Rådets yttrande

av den 22 januari 2002

om Sveriges uppdaterade konvergensprogram för 2001-2004

(2002/C 33/04)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGETT DETTA YTTRANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken(1), särskilt artikel 9.3 i denna,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört Ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Den 22 januari 2002 granskade rådet Sveriges uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 2001-2004. Rådet konstaterar med tillfredsställelse att de offentliga finanserna enligt det uppdaterade programmet förväntas fortsätta uppvisa överskott under hela perioden fram till 2004, i enlighet med de svenska myndigheternas mål att på medellång sikt ha ett överskott på i genomsnitt 2 % av BNP över konjunkturcykeln. Strategin att minska de offentliga utgifterna som andel av BNP underbyggs av ett åtagande att respektera utgiftstaken för de statliga utgifterna, vilket har varit avgörande för att öka förtroendet för de senaste årens konsolidering av de offentliga finanserna, och att uppfylla kravet på balans i de offentliga finanserna på kommunal nivå. Detta åtföljs av en minskning av skattetrycket, som nu fortsätter genom de ytterligare skattesänkningar som föreslås för 2002. Rådet anser att denna finanspolitiska strategi är lämplig, och den ligger i linje med rådets föregående yttrande(2) och de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken. Vidare konstaterar rådet med tillfredsställelse att skuldkvoten sjönk under referensvärdet på 60 % av BNP 2000 och förväntas fortsätta sjunka betydligt under återstoden av programperioden.

Enligt det makroekonomiska scenariot i programmet förväntas BNP växa med 1,7 % 2001 och med 2,4 % 2002, vilket verkar optimistiskt, och rådet anser att det finns betydande risk att tillväxten blir lägre, särskilt 2002, eftersom utsikterna för världsekonomin har försämrats sedan det makroekonomiska scenariot i programmet utarbetades. Å andra sidan lägger man i programuppdateringen fram ett lågtillväxtscenario, som visar att det blir ett överskott i budgeten trots betydligt lägre tillväxt under 2002. För 2003 och 2004 verkar beräkningarna i programmet rimliga.

Rådet konstaterar med tillfredsställelse att med de mål om överskott i de offentliga finanserna som anges i det uppdaterade programmet kommer Sverige även fortsättningsvis att uppfylla kraven i stabilitets- och tillväxtpakten om ett saldo "nära balans eller som uppvisar överskott". Så blir fallet även om den ekonomiska tillväxten skulle bli lägre och de offentliga överskotten mindre än vad som anges i programmet, vilket framgår av kommissionens ekonomiska prognos från hösten 2001. Rådet välkomnar dessutom att de offentliga finansernas hållbarhet ges betydande uppmärksamhet i programmet. Rådet konstaterar att Sveriges strategi på detta område är beroende av att ett överskott på 2 % av BNP kan upprätthållas på lång sikt. Genom att skuld- och räntebetalningarna härigenom minskas kommer detta att skapa utrymme för att täcka många av de kostnader som senare kommer att uppstå till följd av att befolkningen blir allt äldre. Med tanke på det relativt höga skattetrycket i Sverige jämfört med andra industriländer uppmuntrar rådet Sverige att fortsätta att sänka det ytterligare.

Rådet konstaterar att Sverige för närvarande uppfyller konvergenskriteriet om prisstabilitet och förväntas fortsätta göra det under hela perioden fram till 2004. Efter flera år med låg inflation ökade inflationen kraftigt våren 2001 och har sedan dess legat kvar på en relativt hög nivå. Inflationstrycket förväntas dock bli lägre under 2002 och därefter, bland annat till följd av att den ekonomiska aktiviteten förväntas bli dämpad och att återhållsamheten med löneökningarna förväntas fortsätta.

De långfristiga räntorna i Sverige har legat kvar på historiskt sett låga nivåer, även om de i allmänhet sjunkit mindre än i många andra medlemsstater under 2001, vilket kan bero på försvagningen av kronan och den ökade osäkerheten om utsikterna för världsekonomin. Sverige förväntas fortsätta att uppfylla kriteriet om konvergens i räntesatserna. Sverige uppfyller fortfarande inte konvergenskriteriet om växelkursen. Kronkursen har varit volatil sedan föregående uppdatering lämnades in, och rådet påminner om att Sverige måste visa att kronan kan hålla sig inom ett visst fluktuationsband under tillräckligt lång tid utan allvarliga störningar. Som rådet angav i sitt yttrande om 2000 års uppdaterade konvergensprogram(3) "förväntar man sig att Sverige beslutar sig för en anslutning till ERM2 i sinom tid". För att åstadkomma en hög och hållbar ekonomisk tillväxt fortsätter man att följa samma strategi som i tidigare program, och strukturella åtgärder i detta syfte har genomförts. Bland dessa åtgärder kommer en sänkning av det fortfarande höga skattetrycket att ge människor bättre incitament att arbeta, vilket är förenligt med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken. Rådet välkomnar dessa strukturella åtgärder och uppmuntrar den svenska regeringen att genomföra dessa initiativ med beslutsamhet.

(1) EGT L 209, 2.8.1997.

(2) EGT C 73, 6.3.2001.

(3) EGT C 73, 6.3.2001.