BILAGA II

DETALJERADE PRODUKTIONSREGLER ENLIGT KAPITEL III

Del I: Regler för växtproduktion

Utöver de produktionsregler som fastställs i artiklarna 9–12 ska de regler som fastställs i denna del gälla för ekologisk växtproduktion.

1. Allmänna krav

1.1 Ekologiska grödor, förutom sådana som naturligt växer i vatten, ska produceras i levande jord eller i levande jord blandad eller gödslad med material och produkter som är tillåtna inom ekologisk produktion, i kontakt med alven och berggrunden.

1.2 Hydrokultur, dvs. en metod för odling av växter som inte naturligt växer i vatten, där växternas rötter står i en näringslösning eller i ett inert odlingsmedium till vilket en näringslösning tillsätts, ska vara förbjuden.

1.3 Genom undantag från punkt 1.1 ska produktion av groddar genom att fukta frön och produktion av endiver, inbegripet genom nedsänkning i klart vatten, vara tillåten.

1.4 Genom undantag från punkt 1.1 ska följande metoder vara tillåtna:

a) Odling av växter för produktion av prydnadsväxter och örter som säljs i kruka till slutkonsumenten.

b) Odling av grodd- eller utplanteringsplantor i behållare för vidare omplantering.

1.5 Genom undantag från punkt 1.1 ska odling av grödor i avgränsade bäddar endast vara tillåten på sådana ytor som certifierats som ekologiska för detta bruk före den 28 juni 2017 i Finland, Sverige och Danmark. Ingen utökning av dessa ytor ska vara tillåten.

Detta undantag ska upphöra att gälla den 31 december 2030.

Senast den 31 december 2025 ska kommissionen förelägga Europaparlamentet och rådet en rapport om användningen av avgränsade bäddar inom ekologiskt jordbruk. Denna rapport får vid behov åtföljas av ett lagstiftningsförslag vad gäller användningen av avgränsade bäddar inom ekologiskt jordbruk.

1.6 Alla växtproduktionsmetoder som används ska förebygga eller minimera förorening av miljön.

1.7 Omställning

1.7.1 För att växter och växtprodukter ska betraktas som ekologiska produkter ska de produktionsregler som fastställs i denna förordning ha tillämpats med avseende på skiftena under en omställningsperiod på minst två år före sådd eller, i fråga om betesmark eller fleråriga foderväxter, minst två år innan de används som ekologiskt foder eller, i fråga om annan flerårig gröda än foderväxter, minst tre år före första skörden av ekologiska produkter.

1.7.2 I de fall där marken eller ett eller flera skiften av denna mark har förorenats med produkter eller ämnen som inte är tillåtna i ekologisk produktion, får den behöriga myndigheten besluta att förlänga omställningsperioden för det eller de berörda skiftena efter den period som anges i punkt 1.7.1.

1.7.3 Om det är fråga om behandling med produkter eller ämnen som inte är tillåtna i ekologisk produktion, ska den behöriga myndigheten kräva en ny omställningsperiod i enlighet med punkt 1.7.1. Perioden får förkortas i följande två fall: a) Om behandlingen med produkter eller ämnen som inte är tillåtna i ekologisk produktion ingår i en bekämpningsåtgärd mot skadegörare eller ogräs, inklusive karantänskadegörare och invasiva arter, vilken medlemsstatens behöriga myndighet har föreskrivit som obligatorisk. b) Om behandlingen med produkter eller ämnen som inte är tillåtna i ekologisk produktion ingår i vetenskapliga försök som har godkänts av medlemsstatens behöriga myndighet.

1.7.4 Omställningsperiodens längd ska i de fall som avses i punkterna 1.7.2 och 1.7.3 fastställas med hänsyn till följande krav: a) Nedbrytningen av produkten eller ämnet i fråga ska ge garantier för att det vid utgången av omställningsperioden endast återstår en obetydlig mängd rester i jorden och, om det rör sig om en flerårig gröda, i växten. b) Den skörd som följer efter behandlingen får inte släppas ut på marknaden som ekologiska produkter eller produkter under omställning.

1.7.4.1 Medlemsstaterna ska informera kommissionen och de övriga medlemsstaterna om eventuella beslut som de fattar som fastställer obligatoriska åtgärder avseende behandling med produkter eller ämnen som inte är tillåtna i ekologisk produktion.

1.7.4.2 Vid behandling med produkter eller ämnen som inte är tillåtna i ekologisk produktion ska punkt 1.7.5 b inte gälla.

1.7.5 För omställning av mark för ekologisk animalieproduktion a) ska omställningsreglerna tillämpas på hela den del av produktionsenheten där djurfoder produceras, b) utan hinder av led a får omställningsperioden minskas till ett år för betesmarker och utomhusrastgårdar som används av icke växtätande arter.

1.8 Ursprung för växter och växtförökningsmaterial

1.8.1 För produktion av växter och andra växtprodukter än växtförökningsmaterial får endast ekologiskt växtförökningsmaterial användas.

1.8.2 För erhållande av ekologiskt växtförökningsmaterial som ska användas för produktion av andra produkter än växtförökningsmaterial ska moderplantan och, i förekommande fall, andra plantor avsedda för produktion av växtförökningsmaterial ha producerats i enlighet med denna förordning i minst en generation eller, när det gäller fleråriga växter, i minst en generation under två odlingssäsonger.

1.8.3 När aktörer väljer ekologiskt växtförökningsmaterial ska de i första hand välja ekologiskt växtförökningsmaterial som lämpar sig för ekologiskt jordbruk.

1.8.4 Ekologisk växtförädling ska, för produktion av ekologiska sorter som lämpar sig för ekologisk produktion, ske under ekologiska förhållanden och inriktas på stärkande av den genetiska mångfalden, förlitande på naturlig fortplantningsförmåga samt odlingsutfall, sjukdomsresistens och anpassning till olika lokala jordmåns- och klimatförhållanden. All förökning utom meristemkultur ska ske enligt certifierad ekologisk produktion.

1.8.5 Användning av växtförökningsmaterial under omställning och icke-ekologiskt växtförökningsmaterial

1.8.5.1 Genom undantag från punkt 1.8.1 får de behöriga myndigheterna godkänna användning av växtförökningsmaterial som är under omställning eller som är icke-ekologiskt på de villkor som fastställs i punkterna 1.8.5.3, 1.8.5.4 och 1.8.5.5, om de insamlade uppgifterna i den databas som avses i artikel 26.1 eller det system som avses i artikel 26.2 a visar att aktörens kvalitativa eller kvantitativa behov av relevant ekologiskt växtförökningsmaterial, exklusive groddplantor, inte är tillgodosedda. Innan aktörer begär ett sådant undantag ska de konsultera den databas som avses i artikel 26.1 eller det system som avses i artikel 26.2 a för att verifiera om begäran är motiverad.

1.8.5.2 Kontrollmyndigheter eller kontrollorgan som erkänts i enlighet med artikel 46.1 får godkänna att aktörer i tredjeländer använder växtförökningsmaterial som är under omställning eller som är icke-ekologiskt i en ekologisk produktionsenhet, om ekologiskt växtförökningsmaterial inte är tillgängligt i tillräcklig mängd eller av tillräckligt hög kvalitet på territoriet i det tredjeland där aktören är etablerad, på de villkor som fastställs i punkterna 1.8.5.3, 1.8.5.4 och 1.8.5.5.

1.8.5.3 Icke-ekologiskt växtförökningsmaterial får inte behandlas med andra växtskyddsprodukter än sådana som är godkända för behandling av utsäde i enlighet med artikel 24.1 i denna förordning, om inte den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten av växtskyddsskäl i enlighet med förordning (EU) 2016/2031 föreskrivit kemisk behandling för alla sorter av en viss art i det område där växtförökningsmaterialet kommer att användas.

1.8.5.4 Godkännandet av användning av växtförökningsmaterial som är under omställning eller som är icke-ekologiskt ska ges innan grödan sås.

1.8.5.5 Godkännandet av användning av växtförökningsmaterial som är under omställning eller som är icke-ekologiskt ska endast ges enskilda användare för en säsong i taget, och den behöriga myndighet som är ansvarig för godkännanden ska förteckna mängden godkänt växtförökningsmaterial.

1.9 Markvård och gödsling

1.9.1 I ekologisk växtproduktion ska jordbearbetnings- och odlingsmetoder användas som bevarar eller ökar mängden organiskt material i jorden, ökar jordens strukturstabilitet och biologiska mångfald samt förebygger jordpackning och jorderosion.

1.9.2 Jordens bördighet och biologiska aktivitet ska bibehållas och ökas a) genom fleråriga växtföljder, inklusive genom användning av baljväxtgrödor som obligatorisk huvudgröda eller täckgröda vid växelbruk och andra gröngödselgrödor, utom när det rör sig om gräsmark eller fleråriga foderväxter, b) genom kortsiktiga gröngödselgrödor och baljväxter samt genom användning av växtmångfald, när det rör sig om växthus eller andra fleråriga grödor än foderväxter, och c) i samtliga fall genom tillförsel av stallgödsel eller organiskt material från ekologisk produktion, båda företrädesvis komposterade.

1.9.3 Om växternas näringsbehov inte kan tillgodoses genom de åtgärder som fastställs i punkterna 1.9.1 och 1.9.2, får endast gödselmedel och jordförbättringsmedel som är godkända för ekologisk produktion enligt artikel 24 användas och detta bara i den omfattning som är nödvändig. Aktörerna ska dokumentera användningen av dessa produkter.

1.9.4 Den totala mängd stallgödsel, enligt definitionen i direktiv 91/676/EEG, som används på produktionsenheterna under omställning och de ekologiska produktionsenheterna får inte överstiga 170 kg kväve per år/hektar utnyttjad jordbruksareal. Gränsvärdet ska endast gälla för användningen av stallgödsel, torkad stallgödsel och torkad fjäderfägödsel, komposterade exkrement från djur, inbegripet fjäderfägödsel, komposterad stallgödsel och flytande exkrement från djur.

1.9.5 De som driver jordbruksföretag får för spridning av överskottsgödsel från ekologiska produktionsenheter uteslutande ingå skriftliga samarbetsavtal med andra som driver jordbruksföretag och företag som uppfyller reglerna för ekologisk produktion. Det gränsvärde som avses i punkt 1.9.4 ska beräknas på grundval av samtliga ekologiska produktionsenheter som ingår i ett sådant samarbete.

1.9.6 Preparat av mikroorganismer får användas för att förbättra jordens allmänna tillstånd eller tillgängligheten av på näringsämnen i jorden eller till grödan.

1.9.7 För att stimulera kompostering får lämpliga preparat som bygger på mikroorganismer eller växter användas.

1.9.8 Oorganiska kvävegödselmedel får inte användas.

1.9.9 Biodynamiska preparat får användas.

1.10 Hantering av skadegörare och ogräs

1.10.1 Skyddet mot skador som orsakas av skadegörare och ogräs ska främst baseras på följande: — Naturliga fiender. — Valet av arter, sorter och heterogent material. — Växelföljd. — Odlingstekniker som bioångning och mekaniska och fysikaliska metoder. — Värmebehandlingar, som insolation och, om det rör sig om skyddade grödor, ytlig ångbehandling av jorden (maximalt till 10 centimeters djup).

1.10.2 Om växterna inte på ett tillfredsställande sätt kan skyddas mot skadegörare med de metoder som anges i punkt 1.10.1 eller om det är fråga om ett fastställt hot mot en gröda, får endast produkter och ämnen som godkänts för ekologisk produktion enligt artiklarna 9 och 24 användas och detta endast i den utsträckning som är nödvändig. Aktörerna ska dokumentera behovet av användning av sådana produkter.

1.10.3 När det gäller produkter och ämnen som används i fällor eller dispensrar för produkter och ämnen utom feromondispensrar, ska fällorna eller dispensrarna förhindra att produkterna och ämnena släpps ut i omgivningen och att de kommer i kontakt med de grödor som odlas. Alla fällor, inbegripet feromonfällor, ska samlas in efter användning och omhändertas på ett säkert sätt.

1.11 Rengörings- och desinfektionsmedel

För rengöring och desinfektion får endast sådana rengörings- och desinfektionsmedel användas i växtodling som godkänts för ekologisk produktion enligt artikel 24.

1.12 Dokumentationsplikt

Aktörerna ska dokumentera de berörda skiftena och storleken på skörden.

1.13 Beredning av obearbetade produkter

Om annan typ av beredning än bearbetning utförs på växter, ska de allmänna kraven i del IV punkterna 1.2, 1.3, 1.4, 1.5 och 2.2.3 i tillämpliga delar gälla för sådan beredning.

2. Detaljerade regler för specifika växter och växtprodukter

2.1 Regler för svampproduktion

Substrat får användas för svampproduktion, om de endast består av följande komponenter:

a) Stallgödsel och exkrement från djur i) antingen från ekologiska produktionsenheter eller från enheter under omställning under andra omställningsåret, eller ii) enligt vad som avses i punkt 1.9.3, dock endast när den produkt som avses i led i inte är tillgänglig och förutsatt att denna stallgödsel och dessa exkrement från djur inte utgör mer än 25 % av den totala vikten av substratets komponenter, exklusive ytmaterialet och eventuella tillsatser av vatten, före kompostering.

b) Andra produkter av jordbruksursprung än de som avses i led a från ekologiska produktionsenheter.

c) Torv som inte är behandlad med kemiska produkter.

d) Trä som inte är behandlat med kemiska produkter efter fällning.

e) De mineralprodukter som avses i punkt 1.9.3, vatten och jord.

2.2 Regler för insamling av vilda växter

Insamling av vilda växter och delar av sådana som växer vilt i naturområden, skogar och jordbruksområden betraktas som ekologisk produktion, förutsatt att

a) områdena under minst en treårsperiod före insamlingen inte har behandlats med andra produkter eller ämnen än de som har godkänts för användning i ekologisk produktion enligt artiklarna 9 och 24,

b) insamlingen inte påverkar det naturliga habitatets stabilitet eller artens fortlevnad i insamlingsområdet.

Del II: Regler för animalieproduktion

Utöver de produktionsregler som fastställs i artiklarna 9, 10, 11 och 14 ska de regler som fastställs i denna del gälla för ekologisk animalieproduktion.

1. Allmänna bestämmelser

1.1 Förutom vid biodling ska det vara förbjudet med animalieproduktion utan mark, det vill säga att den jordbrukare som avser att ägna sig åt ekologisk animalieproduktion inte brukar någon jordbruksmark och inte har ingått ett skriftligt samarbetsavtal med en jordbrukare om användning av ekologiska produktionsenheter eller produktionsenheter under omställning för djuren i fråga.

1.2 Omställning

1.2.1 Vid samtidigt inledande av omställningen av produktionsenheten, inbegripet betesmark eller mark som används för djurfoder, och av djur som hålls vid anläggningen i början av produktionsenhetens omställningsperiod i enlighet med del I punkterna 1.7.1 och 1.7.5 b, får djur och animalieprodukter betraktas som ekologiska vid utgången av omställningsperioden för produktionsenheten, även om den omställningsperiod som fastställs i punkt 1.2.2 i denna del för den berörda typen av djur är längre än omställningsperioden för produktionsenheten.

Genom undantag från punkt 1.4.3.1 får, i händelse av sådan samtidig omställning av produktionen, under produktionsenhetens omställningsperiod djur som hålls vid anläggningen i början av omställningsperioden ges omställningsfoder som producerats vid produktionsenheten under omställning under det första omställningsåret och/eller foder enligt punkt 1.4.3.1 och/eller ekologiskt foder.

Icke-ekologiska djur får införas i en produktionsenhet under omställning efter det att omställningsperioden har inletts, i enlighet med punkt 1.3.4.

1.2.2 De specifika omställningsperioder som gäller för olika typer av animalieproduktion är följande:

a) Tolv månader för nötkreatur och hästdjur för köttproduktion och under alla omständigheter minst tre fjärdedelar av djurets livslängd.

b) Sex månader för får, getter och svin och djur för mjölkproduktion.

c) Tio veckor för fjäderfän för köttproduktion vilka införts innan de är tre dagar gamla, utom för pekingankor.

d) Sju veckor för pekingankor som införts innan de är tre dagar gamla.

e) Sex veckor för fjäderfän för äggproduktion vilka införts innan de är tre dagar gamla.

f) Tolv månader för bin. Under omställningsperioden ska vaxet ersättas med vax från ekologisk biodling. Icke-ekologiskt bivax får emellertid användas, i) om bivax från ekologisk biodling inte är tillgängligt på marknaden, ii) om det är bevisat att det inte är kontaminerat med produkter eller ämnen som inte är tillåtna i ekologisk produktion, och iii) förutsatt att det kommer från cellock.

g) Tre månader för kaniner.

h) Tolv månader för hjortdjur.

1.3 Djurens ursprung

1.3.1 Utan att det påverkar tillämpningen av reglerna om omställning ska ekologiska djur vara födda eller kläckta och uppvuxna på ekologiska produktionsenheter.

1.3.2 När det gäller uppfödning av ekologiska djur gäller följande:

a) Fortplantningen ska ske med naturliga metoder, men artificiell insemination är tillåten.

b) Fortplantning får inte sättas igång eller hindras genom behandling med hormoner eller andra ämnen med liknande effekt, såvida det inte är fråga om en form av veterinärmedicinsk behandling av ett enskilt djur.

c) Andra former av artificiell fortplantning, såsom kloning eller överföring av embryon, får inte användas.

d) Valet av djurras ska vara lämpligt i förhållande till principerna för ekologisk odling, säkerställa en hög djurvälfärd och bidra till att förebygga lidande och till att förhindra att djur behöver stympas.

1.3.3 Aktörer ska, när de väljer raser och linjer, överväga att i första hand välja raser och linjer med en hög grad av genetisk mångfald samt beakta djurens förmåga att anpassa sig till lokala förhållanden, deras avelsvärde, livslängd, livskraft och resistens mot sjukdomar och hälsoproblem, utan att något av detta påverkar deras välbefinnande. Dessutom ska sådana raser och djurlinjer väljas som gör det möjligt att undvika specifika sjukdomar eller hälsoproblem som är förknippade med vissa raser eller linjer som används i intensiv produktion, t.ex. svinstressyndromet, som potentiellt kan leda till PSE-kött (Pale Soft Exudative), plötslig död, spontanabort och förlossningssvårigheter som kräver kejsarsnitt. I första hand ska inhemska raser och linjer väljas.

För att välja raser och linjer i enlighet med första stycket ska aktörer använda den information som finns tillgänglig i de system som avses i artikel 26.3.

1.3.4 Användning av icke-ekologiska djur

1.3.4.1 För avelssyften får, genom undantag från punkt 1.3.1, djur som inte är ekologiskt uppfödda införas i en ekologisk produktionsenhet i de fall då raser riskerar att försvinna från djurhållningen enligt artikel 28.10 b i förordning (EU) nr 1305/2013 och de akter som antagits på grundval av den förordningen. I de fallen behöver djuren av de raserna inte nödvändigtvis vara djur som inte fått avkomma.

1.3.4.2 I samband med förnyelse av bigårdar får, genom undantag från punkt 1.3.1, 20 % per år av bidrottningar och svärmar/avläggare ersättas med icke-ekologiska bidrottningar och svärmar/avläggare i den ekologiska produktionsenheten, förutsatt att bidrottningarna och svärmarna/avläggarna placeras i kupor med vaxkakor eller vaxmellanväggar från ekologiska produktionsenheter. En svärm/avläggare eller bidrottning per år får hursomhelst ersättas av en icke-ekologisk svärm/avläggare eller bidrottning.

1.3.4.3 När en flock sätts samman för första gången, förnyas eller sätts samman på nytt, och jordbrukarnas kvalitativa och kvantitativa behov inte går att tillgodose, får den behöriga myndigheten, genom undantag från punkt 1.3.1, besluta att icke-ekologiskt uppfödda fjäderfän får införlivas i en ekologisk produktionsenhet för fjäderfä, förutsatt att värphöns och fjäderfä för köttproduktion är yngre än tre dagar. Produkter från dem får endast betraktas som ekologiska förutsatt att den omställningsperiod som anges i punkt 1.2 iakttas.

1.3.4.4 Om de uppgifter som samlas in i enlighet med det system som avses i artikel 26.2 b visar att jordbrukarens kvalitativa eller kvantitativa behov i fråga om ekologiska djur inte är tillgodosedda, får de behöriga myndigheterna genom undantag från punkt 1.3.1 godkänna att icke-ekologiska djur förs in på en ekologisk produktionsenhet, förutsatt att villkoren i punkterna 1.3.4.4.1–1.3.4.4.4 uppfylls.

Jordbrukare ska innan de begär ett sådant undantag konsultera de uppgifter som samlats in i det system som avses i artikel 26.2 b för att verifiera om begäran är motiverad.

När det gäller aktörer i tredjeländer får kontrollmyndigheter och kontrollorgan som erkänts i enlighet med artikel 46.1 godkänna att icke-ekologiska djur förs in på en ekologisk produktionsenhet, om ekologiska djur inte finns tillgängliga i tillräcklig mängd eller av tillräckligt hög kvalitet på territoriet i det land där aktören är etablerad.

1.3.4.4.1 Unga icke-ekologiska djur får för avelssyften införas när en hjord eller besättning sätts samman för första gången. De ska födas upp i enlighet med reglerna för ekologisk produktion direkt efter det att de är avvanda. Dessutom gäller följande begränsningar vid den tidpunkt då dessa djur förs in i besättningen eller hjorden: a) Nötkreatur, hästdjur och hjortdjur ska vara yngre än sex månader. b) Får och getter ska vara yngre än sextio dagar. c) Svin ska väga mindre än 35 kg. d) Kaniner ska vara yngre än tre månader.

1.3.4.4.2 Icke-ekologiska vuxna honor som inte fått ungar och icke-ekologiska hanar får för avelssyften införas vid förnyelse av en besättning eller hjord. De ska i fortsättningen födas upp i enlighet med reglerna för ekologisk produktion. Dessutom ska följande begränsningar gälla för antalet honor per år: a) Högst 10 % av andelen vuxna hästdjur eller nötkreatur och 20 % av vuxna svin, får, getter, kaniner och hjortdjur får införas. b) För enheter med färre än 10 hästdjur, hjortdjur eller nötkreatur eller kaniner, eller med färre än fem svin, får eller getter ska all förnyelse begränsas till högst ett djur per år.

1.3.4.4.3 De procentandelar som avses i punkt 1.3.4.4.2 får ökas upp till 40 % förutsatt att den behöriga myndigheten har bekräftat att något av följande villkor uppfylls: a) En väsentlig utökning av djurhållningen har ägt rum. b) En djurras har ersatts med en annan. c) En ny djurspecialisering har utvecklats.

1.3.4.4.4 I de fall som avses i punkterna 1.3.4.4.1, 1.3.4.4.2, och 1.3.4.4.3 får icke-ekologiska djur endast betraktas som ekologiska förutsatt att den omställningsperiod som anges i punkt 1.2 i denna bilaga har följts. Den omställningsperiod som fastställs i punkt 1.2.2 ska tidigast inledas när djuren införs i produktionsenheten under omställning.

1.3.4.4.5 I de fall som avses i punkterna 1.3.4.4.1–1.3.4.4.4 ska icke-ekologiska djur antingen hållas åtskilda från andra djur eller vara identifierbara fram till och med utgången av den omställningsperiod som avses i punkt 1.3.4.4.4.

1.4 Utfodring

1.4.1 Allmänna utfodringskrav

Följande regler ska gälla för utfodringen:

a) Foder till djuren ska i första hand anskaffas från det jordbruksföretag där djuren hålls eller från ekologiska produktionsenheter eller produktionsenheter under omställning tillhörande andra jordbruksföretag i samma region.

b) Djuren ska ges ekologiskt foder eller omställningsfoder som uppfyller deras näringsbehov under de olika utvecklingsstadierna. Restriktiv utfodring får inte förekomma inom animalieproduktionen såvida det inte är motiverat av veterinärmedicinska skäl.

c) Djur får inte hållas under sådana förhållanden eller på en sådan diet som kan främja uppkomsten av anemi.

d) Gödningsmetoder ska alltid respektera de normala utfodringsmönstren för varje art och djurens välbefinnande under alla skeden av uppfödningsprocessen. Tvångsmatning är förbjuden.

e) Med undantag av svin, fjäderfän och bin ska djuren alltid ha tillgång till bete närhelst förhållandena så tillåter eller ska alltid ha tillgång till grovfoder.

f) Det är förbjudet att använda tillväxtfrämjande medel och syntetiska aminosyror.

g) Diande djur ska helst utfodras med modersmjölk under en minimiperiod fastställd av kommissionen i enlighet med artikel 14.3 a. Mjölkersättning som innehåller kemiskt syntetiserade komponenter eller komponenter av vegetabiliskt ursprung får inte användas under denna period.

h) Foderråvaror av vegetabiliskt eller animaliskt ursprung eller med ursprung i alger eller jäst ska vara ekologiska.

i) Icke-ekologiska foderråvaror av vegetabiliskt eller animaliskt ursprung eller med ursprung i alger eller jäst, foderråvaror av mikrobiellt eller mineraliskt ursprung, fodertillsatser och processhjälpmedel får användas endast om de har godkänts för användning i ekologisk produktion i enlighet med artikel 24.

1.4.2 Bete

1.4.2.1 Bete på ekologisk mark

Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 1.4.2.2 ska ekologiska djur beta på ekologisk mark. Icke-ekologiska djur får dock under en begränsad period varje år utnyttja ekologiskt bete, förutsatt att de har uppfötts på ett miljövänligt sätt på mark med stöd i artiklarna 23, 25, 28, 30, 31 och 34 i förordning (EU) nr 1305/2013 och att de inte hålls på den ekologiska marken samtidigt som ekologiska djur.

1.4.2.2 Bete på allmänning och växling av betesområde

1.4.2.2.1 Ekologiska djur får beta på allmänning, förutsatt att a) allmänningen under minst tre år inte har behandlats med produkter eller ämnen som inte är tillåtna i ekologisk produktion, b) de icke-ekologiska djur som betar på allmänningen har uppfötts på ett miljövänligt sätt på mark med stöd i artiklarna 23, 25, 28, 30, 31 och 34 i förordning (EU) nr 1305/2013, c) animalieprodukter från ekologiska djur producerade under den period dessa djur betade på allmänningen betraktas inte som ekologiska produkter, såvida det inte kan bevisas att dessa djur på ett lämpligt sätt har skilts från de icke-ekologiska djuren.

1.4.2.2.2 Under perioden med växling av betesområde får ekologiska djur beta på icke-ekologisk mark när de drivs från ett betesområde till ett annat. Under denna period ska de ekologiska djuren hållas åtskilda från de andra djuren. Intag av icke-ekologiskt foder i form av gräs eller annan växtlighet som djuren betar ska tillåtas a) i högst 35 dagar, vari inbegrips den tid det tar att driva djuren både till och från området, eller b) om det rör sig om högst 10 % av den totala foderransonen per år beräknat som procentandel av torrsubstansen i foder av jordbruksursprung.

1.4.3 Omställningsfoder

1.4.3.1 För jordbruksföretag som ägnar sig år animalieproduktion gäller följande:

a) Upp till i genomsnitt 25 % av foderblandningen i foderransonerna får utgöras av omställningsfoder från det andra omställningsåret. Denna procentandel får ökas till 100 % om detta omställningsfoder kommer från det jordbruksföretag där djuren hålls.

b) Upp till 20 % av den sammanlagda genomsnittsmängden av djurens foder får utgöras av bete på eller skörd från permanent betesmark, skiften för fleråriga foderväxter eller proteingrödor sådda på ekologiskt odlad mark som befinner sig under det första omställningsåret, förutsatt att denna mark ingår i själva jordbruksföretaget.

Om båda de typer av omställningsfoder som avses i leden a och b används för utfodringen får den sammanlagda andelen av sådant foder inte överskrida den andel som fastställs i led a.

1.4.3.2 Uppgifterna i punkt 1.4.3.1 ska beräknas årligen som en procentandel av torrsubstansen i foder av vegetabiliskt ursprung.

1.5 Hälso- och sjukvård

1.5.1 Förebyggande av sjukdomar

1.5.1.1 Sjukdomsförebyggande åtgärder ska baseras på urvalet av raser och stammar, djurhållningspraxis, foder av hög kvalitet, motion, lämplig djurtäthet samt tillräckliga och lämpliga utrymmen för djuren under förhållanden med god hygien.

1.5.1.2 Immunologiska veterinärmedicinska läkemedel får användas.

1.5.1.3 Kemisk-syntetiskt framställda allopatiska veterinärmedicinska läkemedel, inbegripet antibiotika och bolusar av kemisk-syntetiskt framställda allopatiska molekyler, får inte användas för förebyggande vård.

1.5.1.4 Substanser för att stimulera tillväxt eller produktion (inklusive antibiotika, koccidiostatika och andra artificiella medel för att stimulera tillväxt) samt hormoner eller liknande ämnen för att kontrollera fortplantning eller för andra ändamål (till exempel brunstsynkronisering) får inte användas.

1.5.1.5 När djur kommer från icke-ekologiska produktionsenheter, ska särskilda åtgärder såsom screeningtester och karantänperioder tillämpas, beroende på lokala förhållanden.

1.5.1.6 För rengöring och desinfektion får endast sådana medel för rengöring- och desinfektion av byggnader och anläggningar avsedda för djur som godkänts för ekologisk produktion enligt artikel 24 användas.

1.5.1.7 Byggnader, fållor, utrustning och redskap ska rengöras ordentligt och desinficeras för att hindra återinfektion och att sjukdomsspridande organismer utvecklas. Avföring, urin och ej uppätet eller utspillt foder ska avlägsnas så ofta som det är nödvändigt för att minska lukten och undvika att insekter och gnagare lockas dit. Rodenticider (får endast användas i fällor) och de produkter och substanser som är godkända enligt artiklarna 9 och 24 för ekologisk produktion får användas för bekämpning av insekter och andra skadedjur i byggnader och andra anläggningar där djur vistas.

1.5.2 Veterinärbehandling

1.5.2.1 Om ett djur blir sjukt eller skadat trots sjukdomsförebyggande åtgärder ska det behandlas omedelbart.

1.5.2.2 Sjukdomar ska behandlas omedelbart för att förhindra att djuren lider. Kemisk-syntetiskt framställda allopatiska veterinärmedicinska läkemedel, inbegripet antibiotika, får användas vid behov, på stränga villkor och under överinseende av en veterinär, när fytoterapeutiska, homeopatiska och andra produkter är olämpliga. I synnerhet ska begränsningar med avseende på behandlingsomgångar och karenstid fastställas.

1.5.2.3 Foderråvaror av mineraliskt ursprung som har godkänts enligt artikel 24 för användning i ekologisk produktion, fodertillsatser som har godkänts enligt artikel 24 för användning i ekologisk produktion och fytoterapeutiska och homeopatiska produkter ska hellre användas än behandling med kemisk-syntetiskt framställda allopatiska veterinärmedicinska läkemedel, inbegripet antibiotika, förutsatt att de har en effektiv terapeutisk verkan på den djurart och under de förhållanden som behandlingen är avsedd för.

1.5.2.4 Om ett djur eller en grupp djur som under tolv månader har genomgått mer än tre behandlingsomgångar med kemisk-syntetiskt framställda allopatiska veterinärmedicinska läkemedel, inbegripet antibiotika, eller mer än en behandlingsomgång om deras produktiva livscykel är kortare än ett år, med undantag av vaccinationer, parasitbekämpning och obligatoriska bekämpningsprogram, får de berörda djuren eller produkter som kommer från sådana djur inte säljas som ekologiska produkter och djuren måste genomgå de omställningsperioder som avses i punkt 1.2.

1.5.2.5 Karenstiden mellan den sista dosen av ett kemisk-syntetiskt framställt allopatiskt veterinärmedicinskt läkemedel, inbegripet antibiotika, som ges till djur vid normal användning och produktionen av ekologiskt producerade livsmedel från sådana djur ska vara dubbelt så lång som karenstiden enligt artikel 11 i direktiv 2001/82/EG och minst 48 timmar.

1.5.2.6 Behandlingar för att skydda människors och djurs hälsa som krävs enligt unionslagstiftningen ska vara tillåtna.

1.6 Inhysning och djurhållningspraxis

1.6.1 Byggnadens isolering, uppvärmning och ventilation ska säkerställa att luftcirkulationen, halten av damm, temperaturen, den relativa luftfuktigheten och gaskoncentrationen hålls inom gränser som säkerställer djurens välbefinnande. Byggnaden ska ha god naturlig ventilation och medge stort dagsljusinsläpp.

1.6.2 Byggnader avsedda för djur ska inte vara obligatoriska i områden med sådana klimatförhållanden att djuren kan vistas utomhus. I dessa fall ska djuren ha tillgång till skydd eller skuggade områden, där de kan söka skydd mot väder och vind.

1.6.3 Djurtätheten i byggnader ska tillgodose djurens bekvämlighet, välbefinnande och artspecifika behov, vilka i synnerhet beror på djurens art, ras och ålder. Hänsyn ska också tas till djurens beteendemässiga behov, som i synnerhet beror på gruppens storlek och djurens kön. Djurtätheten ska säkerställa djurens välbefinnande, genom att de får tillräckligt med utrymme för att stå naturligt, röra sig, lätt kunna lägga sig ned, vända sig, utföra kroppsvårdande beteende, inta alla naturliga ställningar och göra alla naturliga rörelser som att sträcka på sig och flaxa med vingarna.

1.6.4 Det minsta utrymme inomhus och utomhus och de tekniska specifikationer rörande inhysning som föreskrivs i de genomförandeakter som avses i artikel 14.3 ska följas.

1.6.5 Utomhusrastgårdar får vara delvis övertäckta. Verandor ska inte betraktas som utomhusområden.

1.6.6 Den totala djurtätheten får inte överstiga gränsvärdet på 170 kg organiskt kväve per år och hektar jordbruksmark.

1.6.7 För att bestämma den lämpliga djurtäthet som avses i punkt 1.6.6 ska den behöriga myndigheten fastställa hur många djurenheter som motsvarar det gränsvärde som avses i punkt 1.6.6 i förhållande till de uppgifter som fastställts för vart och ett av de specifika kraven för typen av animalieproduktion.

1.6.8 Burar, fållor och flatdeck-burar för att föda upp djur får inte användas för någon djurart.

1.6.9 När djur får individuell veterinärbehandling ska de hållas i utrymmen som har ett helt golv och ströbädd eller annan lämplig bädd. Djuren ska enkelt kunna vända sig och bekvämt ligga ner i hela sin längd.

1.6.10 Det ska inte vara tillåtet att föda upp ekologiska djur i en hage med mycket våt eller sank mark.

1.7 Djurvälfärd

1.7.1 Personer som håller djur och hanterar djur under transport och slakt ska ha nödvändiga bas- och yrkeskunskaper när det gäller djurhälsa och djurvälfärd och ska ha genomgått lämplig utbildning i överensstämmelse med vad som krävs i särskilt rådets förordning (EG) nr 1/2005 (1) och rådets förordning (EG) nr 1099/2009 (2), så att en korrekt tillämpning av bestämmelserna i denna förordning säkerställs.

1.7.2 Djurhållningspraxis, inklusive djurtäthet, och inhysningsförhållandena ska säkerställa att djurens utvecklingsmässiga, fysiologiska och etologiska behov tillgodoses.

1.7.3 Djuren ska ha permanent tillgång till utomhusområden så att de har möjlighet att röra på sig, företrädesvis bete, närhelst väder och säsong och markbeskaffenhet möjliggör detta, såvida inte inskränkningar och förpliktelser som rör skyddet av människors och djurs hälsa har införts på grundval av unionslagstiftningen.

1.7.4 Antalet djur ska begränsas för att minska överbetning, markförstöring, erosion eller föroreningar som orsakas av djuren eller spridningen av deras gödsel.

1.7.5 Det ska vara förbjudet att tjudra eller isolera djuren, utom enskilda djur under en begränsad period och i den utsträckning det är motiverat av veterinärmedicinska skäl. Det får endast vara tillåtet att isolera djuren under en begränsad tid, när personalens säkerhet äventyras eller av djurvälfärdsdjurvälfärdsskäl. De behöriga myndigheterna får godkänna att nötkreatur på jordbruksföretag med högst 50 djur (med undantag för ungdjur) tjudras om det inte är möjligt att hålla djuren i grupper som är lämpade för deras beteendemässiga behov, under förutsättning att de har tillgång till bete under betesperioden och minst två gånger i veckan får tillgång till utomhusområden, när bete inte är möjligt.

1.7.6 Djurtransporternas tidslängd ska minimeras.

1.7.7 Allt lidande och all smärta och plåga ska undvikas och minimeras under djurens hela liv, inklusive vid tidpunkten för slakt.

1.7.8 Med förbehåll för utvecklingen av unionslagstiftningen om djurskydd, får svanskupering av får, näbbtrimning under djurets första tre dagar och avhorning undantagsvis tillåtas i enskilda fall, om det förbättrar djurens hälsa, välbefinnande eller hygien eller när personalens säkerhet annars skulle äventyras. Avlägsnande av hornanlag får tillåtas endast i enskilda fall, om det förbättrar djurens hälsa, välbefinnande eller hygien eller när personalens säkerhet annars skulle äventyras. Den behöriga myndigheten ska godkänna dessa ingrepp endast om aktören vederbörligen har anmält och motiverat ingreppen till den behöriga myndigheten och om ingreppen ska utföras av kvalificerad personal.

1.7.9 Djurens lidande ska minimeras genom användning av adekvat smärtlindring eller bedövning och/eller genom att ingrepp endast görs vid den för djuren lämpligaste åldern och utförs av kvalificerad personal.

1.7.10 Kirurgisk kastrering ska vara tillåten för att bibehålla produkternas kvalitet och traditionella produktionsmetoder, men endast på de villkor som anges i punkt 1.7.9.

1.7.11 Lastning och lossning av djur ska genomföras utan användning av någon form av elektrisk eller annan smärtsam stimulans för att tvinga djuren. Det ska vara förbjudet att använda allopatiska lugnande medel före eller under transporten.

1.8 Beredning av obearbetade produkter

Om annan typ av beredning än bearbetning utförs på djur ska de allmänna kraven i del IV punkterna 1.2, 1.3, 1.4 och 1.5 i tillämpliga delar gälla för sådan beredning.

1.9 Ytterligare allmänna regler

1.9.1 För nötkreatur, får, getter och hästdjur

1.9.1.1 Utfodring

Följande regler ska gälla för utfodringen:

a) Minst 60 % av fodret ska komma från det egna jordbruket eller, om detta inte är möjligt eller om sådant foder saknas, produceras i samarbete med andra ekologiska eller under omställning befinnande sig produktionsenheter och foderaktörer med användning av foder och foderråvaror från samma region. Denna procentandel ska höjas till 70 % från och med den 1 januari 2023.

b) Djuren ska ha tillgång till betesmark för bete när förhållandena tillåter detta.

c) Utan att det påverkar tillämpningen av led b ska handjur av nötkreatur som är äldre än ett år ha tillgång till betesmark eller ett utomhusområde.

d) I fall där djuren har tillgång till bete under betesperioden och där systemet för djurhållning inomhus under vintern ger rörelsefrihet åt djuren kan dispens ges från kravet på utomhusrastgårdar under vintermånaderna.

e) Uppfödningssystemen ska bygga på maximalt utnyttjande av betesmark beroende på tillgången till betesmark under de olika årstiderna.

f) Minst 60 % av torrsubstansen i dagliga foderransoner ska utgöras av grovfoder, färskt eller torkat foder eller ensilage. Denna procentandel får sänkas till 50 % för mjölkproducerande djur under en period av högst tre månader tidigt i laktationen.

1.9.1.2 Inhysning och djurhållningspraxis

Följande regler ska gälla för inhysning och djurhållningspraxis:

a) Byggnader ska ha släta men inte hala golv.

b) Byggnaderna ska ha en bekväm, ren och torr ligg- och viloplats som är tillräckligt stor och som ska bestå av helt golv utan spalt. Rymliga torra bäddar av strö ska finnas på viloplatsen. Ströet ska bestå av halm eller annat lämpligt naturligt material. Ströet får förbättras och berikas med de mineralprodukter som är tillåtna enligt artikel 24 som gödselmedel eller jordförbättringsmedel i ekologisk produktion.

c) Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 3.1 första stycket a och andra stycket i rådets direktiv 2008/119/EG (3) ska det vara förbjudet att inhysa kalvar i individuella fållor efter det att dessa är äldre än en vecka, utom i fråga om enskilda djur under en begränsad period och om detta är befogat av veterinärmedicinska skäl.

d) När en kalv får individuell veterinärbehandling ska den hållas i utrymmen som har ett helt golv och ströbädd. Kalven ska enkelt kunna vända sig och bekvämt ligga ner i hela sin längd.

1.9.2 För hjortdjur

1.9.2.1 Utfodring

Följande regler ska gälla för utfodringen:

a) Minst 60 % av fodret ska komma från det egna jordbruket eller, om detta inte är möjligt eller om sådant foder saknas, produceras i samarbete med andra ekologiska eller under omställning befinnande sig produktionsenheter och foderaktörer med användning av foder och foderråvaror från samma region. Denna procentandel ska höjas till 70 % från och med den 1 januari 2023.

b) Djuren ska ha tillgång till betesmark för bete när förhållandena tillåter detta.

c) Där djuren har tillgång till bete under betesperioden och där systemet för djurhållning inomhus under vintern ger rörelsefrihet åt djuren får dispens ges från kravet på utomhusrastgårdar under vintermånaderna.

d) Uppfödningssystemen ska bygga på maximalt utnyttjande av betesmark beroende på tillgången till betesmark under de olika årstiderna.

e) Minst 60 % av torrsubstansen i dagliga foderransoner ska utgöras av grovfoder, färskt eller torkat foder eller ensilage. Denna andel får sänkas till 50 % för mjölkproducerande hjortdjur av honkön under en period av högst tre månader tidigt i laktationen.

f) Naturbete ska tillhandahållas i en hage under vegetationsperioden. Hagar som inte kan ge foder genom bete under vegetationsperioden ska inte vara tillåtna.

g) Utfodring ska endast vara tillåten vid brist på bete på grund av dåliga väderförhållanden.

h) Djur som hålls för animalieproduktion i en hage ska ha tillgång till rent och friskt vatten. I avsaknad av en naturlig vattenkälla som är lätt tillgänglig för djuren ska vattenställen tillhandahållas.

1.9.2.2 Inhysning och djurhållningspraxis

Följande regler ska gälla för inhysning och djurhållningspraxis:

a) Hjortdjur ska förses med gömställen, skydd och stängsel som inte skadar djuren.

b) I hägn för kronhjortar ska djuren kunna rulla sig i lera för att rykta huden och reglera kroppstemperaturen.

c) Byggnader ska ha släta men inte hala golv.

d) Byggnader ska ha en bekväm, ren och torr ligg- och/eller viloplats som är tillräckligt stor och som ska bestå av helt golv utan spalt. Rymliga torra bäddar av strö ska finnas på viloplatsen. Ströet ska bestå av halm eller annat lämpligt naturmaterial. Ströet får förbättras och berikas med de mineralprodukter som är tillåtna enligt artikel 19 som gödselmedel eller jordförbättringsmedel i ekologisk produktion.

e) Utfodringsplatserna ska inrättas i områden som är skyddade mot vädret och vara tillgängliga både för djuren och för de personer som sköter dem. Marken där utfodringsplatserna inrättas ska vara fast, och utfodringsanordningen ska vara takförsedd.

f) Om permanent tillgång till foder inte kan säkerställas ska utfodringsplatserna vara utformade så att alla djur kan få foder samtidigt.

1.9.3 För svin

1.9.3.1 Utfodring

Följande regler ska gälla för utfodringen:

a) Minst 30 % av fodret ska komma från det egna jordbruket eller, om detta inte är möjligt eller om sådant foder saknas, produceras i samarbete med andra ekologiska eller under omställning befinnande sig produktionsenheter och foderaktörer med användning av foder och foderråvaror från samma region.

b) Grovfoder, färskt eller torkat foder eller ensilage ska ingå i den dagliga foderransonen.

c) Om en jordbrukare inte kan få tag på proteinfoder från uteslutande ekologisk produktion och den behöriga myndigheten har bekräftat att det inte finns tillgång till ekologiskt proteinfoder i tillräcklig mängd, får icke-ekologiskt foder användas fram till och med den 31 december 2025 förutsatt att följande villkor är uppfyllda: i) Det är inte tillgängligt i ekologisk form. ii) Det produceras eller bereds utan kemiska lösningsmedel. iii) Dess användning begränsas till uppfödning av smågrisar på upp till 35 kg med särskilda proteinföreningar. iv) Den högsta tillåtna procentandelen per 12-månaderperiod för dessa djur överskrider inte 5 %. Procentandelen ska beräknas på grundval av torrsubstansinnehållet i foder av jordbruksursprung.

1.9.3.2 Inhysning och djurhållningspraxis

Följande regler ska gälla för inhysning och djurhållningspraxis:

a) Byggnaderna ska ha släta, men inte hala golv.

b) Byggnaderna ska ha en bekväm, ren och torr ligg- och viloplats som är tillräckligt stor och som ska bestå av helt golv utan spalt. Rymliga torra bäddar av strö ska finnas på viloplatsen. Ströet ska bestå av halm eller annat lämpligt naturmaterial. Ströet får förbättras och berikas med de mineralprodukter som är tillåtna som gödselmedel eller jordförbättringsmedel i ekologisk produktion enligt artikel 24.

c) Det ska alltid finnas en bädd av halm eller annat lämpligt material som är stor nog att alla grisar i en fålla kan ligga ner samtidigt på det mest utrymmeskrävande sättet.

d) Suggor ska hållas i grupp, utom under de sista stadierna av dräktigheten och under digivningstiden, då suggor ska kunna röra sig fritt i sina fållor och endast får fixeras korta stunder.

e) Utan att det påverkar eventuella ytterligare krav för halm ska suggor några dagar före den beräknade grisningen ges tillräckligt mycket halm eller annat lämpligt naturligt material för att kunna bygga bo.

f) Svinen ska kunna gödsla och böka på rastgårdar. För bökningen kan olika substrat användas.

1.9.4 För fjäderfän

1.9.4.1 Djurens ursprung

För att förhindra användning av intensiva uppfödningsmetoder ska fjäderfän antingen födas upp tills de når en lägsta ålder eller komma från långsamt växande fjäderfälinjer som är anpassade för utomhusuppfödning.

Den behöriga myndigheten ska fastställa kriterierna för långsamt växande linjer eller upprätta en förteckning över sådana linjer och tillhandahålla aktörer, andra medlemsstater och kommissionen denna information.

Om jordbrukaren inte använder långsamt växande fjäderfälinjer ska den lägsta slaktåldern vara

a) 81 dagar för kycklingar,

b) 150 dagar för kapuner,

c) 49 dagar för pekingankor,

d) 70 dagar för honor av myskänder,

e) 84 dagar för hanar av myskänder,

f) 92 dagar för mulardänder,

g) 94 dagar för pärlhöns,

h) 140 dagar för hannar av kalkon och stekgäss, och

i) 100 dagar för honor av kalkon.

1.9.4.2 Utfodring

Följande regler ska gälla för utfodringen:

a) Minst 30 % av fodret ska komma från det egna jordbruket eller, om detta inte är möjligt eller om sådant foder saknas, produceras i samarbete med andra produktionsenheter och foderaktörer som är ekologiska eller under omställning och som använder foder och foderråvaror från samma region.

b) Grovfoder, färskt eller torkat foder eller ensilage ska ingå i den dagliga foderransonen.

c) Om en jordbrukare inte kan få tag på proteinfoder från uteslutande ekologisk produktion för fjäderfäarter och den behöriga myndigheten har bekräftat att det inte finns tillgång till ekologiskt proteinfoder i tillräcklig mängd, får icke-ekologiskt proteinfoder användas fram till och med den 31 december 2025 förutsatt att följande villkor är uppfyllda: i) Det är inte tillgängligt i ekologisk form. ii) Det produceras eller bereds utan kemiska lösningsmedel. iii) Dess användning begränsas till utfodring av unga fjäderfän med särskilda proteinföreningar. iv) Den högsta tillåtna procentandelen per 12-månadersperiod för dessa djur överskrider inte 5 %. Procentandelen ska beräknas på grundval av torrsubstansinnehållet i foder av jordbruksursprung.

1.9.4.3 Djurskydd

Det ska vara förbjudet att plocka levande fjäderfän.

1.9.4.4 Inhysning och djurhållningspraxis

Följande regler ska gälla för inhysning och djurhållningspraxis:

a) Minst en tredjedel av golvytan ska utgöras av helt golv, dvs. inte bestå av spalt eller nät, och vara täckt med strömaterial, såsom halm, spån, sand eller torv.

b) I byggnader avsedda för värphöns ska en tillräckligt stor del av den golvyta som är tillgänglig för hönsen vara tillgänglig för uppsamling av hönsspillningen.

c) Byggnaderna ska tömmas på djur mellan varje omgång av fjäderfän som föds upp. Byggnaderna och tillhörande utrustning ska rengöras och desinficeras under denna tid. För varje omgång fjäderfän som har fötts upp ska fållorna dessutom lämnas tomma under en period som ska fastställas av medlemsstaterna för att växtlighet ska kunna växa upp igen. Dessa krav ska inte tillämpas på fjäderfän som inte föds upp i omgångar, som inte hålls i fållor och som är frigående hela dagen.

d) Fjäderfän ska ha tillgång till ett utomhusområde under minst en tredjedel av sina liv. Värphöns och slaktfjäderfän ska emellertid ha tillgång till ett utomhusområde under minst en tredjedel av sitt liv, med undantag för de tillfällen då det införts tillfälliga begränsningar på grundval av unionslagstiftningen.

e) Fjäderfän ska ha kontinuerlig tillgång till utomhusrastgårdar på dagtid från en så låg ålder som möjligt, då de fysiologiska och fysiska villkoren tillåter detta, med undantag för de tillfällen då det införts tillfälliga begränsningar på grundval av unionslagstiftningen.

f) När det gäller avelsfjäderfän och unghöns som är under 18 veckor gamla, om villkoren i punkt 1.7.3 vad gäller inskränkningar och förpliktelser som rör skyddet av människors och djurs hälsa och som införts på grundval av unionslagstiftningen uppfylls och hindrar avelsfjäderfän och unghöns som är under 18 veckor gamla från att få tillgång till utomhusområden, ska genom undantag från punkt 1.6.5 verandor betraktas som utomhusrastgårdar och i så fall ha ett metallnätstängsel som håller andra fåglar ute.

g) Utomhusrastgårdar för fjäderfän ska ge djuren lätt tillgång till tillräckligt många vattentråg.

h) Utomhusrastgårdar för fjäderfän ska huvudsakligen vara täckta med växtlighet.

i) Om det råder förhållanden som innebär att fodertillgången på området utomhus är begränsad, på grund av till exempel ett långvarigt snötäcke eller svåra väderförhållanden, ska kompletterande grovfoder ingå i kosten för fjäderfän.

j) Om fjäderfän hålls inomhus på grund av restriktioner eller skyldigheter som införts på grundval av unionslagstiftningen ska de ha ständig tillgång till tillräckliga mängder grovfoder och passande material så att deras beteendemässiga behov tillgodoses.

k) Vattenfåglar ska ha tillgång till ett vattendrag, en damm, en sjö eller en bassäng när väderförhållandena och hygienvillkoren tillåter detta, så att deras artspecifika behov och djurvälfärdskrav uppfylls. Om väderförhållandena inte tillåter sådan tillgång, ska de ha tillgång till vatten så att de kan doppa huvudet för att tvätta fjäderdräkten.

l) Dagsljuset får kompletteras med artificiellt ljus för att ge högst 16 timmar ljus per dag, med en sammanhängande nattvila utan artificiellt ljus på minst åtta timmar.

m) Det totala användbara utrymmet i fähus för slaktfjäderfä får inte överstiga 1 600 m2 i någon produktionsenhet.

n) Högst 3 000 värphöns ska vara tillåtna i en och samma avdelning av ett fjäderfähus.

1.9.5 För kaniner

1.9.5.1 Utfodring

Följande regler ska gälla för utfodringen:

a) Minst 70 % av fodret ska komma från det egna jordbruket eller, om detta inte är möjligt eller om sådant foder saknas, produceras i samarbete med andra produktionsenheter och foderaktörer som är ekologiska eller under omställning och som använder foder och foderråvaror från samma region.

b) Kaniner ska ha tillgång till betesmark för bete när förhållandena tillåter detta.

c) Uppfödningssystemen ska bygga på maximalt utnyttjande av betesmark beroende på tillgången till betesmark under de olika årstiderna.

d) Fiberrikt foder såsom halm eller hö ska tillhandahållas då mängden gräs inte är tillräcklig. Grovfoder ska utgöra minst 60 % av kosten.

1.9.5.2 Inhysning och djurhållningspraxis

Följande regler ska gälla för inhysning och djurhållningspraxis:

a) Byggnaderna ska ha en bekväm, ren och torr ligg- och viloplats som är tillräckligt stor och som ska bestå av helt golv utan spalt. Rymliga torra bäddar av strö ska finnas på viloplatsen. Ströet ska bestå av halm eller annat lämpligt naturmaterial. Ströet får förbättras och berikas med de mineralprodukter som är tillåtna som gödselmedel eller jordförbättringsmedel i ekologisk produktion enligt artikel 24.

b) Kaniner ska hållas i grupper.

c) Kaningårdar ska använda motståndskraftiga raser som är anpassade till utomhusförhållanden.

d) Kaniner ska ha tillgång till följande: i) En skyddad plats under tak inklusive mörka gömställen. ii) En rastgård utomhus med växtlighet, helst bete. iii) En upphöjd plattform som de kan sitta på, antingen inne eller ute. iv) Material för att bygga bo för alla digivande honor.

1.9.6 För bin

1.9.6.1 Djurens ursprung

Vid biodling ska i första hand Apis mellifera och lokala ekotyper av dessa användas.

1.9.6.2 Utfodring

Följande regler ska gälla för utfodringen:

a) Vid slutet av produktionssäsongen ska tillräckliga förråd av honung och pollen lämnas kvar i kuporna så att bina överlever vintern.

b) Bisamhällen får endast utfodras om bisamhällets överlevnad är i fara på grund av klimatförhållanden. Utfodringen ska i dessa fall ske med ekologisk honung, ekologisk sockerlösning eller ekologiskt socker.

1.9.6.3 Hälso- och sjukvård

Följande regler ska gälla för hälso- och sjukvård:

a) För att skydda ramar, bikupor och vaxkakor, i synnerhet mot skadegörare, ska endast rodenticider (som endast ska användas i fällor) och lämpliga produkter och ämnen som har godkänts enligt artiklarna 9 och 24 för användning i ekologisk produktion tillåtas.

b) Fysikalisk behandling med ånga eller öppen låga ska vara tillåten vid desinficering av bikupor.

c) Det ska bara vara tillåtet att döda drönarlarver för att begränsa angrepp av Varroa destructor.

d) Om samhällena blir sjuka eller angripna trots alla förebyggande åtgärder ska de behandlas omedelbart och får vid behov placeras i isoleringsbigårdar.

e) Myrsyra, mjölksyra, ättiksyra och oxalsyra samt mentol, tymol, eukalyptol och kamfer får användas vid angrepp av Varroa destructor.

f) Om det sker behandling med kemisk-syntetiskt framställda allopatiska produkter, inbegripet antibiotika, förutom produkter och ämnen som har godkänts för användning i ekologisk produktion enligt artiklarna 9 och 24, ska de behandlade bisamhällena under behandlingen placeras i isoleringsbigårdar, och allt vax ska ersättas med vax från ekologisk biodling. Därefter ska den omställningsperiod på 12 månader som avses i punkt 1.2.2 tillämpas för dessa samhällen.

1.9.6.4 Djurskydd

Följande ytterligare regler ska gälla för biodling:

a) Det ska vara förbjudet att döda bin på vaxkakorna som en metod i samband med skörd av biodlingsprodukter.

b) Det ska vara förbjudet att stympa bidrottningar genom till exempel vingklippning.

1.9.6.5 Inhysning och djurhållningspraxis

Följande regler ska gälla för inhysning och djurhållningspraxis:

a) Bikupor ska placeras i områden där nektar- och pollenkällor huvudsakligen består av ekologiskt odlade grödor eller, i förekommande fall, vilda växter eller icke-ekologiskt förvaltade skogar eller grödor som endast är behandlade med metoder som ger liten miljöpåverkan.

b) Bikupor skall hållas på tillräckligt avstånd från källor som kan medföra kontaminering av biodlingsprodukter eller dålig hälsa för bina.

c) Bigårdarnas läge ska vara sådant att nektar- och pollenkällorna inom en radie av tre kilometer från bigårdens läge huvudsakligen består av odlingar med ekologisk produktion, vilda växter eller odlingar som sköts med metoder som ger liten miljöpåverkan, motsvarande de som anges i artiklarna 28 och 30 i förordning (EU) nr 1305/2013 och som inte kan påverka biodlingens ekologiska status. Detta krav gäller inte då det inte sker någon blomning, eller då bisamhällena är i vila.

d) Bikuporna och det material som används inom biodlingen ska i huvudsak vara tillverkade av naturmaterial som inte medför risk för kontaminering av miljön eller produkterna från biodlingen.

e) Bivax till nya mellanväggar ska komma från enheter med ekologisk produktion.

f) Endast naturliga produkter som propolis, vax och vegetabiliska oljor får användas inne i kuporna.

g) Det ska vara förbjudet att använda kemisk-syntetiska repellerande medel när honungen skördas.

h) Det ska vara förbjudet att skörda honung från yngelramar.

i) Biodling i regioner eller områden som av medlemsstaterna definierats som regioner och områden där ekologisk biodling inte är möjlig ska inte betraktas som ekologisk.

Del III: Regler för produktion av alger och vattenbruksdjur

1. Allmänna krav

1.1 Verksamheten ska bedrivas på platser utan kontaminering med produkter eller ämnen som inte har godkänts för användning i ekologisk produktion eller föroreningar som skulle kunna äventyra produkternas ekologiska karaktär.

1.2 Ekologiska och icke-ekologiska produktionsenheter ska hållas isär på lämpligt sätt och i enlighet med de eventuella minimiavstånd som fastställts av medlemsstaterna. Särhållningsåtgärderna ska utgå från det naturliga läget, separata vattenförsörjningssystem, avstånd, tidvatten och den ekologiska produktionsenhetens läge upp- eller nedströms. Algproduktion och vattenbruksproduktion på platser och i områden som av medlemsstaterna fastställts som olämpliga för sådan verksamhet ska inte betraktas som ekologisk.

1.3 En miljöbedömning som är lämplig för produktionsenheten ska krävas för all ny verksamhet som är föremål för en ansökan om ekologisk produktion och producerar mer än 20 ton vattenbruksprodukter per år, för att fastställa vilka förhållanden som råder i produktionsenheten och dess omedelbara omgivning och de troliga effekterna av driften. Aktören ska lämna in miljöbedömningen till kontrollmyndigheten eller kontrollorganet. Innehållet i miljöbedömningen ska baseras på bilaga IV till Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/92/EU (4). Om produktionsenheten redan varit föremål för en liknande bedömning får den användas för detta ändamål.

1.4 Det ska inte vara tillåtet att förstöra mangrove.

1.5 Aktören ska lägga fram en plan för hållbar förvaltning för vattenbruk och algskörd i proportion till produktionsenheten.

1.6 Planen ska uppdateras årligen och innehålla uppgifter om verksamhetens miljöeffekter och den miljöövervakning som planeras samt en förteckning över åtgärder som ska vidtas för att minimera de negativa effekterna på den omgivande vatten- och landmiljön, inklusive i tillämpliga fall utsläpp av näringsämnen i miljön per produktionscykel eller år. Planen ska innehålla uppgifter om tillsyn och reparation av teknisk utrustning.

1.7 Skyddsåtgärder och förebyggande åtgärder som vidtas mot rovdjur i enlighet med direktiv 92/43/EEG och nationella regler ska registreras i planen för hållbar förvaltning.

1.8 I tillämpliga fall ska samordning med närbelägna aktörer äga rum när förvaltningsplanen upprättas.

1.9 Aktörer inom vattenbruk och algproduktion ska som en del av planen för hållbar förvaltning upprätta en plan för avfallsbegränsning, som ska börja tillämpas när verksamheten inleds. Om möjligt ska spillvärme användas endast om energin kommer från förnybara källor.

1.10 Beredning av obearbetade produkter

Om annan typ av beredande än bearbetning utförs på alger eller vattenbruksdjur ska de allmänna kraven i del IV punkterna 1.2, 1.3, 1.4, 1.5 och 2.2.3 i tillämpliga delar gälla för sådan beredning.

2. Krav för alger

Utöver de allmänna produktionsregler som fastställs i artiklarna 9, 10, 11 och 15 och om tillämpligt i avsnitt 1 i denna del, ska de regler som fastställs i detta avsnitt gälla för ekologisk insamling och produktion av alger. Reglerna ska på motsvarande sätt tillämpas på produktion av fytoplankton.

2.1 Omställning

2.1.1 Omställningsperioden för en produktionsenhet för algskörd ska vara sex månader.

2.1.2 Omställningsperioden för en produktionsenhet för algodling ska vara sex månader eller en hel produktionscykel, beroende på vilken period som är längst.

2.2 Regler för algproduktion

2.2.1 Insamling av vilda alger och delar av sådana som växer vilt ska betraktas som ekologisk produktion förutsatt att följande villkor uppfylls:

a) Växtområdena är lämpliga ur hälsosynpunkt och är av hög ekologisk status enligt definitionen i direktiv 2000/60/EG, eller har en kvalitet som är likvärdig med — produktionsområden av klass A och B enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 854/2004 (5), till och med den 13 december 2019, eller — motsvarande klassificeringsområden som anges i de genomförandeakter som kommissionen antar i enlighet med artikel 18.8 i förordning (EU) 2017/625, från och med den 14 december 2019,

b) Insamlingen påverkar inte väsentligt det naturliga ekosystemets stabilitet eller artens fortlevnad i det område där den samlas in.

2.2.2 Odlingen av alger ska äga rum i områden med miljö- och hälsomässiga kännetecken som minst motsvarar dem som anges i punkt 2.2.1 a för att anses som ekologisk. Dessutom ska följande produktionsregler tillämpas:

a) Hållbara metoder ska användas i alla skeden av produktionen, alltifrån insamling av unga alger till skörd.

b) För att upprätthålla en omfattande genpool ska insamling av unga alger där de växer vilt äga rum regelbundet i syfte att bevara och öka bredden på lagren av inomhusodlingar.

c) Gödselmedel får inte användas, utom i inomhusanläggningar och då endast om de har godkänts enligt artikel 24 för användning i ekologisk produktion i detta syfte.

2.3 Algodling

2.3.1 Vid odling av alger till havs ska endast näringsämnen som förekommer naturligt i miljön eller som härrör från ekologisk produktion av vattenbruksdjur, helst i närheten som en del av ett blandodlingssystem, användas.

2.3.2 I anläggningar på land där externa näringskällor används ska det kunna styrkas att näringsnivåerna i utflödesvattnet är lika höga som eller lägre än i inflödesvattnet. Endast näringsämnen av vegetabiliskt eller mineraliskt ursprung som har godkänts enligt artikel 24 för användning i ekologisk produktion får användas.

2.3.3 Odlingstätheten eller driftsintensiteten ska dokumenteras och vattenmiljöns integritet ska upprätthållas genom att det säkerställs att den största mängd alger som kan odlas utan negativa miljöeffekter inte överskrids.

2.3.4 Rep och annan utrustning som används för odling av alger ska om möjligt återanvändas eller återvinnas.

2.4 Hållbar skörd av vilda alger

2.4.1 En biomasseuppskattning ska göras en gång i samband med att algskörden inleds.

2.4.2 Dokumentation ska förvaras vid enheten eller i lokalerna och genom denna ska aktören kunna identifiera och kontrollmyndigheten eller kontrollorganet kunna kontrollera att producenterna har levererat uteslutande vilda alger som producerats i enlighet med denna förordning.

2.4.3 Skörden ska utföras på ett sådant sätt att de volymer som skördas inte påverkar vattenmiljön i någon betydande utsträckning. Åtgärder såsom skördeteknik, minsta tillåtna storlek, ålder, reproduktionscykler eller storlek hos kvarvarande alger ska vidtas för att säkerställa att algerna kan förnyas och att bifångster förhindras.

2.4.4 Om alger skördas från ett delat eller gemensamt skördeområde ska det finnas styrkande handlingar som upprättats av den behöriga myndighet som utsetts av den berörda medlemsstaten och som visar att den totala skörden är förenlig med denna förordning.

3. Krav för vattenbruksdjur

Utöver de allmänna produktionsregler som fastställs i artiklarna 9, 10, 11, 15 och om tillämpligt i avsnitt 1 i denna del, ska de regler som fastställs i detta avsnitt gälla för ekologisk produktion av arter av fisk, kräftdjur, tagghudingar och blötdjur. Reglerna ska även på motsvarande sätt tillämpas på produktionen av zooplankton, mikroskopiska kräftdjur, hjuldjur, maskar och andra vattendjur som används som foder.

3.1 Allmänna krav

3.1.1 Omställning

Följande omställningsperioder för enheter för vattenbruksproduktion ska gälla för följande typer av vattenbruksanläggningar, inbegripet de befintliga vattenbruksdjuren:

a) För anläggningar som inte kan tömmas, rengöras och desinficeras, en omställningsperiod på 24 månader.

b) För anläggningar som har tömts eller med driftuppehåll, en omställningsperiod på tolv månader.

c) För anläggningar som har tömts, rengjorts och desinficerats, en omställningsperiod på sex månader.

d) För anläggningar i öppet vatten, inklusive anläggningar för odling av tvåskaliga blötdjur, en omställningsperiod på tre månader.

3.1.2 Vattenbruksdjurs ursprung

3.1.2.1 Följande regler ska gälla för vattenbruksdjurs ursprung:

a) Ekologiskt vattenbruk ska grunda sig på uppfödning av unga bestånd som härstammar från ekologiska avelsbestånd och ekologiska produktionsenheter.

b) Lokalt odlade arter ska användas och aveln ska syfta till att ge stammar som är bättre lämpade för produktionsförhållandena och därigenom säkerställa god djurhälsa och god djurvälfärd och ett gott utnyttjande av foderresurserna. Styrkande dokumentation över ursprung och behandling ska ställas till förfogande för den behöriga myndigheten eller, i förekommande fall, kontrollmyndigheten eller kontrollorganet.

c) Arter som är motståndskraftiga och kan odlas utan att vilda bestånd orsakas någon betydande skada ska väljas.

d) För avelsändamål får viltfångade eller icke-ekologiska vattenbruksdjur föras in på en anläggning endast i vederbörligen motiverade fall då inga ekologiska djur är tillgängliga eller då nytt genetiskt material för avel förs in på en produktionsenhet efter att den behöriga myndigheten har beviljat tillstånd för detta, i syfte att förbättra det genetiska materialets lämplighet. Sådana djur ska hållas ekologiskt i minst tre månader innan de får användas för avel. För djur som står på IUCN:s rödlista över hotade arter får tillstånd att använda viltfångade exemplar beviljas endast inom ramen för bevarandeprogram som erkänns av den behöriga offentliga myndighet som svarar för bevarandeåtgärderna.

e) För uppfödningsändamål ska insamling av vilda vattenbruksyngel vara specifikt begränsad till i) naturligt inflöde av larver och yngel av fisk och kräftdjur vid fyllning av dammar, inneslutningssystem och inhägnader, ii) utsättning av vilda yngel och kräftdjurslarver av arter som inte finns på IUCN:s rödlista över hotade arter i extensiv vattenbruksodling i våtmarker, t.ex. brackvattendammar, tidvattenområden och kustlaguner, förutsatt att — utsättningen är förenlig med förvaltningsåtgärder som godkänts av de behöriga myndigheterna för att säkerställa ett hållbart utnyttjande av de berörda arterna, och — djuren uteslutande utfodras med foder som förekommer naturligt i miljön. Genom undantag från led a får medlemsstater tillåta införande för uppfödningsändamål till en ekologisk produktionsenhet av högst 50 % icke-ekologiska yngel av arter som inte utvecklats som ekologiska i unionen senast den 1 januari 2021, förutsatt att åtminstone de två senare tredjedelarna av produktionscykeln förvaltas genom ekologisk förvaltning. Sådana undantag får beviljas för en period på högst två år och kan inte förlängas. För vattenbruksanläggningar som är belägna utanför unionen får sådana undantag beviljas endast av kontrollmyndigheter eller kontrollorgan som erkänts i enlighet med artikel 46.1 för arter som inte utvecklats som ekologiska antingen i det lands territorium där anläggningen är belägen eller i unionen. Sådana undantag får beviljas för en period på högst två år och får inte förlängas.

3.1.2.2 För avel ska följande regler gälla:

a) Hormoner och hormonderivat får inte användas.

b) Artificiell produktion av enkönade stammar, med undantag av sortering som görs för hand, polyploidi som framkallats på konstgjord väg, artificiell hybridisering och kloning får inte användas.

c) Lämpliga stammar ska väljas.

3.1.3 Utfodring

3.1.3.1 För foder för fisk, kräftdjur och tagghudingar ska följande regler gälla:

a) Djuren ska ges foder som uppfyller djurens näringsbehov under deras olika utvecklingsstadier.

b) När utfodringssystem utformas ska följande prioriteras: i) Djurhälsa och djurskydd. ii) Hög produktkvalitet, även i fråga om produktens näringsmässiga sammansättning, som ska säkerställa att slutprodukten för konsumtion är av hög kvalitet. iii) Liten miljöpåverkan.

c) Den vegetabiliska delen av fodret ska vara ekologisk och den del av fodret som härletts från vattendjur ska härröra från ekologiskt vattenbruk eller från fiske som certifierats som hållbart enligt ett system som erkänns av den behöriga myndigheten i överensstämmelse med de principer som fastställs i förordning (EU) nr 1380/2013.

d) Icke-ekologiska foderråvaror av vegetabiliskt eller animaliskt ursprung eller med ursprung i alger eller jäst, foderråvaror av mineraliskt eller av mikrobiellt ursprung, fodertillsatser och processhjälpmedel får användas endast om de har godkänts för användning i ekologisk produktion enligt denna förordning

e) Det är förbjudet att använda tillväxtfrämjande medel och syntetiska aminosyror

3.1.3.2 För tvåskaliga blötdjur och andra arter som inte utfodras av människan utan livnär sig på naturligt plankton ska följande regler gälla:

a) Sådana djur som livnär sig genom filtrering ska få alla sina näringsbehov tillgodosedda från naturen, utom när det gäller yngel som föds upp i kläcknings- och yngelanläggningar.

b) Odlingsområdena ska vara lämpliga ur hälsosynpunkt och ska antingen vara av hög ekologisk status enligt definitionen i direktiv 2000/60/EG, eller av god miljöstatus enligt definitionen i direktiv 2008/56/EG, eller ha en kvalitet som är likvärdig med — produktionsområden av klass A enligt förordning (EG) nr 854/2004, till och med den 13 december 2019, eller — motsvarande klassificeringsområden som anges i de genomförandeakter som kommissionen antar i enlighet med artikel 18.8 i förordning (EU) 2017/625, från och med den 14 december 2019,

3.1.3.3 Särskilda regler för foder för köttätande vattenbruksdjur

Följande prioriteringar ska gälla för ursprunget till foder för köttätande vattenbruksdjur:

a) Ekologiskt foder från vattenbruk.

b) Fiskmjöl och fiskolja från slaktspill av fisk, kräftdjur, och blötdjur från ekologiskt vattenbruk.

c) Fiskmjöl och fiskolja och foderråvaror från fisk som härrör från slaktspill av fisk, kräftdjur och blötdjur som redan fångats som livsmedel inom hållbart fiske.

d) Fiskmjöl och fiskolja och foderråvaror från fisk som härrör från hel fisk, kräftdjur och blötdjur som fångats inom hållbart fiske och som inte använts som livsmedel.

e) Ekologiska foderråvaror av vegetabiliskt och animaliskt ursprung. Av de sammanlagda ingredienserna får vegetabiliska produkter inte utgöra mer än 60 %.

3.1.3.4 Särskilda regler för foder för vissa vattenbruksdjur

Insjöfisk, peneidaräkor, sötvattensräkor och tropisk sötvattensfisk ska under tillväxtstadiet utfodras enligt följande:

a) De ska utfodras med foder som förekommer naturligt i dammar och sjöar.

b) Om naturligt foder enligt led a inte är tillgängligt i tillräcklig mängd är det tillåtet att använda ekologiskt foder av vegetabiliskt ursprung, som helst ska ha odlats inom anläggningen, eller alger. Aktörerna ska spara handlingar som styrker behovet av att använda tilläggsfoder.

c) Om det naturliga fodret kompletteras i enlighet med led b: i) Foderransonen för peneidaräkor och sötvattensräkor (Macrobrachium spp.) får bestå av högst 25 % fiskmjöl och 10 % fiskolja från hållbart fiske. ii) Foderransonen för hajmal (Pangasius spp.) får bestå av högst 10 % fiskmjöl eller fiskolja från hållbart fiske.

3.1.4 Hälso- och sjukvård

3.1.4.1 Förebyggande av sjukdomar

Följande regler ska gälla för sjukdomsförebyggande åtgärder:

a) Sjukdomsförebyggande åtgärder ska baseras på att djuren hålls under optimala förhållanden genom lämplig placering, bland annat utifrån artens behov av bra vattenkvalitet, vattenflöde och vattenomsättning, optimal utformning av anläggningarna, god djurhållning och skötsel, däribland regelbunden rengöring och desinfektion av lokalerna, foder av hög kvalitet, lämplig djurtäthet samt urvalet av raser och stammar.

b) Immunologiska veterinärmedicinska läkemedel får användas.

c) Djurhälsoplanen ska innehålla uppgifter om biosäkerhet och praxis för förebyggande av sjukdomar, inbegripet ett skriftligt avtal om hälsorådgivning i proportion till produktionsenheten, med kvalificerade organisationer som utför tjänster som rör vattenbruksdjurs hälsa, vilka ska besöka odlingen minst en gång per år eller när det gäller tvåskaliga blötdjur minst en gång vartannat år.

d) Inneslutningssystem, utrustning och redskap ska rengöras och desinficeras på lämpligt sätt.

e) Påväxt ska avlägsnas endast med fysiska metoder eller för hand och om så är lämpligt kastas i havet på avstånd från odlingen.

f) Endast sådana medel för rengöring och desinfektion av utrustning och anläggningar som godkänts för ekologisk produktion enligt artikel 24 får användas.

g) Följande regler ska gälla för driftsuppehåll: i) Den behöriga myndigheten eller, i förekommande fall, kontrollmyndigheten eller kontrollorganet ska besluta om huruvida driftsuppehåll är nödvändigt och fastställa den lämpliga period som ska tillämpas och dokumenteras efter varje produktionscykel i öppna vatteninneslutningssystem till havs. ii) Det ska inte vara obligatoriskt vid odling av tvåskaliga blötdjur. iii) Under driftsuppehåll ska kassar eller andra strukturer som används för produktion av vattenbruksdjur tömmas, desinficeras och lämnas tomma innan de tas i bruk på nytt.

h) Fiskfoder som inte ätits upp, exkrement och döda djur ska i förekommande fall snabbt avlägsnas för att undvika risk för betydande miljöskada med avseende på vattnets kvalitet, minimera risken för sjukdom och undvika att insekter eller gnagare lockas till platsen.

i) Ultraviolett ljus och ozon får endast användas i kläckerier och yngelanläggningar.

j) För biologisk bekämpning av ektoparasiter ska putsarfiskar samt sötvatten, havsvatten och natriumkloridlösningar helst användas.

3.1.4.2 Veterinärbehandlingar

För veterinärbehandlingar ska följande regler gälla:

a) Sjukdomar ska behandlas omedelbart för att förhindra att djuren lider. Kemisk-syntetiskt framställda allopatiska veterinärmedicinska läkemedel, inbegripet antibiotika, får användas vid behov, på stränga villkor och under överinseende av en veterinär, när fytoterapeutiska, homeopatiska och andra produkter är olämpliga. När så är lämpligt ska begränsningar med avseende på behandlingsomgångar och karenstid fastställas.

b) Behandlingar för att skydda människors och djurs hälsa som införts på grundval av unionslagstiftningen ska vara tillåtna.

c) Om det trots förebyggande djurhälsoåtgärder enligt punkt 3.1.4.1 uppstår ett hälsoproblem, får veterinärbehandling användas i följande preferensordning: i) Substanser från växter, djur eller mineraler i homeopatisk utspädning. ii) Växter och växtextrakt utan anestetiska effekter. iii) Substanser såsom spårämnen, metaller, naturliga immunstimulatorer eller godkända probiotika.

d) Allopatiska behandlingar får användas vid högst två behandlingsomgångar per år, med undantag av vaccinationer och obligatoriska utrotningsplaner. Om produktionscykeln är kortare än ett år, är emellertid endast en allopatisk behandling tillåten. Om de angivna gränserna för allopatiska behandlingar överskrids, får de berörda vattenbruksdjuren inte saluföras som ekologiska produkter.

e) Parasitbehandling får, utöver de obligatoriska bekämpningsprogram som medlemsstaterna ansvarar för, ske högst två gånger per år eller en gång per år om produktionscykeln är kortare än 18 månader.

f) Karenstiden för allopatiska veterinärbehandlingar och parasitbehandlingar enligt led d, inklusive behandling inom ramen för obligatoriska bekämpnings- och utrotningsprogram, ska vara dubbelt så lång som den karenstid som avses i artikel 11 i direktiv 2001/82/EG eller, om denna period inte anges, 48 timmar.

g) All slags användning av veterinärmedicinska läkemedel, ska anmälas till den behöriga myndigheten eller, i förekommande fall, kontrollmyndigheten eller kontrollorganet, innan djuren saluförs som ekologiska produkter. De behandlade djuren ska identifieras tydligt.

3.1.5 Inhysning och djurhållningspraxis

3.1.5.1 Slutna recirkulerande produktionssystem för vattenbruksdjur ska vara förbjudna, med undantag av kläckerier och yngelanläggningar eller system för produktion av arter av organismer som används som ekologiskt foder.

3.1.5.2 Artificiell uppvärmning eller nedkylning av vatten ska endast tillåtas i kläckerier och yngelanläggningar. Naturligt borrhålsvatten får användas för att värma upp eller kyla ned vatten i alla produktionsstadier.

3.1.5.3 Djurhållningen vid vattenbruk ska vara sådan att följande villkor uppfylls, beroende på artens särskilda behov:

a) Vattenbruksdjuren ska ha tillräckligt med utrymme för sitt välbefinnande och ha relevant djurtäthet enligt vad som föreskrivs i de genomförandeakter som avses i artikel 15.3.

b) De ska hållas i vatten av god kvalitet med bland annat lämplig flödeshastighet och vattenomsättning, tillräcklig syrenivå och låg nivå av metaboliter.

c) De ska hållas under de temperatur- och ljusförhållanden som artens behov kräver, med hänsyn till den geografiska belägenheten. Vid bedömning av djurtäthetens effekter på den producerade fiskens välbefinnande, ska fiskens tillstånd (såsom skadade fenor, andra skador, tillväxt, beteende och allmänt hälsotillstånd) samt vattenkvaliteten kontrolleras och beaktas. När det gäller sötvattenfisk ska bottentypen ligga så nära naturliga förhållanden som möjligt. När det gäller karp och liknande arter — ska bottnen bestå av naturjord, — får gödsling av dammar och sjöar med ekologisk gödsel och mineralgödsel genomföras endast med gödselmedel och jordförbättringsmedel som har godkänts för användning i ekologisk produktion enligt artikel 24 och högst 20 kg kväve/hektar användas, — ska behandling med syntetiska kemikalier för kontroll av hydrofyter och vegetationstäcke i produktionsvattnen vara förbjuden.

3.1.5.4 Vatteninneslutningssystem ska utformas och konstrueras så att de ger en flödeshastighet och fysiokemiska parametrar som främjar djurens hälsa och välbefinnande och garanterar att deras beteendebehov möts.

De särskilda egenskaperna för produktionssystem och inneslutningssystem för arter eller grupper av arter enligt vad som föreskrivs i de genomförandeakter som avses i artikel 15.3 ska respekteras.

3.1.5.5 Uppfödningsenheter på land ska uppfylla följande villkor:

a) I system med genomströmning ska det vara möjligt att övervaka och kontrollera flödeshastigheten och vattenkvaliteten i både inflödes- och utflödesvattnet.

b) Minst 10 % av omkretsen runt anläggningen (gränsen mellan land och vatten) ska bestå av naturlig vegetation.

3.1.5.6 Inneslutningssystem till havs ska uppfylla följande krav:

a) De ska vara belägna där vattenflödet, djupet och vattenomsättningen är tillräckliga för att minimera påverkan på havsbotten och det omgivande vattnet.

b) De ska ha kassar med lämplig utformning, konstruktion och underhåll i förhållande till hur de exponeras för driftsmiljön.

3.1.5.7 Inneslutningssystem ska utformas, placeras och drivas på ett sätt som minimerar risken för rymning.

3.1.5.8 Om fisk eller kräftdjur rymmer, ska lämpliga åtgärder vidtas för att minska påverkan på det lokala ekosystemet, om så är lämpligt inbegripet infångande. Detta ska dokumenteras.

3.1.5.9 Vid produktion av vattenbruksdjur i fiskdammar, tankar eller bassänger ska odlingarna antingen vara utrustade med naturliga filterbäddar, sedimentationsdammar, biologiska filter eller mekaniska filter för uppsamling av överskott av näringsämnen eller använda alger eller djur (tvåskaliga) som bidrar till att förbättra utflödesvattnets kvalitet. Utflödesövervakning ska genomföras med jämna mellanrum när så är lämpligt.

3.1.6 Djurskydd

3.1.6.1 Alla personer som håller vattenbruksdjur ska ha nödvändiga bas- och yrkeskunskaper när det gäller djurhälsa och djurskydd.

3.1.6.2 Hantering av vattenbruksdjur ska minimeras och ske med största försiktighet. Lämplig utrustning ska användas och lämpliga rutiner följas för att undvika stress och fysisk skada i samband med hanteringen. Avelsbestånd ska hanteras på ett sådant sätt att fysisk skada och stress minimeras och i förekommande fall ska bedövning ges. Storlekssortering ska hållas till ett minimum och till vad som krävs för att säkerställa fiskens välbefinnande.

3.1.6.3 Följande begränsningar ska gälla för användningen av artificiellt ljus:

a) För att förlänga den naturliga dagen får den inte överstiga en högsta nivå som tar hänsyn till etologiska behov, geografiska förhållanden och de producerade djurens allmänna hälsa; denna högsta nivå får inte överstiga 14 timmar per dygn, utom när det är nödvändigt för reproduktionsändamål.

b) Plötsliga förändringar av ljusstyrkan ska undvikas vid övergången genom användning av dämpbara lampor eller bakgrundsbelysning.

3.1.6.4 Luftning ska vara tillåten för att säkerställa djurens välbefinnande och hälsa. Mekaniska luftare ska företrädesvis drivas med förnybar energi.

3.1.6.5 Syre får endast användas för ändamål med anknytning till djurhälsokrav och djurvälfärdskrav och kritiska perioder i samband med produktion eller transport i följande fall:

a) Exceptionella ändringar av temperatur, lufttrycksfall eller oavsiktlig vattenförorening.

b) Sporadiska förfaranden för beståndshantering, t.ex. provtagning och sortering.

c) Åtgärder för att säkra det odlade beståndets överlevnad.

3.1.6.6 Lämpliga åtgärder ska vidtas för att se till att transporttiden för vattenbruksdjur minimeras.

3.1.6.7 Allt lidande ska minimeras under djurens hela liv, inklusive vid tidpunkten för slakt.

3.1.6.8 Avlägsnande av ögonstjälken, inklusive alla liknande bruk såsom ligering, snitt och klämning, är förbjudet.

3.1.6.9 Slakttekniken ska vara sådan att fisken omedelbart blir medvetslös och okänslig för smärta. Före slakt ska fisken hanteras på ett sådant sätt att skador undviks och lidande och stress minimeras. Olikheter i fråga om skördestorlekar, arter och produktionsanläggningar ska tas i beaktande när de bästa slaktmetoderna övervägs.

3.2 Detaljerade regler för blötdjur

3.2.1 Förökningsmaterialets ursprung

Följande regler ska gälla för förökningsmaterialets ursprung:

a) Vilt förökningsmaterial som hämtats utanför produktionsenheten får användas när det gäller tvåskaliga blötdjur, förutsatt att miljön inte skadas i någon avsevärd utsträckning och detta är tillåtet enligt den lokala lagstiftningen, samt att det vilda förökningsmaterialet kommer från i) bankar som har små möjligheter att överleva vintern eller som är större än vad som krävs, eller ii) naturlig settling av blötdjurslarver på insamlare.

b) När det gäller japanskt jätteostron (Crassostrea gigas), ska bestånd som fötts upp selektivt helst användas för att begränsa lek i naturmiljön.

c) Det ska dokumenteras hur, var och när vilt förökningsmaterial samlats in, för att möjliggöra spårbarhet till insamlingsområdet.

d) Vilt förökningsmaterial får endast samlas när den behöriga myndigheten har beviljat tillstånd för detta.

3.2.2 Inhysning och djurhållningspraxis

Följande regler ska gälla för inhysning och djurhållningspraxis:

a) Produktion får bedrivas i samma vattenområde som produktion av ekologisk fisk och ekologiska alger i ett blandodlingssystem som ska dokumenteras i planen för hållbar förvaltning. Tvåskaliga blötdjur får också odlas tillsammans med snäckor, t.ex. strandsnäckor, i blandodling.

b) Ekologisk produktion av tvåskaliga blötdjur ska ske inom områden som avgränsas av stolpar, pontoner eller andra tydliga markörer och ska, när så är lämpligt, inhägnas med nätkassar, burar eller andra konstgjorda medel.

c) Ekologiska skaldjursodlingar ska minimera riskerna för arter av naturvårdsintresse. Om rovdjursnät används ska de vara utformade så att dykande fåglar inte skadas.

3.2.3 Odling

Följande regler ska gälla för odling:

a) Odling på musselband och andra metoder som förtecknas i de genomförandeakter som avses i artikel 15.3 får användas för ekologisk produktion.

b) Bottenodling av blötdjur är tillåten endast om ingen betydande miljöpåverkan orsakas på insamlings- och odlingsplatserna. En undersökning och rapport med belägg för minimal miljöpåverkan ska läggas till som ett särskilt kapitel i planen för hållbar förvaltning och av aktören överlämnas till den behöriga myndigheten eller, i förekommande fall, kontrollmyndigheten eller kontrollorganet innan verksamheten inleds.

3.2.4 Skötsel

Följande regler ska gälla för skötsel:

a) Vid produktionen får djurtätheten inte överstiga den djurtäthet som tillämpas vid icke-ekologisk blötdjursproduktion på platsen. Sortering, gallring och anpassningar av djurtätheten ska göras med utgångspunkt i biomassan och för att garantera djurens välbefinnande och en hög produktkvalitet.

b) Påväxt ska avlägsnas med fysiska metoder eller för hand och om det är lämpligt kastas i havet på avstånd från musselodlingarna. Musslor får en gång under produktionscykeln behandlas med en kalklösning för att bekämpa konkurrerande påväxt.

3.2.5 Särskilda odlingsregler för ostron

Odling i kassar på ställningar ska vara tillåten. Sådana eller andra strukturer där ostronen är inneslutna ska vara utformade på så sätt att de inte utgör en oavbruten barriär längs kusten. För att optimera produktionen ska bestånden placeras med omsorg på bäddarna med hänsyn till tidvattenströmmar. Produktionen ska uppfylla de krav som anges i de genomförandeakter som avses i artikel 15.3.

Del IV: Produktionsregler för bearbetade livsmedel

Utöver de allmänna produktionsregler som fastställs i artiklarna 9, 11 och 16 ska de regler som fastställs i denna del gälla för ekologisk produktion av bearbetade livsmedel.

1. Allmänna krav för produktion av bearbetade livsmedel

1.1 Livsmedelstillsatser, processhjälpmedel och andra ämnen och ingredienser som används för bearbetning av livsmedel och varje processmetod som tillämpas, såsom rökning, ska iaktta principer för god tillverkningssed (6).

1.2 Aktörer som producerar bearbetade livsmedel ska upprätta och uppdatera lämpliga förfaranden som grundas på en systematisk identifiering av kritiska bearbetningssteg.

1.3 Tillämpningen av de förfaranden som avses i punkt 1.2 ska säkerställa att de bearbetade produkterna vid varje tidpunkt är förenliga med denna förordning.

1.4 Aktörer ska iaktta och genomföra de förfaranden som avses i punkt 1.2 och ska, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 28, särskilt

a) vidta försiktighetsåtgärder,

b) genomföra lämpliga rengöringsåtgärder, övervaka hur pass effektiva de är och dokumentera dessa aktiviteter,

c) säkerställa att icke-ekologiska produkter inte släpps ut på marknaden med en uppgift som hänvisar till ekologisk produktion.

1.5 Beredningen av bearbetade ekologiska produkter, produkter under omställning och icke-ekologiska produkter ska hållas åtskilda från varandra i tid eller rum. När ekologiska produkter, produkter under omställning eller icke-ekologiska produkter, eller någon kombination av dessa, bereds eller lagras i den berörda beredningsenheten, ska aktören

a) informera den behöriga myndigheten eller, i förekommande fall, kontrollmyndigheten eller kontrollorganet om detta,

b) utföra behandlingen utan avbrott till dess att hela partiet har behandlats, med åtskillnad i tid eller rum från liknande hantering av någon annan slags produkt (ekologiska produkter, produkter under omställning eller icke-ekologiska produkter),

c) lagra ekologiska produkter, produkter under omställning och icke-ekologiska produkter, före och efter hanteringen, åtskilda i tid eller rum från varandra,

d) ha uppdaterad dokumentation över all hantering och alla bearbetade mängder tillgänglig,

e) vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att partierna kan identifieras och för att undvika sammanblandning eller utbyte mellan ekologiska produkter, produkter under omställning och icke-ekologiska produkter,

f) hantera ekologiska produkter eller produkter under omställning först efter lämplig rengöring av produktionsutrustningen.

1.6 Produkter, ämnen och metoder som återställer egenskaper som går förlorade vid bearbetning och lagring av ekologiska livsmedel eller rättar till resultatet av försummelse vid bearbetningen av sådana produkter eller på något annat sätt kan vara vilseledande när det gäller dessa produkters verkliga beskaffenhet får inte användas.

2. Detaljerade krav för produktion av bearbetade livsmedel

2.1 Följande villkor ska gälla för sammansättningen av bearbetade ekologiska livsmedel:

a) Produkten ska huvudsakligen framställas av ingredienser av jordbruksursprung eller produkter avsedda som livsmedel förtecknade i bilaga I. Vid bestämningen av huruvida en produkt huvudsakligen har framställts av dessa produkter ska tillsats av vatten och salt inte beaktas.

b) En ekologisk ingrediens får inte förekomma tillsammans med samma ingrediens i icke-ekologisk form.

c) En omställningsingrediens får inte förekomma tillsammans med samma ingrediens i ekologisk eller icke-ekologisk form.

2.2 Användning av vissa produkter och ämnen vid bearbetning av livsmedel

2.2.1 Endast de livsmedelstillsatser, processhjälpmedel och icke-ekologiska ingredienser av jordbruksursprung som enligt artikel 24 eller 25 har godkänts för användning i ekologisk produktion samt de produkter och ämnen som avses i punkt 2.2.2 får användas vid bearbetning av livsmedel, med undantag av produkter och ämnen från vinsektorn, för vilka del VI punkt 2 ska tillämpas, och med undantag av jäst, för vilken del VII punkt 1.3 ska tillämpas.

2.2.2 Följande produkter och ämnen får användas vid bearbetning av livsmedel: a) Preparat av mikroorganismer och livsmedelsenzymer som normalt används vid bearbetning av livsmedel, förutsatt att de livsmedelsenzym som är avsedda att användas som livsmedelstillsatser har godkänts enligt artikel 24 för användning i ekologisk produktion. b) Ämnen och produkter enligt definitionen i artikel 3.2 c och d i i förordning (EU) nr 1334/2008; vilka märkts som naturliga aromämnen eller som naturliga arompreparat enligt artikel 16.2, 16.3 och 16.4 i den förordningen. c) Färgämnen för märkning av kött och äggskal i enlighet med artikel 17 i förordning (EG) nr 1334/2008. d) Naturliga färger och naturliga beläggningar för den traditionella dekorationsmålningen av skalen på kokta ägg som produceras för att släppas ut på marknaden vid en viss tidpunkt på året. e) Dricksvatten och ekologiskt eller icke-ekologiskt salt (med natriumklorid eller kaliumklorid som grundkomponenter) som vanligen används vid bearbetning av livsmedel. f) Mineraler (inklusive spårämnen), vitaminer, aminosyror och mikronäringsämnen, förutsatt att i) deras användning i livsmedel avsedda för normal konsumtion är direkt rättsligt nödvändig i betydelsen att den är direkt nödvändig enligt bestämmelser i unionsrätten eller bestämmelser i nationell rätt som är förenliga med unionsrätten, med den följden att livsmedlen inte alls kan släppas ut på marknaden som livsmedel avsedda för normal konsumtion om mineralen, vitaminen, aminosyran eller mikronäringsämnet inte tillagts, eller ii) när det gäller livsmedel som släppts ut på marknaden och som har särskilda egenskaper eller effekter i förhållande till hälsa eller nutrition eller till specifika konsumentgruppers behov: — i produkter som avses i artikel 1.1 a och b i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 609/2013 (7), deras användning är tillåten enligt den förordningen och akter som antagits på grundval av dess artikel 11.1 i den förordningen för dessa produkter eller — i produkter som regleras enligt kommissionens direktiv 2006/125/EG (8) deras användning är tillåten enligt det direktivet.

2.2.3 Endast sådana rengörings- och desinfektionsmedel som godkänts enligt artikel 24 för användning vid bearbetning får användas för det ändamålet.

2.2.4 Vid den beräkning som avses i artikel 30.5 ska följande regler gälla: a) Vissa livsmedelstillsatser som har godkänts enligt artikel 24 för användning i ekologisk produktion ska räknas som jordbruksingredienser. b) De preparat och ämnen som avses i punkt 2.2.2 a, c, d, e och f ska inte räknas som jordbruksingredienser. c) Jäst och jästprodukter ska räknas som jordbruksingredienser.

Del V: Produktionsregler för bearbetat foder

Utöver de allmänna produktionsregler som fastställs i artiklarna 9, 11 och 17 ska de regler som fastställs i denna del gälla för ekologisk produktion av bearbetat foder.

1. Allmänna krav för produktion av bearbetat foder

1.1 Fodertillsatser, processhjälpmedel och andra ämnen och foderråvaror som används för bearbetning av foder och varje processmetod som tillämpas, såsom rökning, ska iaktta principer för god tillverkningssed.

1.2 Aktörer som producerar bearbetat foder ska upprätta och uppdatera lämpliga förfaranden som grundas på en systematisk identifiering av kritiska bearbetningssteg.

1.3 Tillämpningen av de förfaranden som avses i punkt 1.2 ska säkerställa att de bearbetade produkterna vid varje tidpunkt är förenliga med denna förordning.

1.4 Aktörer ska iaktta och genomföra de förfaranden som avses i punkt 1.2 och ska, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 28, särskilt a) vidta försiktighetsåtgärder, b) genomföra lämpliga rengöringsåtgärder, övervaka hur pass effektiva de är och dokumentera dessa aktiviteter, c) säkerställa att icke-ekologiska produkter inte släpps ut på marknaden med en uppgift som hänvisar till ekologisk produktion.

1.5 Beredningen av bearbetade ekologiska produkter, produkter under omställning och icke-ekologiska produkter ska vara inbördes åtskild i tid eller rum. När ekologiska produkter, produkter under omställning och icke-ekologiska produkter, eller någon kombination av dessa, bereds eller lagras i den berörda beredningsenheten, ska aktören a) informera kontrollmyndigheten eller kontrollorganet om detta, b) utföra behandlingen utan avbrott till dess att hela partiet har behandlats, med åtskillnad i tid eller rum från liknande hantering av någon annan slags produkt (ekologiska produkter, produkter under omställning eller icke-ekologiska produkter), c) lagra ekologiska produkter, produkter under omställning och icke-ekologiska produkter, före och efter hanteringen, åtskilda i tid eller rum från varandra, d) ha uppdaterad dokumentation över all hantering och alla bearbetade mängder tillgänglig, e) vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att partierna kan identifieras och för att undvika sammanblandning eller utbyte mellan ekologiska produkter, produkter under omställning och icke-ekologiska produkter, f) hantera ekologiska produkter eller produkter under omställning först efter lämplig rengöring av produktionsutrustningen.

2. Detaljerade krav för produktion av bearbetat foder

2.1 Ekologiska foderråvaror eller foderråvaror under omställning får inte ingå i den ekologiska foderprodukten tillsammans med likadana foderråvaror som har framställts med icke-ekologiska metoder.

2.2 Foderråvaror som används eller bearbetas i ekologisk produktion får inte ha bearbetats med hjälp av kemiskt syntetiserade lösningsmedel.

2.3 Endast icke-ekologiska foderråvaror av vegetabiliskt eller animaliskt ursprung eller med ursprung i alger eller jäst, foderråvaror av mineraliskt ursprung, fodertillsatser och processhjälpmedel som har godkänts enligt artikel 24 för användning i ekologisk produktion får användas för bearbetning av foder.

2.4 Endast sådana rengörings- och desinfektionsmedel som godkänts enligt artikel 24 för användning vid bearbetning får användas för det ändamålet.

Del VI: Vin

1. Tillämpningsområde

1.1 Utöver de allmänna produktionsregler som fastställs i artiklarna 9, 10, 11, 16 och 18 ska de regler som fastställs i denna del gälla för ekologisk produktion av de produkter i vinsektorn som avses i artikel 1.2 l i förordning (EU) nr 1308/2013.

2. Användning av vissa produkter och ämnen

2.1 Produkter i vinsektorn ska framställas med ekologiska råvaror.

2.2 Endast produkter och ämnen som har godkänts enligt artikel 24 för användning i ekologisk produktion får användas för framställning av produkter inom vinsektorn, inbegripet under oenologiska metoder, processer och behandlingar med förbehåll för de särskilda villkor och begränsningar som fastställs i förordning (EU) nr 1308/2013 och förordning (EG) nr 606/2009 och särskilt i bilaga I A till den sistnämnda förordningen.

3. Oenologiska metoder och restriktioner

3.1 Utan att det påverkar tillämpningen av avsnitten 1 och 2 i denna del och särskilda förbud och begränsningar som fastställs i punkterna 3.2, 3.3 och 3.4, ska endast oenologiska metoder, processer och behandlingar, inbegripet de restriktioner som föreskrivs i artiklarna 80 och 83.2 i förordning (EU) nr 1308/2013, i artiklarna 3, 5–9 och 11–14 i förordning (EG) nr 606/2009 och i bilagorna till de förordningarna, som användes före den 1 augusti 2010, vara tillåtna.

3.2 Det ska vara förbjudet att tillämpa följande oenologiska metoder, processer och behandlingar: a) Partiell koncentrering genom kylning i enlighet med del I avsnitt B.1 c i bilaga VIII till förordning (EU) nr 1308/2013. b) Avlägsnande av svaveldioxid genom fysikaliska processer i enlighet med punkt 8 i bilaga I A till förordning (EG) nr 606/2009. c) Elektrodialysbehandling för att säkerställa stabilisering av vinsyran i enlighet med punkt 36 i bilaga I A till förordning (EG) nr 606/2009. d) Partiell dealkoholisering av viner i enlighet med punkt 40 i bilaga I A till förordning (EG) nr 606/2009. e) Behandling med katjonbytare för att säkerställa stabilisering av vinsyran i vinet i enlighet med punkt 43 i bilaga I A till förordning (EG) nr 606/2009.

3.3 Det är tillåtet att använda följande oenologiska metoder, processer och behandlingar på följande villkor: a) Vid värmebehandling i enlighet med punkt 2 i bilaga I A till förordning (EG) nr 606/2009 får temperaturen inte överstiga 75 °C. b) Vid centrifugering och filtrering med eller utan inert filtermaterial i enlighet med punkt 3 i bilaga I A till förordning (EG) nr 606/2009 får porernas storlek inte understiga 0,2 mikrometer.

3.4 Ändringar som införts efter den 1 augusti 2010 med avseende på de oenologiska metoder, processer och behandlingar som anges i förordning (EG) nr 1234/2007 eller förordning (EG) nr 606/2009 får endast vara tillämpliga på ekologisk produktion av vin efter det att dessa åtgärder har införts som tillåtna i detta avsnitt och, om så krävs, efter ett bedömningsförfarande i enlighet med artikel 24 i denna förordning.

Del VII: Jäst som används som livsmedel eller foder

Utöver de allmänna produktionsregler som fastställs i artiklarna 9, 11, 16, 17 och 19 ska de regler som fastställs i denna del gälla för ekologisk produktion av jäst som används som livsmedel eller foder.

1. Allmänna krav

1.1 För produktion av ekologisk jäst får endast ekologiskt producerade substrat användas. Fram till och med den 31 december 2023 är det emellertid tillåtet att vid produktion av ekologisk jäst tillsätta upp till 5 % icke-ekologiskt jästextrakt eller autolysat till substratet (beräknat som vikt av torrsubstans), om tillverkaren inte kan få tag på ekologiskt producerat jästextrakt eller autolysat.

1.2 Ekologisk jäst får inte förekomma i ekologiska livsmedel eller ekologiskt foder tillsammans med icke-ekologisk jäst.

1.3 Följande produkter och ämnen får användas för produktionen av ekologisk jäst, ekologiska jästberedningar och ekologiska jästsammansättningar: a) Processhjälpmedel som har godkänts enligt artikel 24 för användning i ekologisk produktion. b) De produkter och ämnen som avses i del IV punkt 2.2.2 a, b och e.

1.4 För rengöring och desinfektion får endast sådana rengörings- och desinfektionsmedel som godkänts enligt artikel 24 för användning vid bearbetning användas för det ändamålet.

(1) Rådets förordning (EG) nr 1/2005 av den 22 december 2004 om skydd av djur under transport och därmed sammanhängande förfaranden och om ändring av direktiven 64/432/EEG och 93/119/EG och förordning (EG) nr 1255/97 (EUT L 3, 5.1.2005, s. 1).

(2) Rådets förordning (EG) nr 1099/2009 av den 24 september 2009 om skydd av djur vid tidpunkten för avlivning (EUT L 303, 18.11.2009, s. 1).

(3) Rådets direktiv 2008/119/EG av den 18 december 2008 om fastställande av lägsta djurvälfärdskrav för kalvar (EUT L 10, 15.1.2009, s. 7).

(4) Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/92/EU av den 13 december 2011 om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt (EUT L 26, 28.1.2012, s. 1).

(5) Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 854/2004 av den 29 april 2004 om fastställande av särskilda bestämmelser för genomförandet av offentlig kontroll av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel (EUT L 139, 30.4.2004, s. 206).

(6) God tillverkningssed enligt definitionen i artikel 3 a i kommissionens förordning (EG) nr 2023/2006 av den 22 december 2006 om god til