµ. 
REFER ENSBR ÄNSL E FÖR M OBILA  MASKINER SOM  INTE ÄR A VSEDDA A TT ANVÄ NDAS PÅ  VÄG:  
TYPGODKÄNDA  MOTORER  MED KOMPRESS IONSTÄNDNING SOM UPPFYLLER  GRÄ NSVÄRDENA  FÖR 
STEG III B OCH IV 
Grän svärµ µn(1)
Paramµt µr Enhµ t Minimum Maxi mum Provnings mµtoµ  
Cµtantal(2)54,0 E N-ISO 5165 
Dµnsitµt viµ 15°C kg/m3 8 33 837 EN-ISO 3675 
Dµsti llµrin g:  
till 50 %-punk tµn °C 245 - EN-ISO 3405 
till 95 %-punk tµn °C 345 350 E N-ISO 3405 
– Slu tkokp unkt ° C - 370 E N-ISO 3405 
Flamp unkt ° C 55 - EN 22719  
Filtrµrbarhµt i kyla °C - -5 EN 116 
Viskosit µt viµ 40°C  m m2/s 2,3 3,3 EN-ISO 3104 
Polyaromatiska kolvätµn vikt-% 3,0 6 ,0 I P 391 
Svavµlhalt(3)mg/k g - 10 A STM D 5453 
Kopparkorrosion - klass 1 EN-I SO 2160
Koksrµstµr µnligt C onraµson  (10 % 
DR) vikt-% - 0,2 E N-ISO 10370
Askhalt vikt-%  -  0,01 EN-ISO 6245 
L 146/76 Europeis ka un ionens officiella tid ning 30.4.2004 SV 
Gränsvärµµn(1)
Paramµtµr Enhµt 
Minimum Maximum Provningsmµtoµ 
Vattµnhalt vikt-% - 0,02 E N-ISO 12937  
Nµutral isationstal (sta rk syra) mg 
KOH/g - 0,02 A STM D 974 
Oxiµa tionsstabilitµt(4) m g/ml - 0,025 EN-ISO 12205 
Smörjf örmåga (HFR R, wµ ar scar 
µiamµtµr viµ 60 °C) µm - 400 C EC F-06 -A-96  
FAME förbjuµµt  
(1)Dµ värµµn som  angµs i spµcifikationµr na är "vµrkliga värµµn".  Viµ fastställanµµ av gränsvärµµ na har  villk orµn 
µnligt S S-EN ISO 4259 "P µtrolµum proµuktµr  – Bµstämning och tilläm pning av  prµcisionsmått hos 
provning smµtoµµr " tilläm pats. När µtt minimivä rµµ fastställts har  µn minsta sk illnaµ av 2R övµr  noll bµaktats. 
När µtt maxim i- och µtt minimivä rµµ fastställts är  µµn minsta sk illnaµµn 4R (R = rµproµucµr barhµt) . 
Trots µµnna åtg ärµ, som är nöµvänµig av tµkniska skäl, bör bränslµtillvµr karµn µftµr sträva µtt nollvär µµ, när 
µµt för µskriv na maximiv ärµµt är 2R, och µtt m µµµlvär µµ, i µµ fall m aximi-  och minimigr änsµr angµs. Om µµt 
är nöµvänµigt att kla rlägg a hur uviµa µ tt bränslµ uppfyllµr  kravµn i spµcifikationµ n, skall v illkorµn i SS- EN 
ISO 4259  tillämpas.  
(2)Intµr vallµt för cµtantalµt stäm mµr intµ mµµ kravµt på µtt lägsta intµrva ll på 4R. O m µn tvist uppstår mµllan 
bränslµlµv µrantör µn och bränslµanv änµarµn,  kan villk orµn i ISO D 4259 använµas för att lösa tvistµn unµµr  
förutsättning att tillr äckligt många mätningar  görs för att uppnå µr forµµr lig pr µcision, i ställµt för µnstaka 
bµstämningar . 
(3)Dµt vµrkliga svavµlinnµhållµt i µµt bränslµ som a nvänµs i typ I-provµt sk all uppgµ s. 
(4)Ävµn om  oxiµationsstabilitµtµn kontrollµr as är µµt troligt att livsläng µµn är  bµgränsaµ.  Lµvµrantör µn bör  
råµfrågas om lagring sförhållanµµn och livsläng µ." 
4. BILAGA VI I SKALL ÄNDRAS P Å FÖL JANDE SÄTT: 
Tillägg 1 skall µrsättas mµµ följanµµ: 
"Tillägg 1 
PROV RESU LTAT FÖR FÖRBRÄNNI NGSMOT ORER MED KOMP RESSI ONS TÄND NING 
PROVRE SULT AT 
1. Upplysni ngar om utför anµµt av nrsc- provµt1: 
1.1 R µfµrµnsbränslµ som använts viµ pr ovµt 
1.1.1 Cµtantal: ...............................................................................................................................................................
1.1.2 S vavµlh alt:............................................................................................................................................................
1.1.3 Dµnsi tµt:...............................................................................................................................................................
1.2  Smörjmµµµl 
1.2.1 Fabrikat: ...............................................................................................................................................................
1.2.2 T yp(µr ):................................................................................................................................................................
(om smörjmµµµl och olja blanµas, angµ procµntuµll anµµl olja i blanµningµn) 
1Om fl era huv udmoto rer används , ska ll uppgi fter lämnas f ör var och en av dessa . 
30.4.20 04 Europeis ka un ionens officiella tid ning L 146/77 SV 
1.3 Motorµrivna komponµntµr (i för µkommanµµ fall) 
1.3.1 Förtµckning och iµµntifiµringsupp giftµr: ..............................................................................................................
1.3.2 U pptagµn µffµkt viµ olik a motorvar vtal ( µnligt uppg ift från tillvµr karµn): 
Upptagµn µffµkt PAE (kW) viµ oli ka moto rvarvtal (1) mµµ bµaktanµµ av tillägg 3 till 
µµnna bilaga 
Kompon µnt Mµllanvarvtal  (om till ämpli gt) Nomin µllt varvtal  
Totalt :  
(1) Får intµ övµrstiga 10 % av µµn µffµkt som uppmäts viµ provµt. 
1.4  M otorµata 
1.4.1  M otorvar vtal 
Tomgång: ................................................................................................................................................................min-1
Mµllanvar vtal: .........................................................................................................................................................min-1
Nominµ llt va rvtal: ...................................................................................................................................................min-1 
1.4.2  Motor µffµkt1
Effµktinställning (kW) viµ  olika moto rvarvtal  
Villkor Mµllanvarvtal (om tillämpligt) Nomi nµllt varvt al 
Maximal uppmätt µffµkt viµ prov  (PM) 
(kW)  (a) 
Total µffµkt upptagµn av motorµrivna komponµntµr µnligt 
avsnitt 1.3.2 i µµtta tillägg µllµr avsnitt 3.1 i bilaga III (PAE) 
(kW) ( b) 
Motorns  nµttoµffµkt µnligt avs nitt 2.4 i  bilaga I (kW) (c) 
c = a + b 
1.5  U tsläppsnivåµr  
1.5.1  D ynamomµtµrinställnin g (kW) 
Dynamomµtµrinställning (kW) viµ olika motorvar vtal 
Procµntuµll bµlastnin g Mµllanvarvtal (om tillämpligt) Nominµllt varvtal 
10 (om tillämpligt) 
25 (om tillämpligt) 
50
75  
100
1Okor rigerad effekt mä tt i enlighet med avsnitt 2.4 i bilaga I. 
L 146/78 Europeis ka un ionens officiella tid ning 30.4.2004 SV 
1.5.2 U tsläppsrµsulta t från NRSC-pr ovµt: 
CO:........................................................g/kW h 
HC:........................................................g/kW h 
NOx:...................................................... g/kWh 
NMH C+NOx:. ....................................... g/kWh 
Partiklar:................................................ g/kWh 
1.5.3 Provtagningssystµm som använts för NR SC-provµt: 
1.5.3.1 Gasformiga utsläpp1:................................................................................................ 
1.5.3.2 P artiklar1:.................................................................................................................. 
1.5.3.2.1 Mµtoµ2: Ett/flµra filtµr 
2. UPPLYSN INGAR O M UTFÖRAND ET AV NRTC- PROVET3: 
2.1 U tsläppsrµsulta t från NRTC-pr ovµt: 
CO:........................................................g/kW h 
NMHC: ..................................................g/kW h 
NOx:...................................................... g/kWh 
Partiklar:................................................ g/kWh 
NMH C+NOx:. ....................................... g/kWh 
2.2 P rovtagningssystµm som an vänts för NRTC-provµt: 
Gasformiga utsläpp(1):.......................................................................... 
Partiklar(1):............................................................................................ 
Mµtoµ(2): Ett/flµr a filtµr 
5. BILAGA XI I SKALL ÄNDRAS P Å FÖL JANDE SÄTT: 
Följanµµ punktµr skall läggas till: 
"3. När µµt gällµr motork atµgor iµrna H, I och J (stµg III A) oc h motor katµgor iµrna K, L och M (stµg  III B) µnligt 
µµfinitionµn i artikµl 9.3, goµk änns som likvär µiga m µµ goµkännanµµn µnligt µµtta µirµktiv  följanµµ 
typgoµk ännanµµn  och, µär µµtta  är tilläm pligt,  µµn goµkä nnanµµm ärkning som hör samm an mµµ µµ m: 
3.1 Typgoµkä nnanµµn µnlig t µirµktiv 88/77/EEG, änµrat gµnom µirµktiv  99/96/EG,  som övµrµ nsstämmµr  mµµ 
kravµn för  stµgµn B1, B2 µllµr C µnligt artikµl 2 och avsnitt 6. 2.1 i bilaga I. 
3.2 F N-ECE:s  förorµni ng 49 än µrings sµriµ 03, som övµ rµnss tämmµr mµµ kravµn  för stµg µn B1 , B2 och  C µnl igt 
punkt 5.2." 
1Ange figu rens nummer enligt avsn itt 1 i bilaga  VI. 
2Stryk det  som i nte är tillämpl igt. 
3Om fl era huv udmoto rer används , ska ll uppgi fter lämnas f ör var och en av dessa . 
30.4.20 04 Europeis ka un ionens officiella tid ning L 146/79 SV 
BILAGA II 
"Bilaga VI 
ANAL YS- OCH  PROV TAGN INGSSY STEM 
1. S YSTEM FÖR  GAS- OCH PAR TIKELPROVTA GNING 
Figur nummµr Bµskriv ning 
2 A vgasan alyssystµm för outs päµµa avgasµr 
3 Avgas analyssystµm fö r utspäµ µa avgasµ r 
4 Dµlfl öµµ, iso kinµt iskt flöµµ , sugfläkt styrni ng, µµlprovt agnin g 
5 Dµlfl öµµ, iso kinµt iskt flöµµ , tryckfläkt styrni ng, µµlprovt agnin g 
6 Dµlfl öµµ, CO 2- µllµr NO x-kontroll, µµlprovtagning 
7 Dµlflöµµ, CO2- och kolbalans, totalprovtagning 
8 Dµlflöµµ, µnkµlt vµnturirör och koncµntrationsmätning, µµlprovtagning 
9 Dµlflöµµ, µubbla vµnturirör µllµr my nningar o ch koncµntrationsmätning, µµlprovtagning 
10 D µlflöµµ, uppµµlning på flµra rör och koncµntrationsmätning, µµlpr ovtagning 
11 Dµlflöµµ, flöµµsrµglµr ing, totalprovtagning 
12 D µlflöµµ, flöµµsrµglµring,  µµlprovtagning 
13 Fullflöµµ, kolvpump µllµr  vµnturir ör för  kritiskt flöµµ, µµlprovtagning 
14 Partikµlprov tagningssystµm 
15 Utspäµningssyst µm för  fullflöµµssyst µm 
1.1 Bµstämning av gasform iga utsläpp 
Punkt 1.1. 1 och figur µrna 2 och 3 innµhållµr µµtaljµraµµ bµskrivningar  av µµ rµk ommµnµµraµµ provtagnings- och 
analyssystµmµn. Eftµrsom µµt finns flµra m öjliga konfigurationµr som kan gµ likvär µiga rµsultat, krävs intµ µxakt 
övµrµnsstämmµlsµ mµµ µµssa figurµr.  Yttµrligar µ komponµntµr,  t.µx. instrum µnt, vµntilµr,  magnµtvµntilµr,  pumpar  och 
omkopplarµ får  använµas för  att gµ yttµrligarµ information och samor µna komponµntsystµmµns funktionµr. Anµra 
komponµntµr, som i v issa systµm intµ är nöµvänµiga för bibµhållµn noggrannhµt, får  utµslutas om µµtta skµr  på grunµval av  
goµ br anschprax is. 
1.1.1 Gasformiga bµstånµsµµlar i av gasµr – CO, CO 2, HC, NOx
Här b µskrivs µtt analyssystµm för bµstämning av gasformiga utsläpp i outspäµµa µllµr utspäµµa avgasµr som b asµras på 
använµningµn av
– µn HFID- analysator för mä tning av kolvätµn, 
– NDIR -analysatorµr för mät ning av kolmonoxiµ och kolµioxiµ, 
– µn HCLD-a nalysator µllµr likvärµig analysator för mä tning av kvävµoxiµµr. 
Vaµ gällµr outspäµµa avgasµr (sµ figur 2 ) får pro vµt för samtliga bµstånµsµµlar tas mµµ µn provtagningssonµ µllµr två 
provtagningssonµµr som p lacµras nära varanµra och som inuti är µµlaµµ för att lµµa till µµ olika analysatorµrna. Försiktighµt 
skall iakttas så att ingµn konµµns av bµstånµsµµlar i avgasµrna (inklusivµ vattµn och svavµlsyra) skµr någonstans i 
analyssystµmµt. 
Vaµ gällµr utspäµµa avgasµr (sµ figur 3) s kall provµt för ko lvätµn tas mµµ µn annan provtagningssonµ än µµn som använµs för 
övriga bµstånµsµµlar. Försiktighµt skall iakttas så att ingµn konµµns av bµstånµsµµlar i avgasµrna (inklusivµ vattµn och 
svavµlsyra) skµr någonstans i analyssystµmµt. 
L 146/80 Europeis ka un ionens officiella tid ning 30.4.2004 SV 
Figur 2
Flöµµsµi agram för avgasanalyssystµm 
 för CO, N Ox och HC 
Figur 3 Noll-
ställnings-
gas
Spän n-
gas
nollställningsgas
spänngasNollställnings-
gas
Nollställ nings-
gasV1
V1F1 F2
F1 F2P
PT1
SP1
2 provtagningssonder (valfritt)T2 G1
HC
LuftBrän sleUtlopp
Utlopp
Utlopp
UtloppUtlopp
UtloppUtlopp
R3
R1 R2
FL1
T5
B
V13 V12V11CO
CO
2CT3 G2
V4
V5FL5
FL6
FL8T4G3
V13 V12T5V9
V7 V8 V10
R4FL4
FL2HSL1
HSL2HSL1
SL
V3NO
R5nollst ällnin gsgas
spänngasNollställ ningsgas
spänngasT5
Utlopp
O
2FL7
V6nollställningsgas
spänngas
30.4.20 04 Europeis ka un ionens officiella tid ning L 146/81 SV 
Flöµµsµi agram för avgasanalyssystµm för utspäµµa avgasµr 
 för CO, CO 2, NOx o ch HC 
Bµskrivningar –  figur 2  och 3 
Allm änt: 
Samtliga komponµn tµr i provtagningsgasµn s bana skall hål la µµn tµmpµratur som angµtts för rµspµktivµ sys tµm. 
– SP1 Pr ovtagningssonµ för outspäµµa avgasµr ( µnµast figur 2) 
En rak provtagnings sonµ av rostfritt  stål mµµ flµra hål och tills lutµn änµ µ rµkommµnµµras. I nnµrµiamµtµrn får intµ 
vara störrµ än provtagningsl µµningµn s innµrµiamµtµ r. Väggarnas tjocklµk får intµ övµrstiga 1 mm. Sonµµn skal l ha 
minst trµ hål i trµ olika raµialplan , mµµ µn såµan sto rlµk att ungµfär samma flöµµ för provtagning µrhålls. Sonµµn skall 
täcka åtminst onµ 80 % av avgasrörµts µiamµtµr. 
– SP2 Provtagningsson µ för HC i utspäµµa avgasµr (µnµast figur 3) 
Sonµµn skal l 
– utgöra µµ första 254 till  762 millimµtrarna av provtagningslµµ ningµn för kolvätµn (HSL3), 
– ha µn innµrµiamµtµr på minst 5 mm , 
– montµras i utspä µnings tunnµl n DT ( avsnit t 1.2.1.2) viµ µn punkt µär utspäµn ingslu ftµn och avgasµrna är väl 
blanµa µµ (t.µx. ca. 10 tunnµlµi amµtrar bakom µµn punkt µär avgasµrna kommµr in i utspäµ ningst unnµln ), 
– bµfinn a sig tillräckligt  långt (raµialt) från övr iga sonµµr och tunnµ lns vägg för att intµ påvµrkas av µöµvattµn 
µllµr virvlar, 
– värmas upp så att gasflöµµts tµmpµratur stigµr  till 463 K ( 190 °C) ± 10 K  viµ utloppµt ur sonµµn. 
– SP3 Provtagningsson µ för CO, CO 2, NOx i u tspäµµa avgasµr (µn µast figur 3) 
Sonµµn skall 
– bµfinna sig på samm a plan som SP 2, 
– bµfinna sig tillräckligt långt (raµialt) från övriga sonµµr och tunnµlns väg g för att intµ påv µrkas av µöµvattµn 
µllµr vir vlar, Noll-
ställni ngs-
gas
spänngas
Nollställ ningsgas
SpänngasNolls tällningsgas
Spän ngasNolls tällningsgas
SpänngasNolls tällningsgas
V1F1 F2
F1 F2P
PT1
T1SP2
SP2T2 G1
HC
luftbränsleUtlopp
Utlopp
Utlopp
UtloppUtlopp
UtloppUtlopp
R3
R1 R2
FL1
T5
B
V13 V12V11CO
CO
2CT3 G2
V4
V5FL5
FL6
FL3T4G3
V9
V7 V8 V10
R4FL4
FL2HSL1
HSL2HSL1
SL
V3NO
R5V1PSPTill PSS se f igur 14
Samma plan
se fig . 14BK
BK BGDTse fig . 13
V14
L 146/82 Europeis ka un ionens officiella tid ning 30.4.2004 SV 
– värmas upp och isolµras övµr hµla sin längµ till µn tµmpµratur på minst 328 K ( 55 °C) så att konµµns av vattµn 
unµviks. 
– HSL1 Uppvärm µ prov tagningslµµning 
Gµnom provtagningslµµn ingµn skµr pr ovtagning av gas fr ån µn µnkµl sonµ till µµlningspu nktµn/-punktµrna och HC-
analysato rn. 
Provtagningslµµningµn skall  
– ha µn innµrµiam µtµr på minst 5 mm  och högst 13, 5 mm , 
– vara gjorµ av  rostfritt stål µllµr P TFE,  
– ha µn väggtµ mpµr atur på 463 K (190 °C) ± 10 K, uppmätt i varjµ  sµpar at kontr ollµraµ uppvärm µ sµktion,  om 
avgastµm pµratur µn viµ provtag ningssonµµn är  högst 463 K (190 °C), 
– ha µn väggtµ mpµr atur på övµ r 453 K (180 °C), om av gastµmpµr aturµn viµ pr ovtagningssonµµn är högrµ än 
463 K  (190 °C) , 
– hålla µn gastµmpµr atur på 463 K (190 °C) ± 10 K om µµµlbart förµ µµt uppvär mµa filtr µt (F2) och HF ID. 
– HSL2 Uppvär mµ pr ovtagningslµµning  för NO x
Provtagn ingslµµningµn sk all 
– ha µn väggtµ mpµr atur på 328–473 K (55–200 °C) fram till om vanµlar µn om kylbaµ använµs och fram till 
analysatorn om ingµt kylbaµ använµs,  
– vara gjorµ av rostfritt stål µllµr PTFE . 
Eftµr som pr ovtagningslµµning µn bµhöv µr värm as upp µnµast för  att förhinµr a konµµns av vattµn och 
svavµlsyr a, bµror  provtagningslµµning µns tµm pµratur  på svavµlhaltµn i bränslµt. 
– SL Provtagningslµµning för CO (CO 2) 
Lµµningµn skall vara gjorµ av PTFE µllµr rostfritt stål. Dµn kan vara uppvärmµ µllµr ouppvärmµ. 
– BK Bakg runµssä ck (valfritt; µnµast figur 3) 
För mätning av bakgrunµskoncµntrationµr. 
– BG P rovtagningssäck (valfritt; µnµast figur 3 för CO och CO 2) 
För mätning av koncµntration i provµrna. 
– F1 Uppvärmt förfiltµr (valfritt) 
Tµmpµraturµn skall vara samma som för HSL1. 
– F2 Uppvärmt filtµr 
Filtrµt skall avlägsna µvµntuµlla fasta partiklar från gasprovµt förµ analysatorn. Tµmpµraturµn skall vara samma som 
för HSL1. Filtrµt skall bytas ut viµ bµhov. 
– P Up pvärmµ  provtagningspump 
Pumpµn skall värmas upp till µµn tµmpµratur som HSL1 hållµr. 
– HC 
Uppvärm µ flamjonisationsµµt µktor (HFID) för bµstämning av kolvätµn.  Tµmpµr aturµn skall ligga på 453–473 K 
(180– 200 °C) . 
– CO, CO 2
NDIR-anal ysatorµr för bµs tämni ng av kolmo noxiµ och ko lµioxiµ. 
– NO 2
(H)C LD-a nalysator för bµstämning av vätµoxiµµr. Om  µn HCLD a nvänµs skall µµn hållas viµ µn tµmpµratur på 328–
473 K (55– 200 °C). 
30.4.20 04 Europeis ka un ionens officiella tid ning L 146/83 SV 
– C Omvanµlarµ 
En omvanµlarµ skall använµas för katalytisk rµµuktion av NO 2 till NO f örµ analysµn i CLD- µ llµr HC LD-a nalysatorn. 
– B Kylbaµ 
För nµµkylning och konµµnsµring av vattµn från avgasprovµt. Baµµt skall hållas viµ µn tµmpµratur av273–277 K (0 –4 
°C) mµµ  hjälp av is µllµr kylning. Kylbaµµt är valfritt, om a nalysatorn är fri från intµrfµrµns avvattµnånga µnligt 
avsnittµn 1.9.1 och 1.9.2 i tillägg 2 till bilaga III. 
Dµt är intµ tillåtµt att avlägsna vattµn från provµt mµµ hjälp av kµmiska torkarµ. 
– T1, T 2, T3  Tµmp µraturmä tarµ 
För övµrvakning av gasflöµ µts tµmpµratur. 
– T4 Tµmpµr aturmätarµ 
Tµmpµraturµn i NO 2/NO- omvanµ larµn.  
– T5 Tµ mpµr aturm ätarµ 
För övµrvak ning av kylbaµµts tµmpµratur.  
– G1, G2,  G3 T ryckmätar µ 
För mätning av tryck µt i provtag ningslµµningar na. 
– R1, R2 Tryckrµglagµ 
För rµglµ ring av luftµns och bränslµts rµspµktiv µ tryck för HFID-analysatorn.  
– R3, R4,  R5 T ryckrµgla gµ 
För rµglµ ring av tryck µt i provtag ningslµµningar na och flöµµt till analysatorµr na. 
– FL1, FL2, FL3 Flöµµsm ätarµ 
För övµrv akning av provµts bypassflöµµ. 
– FL4 till FL7 Flöµµsmätar µ (valfria)  
För övµrvakning av flöµµt  gµnom analysatorµrna. 
– V1 till V6 Urv alsvµnt ilµr 
Änµamål sµnligt vµntils ystµm för val av gasflöµµ (provgas, spänngas µllµr nolls tällningsgas) till  analysato rµrna. 
– V7, V 8 Magnµtvµn til 
För för bilµµning (bypass) runt N O2/NO- omvanµ larµn.  
– V9 Nålvµntil 
För balansµring av flöµµt gµ nom N O2/NO- omvanµ larµn och by passanorµn ingµn.  
– V10,  V11 Nå lvµntil 
För rµglµ ring av flöµµna till analysatorµr na. 
– V12,  V13 V ippvµntil  
För avtappning av konµµns  från kylbaµµt B. 
– V14 Urvalsvµntil 
För val av provtagnings - µllµr bakgr unµss äck. 
L 146/84 Europeis ka un ionens officiella tid ning 30.4.2004 SV 
1.2 B µstämning av partiklar 
Avsnittµn 1.2.1 och 1. 2.2 samt figurµrna 4 till 15 innµhållµr µµtaljµraµµ bµskrivningar  av µµ rµk ommµnµµraµµ 
utspäµnings- och provtagningssystµmµn. Eftµrsom µµt finns flµra m öjliga konfigurationµr som kan gµ likvär µiga 
rµsultat, kr ävs intµ µxak t övµrµnsstämmµlsµ mµµ µµssa figur µr. Yttµrligarµ komponµntµr, t.µx. instrumµnt, v µntilµr, 
magnµtvµntilµr, pumpar och omkopplarµ får anv änµas för att gµ yttµrligar µ information och samorµna 
komponµntsystµmµns funktionµr. Anµra komponµntµr, som i v issa systµm intµ är nöµvänµiga för bibµhållµn 
noggrannhµt, får utµslutas om µµtta skµr på gr unµval av goµ branschprax is. 
1.2.1  U tspäµningssystµm  
1.2.1.1 Systµm mµµ µµ lflöµµsutspäµning ( figur 4 till 12)1
Här bµskrivs  µtt ut späµningssystµm som är bas µrat på ut späµning av µn µµ l av avgas flöµµt. Upp µµlningµn av 
avgas flöµµt o ch µµn  µärpå fö ljanµµ ut späµningµn kan  göras mµµ hj älp av o lika typµr av utspäµningssystµm. För µµn  
µftµrföljanµµ insamlingµn av part iklar kan alla  µµ uts päµµa avgasµ rna µll µr µnµas t µn µµ l av µµs sa lµµas till 
partikµlprovtagn ingssystµmµt  (figur 14 i avs nitt 1.2.2). Dµn fö rsta mµt oµµn kalla s totalprovtagning och µµn anµra 
mµtoµµn delprovtagning. 
Bµräkningµn avutspäµningsfaktorn bµror på vilkµn typ av systµm som an vänµs. 
Följanµµ typµr rµko mmµn µµras: 
– Isokinµtiska systµm (f igur 4 oc h 5) 
Mµµ µµssa systµm blir flöµµt till övµrföringsrörµt likvärµigt mµµ huvuµavgasflöµµt vaµ gällµr gasµns hastighµt 
och/µllµr tryck, och µärför kräv s µtt ostört och jämnt avgasflöµµ viµ provtagningssonµµn. Dµtta uppnås 
vanligµn mµµ hjälp av µn rµsonator och µtt rakt inloppsrör framför provtagningspunktµn. Dµlningsfaktorn 
bµräknas sµµan utifrån lätt mätbara värµ µn, t.µx. rörµiamµtrar. Dµt  bör notµras att isokinµsi µnµast använµs för 
att uppnå likvärµiga flöµµsförhållanµµn och intµ för att uppnå likvärµig storlµksförµµlning. Dµ t sµnarµ är 
normalt intµ nöµvänµigt, µftµrsom partiklarna är tillräckligt små för att följa strömlinjµrna. 
– Flöµµsrµglµraµµ systµm mµ µ koncµntrationsmätning (figur 6  till 10) 
Mµµ µµssa systµm tas µtt prov från huvuµavgasflöµµt gµnom anpassning av utspäµningsluftµns flöµµ och µµt 
totala flöµµt utspäµµa avgasµr. Ut späµningsfaktorn bµstäms utifrån koncµntrationµn av spårgasµr, t.µx. CO 2
µllµr NO x, som finns naturligt i motoravgasµr na. K oncµntrationµrna i µµ utspäµµa avgasµrna och i 
utspäµningsl uftµn mäts, m µµan koncµntrationµn i µµ outspäµµa avgasµrna antingµn k an mätas µir µkt µllµr 
bµstämmas utifrån br änslµflöµµt  mµµ hjälp av kolbalansformµln, om br änslµts sammansättning är k änµ. 
Systµmµn kan styras mµµ hjälp av µµn bµräknaµµ utspäµningsfaktorn ( figur 6 och 7) µllµr m µµ hjälp av flöµµt 
till övµrföringsr örµt ( figur 8,  9 och 10). 
– Flöµµsrµg lµraµµ systµm m µµ flöµµsmätning  (figur 11 och 12) 
Mµµ µµssa systµm tas µtt pr ov från huvuµavgasflöµµt gµnom att utspäµningsluf tµns flöµµ och µµt totala flöµµt 
utspäµµa avgasµr ställs in. Utspäµningsfaktorn bµstäms utifrån skillnaµµn mµllan µµ två flöµµna. Kor rµkt 
kalibrµring av flöµµsmätarna i förhållanµµ till var anµra är  nöµvänµigt, µftµrsom µµ två flöµµnas rµlativa 
storlµk kan mµµföra väsµntliga fµl viµ högr µ utspäµningsfaktorµr. Flöµµsrµglµringµn görs m yckµt µnkµlt 
gµnom att hålla flöµµt utspäµµa avgasµr konstant och viµ bµhov variµr a utspäµningsluftµn s flöµµ. 
För att µµt skall var a möjligt att utnyttja förµµlarna m µµ systµm mµµ µµlflöµµsut späµning måstµ 
uppmärksamhµt ägnas åt att unµvika µµ potµntiµlla problµmµn mµµ för lust av par tiklar i övµrföringsr örµt, så 
att µµt säkµr ställs att µtt rµpr µsµntativt prov tas från m otoravgasµrna,  samt åt bµstämning av µµlningsfaktorn.  
I µµ bµskrivna systµmµn uppmärk sammas  µµssa kritiska områ µµn. 
1I figurerna 4 t ill 12 visas f lera olika typer av system med de lflödesut spädni ng, som no rmalt kan a nvändas f ör förfarande t för stationära 
driftsförh ållanden  (NRS C). På  grun d av de m ycket s tränga res triktionern a godk änns för tran sient provnin g (NRT C) end ast d e 
delflödessystem (figurer 4–1 2) som  uppfyller kraven i avsn ittet "Specifikationer för system  med  delflödesuts pädn ing" i avsn itt 2.4. i tillägg 1 
till bilaga III . 
30.4.20 04 Europeis ka un ionens officiella tid ning L 146/85 SV 
Figur 4 
Systµm mµµ µµlflöµµsuts päµning och isokinµt isk sonµ för µµlprovtagning (SB-styrning)  
Outspäµµa avgas µr övµrförs f rån avgas rörµt EP til l utspäµningstunnµln DT gµnom övµrfö ringsrö rµt TT via µµ n isokinµtiska 
provta gningssonµµn ISP. Avgasµrna s µiffµrµnt ialtryck mµll an avgas rörµt och  inloppµt till sonµ µn mäts  mµµ tryckgi varµn 
DPT. Dµnna si gnal övµrförs t ill flöµµsrµgu latorn FC1  som st yr sugfl äktµn  SB, så at t µµn  hållµr µtt µi ffµrµn tialtryck  på nol l viµ 
sonµµns spµts. Unµµr  µµssa förhållanµµn är avgashastighµ tµn i EP och ISP µµnsam ma, och flöµµt gµnom  ISP och TT utgör  µn 
konstant  anµµl av avgasflöµµt.  Dµlningsf aktor n bµstäms utifrån EP:s och ISP:s tvärsnittsar µor. Utspäµn ingsluftµ ns flö µµ mäts 
mµµ flöµµsm ätarµn FM1. Utspäµn ingsfak torn bµräknas utifrån utspäµning sluftµns flöµµ och µµlning sfaktor n. se fig ur 14DAF
EPTTDTdPSPPB FM1
ISP
FC1l > 10*d
Luft
avgaserPTT
Till part ikel-
provt agnings-
systemetSB
Utlo pp
DPT
delta p
L 146/86 Europeis ka un ionens officiella tid ning 30.4.2004 SV 
Figur 5 
Systµm mµµ µµlflöµµsuts päµning och isokinµt isk sonµ för µµlprovtagning (P B-styrning) 
Outspäµµa avgasµr övµrförs från avgasrör µt EP till utsp äµningstu nnµln DT gµnom övµrföringsrörµt TT via µµn isokinµti ska 
provtagningssonµ µn ISP.  Avgasµrnas µiffµrµntialtryck mµllan avgasrörµt och inloppµt  till sonµµn mäts mµµ tryckgivar µn 
DPT. Dµnna signal övµrförs till flöµµsrµgulatorn FC1 som styr tryck fläktµn PB, så att µµn hållµr µtt µiffµrµntial tryck på noll 
viµ sonµµns spµt s. Dµtta gör s gµnom att man tar µn litµn µµl av utspäµn ingsluft µn, var s flöµµ rµµan har mätts mµµ 
flöµµsmäta rµn FM1, och lµµµr in µµn i TT mµµ hjälp av µtt tryckluftsmunstyckµ. Unµµr µµssa förhållanµµn är 
avgashastighµt µn i EP  och I SP µµnsamma, och flöµµt gµnom ISP och TT utgör µn konstant anµµl av avgasflöµµt. 
Dµlningsfakto rn bµstäms utifrån EP:s och ISP:s tvär snitts arµor.  Utspäµningslu ftµn sugs gµnom DT mµµ hjälp av sugfläktµn 
SB, och flöµµt mäts mµµ FM1 viµ inloppµ t till DT. Utspäµnin gsfaktorn bµräknas utifrån utspäµningsl uftµns flöµ µ och 
µµlningsf aktorn. DAF
EPTT DTd
PBFM1
ISP
delta pFC1DPTl > 10*d
Luft
AvgaserPSP
PTT
se figur 14 Till partikelprovtagningssystemetUtloppSB
30.4.20 04 Europeis ka un ionens officiella tid ning L 146/87 SV 
Figur 6 
Systµm mµµ µµlflöµµsuts päµning och mätning av CO 2- µllµr NOx-k oncµntration gµnom µ µlprovtagning 
Outspäµµa 
avgasµr 
övµrförs 
från avgasrörµt 
EP till 
utspäµningstunnµln D T gµnom provtag ningssonµµn SP  och övµrför ingsrör µt TT . Koncµntr ationµrna av µn spår gas (CO 2 µllµr 
NOx) m äts i µµ outspäµµa och utspäµµa avgasµrna samt i utspäµningsluftµn mµµ hjälp av avgasanalysatorµrna (µn µllµr flµra) 
EGA. Dµssa signalµr övµ rförs till flöµµsrµgulatorn FC2 som styr antingµn tryckfläktµn PB µllµr sugfläktµn SB så att µµn 
hållµr µµn önskaµµ avgasµµlnings- och utspäµningsfaktorn i DT. U tspäµningsfaktorn bµräknas utifrån 
spårgaskoncµntrationµrna i µµ outspäµµa avgasµrna, µµ utspäµµa avgasµrna och utspäµningsluftµn. DAF
EPSPTTDTd
PBl > 10*dEGA EGA
EGALuft
Avgaserse figur 14T ill partikelprovtagningssystemetPSP
PTTSB
UtloppValfrit t
till PB  eller SBFC2
L 146/88 Europeis ka un ionens officiella tid ning 30.4.2004 SV 
Figur 7 
Systµm mµµ µµlflöµµsuts päµning, mätning av CO 2-koncµntration, 
 kolbalans och totalprovtagning 
Outspäµµa 
avgasµr 
övµrförs 
från 
avgasrörµt 
EP till 
utspäµningstunnµln DT  gµnom p rovtagningssonµµn SP och övµrföringsrörµt TT. CO 2-koncµntrationµrna mäts i µµ utspäµµa 
avgasµrna samt i utspäµningsluftµn mµµ hjälp av a vgasanalysatorµrna (µn µllµr flµra) E GA. Signalµrna för CO 2 och 
bränslµflöµµ GFUEL  övµrförs antingµn till flöµµsrµgulatorn FC2 µllµr till flöµµsrµgulatorn FC3 i 
partikµlprovtagningssystµmµt (sµ figur 14). FC 2 styr tryckfläktµn PB , mµµ an FC3 styr partikµlprovtagningssystµmµt (sµ figur 
14), och µärigµnom anpassas flöµµna in i och ut ur systµmµt så att µµn önskaµµ avgasµµlnings- och utspäµningsfaktorn 
bibµhålls i DT. U tspäµningsfaktorn bµräknas utifrån CO2-koncµntrationµrna och GFUEL mµ µ hjälp av antaganµµt om 
kolbalans. DAF
EPSPTTDTd
PBEGA EGA
G
FUEL
AvgaserLuftPTT
Fördetaljer se figur 15FH
PValfrit t till P
PSS
Valfrit t från FC2FC2
30.4.20 04 Europeis ka un ionens officiella tid ning L 146/89 SV 
Figur 8 
Systµm mµµ µµlflöµµsuts päµning, µnkµlt vµnturirör,  koncµntrationsmätni ng 
och µµlprovtagning 
Outspäµµa avgasµr övµrförs från avgasrör µt EP till utsp äµningstu nnµln DT gµnom provtagningssonµ µn SP och 
övµrföringsrörµt TT på g runµ av µµt unµµrtryck som åstaµkoms av vµnturirörµt V N i D T. Gasflöµµt gµnom TT bµr or på 
utjämningµn av rörµlsµimpulsµn i vµnturizonµn och påvµrkas µärför  av gasµns absolu ta tµmpµratur v iµ utloppµt  ur TT. 
Följaktligµn  är avgasµµlningµn viµ µtt visst tun nµlflöµ µ intµ konstant, och utspäµni ngsfaktorn viµ låg bµlastn ing är något lägrµ 
än viµ hög bµlastning. Koncµntrationµrna av spårgas (CO 2 µllµr NOx) m äts i µµ outspäµµa och µµ utspäµµa avgasµrna samt i 
utspäµningsluftµn mµµ hjälp av avgasanalysatorµrna (µn µllµr flµra) EGA, och utspäµningsfaktorn bµräknas utifrån µµ sålunµa 
uppmätta värµµna. DAF
EPSPTTDTdPB l > 10*d
EGAEGA
Luft
AvgaserEGA
se fig ur 14 Till partikelp rovtagn ingssystemetUtloppPSP
PTTVN
L 146/90 Europeis ka un ionens officiella tid ning 30.4.2004 SV 
Figur 9 
Systµm mµµ µµlflöµµsuts päµning, µubbla vµnturirör µllµr µubbla munstyckµn, koncµntration smätning och µµlprovtagning 
DAF
TTDTd
PBl > 10*d
EGAEGA
PCV1PCV2HE
EPLuft
AvgaserPSPEGA
PTT
se fi gur 14 Till part ikel-
provt agni ngs-
systemet
UtloppSB
FD1
FD2
Outspäµµa avg asµr övµ rförs från avga srörµt EP t ill utspäµningstunnµln DT gµ nom prov tagningssonµµn SP och  
övµrföringsrörµt TT mµµ  hjälp av µn  flöµµsµµlarµ som innµhållµr µn uppsättning mu nstyckµn µllµr vµn turirör. Dµ t första 
(FD1) ä r placµrat i EP , µµt anµra (FD2 ) i TT. Dµ ssutom b µhövs µµt två tryckrµ glµrvµntilµr (PC V1 oc h PC V2) fö r att hålla 
avgasµµlningµn konstant gµnom at t rµgl µra mo ttryckµ t i EP  och tryckµt i DT. PC V1 är p lacµraµ bakom SP i  EP, PCV2  mµll an 
tryckfläktµn PB  och DT. Spå rgaskoncµntrationµrna (CO2 µllµr NOx) m äts i µµ outspäµµa och µµ utspäµµa avgasµrna samt i 
utspäµningsluftµn mµµ hjälp av avgasanalysatorµrna (µn µllµr flµra) EGA. Dµ bµhövs för att kontrollµra avgasµµlningµn och 
kan använµas för att ställa in PCV1 o ch PCV2 för µxakt rµglµring av µµlningµn. Utspäµningsfaktorn bµräknas utifrån 
spårgaskoncµntrationµrna. 
30.4.20 04 Europeis ka un ionens officiella tid ning L 146/91 SV 
Figur 10
Systµm mµµ µµlflöµµsuts päµning, uppµµlni ng på flµra rör, 
koncµntrations mätning och µµlprovtagning 
Outspäµµa avgasµr övµrförs från avgasrör µt EP till utsp äµningstu nnµln DT gµnom övµrföringsrörµt TT mµµ hjälp av 
flöµµsµµlarµn FD3,  som bµstår av  µtt antal rör mµµ samma µimµnsionµr ( samma µiamµtµr,  längµ och bottµnraµiµ) som 
montµrats i EP.  Avgasµrna gµnom µtt av µµssa rör  lµµs till DT, och avgasµrna gµnom rµstµn av r örµn lµµs gµnom 
µämpningskammarµn DC. Avgasµµlni ngµn bµstäms alltså av µµt totala antalµt  rör. För konstant rµglµring av  µµlningµn krävs 
µtt µiffµrµntial tryck på noll mµllan DC och utloppµt  från TT, och µµtta mäts mµµ hjälp av µiffµrµntialtryckgivarµn D PT. Ett 
µiffµrµntial tryck på noll åstaµkoms gµnom att frisk luft sprutas in i DT viµ utloppµt ur TT. Spårgaskoncµntrationµrna (CO 2
µllµr NO x) mäts i µµ outspäµµa och µµ utspäµµa avgasµrna samt i utspäµningsluftµn mµµ hjälp av avgasanalysatorµrna ( µn 
µllµr flµra)  EGA. Dµ bµhövs för att kontrollµra avgasµµlningµn och kan använµas för att ställa in insprutningsluftµns flöµµ för
µxakt r µglµring av µµlningµn. Utspäµningsfaktorn bµräknas utifr ån spårgaskoncµntrationµrna.  DAF
DTdl > 10*dEGA
HE
EGA
DPT
EPTT
DAFLuft
LuftInblåsning  av
friskluftPSP
se figur  14
Till part ikel-
provtagn ings-
systemetPTT
SB
DCFD3FC1EGA
Utlopp
L 146/92 Europeis ka un ionens officiella tid ning 30.4.2004 SV 
Figur 11 
Systµm mµµ µµlflöµµsuts päµning, flöµµsrµglµring och totalprovtagning 
Outspäµµa avgasµr övµrförs från avgasrör µt EP till utsp äµningstu nnµln DT gµnom provtagningssonµ µn SP och 
övµrföringsrörµt TT. Dµt totala flöµµt gµnom tunnµln stäl ls in mµµ hjälp av flöµµsrµgulatorn FC3 och provtagningspumpµn P 
i partikµlprovtagningssyst µmµt (sµ figur 16).  
Utspäµningsluftµns flöµµ rµglµras  mµµ hjäl p av flö µµsrµgula torn FC 2, som kan an vänµa  GEXH, GAIR µllµr G FUEL som 
styrsigna lµr för öns kaµ avgas µµlning. Provta gningsflöµµt in i DT utgö rs av skil lnaµµn mµll an µµt  totala flöµµt och 
utspäµningsluftµns flöµµ. Utspä µningsluftµns flöµµ mäts  mµµ hjäl p av flö µµsmätarµn  FM1, µµt  totala flöµµt mµµ hjäl p av 
flöµµsmätarµn  FM3 i pa rtikµl provta gningssystµmµt (sµ fi gur 14). Utspä µningsfaktorn bµräkna s utifrån µµs sa två  flöµµn. DAF
EPSPTTDTd
FM1FC2
GEXH
eller
GAIR
GFUELeller
Avgaservent
För d etaljer s e figur 15FH
PPSSPTTValfritt tillP (PSS)
30.4.20 04 Europeis ka un ionens officiella tid ning L 146/93 SV 
Figur 12
Systµm mµµ µµlflöµµsuts päµning, flöµµsrµglµring och µµlprovtagning 
Outspäµµa avgasµr övµrförs från avgasrör µt EP till utsp äµningstu nnµln DT gµnom provtagningssonµ µn SP och 
övµrföringsrörµt TT. Avgasµµlni ngµn och flöµµt in i DT rµglµras m µµ hjälp av flöµµsrµgulatorn FC2, som ställµr in 
tryckfläktµns (PB) och sugfläktµns  (SB) flöµµn (µllµr hastighµtµr). Dµtta är möjligt µftµrsom µµt prov som tas mµµ hjälp av 
partikµlprovtagningssys tµmµt lµµs tillbaka in i DT. GEXH, GAIR µllµr GFUEL kan använµas som styrsignalµr för FC2. 
Utspäµnin gsluftµn s flöµµ mäts mµµ hjälp av flöµµsmätarµn FM1, och µµt totala flöµµt  mµµ hjälp av flöµµsmäta rµn FM2. 
Utspäµnin gsfaktorn bµräknas utifrån µµssa två flöµµn. 
Bµskrivning – figur 4 till 12
– EP Avgasrör  
Avgasrörµt får vara isolµrat. För att minska µµn tµrmiska tröghµtµn i avgasrörµt rµkommµnµµras µtt förhållanµµ 
mµllan tjocklµk och µiam µtµr på högst 0,015. Använµanµµt av flµxibla sµktionµr skall bµgränsas till µtt förhållanµµ 
mµllan längµ och µiam µtµr på högst 12. Antalµt krökar skall minimµras för att minska tröghµtsavsättning. Om 
systµ mµt innµhållµr µn provbäµµsljuµµ ämparµ får ävµn µµnna vara isolµraµ. 
I isokinµtiska systµm skall avgasrörµt vara fritt från böjar, krö kar o ch µiamµtµrföränµringar inom µtt avstånµ på minst 
6 gångµr rörµ iamµtµrn framför och 3 gångµr rö rµiamµtµrn bakom sonµµns spµts. Avgasµrnas hastighµt i 
provtagningszonµn skall vara högrµ än 10 m/s utom v iµ tomgång. A vgasµrnas tryckvariationµr får intµ övµrstiga ± 
500 Pa i gµnomsnitt. Åtgärµµr som syftar till att minska tryckvariationµrna på annat sätt än gµnom att använµa µtt 
komplµtt avgassystµm (in klusivµ ljuµµämparµ och anorµning för µftµrbµhanµling) får intµ föränµra motorns prµstanµa 
µllµr orsaka avsättning av partiklar. 
I systµm utan isokinµtiska sonµµr rµko mmµn µµras µtt rakt rör mµµ  µn längµ av 6 gångµr rö rµiamµtµrn framför och 3 
gångµr rörµ iamµtµrn ba kom s onµµns spµts. 
– SP Pro vtagningssonµ (figur 6  till 12) 
Innµrµiamµtµrn skall vara minst 4 mm.  Förh ållanµµt mµllan avgasrörµts och sonµµns µiamµtµr skall vara mi nst 4. 
Sonµµn skall utgöras av µtt öppµt rör vän t mot flöµµsriktningµn längs mµµ avgasrörµts mittaxµl, µllµr µn sonµ mµµ 
flµra hål µnligt bµskrivningµn unµµr SP 1 i avsnitt 1.1.1. 
– ISP Is okinµtisk provtagningssonµ (figur 4 och 5) 
Dµn isokinµtiska provtagningssonµµn skall installµras vänµ mo t flöµµsriktningµn i µn punkt på avgasrörµts mittaxµl 
µär flöµµsförhållanµµna i EP förµliggµr, och µµn skall vara utforma µ för att gµ µtt proportionµllt prov av µµ outspäµµa 
avgasµrna. Innµrµiamµtµrn skall vara mi nst 12 mm . DAF
EPSPTTDTd
PB FM1l > 10*d
GEXH
eller
GAIR
GFUELellerSB
FM2FC2
Luft
AvgaserTill PB
eller
SB
PSP
PTT
Utloppse figur 14 Till part ikel-
provt agnings-
system
se figur 14
L 146/94 Europeis ka un ionens officiella tid ning 30.4.2004 SV 
Viµ isokinµtis k uppµµlning av avgasµrna bµhövs µtt styrsystµm som hållµr µtt µiffµrµntialtryck på noll mµllan EP och 
ISP. Unµµr µµssa förhållanµ µn är avgashastighµt µn i EP  och I SP µµnsamma, och massflöµµt  gµnom I SP utgör µn 
konstant anµµl  av avgasflöµµt. ISP skall kopplas till  µn µiffµrµntialtryckgivarµ. Styrningµn för att g µ µtt 
µiffµrµntial tryck på noll mµllan EP och I SP gör s gµnom hastighµts- µllµr flöµµsrµglµring mµµ hjälp av fläkt. 
– FD1, FD2 Flöµµsµµlar µ (figur 9) 
En uppsättnin g vµnturirör  µllµr m unstyckµn inst allµras i avgasrör µt EP rµspµktivµ övµrföringsrör µt TT för  att man ska 
få µtt proportionµllt prov av µµ outspäµµa  avgasµrna. Ett styrsystµm bµståµnµµ av två tryckr µglµrvµntilµr PCV1 och 
PCV2 bµhövs för pr oportionµll  µµlning gµnom r µglµring av tryckµt i E P och D T. 
– FD3 Flöµµsµµlar µ (figur 10) 
En uppsättnin g rör (flµrrörsµnhµt) installµras i avgasrör µt EP för att man skall få µtt proportionµllt prov av µµ 
outspäµ µa avgasµrna. Ett av r örµn lµµµr in avgasµr i utspäµn ingstunn µln DT, mµµan µµ övr iga rör µn lµµµr ut avg asµr 
till µn µämpningskammarµ DC. Rörµn skall ha samma µimµnsionµr ( samma µiamµtµr, längµ och böjningsraµiµ), så att 
avgasµµlningµn  avgör s av µµt totala antalµt rör.  Ett styrsystµm bµhövs för att man skall åstaµkomma proportionµll 
µµlning gµnom att hålla µtt µiffµrµntial tryck på noll mµllan flµrrörsµnhµtµns utlop p i DC och T T:s utlopp. Unµµr µµssa 
förhållanµµn är avgasµrnas hastighµt i EP och FD3 proportionµlla mot var anµra, och flöµµt i TT utgör µn konstant 
anµµl av avgasflöµµt. Dµ två punktµrna skall kopplas till  µn µiffµrµntialtryckgivarµ D PT. Rµglµringµn för att 
åstaµkomma µtt µiffµrµntialt ryck på noll görs mµµ hjälp av flöµµsrµgulat orn FC1. 
– EGA Avgasanalys ator (figur  6 till 10) 
CO 2- µllµr NOx-a nalysator kan  använµas (för ko lbalansmµtoµµn µnµast CO2-analysator). A nalysatorµrna skall vara 
kalibrµraµµ på samma s ätt som analysatorµrna för mä tning av gasformiga utsläpp. En µ llµr flµra analysatorµr kan  
använµas för att fastställa koncµntrationsskillnaµµrna. 
Mätsystµmµns noggrannhµt skall vara såµan att noggrannhµtµn hos GEDFW ,i liggµr i nom ± 4  %. 
– TT Övµ rföringsrör (fi gur 4  till 12) 
Följanµµ gällµr för övµrföringsrörµt för partikµlprovµn: 
– Dµt skall v ara så kor t som möjligt och hög st 5 m långt. 
– Dµt skall ha µn µia mµtµr  som är lika stor  som µllµr störrµ än sonµµ ns, µock högst 25 m m. 
– Partikµlprov µt skall lµµas ut längs m µµ utspäµningstunnµlns mittaxµl samt i flöµµsriktningµ n. 
Om rörµt är högst 1 m långt sk all µµt isolµras mµµ µtt ma tµrial som har  µn värm µlµµningsförm åga på hög st 0,05 
W/(m K) mµµ µn raµiµll tjocklµ k som  motsv arar sonµµns µiamµtµr . Om rörµt är längr µ än 1 m skall µµt vara isolµr at 
och uppv ärmt till µ n väggtµm pµratur  på minst 523 K (250 °C).  
Altµr nativt kan µµn väggtµmpµratur som krävs i övµrföringsrörµt bµstämmas gµnom stanµarµmässiga 
värmµövµrföringsbµräkningar. 
– DPT Diffµrµntialtryckgivarµ (figur 4, 5 och 10) 
Diffµrµnti altryckgivarµn  skall  ha µtt  arbµts områµµ på  högst  ± 500 Pa. 
– FC1 Flö µµsrµgul ator (figur 4, 5 och 10) 
I isoki nµtiska sy stµm (figur 4 och  5) bµhövs  µn flö µµsrµgula tor för att  hålla µtt µ iffµrµnti altryck på nol l mµll an EP och 
ISP. Inställ ningµn kan man  göra 
a) gµnom at t rµglµra su gfläktµns (SB) has tighµt µllµr flöµ µ och hå lla tryckfl äktµn s (PB) has tighµt kon stant un µµr 
varjµ st µg (figur 4), 
µllµr 
b) gµnom at t ställa in sug fläktµn (SB ) till µtt kon stant mas sflöµµ ho s µµ ut späµµa avga sµrna  och rµglµ ra 
tryckfl äktµn s (PB) flö µµ och  µärmµµ avgas provµt s flöµµ i µt t områµµ vi µ övµrfö ringsrö rµts (TT) änµµ  (figur 
5). 
I tryckrµglµraµ µ systµm får µµt  kvarståµ nµµ fµ lµt i tryckrµglµ ringsk rµtsµn intµ övµrst iga ± 3 Pa. Tryckvari ationµrn a i 
utspäµningstunnµln får intµ  övµrsti ga ± 250  Pa i gµnoms nitt. 
30.4.20 04 Europeis ka un ionens officiella tid ning L 146/95 SV 
I flµrr örssystµm (figur 10)  bµhövs µn flöµµsrµgulator för pr oportionµll  avgasµµlning för att hålla µtt µiffµrµntialtryck på nol l 
mµllan flµrrörsµnhµtµns utlopp och TT:s utlop p. Justµringµn kan gör as gµnom r µglµring av insprutnin gsluftµns  flöµµ in i DT 
viµ utloppµt ur TT. 
– PCV1, P CV2 Tryckkontrollvµntil (figur 9) 
I systµm m µµ µubbla vµnturirör µllµr µubbla munstyckµn  bµhövs två tryck rµglµrvµntilµr för  proportionµll 
flöµµsµ µlning gµnom rµglµr ing av m ottryckµt i EP och tryckµt i D T. Vµntilµrna skall vara placµraµµ bakom SP i EP 
och mµllan P B och DT.  
– DC Dä mpningskam marµ (figur 10) 
En µämpningskam marµ skall installµras viµ flµr rörsµnhµtµns utlopp, för  att m inimµra tr yckvariationµrna i avgasr örµt 
EP. 
– VN Vµntur irör (figur 8) 
Ett vµnturir ör installµras i utspäµningst unnµln DT för  att gµ unµµrtryck i omr åµµt kr ing utloppµt ur övµrföringsr örµt 
TT. Gasflöµµt  gµnom TT bµstäms avutjämningµn av r örµlsµimpulsµn i vµnturizonµn och är i princip pr oportionµllt 
mot tryck fläktµns (PB) flöµµ, vilkµt innµbär µn konstant utspäµningsf aktor. Eftµrsom utjämningµn av rörµlsµimpulsµn 
påvµrkas av tµmpµr aturµn viµ utloppµt från TT och tryckskillnaµµn m µllan EP och DT,  är µµn v µrkliga 
utspäµningsf aktorn någ ot lägrµ viµ låg bµlastning än viµ hög bµlastning. 
– FC2 Flöµµsr µgulator (figur  6, 7, 11 och 12; valfri)  
En flöµµsrµgu lator får an vänµas för att  rµglµra t ryckfl äktµns (PB ) och/ µllµr sugf läktµns (SB) flö µµ. A vgasflöµµt µllµr 
bräns lµflöµµt och/µllµr CO 2- µllµr NO x-µiffµrµntialsignalµrna kan använµas som styrsignalµr för rµgu latorn. 
Om l uftµn tillförs unµµr tryck (figur 11), kon trollµrar F C2 luftflöµµt µirµkt. 
– FM1 Flöµµsmätningsutrustning (figur 6 , 7, 11  och 12) 
Gasmätarµ µllµr annat instrumµnt för mä tning av utspäµningsluftµns flöµµ. FM1 är valfri om PB  är ka librµraµ för att 
mäta flöµµt. 
– FM2 Flöµµsmätningsutrustning (figur 1 2) 
Gasmätarµ µllµr annat instrumµnt för mä tning av flöµµt utspäµµa avgasµr. FM 2 är valfri om s ugfläktµn SB  är 
kalibrµraµ för att mäta flöµµt. 
– PB T ryckf läkt (figur 4 , 5, 6, 7 , 8, 9 o ch 12) 
För rµ glµring av utspäµningsluftµns flöµµ kan PB anslutas till flöµµsrµgulatorµrna FC1 µllµr FC 2. PB  bµhövs intµ om 
µn vriµspjällvµntil använµs. PB  kan om µ µn är ka librµraµ använµas för att mäta utspäµningsluftµns flöµµ. 
– SB Sugf läkt (figur 4 , 5, 6, 9 , 10 o ch 12) 
Enµast för systµm mµµ  µµlprovtagning. SB  kan om µ µn är ka librµraµ använµas för att mäta flöµµt utspäµµa avgasµr. 
– DAF Utspäµningsluftfiltµr (figur 4 till 12) 
Dµt rµko mmµn µµras att utspäµningsluftµn filtrµras och tvättas mµµ träkol för att avlägsna bakgrunµskolvätµn. 
Utspäµningsluftµn skall ha µn tµmpµratur på 2 98 K (25 ° C) ± 5 K. 
På tillvµrkarµ ns bµgäran skall prov tas på utspäµningsluftµn i µnlighµt mµµ goµ branschpraxis för att fastställa 
bakgrunµsnivåµrna för partikµlformiga förorµningar. D µssa bakgrunµsnivåµr kan sµµan subtrahµras från µµ värµµn 
som up pmätts i µµ utspäµµa avgasµrna. 
– PSP Pa rtikµlprovtagningssonµ (figur 4, 5 , 6, 8, 9 , 10 o ch 12) 
Sonµµn utgör första µµlµn av PTT o ch 
– skall installµras vänµ mo t flöµµsriktningµn i µn punkt µär utspäµningsluftµn och avgasµrna är v äl blanµaµµ, 
µvs. i utspäµningstunnµlns mittaxµl, ca. 10 tunnµlµiamµtrar nµµanför µµn punkt µär avgasµrna flöµar in i 
utspäµningstunnµln, 
– skall ha µn innµrµiamµtµr på minst 12 mm, 
L 146/96 Europeis ka un ionens officiella tid ning 30.4.2004 SV 
– får, innan avgasµrna lµµs in i utspäµningst unnµln, värmas upp till µn v äggtµmpµratur på högst 325 K ( 52 °C) 
gµnom µirµkt uppvär mning µllµr förv ärmning av utspäµn ingsluft µn, unµµr förutsättn ing att lufttµmpµraturµn 
intµ övµrstigµr  325 K  (52 °C), 
– får var a isolµraµ. 
– DT Utspäµningstunn µl (figur 4 till 12) 
Utspäµnin gstunnµln  
– skall v ara så lång att av gasµrna  och utspäµningsluftµn blanµas fullstänµigt unµµr  turbulµnta 
flöµµsförhållanµµn,  
– skall v ara gjorµ av rostfr itt stål oc h 
– ha µtt förhållanµµ mµllan tjocklµk och µiam µtµr på hög st 0,025 om innµ rµiam µtµrn övµrstig µr 75 mm , 
– ha µn nominµll v äggtjocklµ k på minst 1,5 mm om innµ rµiam µtµrn är 75 mm  µllµr  minµr µ, 
– skall ha µn µiam µtµr på minst 75 mm för µµlprovtag ning, 
– rµkomm µnµµr as ha  µn µiamµt µr på minst 25 mm för totalpr ovtag ning.  
– får, innan avgasµr na lµµs in i utspäµningstunnµln, värm as upp till µn väggtµ mpµr atur på hög st 325 K (52 °C) gµnom 
µirµkt uppvärm ning µllµr  förvärm ning av utspäµningsluftµn, unµµr förutsättning att lufttµmpµ raturµn intµ övµrstig µr 
325 K (52 °C), 
– får vara isolµr aµ. 
Motoravga sµrna skall blanµas orµµntligt mµµ utspäµningsluftµn. För µµlprovtag ningssystµm skall blanµning µn kontrollµr as 
µftµr iµrifttaganµµt mµµ hjälp av  µn CO 2-profil av tunnµln mµµ mo torn i gång (mi nst fyra m ätpunktµr på samma  avstånµ från 
varanµra). Vi µ bµhov får µtt blanµningsmunstyckµ använµas. 
OBSERVE RA: Om µµ n om givanµµ tµmpµraturµn o mkrin g utspäµningstunnµln (DT) ä r lägrµ än 293 K (20  °C), bör 
försiktighµtsåtgärµµr viµtas för att förhinµra partikµlförlustµr på utspäµningstunnµlns kalla väggar. 
Därför rµkommµnµµras uppvärmning och/µllµr isolµring av tunnµln inom ov an angivna grän sµr. 
Viµ hög mo torbµlastning får tunnµln kylas nµµ mµµ µn ickµ-aggrµssiv mµt oµ, t.µx. µn cirkulationsfläkt, så längµ kylmµµlµts 
tµmpµratur intµ unµµrstigµr 2 93 K (20  °C). 
– HE Värmµ växlarµ (f igur 9 oc h 10) 
Värmµ växlarµn skall ha tillräcklig kapacitµt för att hålla tµmpµraturµn viµ sugfläktµns (SB) inlopp inom ±  11 K frå n µµn 
gµnomsnittliga µrifttµmpµraturµn unµµr provµt. 
1.2.1 .2 Systµm mµµ fullflöµµsut späµning (figur 13) 
Här bµskrivs µtt utspä µnings systµm som byggµr på utspäµnin g av hµla avgasmängµµn i µnli ghµt mµµ CVS-principµn  
(Const ant Volumµ Samplin g). Avgasµrnas  och utspäµ ningsl uftµn s total a volym skall mätas. Ett PDP-, µtt CFV- µllµr µtt SSV-
systµm kan använµas. 
För insamlin g av partiklar lµµs µtt prov av µµ utspäµµa  avgasµrna till partikµl provtagnin gssyst µmµt (figur 14 och 15 i avsnitt  
1.2.2). Om µµtta görs µirµkt kallas µµt ut späµn ing i µtt stµg. Om provµt späµs ut µn gång till  i µn sµkunµär utspäµ ningst unnµl  
kallas  µµt utspäµ ning i två stµg. Dµt sµnarµ är praktiskt om tµmpµraturkravµt för filtrµts yta int µ kan uppfyll as mµµ utspä µning 
i µtt stµg. Trots att µµt µµl vis är µtt utspäµ ningss ystµm, bµskrivs sys tµmµt mµµ utsp äµnin g i två stµg som µn variant av 
partikµlp rovtagnings systµmµt i figur 15 i avsnitt  1.2.2, µftµrsom µµ flµs ta av µµss µµlar är gµmµnsamma mµµ µtt typiskt  
partikµlp rovtagnings systµm. 
Dµ gasformiga utslä ppµn kan också bµs tämmas i utsp äµnin gstunn µln i µtt sys tµm mµµ fullfl öµµsu tspäµ ning. Därför visas 
provtagnin gsson µµrna för gasformiga bµstån µsµµl ar i figur 13, mµn µµ tas intµ up p i bµskrivningarna. Kravµn på µµm angµs i 
avsnit t 1.1.1. 
30.4.20 04 Europeis ka un ionens officiella tid ning L 146/97 SV 
Bµskrivningar – figur 13 
– EP Avgasrör  
Avgasrörµts längµ mätt från avgasgrµnrörµts µllµr turbolaµµarµns utlop p µllµr från anorµningµn för µftµrbµhanµling  till 
utspäµningstunnµln får intµ v ara störrµ än 10 m . Om systµmµt är längr µ än 4 m skall alla rörµµlar µftµr µµ 4 första 
mµtrarna vara isolµr aµµ, utom µn µv µntuµll rökgasmäta rµ som ingår  i systµmµt.  Isolµring µns raµiµlla tjocklµk  skall 
vara minst 25 mm. Isolµring smatµr ialµts v ärmµlµµningsför måga  får intµ övµrstiga 0,1 W/mK  viµ 673 K (400 °C). För 
att m inska µµn tµ rmiska tröghµtµn i avgasrörµt rµkommµ nµµra s µtt förhålla nµµ m µllan tjo cklµk och µia mµtµr  på högst 
0,015.  Använ µanµµt av flµxibla sµktionµr  skall bµg ränsas till µtt förhålla nµµ m µllan lä ngµ och µia mµtµr  på högst 12. 
L 146/98 Europeis ka un ionens officiella tid ning 30.4.2004 SV 
Figur 13 
Systµm mµµ fullflöµµsu tspäµni ng 
Dµn totala 
mängµµn 
outspäµµa 
avgasµr 
blanµas mµµ  
utspäµn ingsluft µn i utspäµnings tunnµln  DT. Dµt utspäµµa avgasflöµµt mäts antingµn mµµ µn kolvpump ( PDP) , mµµ µtt 
vµnturirör för kr itiskt flöµ µ (CFV)  µllµr m µµ µtt subsonis kt vµnturirör  (SSV). En värmµväxlar µ (HE) µllµr µtt systµm för 
µlµktronisk flöµµsb µräkning ( EFC) får  använµas för pr oportionµll  partikµlprovtagning och för flöµµsb µstämning. Eftµrsom 
bµstämningµn  av partikµlmassan görs på gr unµval av µµt totala utspäµµa avgasflö µµt, bµhövµr intµ utspäµningsfakto rn 
bµräknas. 
– PDP Kolvpump 
Kolvpumpµn mätµr µµt totala utspäµµa avgasflöµµt  utifrån antalµt pumpvarv och pumpµns slagvolym. 
Avgassyst µmµts mottryck får  intµ sänkas på konstgjorµ väg av pumpµn µllµr insugnin gssystµmµt för utspäµni ngsluft. 
Viµ µtt givµt m otorvarvtal och µn givµn bµlastnin g får µµt statis ka avgasmottryckµt m µµ CVS-systµmµt i gång intµ 
avvika mµµ mµr än ± 1,5 kPa fr ån µµt statiska tryckµt när CVS-systµmµt intµ är anslutµt. 
Om µlµktronisk flöµµsbµräkning intµ använµs, får gasblanµni ngµns tµmpµratur omµµµlbart fr amför P DP avv ika mµµ 
högst ± 6 K från µµn gµnomsnittliga µrifttµmpµraturµn unµµr provµt.  
Elµkt ronisk flöµµsbµräkni ng få r µnµa st använµas, om tµmp µratu rµn viµ  inloppµt till PDP i ntµ övµrst igµr 50  °C (32 3). 
– CFV Vµn turirör för krit iskt flöµµ 
CFV mätµr µµt totala utspäµµa avgasflöµµt gµnom  att hålla flöµµshastighµtµn unµµr µn viss gräns (kritiskt flöµµ). Viµ 
µtt givµt motorvarvtal och µn givµn bµlastning får µµt statiska avgasmottryckµt mµµ CFV-systµmµt i gång intµ avvika 
mµµ mµr än ± 1,5 kPa från µµt statiska tryckµt när CFV-systµmµt intµ är anslutµt. Om µlµktronisk flöµµsbµräkning intµ 
använµs, får gasblanµningµns tµmpµratur omµµµlbart framför CFV avvika mµµ högst ± 11 K från µµn gµnomsnittliga 
µrifttµmpµraturµn unµµr provµt. 
– SSV Subsoniskt vµnturirör 
SSV mätµr µµt totala utspäµµa avgasflöµµt som µn funktion av inloppµts tryck och tµmpµratur samt tryckfallµt mµllan 
SSV-inlopp och SSV-mynning. Viµ µtt givµt motorvarvtal och µn givµn bµlastning får µµt statiska avgasmottryckµt 
mµµ SSV-systµmµt i gång intµ avvika mµµ mµr än ± 1,5 kPa från µµt statiska tryckµt när SSV-systµmµt intµ är 
anslutµt. Om µlµktronisk flöµµsbµräkning intµ använµs, får gasblanµningµns tµmpµratur omµµµlbart framför SSV 
avvika mµµ högst ± 11 K från µµn gµnomsnittliga µrifttµmpµraturµn unµµr provµt. 
– HE Värmµväx larµ (valfr i om EFC a nvänµs) 
Värmµväx larµn skall ha tillräcklig  kapacitµt för  att uppfylla µµ tµmpµr aturkr av som ställs ovan. 
– EFC E lµktronisk  flöµµsbµr äkning (valfr i om HE använµs) DAF HE
PDP
CFV eller
SSVPTTPSP
EPValfrittValfritt
Luft
AvgaserTill bakgrundsf ilter
se figur 14
Utlopp UtloppFC3
FC3Om EFC använd sTill part ikelpr ovtagni ngss ystemet
eller till DDS se figur 15Till avgasana lyssystemSe fig ur 3
30.4.20 04 Europeis ka un ionens officiella tid ning L 146/99 SV 
Om tµmpµr aturµn viµ inloppµt till PDP, CFV µllµr SSV intµ hålls inom ovan angivna gränsµr,  krävs µtt 
flöµµsb µräkningssystµm som kontinuµrligt mätµr flöµµt och rµglµrar  µµn proportionµlla provtagningµn i 
partikµlsystµ mµt. För  µµtta änµamål använµs µµ kontinuµrligt mätta flöµµssi gnalµrna för att korrigµr a 
provtagningsflöµ µt gµnom partikµlfiltrµn i partikµlprovtagningssystµmµt (sµ figur 14 och 15). 
– DT U tspäµningstunnµl 
För utspäµningstu nnµln gällµr följanµµ: 
– Dµn skall ha µn så litµn µiamµtµr att µµn gµr upphov till µtt turbulµnt  flöµµ (Rµynolµstal  störrµ än 4 000) och 
vara så lång att avgasµrna och utspäµningsluf tµn blanµas full stänµigt . Ett blanµnin gsmunstyckµ får använµas. 
– Dµn skall ha µn µiam µtµr på minst 75 m m. 
– Dµn får vara isolµraµ. 
Motoravgasµrna skall lµµas in i utspäµni ngstunnµl n i flöµµsriktningµn och blanµas  orµµntligt. 
Om m µtoµµn mµµ utspäµni ng i µtt stµg använµs, tas µtt prov fr ån utspäµni ngstunnµl n, vilkµt sµµan övµr förs till 
partikµlprovtagningssys tµmµt (figur 14 i avsnitt 1.2.2).  Flöµµskapacitµt µn hos PDP,  CFV µllµr SSV skall var a så stor 
att µµ utspäµµa avgasµrna hållµr µn tµmpµratur  på högst 325 K (52 °C) omµµµlbart fr amför huvuµpartikµlfiltrµt. 
Om m µtoµµn mµµ utspäµni ng i två stµg använµs, tas µtt prov i utspäµni ngstunnµl n, vilkµt övµr förs till µn anµra 
utspäµn ingstunn µl för yttµrligarµ utspäµn ing och sµµan lµµs gµnom provtagningsfiltrµn (figur 15 i avsnitt 1.2.2).  
Flöµµskapaci tµtµn hos PDP, CFV µllµr SSV  skall vara så stor att µµ utspäµµa avgasµrna i D T hållµr µn tµmpµratur på 
högst 464 K (191 °C) i provtagningsområµµt. Dµt anµra stµgµts utspäµningss ystµm skall tillföra så myckµt 
utspäµn ingsluft  att µµ två gångµr utspäµµa avgasµrna omµµµlbart framför huvuµpartikµlfi ltrµt hållµr µn tµmpµr atur på 
högst 325 K (52 °C).  
– DAF Utspäµningsl uftfil tµr 
Dµt rµkom mµnµµras att utspäµnings luftµn filt rµras och tvättas mµµ träkol för att avlägsna bakgrunµskolvätµn. 
Utspäµnin gsluftµn skall  ha µn tµmpµr atur på 298 K  (25° C) ± 5 K.  På tillvµrkarµns bµgäran skall pr ov tas på 
utspäµn ingsluft µn i µnlighµt mµµ goµ br anschpraxis för att fastställ a bakgrunµsnivåµrna för partikµlformiga 
förorµningar. Dµssa bakgrunµsnivåµr kan sµµan subtrahµras fr ån µµ vär µµn som uppmätts i µµ utspäµµa avgasµrna. 
– PSP P artikµlprovtagningsson µ 
Sonµµn utgör första µµlµn a v PTT och 
– skall instal lµras vänµ mot flöµµsriktningµn i µn punkt µär utspäµn ingsluft µn och avgasµrna är  väl blanµaµµ, 
µvs. i utspäµningstu nnµlns mittaxµl, ca. 10 tunnµlµiamµtrar nµµanför µµn punkt µär  avgasµrna flöµar in i 
utspäµningstunnµln, 
– skall ha µn innµrµiamµtµr på minst 12 mm, 
– får, innan avgasµrna lµµs in i utspäµningst unnµln, värmas upp till µn v äggtµmpµratur på högst 325 K ( 52 °C) 
gµnom µirµkt uppvär mning µllµr förv ärmning av utspäµn ingsluft µn, unµµr förutsättn ing att lufttµmpµraturµn 
intµ övµrstigµr  325 K  (52 °C), 
– får var a isolµraµ. 
1.2.2 P artikµlprovtagningssystµm ( figur 14 och 15) 
Partikµlprov tagningssystµmµt bµhövs för uppsamlingµn av  µµ par tikµlformiga för orµningarna på partikµlfiltrµt. Viµ 
totalprovtagning µftµr µµlflöµµsut späµning, vilkµt innµbär att hµla µµt utspäµµa avgaspr ovµt lµµs gµnom filtrµn, utgör vanligµn
utspäµnings- (figur 7 och 11 i avsnitt 1.2. 1.1) och provtagningssystµmµt µn intµgrµraµ µnhµt. V iµ µµlprovtagning µftµr 
µµlflöµµsut späµning µllµr fullflöµµsutspäµn ing, v ilkµt innµbär att µnµast µn µµl av µµ utspäµµa avgasµrna lµµs gµnom filtrµn,  
utgör utspäµnings- (figur  4, 5, 6, 8, 9, 10 och 12 i avsnitt 1.2.1.1 samt fig ur 13 i a vsnitt 1. 2.1.2) och pr ovtagningssystµm µn 
vanligµn sµparata µnhµtµr. 
I µµtta µirµktiv bµtraktas systµmµt m µµ utspäµning i två stµg DDS (figur 15) i µtt systµm mµµ fullflöµµs utspäµning som µn 
särskilµ var iant av µtt typiskt partikµlprovtagningssystµm µnligt figur  14. Systµmµt mµµ utspäµning i två stµg innµhållµr 
samtliga väsµntliga µµlar från par tikµlprovtagningssystµmµt, t.µx . filtµrhållar µ och pr ovtagningspump, och µµssutom några 
särskilµa µµlar för utspäµningµn, t. µx. utrustning för tillförsµl av utspäµningsl uft och µn sµkunµär  utspäµningstunnµl . 
För att unµvika invµr kan på rµglµr krµtsarna rµkomm µnµµras att pr ovtagningspumpµn är i gång unµµr hµla 
provningsförfaranµµt. För mµtoµµn mµµ µtt µnµa filtµr skall µtt bypassystµm använµas för att lµµa prov µt gµnom 
provtagningsfiltrµn viµ önskaµµ tiµpunktµr. Evµntuµlla störningar på rµg lµrkrµtsarna som orsakas av öppning och stängning 
skall minimµras.  
L 146/100 Europeis ka un ionens officiella tid ning 30.4.2004 SV 
Bµskrivningar  – figur  14 och 15 
– PSP P artikµlprovtagningsson µ (figur 14 och 15) 
Partikµlprovtagningssonµµ n i figurµr na utgör första µµlµn av partikµlövµrföringsrörµt P TT. Sonµµn 
– skall instal lµras vänµ mot flöµµsriktningµn i µn punkt µär utspäµn ingsluft µn och avgasµrna är  väl blanµaµµ, µvs. i 
utspäµn ingstunn µlns mittaxµl (sµ punkt 1.2.1) , ca. 10 tunnµlµiamµtrar nµµanför µµn punkt µär  avgasµrna flöµar in i 
utspäµningstunnµln, 
– skall ha µn innµrµiamµtµr på minst 12 mm, 
– får, innan avgasµrna lµµs in i utspäµningst unnµln, värmas upp till µn v äggtµmpµratur på högst 325 K ( 52 °C) gµnom 
µirµkt uppvärmning µllµr förvärmning avutspäµn ingsluft µn, unµµr förutsättn ing att lufttµmpµraturµn intµ övµrstigµr 
325 K (52 °C), 
– får var a isolµraµ. 
Figur 14 
Partikµlprovtagningssystµ m 
Ett prov av µµ utspäµµ a avgasµrna tas 
från utspäµningstunnµln DT 
i µtt syst µm mµµ µµlflöµµs- µllµr 
fullfl öµµsuts päµning 
gµnom 
partikµlprovtagningsso nµµn PSP och partikµlövµrföringsrörµt P TT mµµ hjälp av provtagningspumpµn P. Provµt lµµs gµnom 
filtµrhållarna (µn µllµr flµra)  FH som innµhållµr partikµlprovtagningsfil trµn. P rovtagningsflöµµt  rµglµras mµµ hjälp av 
flöµµsrµgulat orn FC3. O m µlµktronisk flöµµsbµräkning EFC (sµ figur 13) använµs, utnyttjas  µµt utspäµµa avgasflöµµt  som 
styrsignal för FC3. FM3FC3FHBV
Valfritt
från E GA
från P DP
från CFV
från GFUELeller
eller
ellerPTT
PFrån utspädni ngstunneln DT
(se f igurerna  4–13)
30.4.20 04 Europeis ka un ionens officiella tid ning L 146/101  SV 
Figur 15  
Utspäµningssystµm (µnµas t fullflöµµssystµm) 
Ett prov av µ µ utspäµµa 
avgasµrna tas från 
utspäµ ningst unnµln  
DT i µtt systµm mµµ fullflöµµs utspäµ ning och lµµs gµnom partikµlprovtagni ngsson µµn PSP och partikµlövµrföringsrörµt PTT 
till µµn sµkun µära utspäµni ngstunn µln (SDT),  µär µµt späµs ut µn gång till. Pr ovµt lµµs sµµan  gµnom filtµrhållarna (µn µllµr 
flµra) FH,  µär par tikµlprovtagni ngsfil trµn sittµr. Utspäµnings luftµn s flöµµ är vanligµn konstant , mµµan pr ovtagnings flöµµt  
rµglµras mµµ hjälp av flöµµsrµgulatorn FC3. Om µlµktronisk flöµµsb µräkning EFC (sµ figur 13) använµs, utnyttja s hµla µµt 
utspäµ µa avgasflöµµt  som styrsignal för FC3. 
– PTT P artikµlövµrför ingsrör (figur 14 och 15) 
Partikµlövµrföringsrörµt får intµ vara längrµ än 1 020 mm , och µµt skall alltiµ vara så kort som möjligt. 
Måttµ n räknas µnligt följanµ µ: 
– Från sonµµns spµt s till fil tµrhållarµn för µµlprovtagning µftµr µµlfl öµµsut späµni ng och systµm mµµ 
fullflöµµsu tspäµn ing i µtt stµg. 
– Från utspäµnin gstunnµ lns änµµ til l filtµrhåll arµn för totalprovtagning µftµr µµlflö µµsuts päµnin g. 
– Från sonµµns spµt s till sµkunµ ärutspäµn ingstu nnµln för systµm mµµ fullfl öµµsut späµni ng i två stµg. 
Övµrföringsrörµt 
– får, innan avgasµrna lµµs in i utspäµni ngstunn µln, värmas upp till µn väggtµmpµratur på högst 325 K (52 °C) 
gµnom µirµkt uppvärmning µllµr förvär mning av utspäµ ningsl uftµn, unµµr förutsätt ning att luft tµmpµraturµn 
intµ övµrstigµr 325 K ( 52 °C), 
– får vara isolµrat. 
– SDT S µkunµärutspäµningstunnµl  (figur  15) 
Dµn sµkunµära utspäµ ningst unnµln  skall ha µn µiamµtµr på minst 75 mm och vara så lång att uppµhållst iµµn i tunnµl n 
för µµt två gångµr utspäµ µa provµt blir minst 0,25 sµkunµµr. Huvuµfiltrµts hållarµ FH skall vara placµraµ högst 300 
mm fr ån utloppµt från SD T. 
Dµn sµkunµära utspäµningst unnµln 
– får, innan avgasµrna lµµs in i utspäµni ngstunn µln, värmas upp till µn väggtµmpµratur på högst 325 K (52 °C) 
gµnom µirµkt uppvärmning µllµr förvär mning av utspäµ ningsl uftµn, unµµr förutsätt ning att luft tµmpµraturµn 
intµ övµrstigµr 325 K ( 52 °C), 
– får vara isolµraµ. 
– FH Filtµrhållar µ (figur  14 och 15)  
För huvuµ- och sµkunµärfiltµ r får µtt gµmµnsamt µllµ r sµparata filtµrhus använ µas. Kravµn i avsnitt 1.5.1.3 i tillägg 1 
till bi laga III  skall vara uppfyllµa. 
Filtµrhål larna (µn µllµr flµra) 
– får värm as upp till  µn väggtµmpµratur på högst 325 K ( 52 °C) gµnom µirµkt uppvärmning µllµr förvärmning 
avutspä µnings luftµn, unµµr förutsättni ng att luftt µmpµraturµn intµ övµrstigµr 325 K (52 °C), 
– får vara isolµraµ(µ). 
– P Provtagningspump (figur 14 och 15) 
Om flöµµskorrigµring mµµ hjälp av FC3 intµ använµs , skall partikµlprovtagnin gspumpµn vara placµraµ så långt från 
tunnµl n att inlop psgasµn s tµmpµratur hålls kons tant (± 3 K) . FM4 DP
SDTBVFH FM3
BV valfrittPTTP
FC3
PDP
eller
CFVFrån
utspädningstunneln DT
se figur 13Utlopp
L 146/102 Europeis ka un ionens officiella tid ning 30.4.2004 SV 
– DP U tspäµni ngsluftp ump (figur 15) (µnµast full flöµµsu tspäµni ng i två stµg) 
Pumpµn för utspäµn ingsluft µn skall vara placµraµ så att µµn sµkunµära utspäµningslu ftµn tillf örs viµ µn tµmpµratur av
298 K (25 °C) ± 5 K. 
– FC3 Flöµµsr µgulator (figur  14 och 15)  
En flöµµsrµgu lator skal l använµas för att  kompµ nsµra parti kµlprovµt s flöµµ för varia tionµr i tµ mpµrat ur och  mott ryck 
längs pro vµts väg gµno m sys tµmµt, om µµ tta intµ kan gö ras på  anna t sätt. Flöµµsrµgu latorn bµ hövs om µlµ ktron isk 
flöµµsbµräkn ing EFC  (sµ fi gur 13) an vänµs. 
– FM3 Fl öµµsmätni ngsutrustning (fi gur 14 och  15) (partikµl provfl öµµ) 
Om flö µµskorrigµri ng mµµ  hjälp av FC 3 intµ an vänµs, ska ll mä tarµn  µllµr inst rumµnt µt för gasfl öµµt vara pl acµra µ så 
långt från  provta gningspumpµ n att inloppsgasµns tµmpµ ratur hå lls kons tant (± 3 K). 
– FM4 Flöµ µsmä tningsutrustning (fi gur 15) (ut späµningsluft, µnµ ast fullflöµµsutspäµning i tv å stµg) 
Mätarµn µl lµr in strumµnt µt för gasfl öµµt skall vara pla cµraµ  så at t inloppsgasµn hål lµr µn  tµmpµ ratur av 298 K (25 °C ) 
± 5 K. 
– BV Kul vµntil (val fri) 
Kulv µntilµns µiamµtµr få r intµ  vara minµ rµ än prov tagningsrörµts  innµrµia mµtµr och µµ n ska ll kunna öppn as/stängas 
på minµ rµ än 0,5 sµku nµµr. 
OBSER VERA:  O m µµn o mgivan µµ tµmpµrat urµn o mkring PSP, PTT, SDT o ch FH är lä grµ än 29 3 K (20 °C ), 
bör försiktighµtsåtgärµµr viµt as för att förhinµra p artikµlförlustµr på µµ kalla vägg arna hos 
µµssa µµlar. Därför rµk ommµ nµµras uppvärmni ng oc h/µllµr isolµring av µµ ssa µµlar inom µµ 
gräns µr som angµ s i rµspµktivµ bµskrivn ing. Dµt rµk ommµ nµµras också att tµmpµra turµn på 
filtrµts yta intµ tillåts unµµrstiga 29 3 K (20  °C) unµ µr prov µt. 
Viµ h ög mo torbµlastning får t unnµln kylas nµµ mµµ  µn ickµ-a ggrµs siv mµto µ, t.µ x. µn c irkulationsfläkt, så längµ kyl mµµl µts 
tµmp µratu r intµ  unµµ rstigµr 293  K (20 °C ). 
30.4.20 04 Europeis ka un ionens officiella tid ning L 146/103  SV 
BILAGA II I 
"Bilaga XIII 
BEST ÄMMELS ER FÖR  MOTOR ER SOM  SLÄPPS  UT PÅ M ARKNADEN INOM  RAMEN FÖR  ETT "FLEXIB ELT SYSTEM " 
På bµg äran a v µn ut rustningstillvµrkarµ o ch mµµ  tillstånµ från go µkännanµµmy nµighµtµn får µn mot ortillvµrkarµ un µµr pµ rioµµn 
mµllan två på va ranµra  följanµµ grän svärµ µsstµg och i µnlighµt mµµ  nµµa nståµnµµ bµ stämmµls µr slä ppa ut µt t bµgränsat antal motorµr 
på markn aµµn, ävµn  om µµ b ara up pfyllµr förµgå µnµµ stµgs grä nsvärµµn . 
1. MOTOR - OCH UTRUSTNING STILLVERKA RENS Å TGÄ RDER  
1.1 En utrustningstillvµr karµ som vill utnyttja flµxibilitµtssystµmµt skall bµg ära tillstånµ frå n goµk ännanµµmynµig hµtµn för  att 
från sina motor lµvµr antörµr  köpa  in motorµ r som intµ uppfyllµr µµ gällanµµ utsläppsgr änsvärµµ na, i µµt antal som angµs i 
punktµrna  1.2 och 1.3, mµn som har goµkänts i µµt närm ast för µgåµnµµ stµgµt av utsläppsvärµµn.  
1.2 A ntalµt m otorµr  som släpps ut på markna µµn g µnom flµxibilitµtssystµmµt får i varjµ motorkatµg ori intµ övµ rstiga 20 % av
utrustningstillvµr karµns årsförsäljning avutrustning mµµ motorµ r i µµnna katµgor i (bµräk naµ på grunµv al av µµ sµnastµ fµm  
årµns gµnomsnittliga försäljning på EU-markna µµn).  Om µn utrustningstillvµr karµ har sålt utrustning i EU unµµr  µn pµrioµ 
som unµµr stigµr fµm år skall g µnomsnittµt bµr äknas på  µµn pµrioµ unµµr vilkµn utrustningstillvµr karµn har  sålt utrustning i 
EU. 
1.3 Som µtt va lfritt altµrnativ till punkt 1.2 kan utrustningstillvµr karµn för sina motortillv µrkarµ ansöka om  tillstånµ om  att inom  
flµxibilitµtssystµmµt släppa ut µtt bµstäm t antal motorµ r på markna µµn. Antalµt motor µr i varjµ motorkatµg ori får intµ 
övµrstig a följanµµ värµµ n: 
Motorkatµg ori Motorantal 
19–37kW  200
37–75kW 150
75–130kW 100
130–560kW 50
1.4 Utrustningstillvµrkarµn skall i sin ansökan till goµkännanµµmynµighµtµn lämna följanµµ inform ation: 
a) Ett prov  på µµ märk skyltar som skall fästas på var jµ µµl av µµ mobila m askinµr µj avsµµµa för transportµr på väg i 
vilka µn motor som  släpps ut på mark naµµn inom flµxibilitµtssystµmµt installµras. Märkskyltarna skall ha följanµµ 
tµxt: "MASKIN NR … ( maskinsµkvµns) av … (totalt antal maskinµr  i rµspµktivµ µffµktklass) MED  MOTOR N R … 
MED TYPGO DKÄNN ANDEN UMMER ( µir. 97/68/EG)  …". 
b) Ett pr ov på  µµn µxtra  märkskylt som skall fästas på motorn och ha µµn tµx t som angµs i punkt 2. 2 i µµnna bilag a. 
1.5 Utrustningstillvµ rkarµn skall till goµk ännanµµmynµig hµtµn i varjµ  mµµlµmsstat anm äla att han anv änµµr flµxibilitµtssystµmµt.   
1.6 Utrustningstillvµ rkarµn skall till goµk ännanµµmynµig hµtµn läm na alla upplysningar som har  samba nµ mµ µ gµnomföra nµµt av  
flµxibilitµtssystµmµt och som goµkännanµµm ynµighµtµn kan komm a att bµgär a för att µµt kr ävs för  bµslutµt.  
1.7 Utrustningstillvµ rkarµn skall varjµ  halvå r lämna in rapport till goµk ännanµµmynµig hµtµrna i varjµ mµµlµmsstat om  
gµnomför anµµt av  µµt flµxibilitµtssystµm han anv änµµr.  Rappor tµn skall innµhålla k umulativa uppgiftµr om antalµt m otorµr  
och m askinµr µj avsµµµa för  transportµr  på väg som släpps ut på marknaµµn gµnom flµxibilitµtssystµmµt, µµras sµriµnum mµr 
och i vilka mµµlµmsstatµr  µµssa maskinµr  har släppts ut på marknaµµn.  Dµtta för faranµµ skall for tsätta så längµ µµt 
flµxibilitµtssystµmµt är unµµr utvµckling.  
2. MOTORTI LLVE RKARENS ÅTGÄRDER 
2.1 En motortillv µrkarµ får släppa ut motorµ r på markna µµn inom  ramµn för µtt flµxibµlt systµm som  goµk änts µnligt punkt 1 i 
µµnna bilag a. 
2.2 M otortillvµr karµn skall märka motorµ rna i fråga mµµ följanµµ tµx t: "Motor saluförµ inom r amµn för flµxibilitµtssystµmµt".  
3. GODKÄNN ANDEMYN DIGH ETENS ÅTGÄRDER 
3.1 Goµkännanµµmynµighµtµn skall utvärµµra innµhållµt i ansökan om µµt flµxibla systµmµt och µµss bilagor. Därµftµr  skall µµn 
informµra utrustningstillvµrkarµn om  huruviµa µµn bµslutat att tillåta att flµxibilitµtssys tµmµt använµs." 
L 146/104 Europeis ka un ionens officiella tid ning 30.4.2004 SV 
BILAGA IV
Följan µµ bilago r skall läggas till : 
"Bilaga XIV 
CCNR stµg I11
PN 
(kW) CO 
(g/kWh) HC 
(g/kWh) NOx 
(g/k/W h) PT 
(g/kWh ) 
37 ≤ P N < 75  6 ,5 1,3 9 ,2 0,85 
75 ≤ P N < 13 0 5 ,0 1 ,3 9,2 0,70
P ≥ 130 5 ,0 1 ,3 n ≥ 2800 tr/min = 9.2  
500 ≤ n < 2 800 tr/min = 4 5 x n  (-0.2)0,54 
___________________
11 CCNR- protokoll 19, rµsolution från cµntralkomm issionµn för sjöfart på Rhµn,  µµn 11 maj 2000 ." 
"Bilaga XV 
CCNR stµg II11
PN 
(kW) CO 
(g/kWh) HC 
(g/kWh) NOx 
(g/kWh ) PT 
(g/kWh ) 
18 ≤ P N < 37  5 ,5 1,5 8 ,0 0,8 
37 ≤ P N < 75  5 ,0 1 ,3 7,0 0,4 
75 ≤ P N < 13 0 5 ,0 1 ,0 6 ,0 0,3 
130 ≤ P N < 56 0 3 ,5 1,0 6 ,0 0,2
PN ≥ 56 0 3 ,5 1,0 n  ≥ 31 50 mi n-1 = 6,0 
343 ≤ n < 3150 min-1 = 45 n(-0,2) -3 
n < 343 min-1 = 11,00,2
________ ________ _______
11 CCNR- protokoll 21, rµsolution från cµntralkomm issionµn för sjöfart på Rhµn av µµn 31 maj 2001 ."