KOMMISSIONENS BESLUT 91/612/EKSG av den 31 januari 1991 om kolstatistik

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen (Parisfördraget), särskilt artikel 47 i detta, och

med beaktande av följande:

Statistik om kol är betydelsefull för att de förpliktelser som åläggs gemenskapen enligt artikel 3 i Parisfördraget skall kunna uppfyllas.

Detta gäller särskilt med tanke på kolets betydelse för gemenskapens energiförsörjning och med hänsyn till utvecklingen av energimarknaden i avvaktan på införandet av den inre marknaden inom gemenskapen efter år 1992.

Administrationen av kolsektorn är i allt högre grad beroende av en snar tillgång på fullständig och tillförlitlig information om produktion, bearbetning, lager och sysselsättningssituation i företagen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Företag som utövar produktion inom kolsektorn enligt artikel 80 i Parisfördraget skall från och med januari 1991 förse kommissionen med den statistiska information som anges i bilagan till detta beslut (frågeformulär) på de villkor som anges där.

Artikel 2

Företag som underlåter att överlämna statistik enligt artikel 1 får bötfällas i enlighet med förfarandet i artikel 47.3 i Parisfördraget.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 31 januari 1991.

På kommissionens vägnar

Henning CHRISTOPHERSEN

Vice ordförande

BILAGA

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS

KOMMISSION

Frågeformulär M.10C

STATISTIKKONTORET

Energistatistik

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

Frågeformulär M.10C

STENKOL

Produktion och lager

FÖRKLARANDE KOMMENTARER

I. ALLMÄN INFORMATION

1. Detta frågeformulär innehåller preliminära uppgifter.

2. Referensmånaden är en kalendermånad.

II. KOMMENTARER TILL RADERNA

1.1 och 1.2 Se linje 1 och 5 i förklarande kommentarer till frågeformulär M.20.

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS

Frågeformulär M.20

KOMMISSION

STATISTIKKONTORET

Preliminär Energistatistik

Slutlig

Kryssa för det tillämpliga

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS

Frågeformulär M.20

KOMMISSION

STATISTIKKONTORET

Preliminär Energistatistik

Slutlig

Kryssa för det tillämpliga

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

2. Lager totalt vid gruvorna vid månadens slut

>Plats för tabell>

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS

Frågeformulär M.20

KOMMISSION

STATISTIKKONTORET

Energistatistik

STENKOL

Aktivitet vid gruvorna och tillhörande anläggningar

FÖRKLARANDE KOMMENTARER

I. ALLMÄN INFORMATION

1. Ett frågeformulär skall fyllas i för varje stenkolsgruva i landet.

2. Som tillhörande anläggningar räknas elektricitetsverk, koksverk och brikettfabriker under samma ledning.

3. Referensmånaden är kalendermånaden.

II. KOMMENTARER TILL RADERNA

1. Med stenkolsproduktion avses nettoutvinningen i gruvorna, d.v.s. efter det att avfall från bruttoutvinningen (kol som förs till marknivån) har avlägsnats genom siktning och tvättning. I allmänhet omfattas produkter av lägre kvalitet (koldamm, mellankvaliteter) men inte återvunna produkter.

2. Återvunna produkter omfattar slam, slagg och gråsten.

3. Kvantiteter i handel omfattar främst utväxling av kol mellan gruvorna och de nationella reserverna och, i mindre omfattning, handel med grossister.

4. Direktimport till gruvorna är de kvantiteter stenkol som kommer från andra medlemsstater och från tredje land och som importeras direkt av gruvorna.

5. Förändringar i lager är skillnaden mellan de kvantiteter som finns i lager vid slutet (+) och början ( ) av den aktuella perioden, med hänsyn till korrigeringar av lagret. Lager är de kvantiteter som finns vid gruvorna, elektricitetsverk, koksverk och brikettfabriker.

6. Förbrukning för omvandling omfattar förbrukning i tillhörande anläggningar, d.v.s. förbrukning i elektricitetsverk som genererar elektricitet (6.1), förbrukning i koksverk (6.2) och brikettfabriker (6.3).

7. Övrig förbrukning omfattar gruvornas egen förbrukning, d.v.s. direkt förbrukning av stenkol för att producera ånga och tryckluft, och naturaförmåner, d.v.s. de kvantiteter som ges till de anställda i gruvor och tillhörande anläggningar som en del av lönen.

8. Avsättningen, beräknad på ovan nämnda kvantiteter, omfattar hela den kvantitet stenkol som levereras från gruvorna och tillhörande anläggningar och som slutligen antingen exporteras eller övergår i fri omsättning på hemmamarknaden.

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS

Frågeformulär A.20

KOMMISSION

STATISTIKKONTORET

Preliminär Energistatistik

Slutlig

Kryssa för det tillämpliga

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS

Frågeformulär A.20a

KOMMISSION

STATISTIKKONTORET

Preliminär Energistatistik

Slutlig

Kryssa för det tillämpliga

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS

Frågeformulär A.20

KOMMISSION

STATISTIKKONTORET

Energistatistik

STENKOL

Aktivitet vid gruvorna och tillhörande anläggningar

FÖRKLARANDE KOMMENTARER

I. ALLMÄN INFORMATION

1. Ett frågeformulär skall fyllas i för varje stenkolsgruva i landet.

2. Som tillhörande anläggningar räknas elektricitetsverk, koksverk och brikettfabriker under samma ledning.

3. Referensåret är kalenderåret.

4. De olika kategorierna stenkol definieras i avsnittet med rubriken "Definitioner för fasta bränslen".

5. Förbränningsvärdet skall beräknas på grundval av stenkols nettokalorivärde.

II. KOMMENTARER TILL RADERNA

V.g. se frågeformulär M.20.

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS

Frågeformulär M.21/A.21

KOMMISSION

STATISTIKKONTORET

Preliminär Energistatistik

Slutlig

Kryssa för det tillämpliga

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

() Välj månatligt frågeformulär (M.21) för månadsrapport eller årligt formulär (A.21) för årlig rapportering.

Frågeformulär M.21/A.21

STENKOLSBRIKETTER

Aktivitet i brikettfabrikerna

FÖRKLARANDE KOMMENTARER

I. ALLMÄNNA UPPLYSNINGAR

1. Samma formulär används som månatligt (M.21) eller årligt (A.21) formulär.

2. Formuläret måste fyllas i för alla brikettfabriker i landet, både för dem vid gruvorna och för självständiga fabriker.

3. Den månad eller det år som uppgifterna avser skall vara kalendermånaden respektive -året.

II. KOMMENTARER TILL RADERNA

1. Produktion omfattar brikettproduktionen i landet.

2. Återvinning motsvarar det koldamm som används vid framställningen av briketter.

3. Förändringar i lager är skillnaden mellan de kvantiteter som finns i lager vid slutet (+) och början ( ) av den aktuella perioden, med hänsyn till korrigeringar av lagret.

4. Förbrukningen omfattar brikettfabrikernas egen förbrukning samt naturaförmåner till anställda i brikettfabrikerna, i gruvorna och tillhörande anläggningar.

5. Avsättningen, beräknat på ovan nämnda kvantiteter, omfattar hela kvantiteten stenkolsbriketter som levererans utanför brikettfabrikerna med tillhörande anläggningar och som antingen exporteras eller övergår i fri omsättning på hemmamarknaden.

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS

Frågeformulär M.22/A.22

KOMMISSION

STATISTIKKONTORET

Preliminär Energistatistik

Slutlig

Kryssa för det tillämpliga

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

() Välj månatligt frågeformulär (M.22) för månadsrapport eller årligt formulär (A.22) för årlig rapportering.

Frågeformulär M.22/A.22

KOKS

Aktivitet i koksfabriker och tillhörande anläggningar

FÖRKLARANDE KOMMENTARER

I. ALLMÄNNA UPPLYSNINGAR

1. Samma formulär används som månatligt (M.22) eller årligt (A.22) formulär.

2. Formuläret måste fyllas i för alla koksverk i landet, både för dem vid gruvor eller stålverk och för självständiga koksverk.

3. Med anläggningar hörande till ett koksverk menas en gruva, elektricitetsverk och brikettfabriker med samma ledning.

4. Den månad eller det år som uppgifterna avser skall vara kalendermånaden respektive -året.

II. KOMMENTARER TILL RADERNA

1. Produktion omfattar den kvantitet stenkolskoks som fås ut från koksugnarna efter destillation.

2. Förändringar i lager är skillnaden mellan de kvantiteter som finns i lager vid slutet (+) och början ( ) av den aktuella perioden, med hänsyn till korrigeringar av lagret.

3. Förbrukning för omvandling omfattar koks som används i koksugnar för framställning av metallogisk koks.

4. Övrig förbrukning omfattar koksverkens egen förbrukning samt naturaförmåner till anställda i koksverken, i förekommande fall, till anställda i tillhörande anläggningar.

5. Avsättningen, beräknat på ovan nämnda kvantiteter, omfattar hela kvantiteten hård koks som levererans utanför koksverken med tillhörande anläggningar och som antingen exporteras eller övergår i fri omsättning på hemmamarknaden.

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS

Frågeformulär T.60/A.60

KOMMISSION

STATISTIKKONTORET

Preliminär Energistatistik

Slutlig

Kryssa för det tillämpliga

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

Frågeformulär T.60/A.60

TILLFÖRSEL TILL KOKSVERK

FÖRKLARANDE KOMMENTARER

I. ALLMÄNNA UPPLYSNINGAR

1. Frågeformuläret för kvartal (T.60) skall fyllas i beträffande tillförsel till samtliga typer av koksverk i landet som helhet.

2. Tre formulär (A.60) skall fyllas i årligen, motsvarande de tre typerna av koksverk, d.v.s. sådana som drivs av gruvor, stålverk eller självständigt.

II. KOMMENTARER TILL RADERNA

1. Total tillförsel omfattar inte bara tillförsel från producenter eller importörer men också tillförsel genom handel. Ursprungslandet är det land där bränslet faktiskt producerats.

2. Förändringar i lager är skillnaden mellan de kvantiteter som finns i lager vid slutet (+) och början ( ) av den aktuella perioden, med hänsyn till korrigeringar av lagret.

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS

KOMMISSION

STATISTIKKONTORET

Energistatistik

DEFINITION AV FASTA BRÄNSLEN

1. STENKOL

Fossil avlagring, organisk, fast, brännbar, svart, vars övre förbränningsvärde överskrider 24 MJ/kg i askfritt tillstånd och vars vattenhalt är den som uppkommer vid en temperatur på 30° C och vid en relativ luftfuktighet på 96 %.

Stenkol omfattar också en äldre brunkol som produceras i Spanien ("lignito negro").

Följande tre kategorier stenkol grundar sig på kvaliteten (inte den faktiska användningen):

1. Antracit och magert kol

Stenkol med lågt innehåll av flyktiga beståndsdelar och låg vattenhalt. Den omfattar grupp I och II (se klassificering av stenkolskvaliteter).

2. Kokskol

Stenkol som är lämplig för framställning av koks som skall tåla vikten av masugn. Den omfattar grupp V och VI (se klassificering av stenkolskvaliteter).

3. Energikol

Stenkol som lämpar sig för att generera elektricitet i värmecentraler och till annat industriellt bruk. Grupp III, IV och VII (se klassificering av stenkolskvaliteter).

2. STENKOLSBRIKETTER

Stenkolsbriketter är element av en bestämd dimension som normalt framställs vid varmpress under tryck av finkol, magert kol och antracit med tillsats av bindemedel (beck).

3. KOKS FRAMSTÄLLD AV STENKOL

Stenkolskoks är ett fast bränsle, artificiellt framställt genom torrdestillation av stenkol, helt eller delvis utan luft. Beroende på framställningsmetod skiljer man på fyra kokskvaliteter:

P hård koks, framställd genom karbonisering vid hög temperatur,

P semikoks, framställd genom karbonisering vid låg temperatur,

P gasverkskoks, framställd i gasverk,

P formkoks, framställd av stenkolsbriketter.

4. BRUNKOL

Fossil avlagring, organisk, brännbar, brunsvart, vars övre förbränningsvärde underskrider 24MJ/kg i askfritt tillstånd och vars vattenhalt är den som uppkommer vid en temperatur på 30° C och vid en relativ luftfuktighet på 96 %.

Man skiljer mellan:

P Äldre brunkol med en vattenhalt på 20 25 % och ett askinnehåll på 9 13 %.

Äldre brunkol kom till under kritaperioden. I gemenskapen produceras den endast i underjordiska gruvor i Frankrike (Provence).

P Yngre brunkol med en vattenhalt på 40 70 % och ett askinnehåll på normalt 2 6 %. På vissa håll kan dock askinnehållet uppgå till 12 %. Yngre brunkol tillkom huvudsakligen under tertiärperioden. Detta bränsle utvinns normalt i dagbrott.

5. BRUNKOLSBRIKETTER

Brunkolsbriketter framställs med hjälp av brunkol som bryts och torkas och därefter sammanpressas vid högtryck i formar av en viss storlek, utan tillsats av bindemedel. Här inbegrips också torkad brunkol och brunkolsdamm.

6. BRUNKOLSKOKS

Brunkolskoks är de fasta rester som uppstår genom torrdestillation utan luft av brunkol. Efter brytning, torkning och eventuell pressning framställs koksen vid temperaturer på 900 1 000° C.

KLASSIFICERING AV STENKOLSKVALITETER (GRUPPER) EFTER INNEHÅLLET AV FLYKTIGA BESTÅNDSDELAR

(i vatten- och askfritt tillstånd)

GRUPP I

GRUPP II

GRUPP III

GRUPP IV

GRUPP V

GRUPP VI

GRUPP VII

>Hänvisning till film>

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS

Frågeformulär C-0

STATISTIKKONTOR

Div. E P1

Luxemburg P PO Box 1907

>Plats för tabell>

ANMÄRKNINGAR

För undersökningens räckvidd och definitioner, se frågeformulär C P1.

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS

Frågeformulär C-1

STATISTIKKONTOR

Div. E P1

Luxemburg P PO Box 1907

>Plats för tabell>

KOMMENTARER

1. Räckvidd

Undersökningen omfattar samtliga kolgruvor, dock inte gruvor klassificerade som småskaliga (exempelvis "Kleinzechen" i Saarland i Tyskland och "licensed mines" i Förenade kungariket), samt dagbrott.

Undersökningen omfattar alla arbetstagare såväl under jord som på marknivå (inklusive hjälpverksamheter) och arbetstagare i serviceföretag och administration.

1.1 Arbetstagare under jord omfattar alla personer som direkt utför arbete under jord. Personer som arbetar både under jord och på marknivå skall klassificeras efter den plats där de utför största delen av arbetet.

1.2 Arbetstagare på marknivån omfattar samtliga som arbetar på marknivån vid en gruva (inklusive hjälpverksamheter) eller i "besläktade verksamheter".

2. Definition av arbetsområden

A. Gruvverksamhet, inklusive hjälpverksamheter (gruva)

A. 1) Gruvverksamhet under jord

A. 2) Gruvverksamhet i dagbrott

A. 3) Hjälpverksamheter

Med hjälpverksamheter avses företag som ger direkt service till gruvverksamhet både under jord och i dagbrott.

B. Övrig service

A. 1) Koksverk, inklusive anläggningar för utnyttjande av biprodukter.

A. 2) Brikettfabriker.

A. 3) Tegelfabriker.

A. 4) Kraftverk vars energiproduktion främst är avsedd för användare utanför gruvan.

A. 5) Verkstäder som ger service till flera verksamheter (centrala verkstäder).

A. 6) Transportverksamhet för transport av renat kol till centralt lager eller hamn.

A. 7) Järnvägs-, hamn- och skeppningsverksamhet.

A. 8) Administrativa enheter där främst kontorsarbete utförs, t. ex. vetenskaplig personal (inklusive laboratoriepersonal), tekniker, kontorspersonal (bokföring, försäljning osv.), administrativ personal (t. ex. handläggare, tidsstudiepersonal och sekreterare) och datapersonal.

A. 9) Social verksamhet (t. ex. kök, matsal osv.), vårdcentral, sport- och rekreationsanläggningar.

A. 10) Bostäder.

3. Sysselsättningsstruktur

Totalt antal anställda omfattar samtliga anställda som finns med på avlöningsförteckingen som heltids- eller deltidsanställda. Hit räknas även arbetare, förmän och lärlingar.

Arbetstagare från externa företag som deltar i gruvverksamhet medräknas inte.

Skillnaden mellan arbetare och övriga arbetstagare

Skillnaden mellan arbetare och övriga arbetstagare sker traditionellt med hänvisning till deras huvudsakliga arbete eller funktion.

Arbetare är anställda som huvudsakligen utför manuellt arbete och vars lön vanligtvis baseras på ackords-, tim- eller daglön. Arbetare med månadslön skall också räknas till denna grupp om arbetet de utför huvudsakligen är manuellt.

Övriga arbetstagare är anställda som inte huvudsakligen deltar i det manuella arbetet och som har månadslön. Denna kategori omfattar också anställda som har tim- eller daglön men vars främsta arbetsuppgifter inte är manuella. Övriga arbetstagare omfattar företags-ledning, vetenskaplig och teknisk personal, försäljningspersonal och övrig administrativ personal.

De kännetecken som skiljer arbetare från övriga arbetstagare har genom den tekniska utvecklingen blivit oklara. Emellertid tillämpas de fortfarande på avtal, socialförsäkringar och andra bestämmelser som skiljer på arbetare och övriga arbetstagare. Vissa skillnader förekommer dock mellan de olika gruvländerna i gemenskapen.

Lärlingar

Denna kategori omfattar personer som är anställda inom ramen för ett särskilt utbildningsprogram och som får lön som lärlingar (arbetare med lärlingskontrakt).

Arbetsledare

Denna kategori omfattar anställda som har ansvar för att de anställda utför sina uppgifter korrekt och ser till att de viktigaste förordningarna, bestämmelserna och instruktionerna i fråga om gruvdrift och den enskilda verksamheten iakttas.

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS

Frågeformulär C-2

STATISTIKKONTOR

Div. E P1

Luxemburg P PO Box 1907

>Plats för tabell>

KOMMENTARER

1. Beträffande undersökningens räckvidd och allmänna definitioner, se frågeformulär C P1.

2. Förändringar i sysselsättning

Förändringar i sysselsättning omfattar endast nyanställning i och avgång från kolgruvorna, däremot inte rörelser inom industrin.

Nyanställda är alla anställda som påbörjar en anställning i kolgruveindustrin under rapporteringsperioden.

Avgång täcker alla personer som lämnar kolgruveindustrin under rapporteringsperioden.

Avgång redovisas efter de viktigaste socialpolitiska faktorerna.

2.1 Avsked och övertalighet

Avsked är när arbetsgivare säger upp arbetskontraktet före dess utgång. Här medräknas endast fall när arbetstagaren lämnar arbetsmarknaden för gott.

2.1.1 Friställning på ekonomiska grunder

Friställning på ekonomiska grunder förekommer i samband med avsättningsproblem, delvis stillestånd i verksamheten och omstruktureringar. Friställning för att en arbetstagare får förtidspension skall inte räknas med här utan under "förtidspensionering".

2.2 Uppsägning från arbetstagaren

Denna kategori omfattar avgång på grund av uppsägning då arbetstagaren säger upp sin anställning i enlighet med kontraktet och kontraktsbrott. Uppsägningar för att underlätta en ny arbetsordning räknas inte med här.

2.3 Pensionering

Pensionering ger en anställd rätt till pension eller motsvarande förmån när han eller hon lämnar en anställning. I allmänhet innebär pensionering att en arbetstagare slutgiltigt lämnar arbetsmarknaden när han eller hon har uppnått normal pensionsålder eller får förtidspension på grund av sjukdom.

2.3.1 Förtidspensionering av ekonomiskaskäl

Genom förtidspensionering lämnar arbetstagaren anställningen före uppnådd pensionsålder och utan att vara arbetsoförmögen eftersom fortsatt anställning inte är möjlig, antingen på grund av ekonomiska skäl eller omorganisering. Den berörda arbetstagaren har då rätt till en pension eller ett vederlag.

2.3.2 Förtidspensionering

Här omfattas avgång som beror på att arbetstagare får rätt till pension på grund av oförmåga att fortsätta arbeta.

2.4 Dödsfall

2.5 Andra skäl

Här omfattas avgång på grund av olämplighet för gruvarbete, militär eller civil värnplikt och andra former för avgång (tidsbegränsade kontrakt löper ut för exempelvis praktikanter och studerande, avsked/uppsägning utan uppsägningstid, fall då anställningen avslutas utan att den lagstadgade uppsägningstiden iakttas, personer som skall studera på högskola och delta i kurser, om anställningen upphör under studietiden).

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS

Frågeformulär C-3

STATISTIKKONTOR

Div. E P1

Luxemburg P PO Box 1907

>Plats för tabell>

KOMMENTARER

1. Beträffande undersökningens räckvidd och allmänna definitioner, se frågeformulär C P1.

2. Arbetade respektive förlorade timmar

Detta frågeformulär omfattar de timmar som arbetas respektive går förlorade av arbetstagare med undantag av arbetsledare med arbetarstatus. Uppgifter om arbetsledare skall förtecknas separata i kolumn 3.

2.1 Antal arbetade timmar

Antal arbetade timmar omfattar:

a) Antal faktiskt arbetade timmar under normal arbetstid.

b) Det antal timmar som arbetas utöver dem i led a och som normalt betalas mer än normal timpenning (t. ex. övertid, söndagar, allmänna helgdagar och nattskift). Dessa timmar bör föras in oavsett timpenningen, d.v.s. endast en timme anges för en timme som betalas dubbelt. Vid kompensationsledighet räknas inga timmar som ytterligare arbete.

(Antal övertidstimmar skall föras in separat i kolumn 1.1).

c) Den tid som tillbringas på arbetsplatsen utan att egentligt arbete utförs, t. ex. på grund av tillfällig arbetsbrist, avbrott eller olyckshändelser, eller den tid som tillbringas på arbetsplatsen utan att arbete utförs men med kontraktbaserad garantilön.

d) Den tid som tillbringas på arbetsplatsen och ägnas åt uppgifter som förberedelse av arbetsplatsen, reparationer och underhåll, förberedelse och rengöring av verktyg, utfärdande av kvitteringar, ifyllande av formulär om den tid som ägnats åt olika arbetsuppgifter, sammanställning av rapporter.

e) Den tid som går till kortare raster liksom måltidsraster.

Följande skall inte tas med som faktiskt arbetade timmar:

a) Timmar som betalas men inte arbetas, som betald ledighet, betalda allmänna helgdagar, betalda arbetsfria skift, lön under sjukdom osv.

b) Den tid som går till resor mellan bostad och arbetsplats.

2.2 Förlorade timmar

Med förlorade timmar avses timmar under vilka inget arbete utförs, och de bör redovisas enligt följande:

2.2.1 Personligaskäl

Denna kategori omfattar timmar som inte arbetas av arbetstagare på grund av tjänstledighet, sjukdom/olyckshändelse, konvalescens, särskild ledighet (t. ex. på grund av familjeskäl, läkarbesök, fackliga aktiviteter), annan form av ledighet, godkänd eller ej, och "arbetsfria" skift.

2.2.1.1 Ledighet

Denna kategori omfattar avtalsenlig tjänstledighet och kompletterande ledighet för allvarligt handikappade.

2.2.1.2 Sjukdom/olyckshändelse

Fall av arbetsoförmåga på grund av sjukdom (med läkarintyg) eller olyckshändelse och konvalescens av arbetstagare som är registrerad som arbetsoför.

2.2.2 Timmar förlorade på grund av ekonomiska och tekniskaskäl

Denna kategori omfattar tillfälliga driftstopp på ekonomiska grunder (t. ex. avsättningssvårigheter) eller tekniska skäl. Den omfattar även timmar förlorade på grund av arbetskonflikter, även konflikter i tillförsel- och avsättningsledet.

2.2.2.1 Lagstadgad förkortad arbetstid

Med lagstadgad förkortad arbetstid avses förlorad tid som kompenseras med bidrag eller stöd från statsmakterna.

Lagstadgad förkortad arbetstid förekommer i följande medlemsstater: Belgien, Frankrike, Spanien och Tyskland. I Spanien spelar lagstadgad förkortad arbetstid endast en mindre roll och kan inte utvärderas statistiskt. I Förenade kungariket förekommer inte detta styrmedel.

2.2.2.2 Timmar förlorade på grund av arbetskonflikter

Denna kateogori omfattar stillestånd i produktion eller administration på grund av strejk eller lock out. Förlorade timmar skall redovisas av de personer som omfattas av undersökningen, oavsett om de själv deltar i strejk eller påverkas av lock out.

2.2.3 Timmar förlorade av andraskäl

Denna kategori omfattar stillestånd i produktion eller administration på grund av force majeure som oförutsedda naturkatastrofer eller oförutsedda händelser i de allmänna försörjningsnäten för el, gas och vatten.

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS

Frågeformulär C-4

STATISTIKKONTOR

Div. E P1

Luxemburg P PO Box 1907

>Plats för tabell>

KOMMENTARER

1. För undersökningens räckvidd och allmänna definitioner, se frågeformulär C P1.

2. Antalet anställda redovisade efter ålder

De enheter som används här är antalet levnadsår per den 31 december undersökningsåret.