KOMMISSIONENS BESLUT

av den 20 mars 2014

om fastställande av Europeiska unionens ståndpunkt i fråga om ett beslut som ska fattas av förvaltningsorganen enligt avtalet mellan Amerikas förenta staters regering och Europeiska unionen om samordning av program för energieffektivitetsmärkning av kontorsutrustning om tillägg av specifikationer för datorservrar och avbrottsfri kraftförsörjning till bilaga C till avtalet och om ändring av specifikationerna för bildskärmar och bildåtergivningsutrustning i bilaga C till avtalet

(Text av betydelse för EES)

(2014/202/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets beslut 2013/107/EU av den 13 november 2012 om undertecknande och ingående av avtalet mellan Amerikas förenta staters regering och Europeiska unionen om samordning av program för energieffektivitetsmärkning av kontorsutrustning (1), särskilt artikel 4, och

av följande skäl:

Specifikationerna för bildskärmar i bilaga C del II och specifikationerna för bildåtergivningsutrustning som anges i bilaga C del III upphör att gälla och ersätts med de specifikationer som bifogas detta beslut.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

Den ståndpunkt som Europeiska unionen ska anta inför förvaltningsorganens beslut om ändring av specifikationerna för bildskärmar och bildåtergivningsutrustning i bilaga C, delarna II och III, till avtalet mellan Amerikas förenta staters regering och Europeiska unionen om samordning av program för energieffektivitetsmärkning av kontorsutrustning, och om tillägg till avtalet av nya specifikationer för datorservrar och avbrottsfri kraftförsörjning ska grundas på bifogade utkast till beslut.

Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

(1) EUT L 63, 6.3.2013, s. 5.

(2) EUT L 39, 13.2.2008, s. 1.

(3) EUT L 63, 6.3.2013, s. 1.

BILAGA II

BILAGA C DEL II TILL AVTALET ”I. SPECIFIKATIONER FÖR BILDSKÄRMAR 1. Definitioner 1.1 Produkttyper elektronisk bildskärm (bildskärm): En kommersiellt tillgänglig produkt med en visningsskärm och därmed förbunden elektronik, ofta i ett och samma hölje, vars huvudfunktion det är att visa visuella utdata från 1) en dator, arbetsstation eller server genom en eller flera typer av ingångar (t.ex. VGA, DVI, HDMI, bildskärmsport och IEEE 1394, USB, 2) extern lagring (t.ex. en USB flash-enhet, ett minneskort) eller 3) en internetanslutning. a) bildskärm till dator: En elektronisk apparat, som oftast har en diagonal skärmstorlek över 12 tum och en pixeltäthet på minst 5 000 pixlar per kvadrattum och som visar en dators användargränssnitt och öppna program så att användaren kan interagera med datorn med tangentbord och mus. bildskärm med hög prestanda (Enhanced-Performance Display): En bildskärm till dator som har alla följande egenskaper och funktioner: i) Ett konstrastförhållande på minst 60:1 mätt med en horisontell synvinkel på minst 85°, med eller utan skärmglas. ii) En ursprunglig upplösning på minst 2,3 megapixel (MP). iii) Ett färgområde på minst sRGB enligt definitionen i IEC 61966 2-1. Ändringar av färgrymden tillåts så länge som minst 99 % av definierade sRGB-färger stöds. b) digital bildram: En elektronisk apparat som oftast har en diagonal skärmstorlek på mindre än 12 tum och vars huvudsakliga funktion är att visa digitala bilder. Den kan också ha en programmerbar timer, en sensor som känner av om produkten används, audio- och/eller videofunktion och möjlighet till Bluetooth-anslutning eller trådlös anslutning. c) skyltningsskärm: En elektronisk apparat, som oftast har en diagonal skärmstorlek över 12 tum och en pixeltäthet på högst 5 000 pixlar per kvadrattum. Den marknadsförs vanligen för kommersiell användning i områden där den ska ses av flera personer utanför kontorsmiljö, t.ex. affärer, varuhus, restauranger, museer, hotell, samlingsplatser utomhus, flygplatser, konferenslokaler eller klassrum. 1.2 externt nätaggregat (EPS): Kallas även extern nätadapter. En komponent i ett separat hölje utanför datorhöljet som är konstruerad för att omrikta växelström från elnätet till likström av lägre spänning för drift av datorn och bildskärmen. Ett EPS förbinds med bildskärmen genom en löstagbar eller fast elektrisk anslutning av han-/hontyp, kabel, sladd eller annan ledning. 1.3 Driftslägen: a) påläge: Det läge i vilket produkten har aktiverats och tillhandahåller någon av sina huvudsakliga funktioner. Även de vanliga termerna ”aktiv”, ”i bruk” och ”normal drift” används för att beskriva detta läge. I detta läge är strömförbrukningen normalt större än i viloläge och frånläge. b) viloläge: Det läge produkten går in i efter att ha fått en signal från en ansluten enhet eller en intern signal. Produkten kan också gå in i detta läge på grund av en signal som initieras av användaren. Bildskärmen måste bli aktiv igen när den får en signal från en ansluten enhet, ett nätverk, en fjärrkontroll och/eller en intern signal. När bildskärmen är i viloläge producerar den inte en synlig bild, med eventuellt undantag av användarorienterade eller skyddande funktioner, t.ex. produktinformation eller statusvisning, eller sensorbaserade funktioner. Anmärkningar: 1) Exempel på interna signaler är en timer eller sensor som visar att produkten används. 2) Effektreglering är inte ett exempel på något som initieras av användaren. c) frånläge: Det läge i vilket produkten är ansluten till en strömkälla och inte tillhandahåller några av funktionerna i påläge eller viloläge. Detta läge kan bibehållas under obegränsad tid. För att produkten ska kunna lämna detta läge måste användaren manövrera en strömbrytare eller kontroll. Vissa produkter har inget sådant läge. 1.4 luminans: Det fotometriska måttet på ljusintensitet per enhetsarea för ljus som färdas i en given riktning, uttryckt i candela per kvadratmeter (cd/m2). Luminans hänför sig till en bildskärms inställning av ljusstyrkan. a) maximal rapporterad luminans: Den maximala luminans som bildskärmen kan uppnå i en förinställd inställning i påläge och som anges av tillverkaren, t.ex. i bruksanvisningen. b) maximal uppmätt luminans: Den maximala luminans bildskärmen kan uppnå genom manuell inställning av dess kontroll, såsom ljusstyrka och kontrast. c) luminans vid leverans: Bildskärmens luminans vid den förinställda fabriksinställning som tillverkaren väljer för normal användning i hemmet eller på tillämplig marknad. Luminansen vid leverans för bildskärmar med automatisk inställning av ljusstyrka (ABC) aktiverad som standard kan variera beroende på de omgivande ljusförhållandena där bildskärmen är installerad. 1.5 bildyta: Den användbara skärmbredden multiplicerad med den användbara skärmhöjden, uttryckt i kvadrattum. 1.6 automatisk inställning av ljusstyrka (ABC): Automatisk mekanism som ställer in en bildskärms ljusstyrka efter omgivande ljus. 1.7 omgivande ljus: Kombinationen av belysningsstyrkor i den miljö som omger en bildskärm, t.ex. ett vardagsrum eller ett kontor. 1.8 bryggkoppling: en fysisk koppling mellan två hubbar, oftast, men inte alltid, av USB- eller FireWire-typ, som medger expansion av portar, vanligen för att flytta dem till en lämpligare plats eller öka antalet tillgängliga portar. 1.9 nätkommunikationsfunktion: Förmåga att erhålla en IP-adress när den ansluts till ett nätverk. 1.10 sensor som visar att produkten används: En enhet som upptäcker mänsklig närvaro framför eller i området runt en bildskärm. En sådan sensor används vanligen för att ställa om bildskärmen mellan påläge och viloläge eller frånläge. 1.11 produktfamilj: En grupp bildskärmar, tillverkade under samma märke, som delar en skärm med samma storlek och upplösning och är inneslutna i samma hölje men vars hårdvarukonfigurationer kan variera. Exempel: Två datorbildskärmar från samma modellinje med en diagonal skärmstorlek på 21 tum och en upplösning på 2,074 megapixel (MP), men som skiljer sig när det gäller egenskaper som inbyggda högtalare eller inbyggd kamera, kan betraktas som en produktfamilj. 1.12 representativ modell: Den produktkonfiguration som provas för att erhålla Energy Star-godkännande och är avsedd att marknadsföras och märkas som Energy Star. 2. Omfattning 2.1 Produkter som innefattas 2.1.1 Produkter som uppfyller den definition av en bildskärm som anges här och som strömförsörjs med växelström direkt från elnätet via ett externt nätaggregat eller via en data- eller nätverksanslutning som uppfyller Energy Star-kraven, med undantag för de produkter som listas i avsnitt 2.2. 2.1.2 Typiska produkter som skulle kunna uppfylla kraven enligt denna specifikation är bland annat a) bildskärmar till datorer, b) digitala bildramar, c) skyltningsskärmar, d) ytterligare produkter, inklusive bildskärmar med tangentbords-, bildskärms- och musomkopplare och andra industrispecifika bildskärmar som uppfyller definitioner och kriterier i denna specifikation. 2.2 Uteslutna produkter 2.2.1 Produkter som omfattas av andra Energy Star-produktspecifikationer uppfyller inte kraven enligt denna specifikation. Listan med gällande specifikationer finns på www.eu-energystar.org. 2.2.2 Följande produkter uppfyller inte kriterierna enligt denna specifikation: a) Produkter med en användbar diagonal skärmstorlek över 61 tum. b) Produkter med integrerad tv-mottagare. c) Produkter som marknadsförs och säljs som tv-apparater, inklusive produkter med en datoringång (t.ex. VGA) som huvudsakligen marknadsförs och säljs som tv-apparater. d) Produkter som är komponent-tv-apparater. En komponent-tv är en produkt som består av två eller fler separata komponenter (t.ex. bildskärm och mottagare) som marknadsförs och säljs som en tv under en enda modell- eller systembeteckning. En komponent-tv kan ha fler än en nätsladd. e) Dubbelfunktionsskärmar för tv/dator som marknadsförs och säljs som sådana. f) Mobil utrustning och kommunikationsenheter (t.ex. pekdatorer, skrivplattor, elektroniska läsare och smarta telefoner). g) Produkter som måste uppfylla kraven för medicintekniska produkter som inte tillåter energisparfunktioner och/eller inte har ett driftsläge som uppfyller definitionen för viloläge. h) Tunna klienter, ultratunna klienter och nollklienter. 3. Kriterier för att uppfylla kraven 3.1 Gällande siffror och avrundning 3.1.1 Alla beräkningar ska utföras på direkt uppmätta (inte avrundade) värden. 3.1.2 Om inget annat anges ska överensstämmelsen med specifikationskraven bedömas med användning av direkt uppmätta eller beräknade värden som inte avrundats på ett förmånligt sätt. 3.1.3 Direkt uppmätta eller beräknade värden som lämnas för rapportering på Energy Star-webbplatsen ska avrundas till närmaste gällande siffra enligt motsvarande specifikationskrav. 3.2 Allmänna krav 3.2.1 Externt nätaggregat: Om produkten levereras med ett externt nätaggregat ska detta uppfylla prestandakraven för nivå V enligt märkningsprotokollet International Efficiency Marking Protocol och ha nivå V-märkningen. Mer information om detta märkningsprotokoll finns på www.energystar.gov/powersupplies. Externa nätaggregat ska uppfylla nivå V-kraven vid provning med användning av provningsmetoden för att beräkna energieffektiviteten hos nätaggregat för växel-/växelström respektive växel-/likström med fast spänning, av den 11 augusti 2004. 3.2.2 Energisparfunktioner a) Produkter ska ha minst en energisparfunktion som är aktiverad som standard och kan användas för automatisk övergång från påläge till viloläge antingen via en ansluten värdenhet eller internt (t.ex. stöd för VESA DPMS (Display Power Management Signalling)), aktiverad som standard. b) Produkter som genererar innehåll för bildskärmar från en eller flera interna källor ska ha en sensor eller timer som är aktiverad som standard för automatisk övergång till viloläge eller frånläge. c) För produkter som har en intern standardfördröjning innan produkten går över från påläge till viloläge eller frånläge ska fördröjningstiden uppges. d) Bildskärmar för datorer ska automatiskt övergå till viloläge eller frånläge inom 15 minuter efter att de har kopplats ur från en värddator. 3.3 Krav för påläge 3.3.1 Strömförbrukningen i påläge (PON), mätt med provningsmetoden för Energy Star, ska vara högst det maximala strömförsörjningsbehovet (PON_MAX), beräknat och avrundat enligt tabell 1. Om produktens pixeltäthet (DP ), beräknad enligt ekvation 1, är större än 20 000 pixlar per kvadrattum ska den skärmupplösning (r) som används för att beräkna PON_MAX beräknas med hjälp av ekvation 2. Ekvation 1: Beräkning av pixeltäthet där — DP är produktens pixeltäthet avrundad till närmaste heltal i pixlar per kvadrattum, — r är skärmupplösningen i megapixlar, och — A är det användbara skärmområdet i kvadrattum. Ekvation 2: Beräkning av upplösning om produktens pixeltäthet (DP ) är större än 20 000 pixlar per kvadrattum där — r 1 och är r 2 är de skärmupplösningar i megapixlar som ska användas vid beräkningen av PON_MAX, — DP är produktens pixeltäthet avrundad till närmaste heltal i pixlar per kvadrattum, och — A är det användbara skärmområdet i kvadrattum. Tabell 1 Beräkning av det maximala strömförsörjningsbehovet (PON_MAX) Produkttyp och diagonal skärmstorlek, d (i tum) PON_MAX där Dp ≤ 20 000 pixlar per kvadrattum (i watt) där r = skärmupplösningen i megapixlar A = det användbara skärmområdet i kvadrattum resultatet ska avrundas till närmaste tiondels watt PON_MAX där DP > 20 000 pixlar per kvadrattum (i watt) där r = skärmupplösningen i megapixlar A = det användbara skärmområdet i kvadrattum resultatet ska avrundas till närmaste tiondels watt d < 12,0 12,0 ≤ d < 17,0 17,0 ≤ d < 23,0 23,0 ≤ d < 25,0 25,0 ≤ d ≤ 61,0 30,0 ≤ d ≤ 61,0 (endast för produkter som uppfyller definitionen av en skyltningsskärm) 3.3.2 För produkter som uppfyller definitionen av en bildskärm med hög prestanda (Enhanced-Performance Display) ska en effektgräns (PEP), beräknad enligt ekvation 3, läggas till PON_MAX, beräknad enligt tabell 1. I detta fall ska PON, mätt enligt Energy Star-provningsmetoden, högst vara summan av PON_MAX och PEP. Ekvation 3: Beräkning av effektgräns i påläge för bildskärmar med hög prestanda där — PEP< 27″ är effektgränsen i påläge i watt för en bildskärm med hög prestanda med en diagonal skärmstorlek på mindre än 27 tum, — PEP≥ 27″ är effektgränsen i påläge i watt för en bildskärm med hög prestanda med en diagonal skärmstorlek på minst 27 tum, och — PON_MAX är det maximala strömförsörjningsbehovet i watt. 3.3.3 För produkter med automatisk inställning av ljusstyrka (ABC) aktiverad som standard ska en effektgräns (PABC), beräknad enligt ekvation 5, läggas till PON_MAX, beräknad enligt tabell 1, om förbrukningsminskningen i påläge (RABC), beräknad enligt ekvation 4, är minst 20 %. a) Om RABC är mindre än 20 % ska PABC inte läggas till PON_MAX. b) PON, mätt med ABC avaktiverat enligt Energy Star-provningsmetoden, ska högst vara PON_MAX. Ekvation 4: Beräkning av förbrukningsminskning i påläge för produkter med ABC aktiverad som standard där — RABC är förbrukningsminskningen i påläge i procent till följd av ABC, — P300 är den uppmätta strömförbrukningen i påläge i watt, vid provning med en omgivande ljusnivå på 300 lux, och — P10 är den uppmätta strömförbrukningen i påläge i watt, vid provning med en omgivande ljusnivå på 10 lux. Ekvation 5: Beräkning av effektgräns i påläge för produkter med ABC aktiverad som standard där — PABC är den maximala effektgränsen i påläge i watt, och — PON_MAX är det maximala strömförsörjningsbehovet i watt. 3.3.4 För produkter som drivs med lågspänd likström ska PON, beräknad enligt ekvation 6, vara högst PON_MAX, beräknad enligt tabell 1. Ekvation 6: Beräkning av strömförbrukning i påläge för produkter som drivs med lågspänd likström där — PON är den beräknade strömförbrukningen i påläge i watt, — PL är växelströmsförbrukningen i watt för den lågspända likströmsförsörjningen med provenheten (Unit Under Test, UUT) som belastning, och — PS är marginalförlusten av växelströmsförsörjningen hos källan, i watt. 3.4 Krav för viloläge 3.4.1 Den uppmätta strömförbrukningen i viloläge (PSLEEP) för produkter som inte har någon av de data- eller nätkommunikationsfunktioner som anges i tabell 3 eller 4 ska högst vara det maximala strömförsörjningsbehovet i viloläge (PSLEEP_MAX) i enlighet med tabell 2. Tabell 2 Maximalt strömförsörjningsbehov i viloläge (PSLEEP_MAX) PSLEEP_MAX (watt) 0,5 3.4.2 Den uppmätta strömförbrukningen i viloläge (PSLEEP) för produkter som inte har någon av de data- eller nätkommunikationsfunktioner som anges i tabell 3 eller 4 ska högst vara det maximala strömförsörjningsbehovet i viloläge med data- eller nätkommunikation (PSLEEP_AP) beräknat med ekvation 7. Ekvation 7: Beräkning av maximalt strömförsörjningsbehov vid viloläge med data- eller nätkommunikation där — PSLEEP_AP är det maximala strömförsörjningsbehovet i viloläge i watt för produkter som har provats med ytterligare strömförbrukande funktioner, — PSLEEP_MAX är det maximala strömförsörjningsbehovet i viloläge i watt i enlighet med tabell 2, — PDN är effektgränsen i watt i enlighet med tabell 3 för data- eller nätkommunikationsfunktioner som är uppkopplade under provning av viloläge, och — PADD är effektgränsen i watt i enlighet med tabell 4 för ytterligare funktioner som är aktiverade som standard och är aktiverade under provning av viloläge. Tabell 3 Effektgränser i viloläge för data- eller nätkommunikationsfunktioner Funktion Typer som innefattas PDN (watt) USB 1.x 0,1 USB 2.x 0,5 USB 3.x, DisplayPort (ej videouppkoppling), Thunderbolt 0,7 Nätverk Snabbt Ethernet 0,2 Gigabit Ethernet 1,0 Wi-Fi 2,0

Tabell 4 Effektgränser i viloläge för ytterligare funktioner Funktion Typer som innefattas PADD (watt) Givare Sensor som visar att produkten används 0,5 Minne Läsare för flashminneskort eller smart cards, kameragränssnitt, PictBridge 0,2 Exempel 1: En digital bildram med endast en överbryggnings- eller nätkommunikationsfunktion uppkopplad och aktiverad under provning av viloläge, Wi-Fi, och inga ytterligare funktioner aktiverade under viloläge skulle vara kvalificerad för tilläggsfunktionen 2,0 W Wi-Fi, eftersom , . Exempel 2: En bildskärm till dator med överbryggningsfunktionen USB 3.x och DisplayPort (ej videouppkoppling) ska provas med endast USB 3.x uppkopplad och aktiverad. Förutsatt att inga ytterligare funktioner är aktiverade under provningen av viloläge skulle denna skärm vara kvalificerad för tilläggsfunktionen 0,7 W USB 3.x, eftersom , . Exempel 3: En bildskärm till dator med en överbryggningsfunktion och en nätkommunikationsfunktion, USB 3.x och Wi-Fi, ska provas med båda funktionerna uppkopplade och aktiverade under provning av viloläge. Förutsatt att inga ytterligare funktioner är aktiverade under provningen av viloläge skulle denna skärm vara kvalificerad för tilläggsfunktionen 0,7 W USB 3.x och tilläggsfunktionen 2,0 W Wi-Fi, eftersom , . 3.4.3 För produkter som har mer än ett viloläge (t.ex. ”viloläge” och ”djupt viloläge”) får den uppmätta strömförbrukningen i viloläge (PSLEEP) i alla typer av vilolägen inte överskrida PSLEEP_MAX för produkter som saknar data- eller nätkommunikationsfunktioner eller PSLEEP_AP för produkter som provas med ytterligare strömförbrukande funktioner, som dataöverbryggningsanslutningar eller nätverksanslutningar. Om produkten har olika alternativ för viloläge som går att välja manuellt, eller om produkten kan försättas i viloläge via olika metoder (t.ex. genom fjärrkontroll eller genom att värddatorn försätts i viloläge), ska den uppmätta strömförbrukningen i viloläge (PSLEEP) för det viloläge som har högst PSLEEP uppmätt enligt avsnitt 6.5 i provningsmetoden vara den PSLEEP som rapporteras för godkännande. Om produkten automatiskt går igenom de olika vilolägena ska den genomsnittliga PSLEEP för alla vilolägen uppmätta enligt avsnitt 6.5 i provningsmetoden vara den PSLEEP som rapporteras för godkännande. 3.5 Krav för frånläge Den uppmätta strömförbrukningen i frånläge (POFF) ska högst vara det maximala strömförsörjningsbehov i frånläge (POFF_MAX) som anges i tabell 5. Tabell 5 Maximalt strömförsörjningsbehov i frånläge (POFF_MAX) POFF_MAX (watt) 0,5 3.6 Den maximala rapporterade och maximala uppmätta luminansen ska rapporteras för alla produkter. Luminans vid leverans ska rapporteras för alla produkter utom sådana som har ABC aktiverad som standard. 4. Provningskrav 4.1 Provningsmetoder För produkter som släpps ut på marknaden i EU ska tillverkarna utföra provningar och själva certifiera de modeller som följer riktlinjerna för Energy Star. De provningsmetoder som anges nedan ska användas för att avgöra om kraven för Energy Star-godkännande är uppfyllda. Produkttyp Provningsmetod Alla produkttyper och skärmstorlekar Energy Star-provningsmetod för fastställande av bildskärmars energiförbrukning, version 6.0 – rev. jan. 2013 4.2 Antal enheter som ska testas 4.2.1 En enhet av en representativ modell enligt definitionen i avsnitt 1 ska väljas ut för provning. 4.2.2 För godkännande av en produktfamilj ska den produktkonfiguration som representerar den sämsta strömförbrukningen för varje produktkategori inom familjen betraktas som den representativa modellen. 4.3 Godkännande för internationella marknader Produkter ska provas för godkännande vid den relevanta kombinationen av spänning/frekvens för varje marknad som produkterna ska säljas som Energy Star-godkända på. 5. Användargränssnitt Tillverkare uppmuntras att utforma sina produkter i enlighet med standarden för användargränssnitt IEEE P1621: Standard for User Interface Elements in Power Control of Electronic Devices Employed in Office/Consumer Environments. Mer information finns på http://eetd.LBL.gov/Controls. Om tillverkaren inte antar IEEE P1621-standarden, ska tillverkaren motivera detta för Förenta staternas miljövårdsmyndighet (EPA) eller Europeiska kommissionen. 6. Ikraftträdande 6.1 Den dag då tillverkarna får börja utfärda Energy Star-godkännanden enligt denna version 6.0 kommer att definieras som dagen för avtalets ikraftträdande. En produktmodell måste för sitt Energy Star-godkännande uppfylla kraven i den Energy Star-specifikation som är tillämplig på modellens tillverkningsdag. Tillverkningsdagen är den dag (angiven med t.ex. månad och år) då en specifik enhet är färdigmonterad. 6.2 Revidering av specifikationerna: Förenta staternas miljövårdsmyndighet och Europeiska kommissionen förbehåller sig rätten att ändra denna specifikation om teknik- eller marknadsutvecklingen påverkar specifikationens nytta för konsumenter, branschen eller miljön. I enlighet med rådande politik revideras specifikationerna efter diskussioner med berörda parter. Vid revidering av specifikationerna bör det noteras att Energy Star-godkännanden inte automatiskt beviljas för en produktmodells hela livstid. 7. Överväganden för framtida revideringar 7.1 Bildskärmar som är större än 61 i diagonal skärmstorlek Det finns i dag interaktiva bildskärmar som är större än 60 tum i diagonal skärmstorlek på marknaden och som används för kommersiella ändamål och utbildningsändamål. Det finns ett intresse av att få en bättre förståelse av strömförbrukningen hos dessa produkter när de provas enligt provningsmetoden för bildskärmar, och Förenta staternas miljövårdsmyndighet och Europeiska kommissionen kommer att arbeta tillsammans med intressenterna före och under nästa process för att revidera och utveckla specifikationerna, för att få tillgång till informationen. Förenta staternas miljövårdsmyndighet och Europeiska kommissionen vill i princip undersöka möjligheten att utöka produktomfattningen till bildskärmar som har en diagonal skärmstorlek på mer än 61 tum i nästa revidering av specifikationerna. 7.2 Pekskärmsfunktion Förenta staternas miljövårdsmyndighet och Europeiska kommissionen har åtagit sig att fortsätta att utveckla prestandanivåer för bildskärmar som har nya egenskaper och funktioner och förutser att bildskärmar med pekskärmsfunktion, som ingår i omfattningen för denna specifikation, kommer att bli vanligare på marknaden, särskilt när det gäller skyltningsskärmar. Framöver kommer Förenta staternas miljövårdsmyndighet, Förenta staternas energiministerium (DOE) och Europeiska kommissionen att tillsammans med intressenterna undersöka om pekskärmsfunktionen påverkar strömförbrukningen i påläge i syfte att avgöra i vilken omfattning nästa process för att utveckla specifikationerna bör innefatta pekskärmsfunktioner. II. SPECIFIKATIONER FÖR AVBROTTSFRI KRAFTFÖRSÖRJNING (UPS) 1. Definitioner Om inget annat anges överensstämmer alla termer som används i detta dokument med definitionerna i Internationella elektrotekniska kommissionens standard IEC 62040-3 (1). I denna specifikation används följande definitioner: avbrottsfri kraftförsörjning (UPS, Uninterruptible Power Supply): En kombination av strömriktare, strömställare och energilagringsmedel (t.ex. batterier), som utgör ett nätaggregat som ska upprätthålla belastningen vid avbrott i strömtillförseln (2). 1.1 Mekanism för strömomvandling: a) statisk UPS: UPS där elektroniska halvledarkomponenter ger utspänningen. b) roterande UPS: UPS där en eller flera roterande elektriska enheter ger utspänningen. 1) roterande UPS (RUPS) utan dieselmotor: En roterande UPS som inte innehåller någon inbyggd dieselmotor som ger kraftförsörjning vid avbrott i strömtillförseln. 2) roterande UPS med dieselmotor (DRUPS): En roterande UPS med inbyggd dieselmotor som kan ge kraftförsörjning vid avbrott i strömtillförseln. c) Uteffekt: 1) växelströms-UPS: UPS som levererar kraft som ett kontinuerligt flöde av elektriska laddningar som periodiskt byter riktning. 2) likströms-UPS/likriktare: UPS som levererar kraft som ett kontinuerligt flöde av elektriska laddningar med samma strömriktning. Innefattar både enskilda likriktare för likströmstillämpningar och hela UPS-ramar eller UPS-system för likström som består av likriktarenheter, styrenheter och eventuella stödkomponenter. Anmärkning: Likströms-UPS-enheter kallas även likriktare. I detta dokument används termen ”likströms-UPS/likriktare” eftersom ”likriktare” även kan avse ett växelströms-UPS-delsystem. 1.2 modulär UPS: En UPS som utgörs av två eller fler enskilda UPS-enheter som har en eller flera gemensamma ramar och ett gemensamt energilagringssystem och vars utmatningar i normalt driftsläge är anslutna till en gemensam utmatningsbuss som är helt innesluten i ramen eller ramarna. Det totala antalet enskilda UPS-enheter i en modulär UPS är lika med ”n + r”, där n är antalet enskilda UPS-enheter som krävs för att försörja belastningen och r är antalet redundanta UPS-enheter. Modulära UPS-enheter kan används för att ge redundans, anpassa kapaciteten eller båda delarna. 1.3 redundans: Tillägg av UPS-enheter i en parallell UPS för att förbättra kontinuiteten i kraftförsörjningen som klassificeras på följande sätt: a) N + 0: UPS som inte tolererar några fel under upprätthållande av normalläge. Ingen redundans. b) N + 1: Parallell UPS som tolererar fel i en UPS-enhet eller grupp av UPS-enheter samtidigt som normalläge upprätthålls. c) 2N: Parallell UPS som tolererar fel i hälften av sina UPS-enheter samtidigt som normalläge upprätthålls. 1.4 UPS-driftslägen: a) normalläge: Stabilt driftsläge som UPS-enheten uppnår under följande omständigheter: 1) UPS-enheten försörjs med växelström inom de toleranser som krävs. 2) Energilagringssystemet är laddat eller håller på att laddas. 3) Belastningen ligger inom UPS-enhetens märkspänning. 4) Förbikoppling finns och ligger inom angivna toleranser (i tillämpliga fall). b) läge med lagrad energi: Stabilt driftsläge som UPS-enheten uppnår under följande omständigheter: 1) Försörjningen med växelström är bortkopplad eller ligger utanför den tolerans som krävs. 2) All kraft kommer från energilagringssystemet eller, för en DRUPS, från den inbyggda dieselmotorn eller från en kombination av båda. 3) Belastningen ligger inom UPS-enhetens märkspänning. c) förbikopplingsläge: Driftsläge som UPS-enheten uppnår när belastningen försörjs enbart via förbikopplingen. 1.5 Krav på inmatningsberoende för UPS-enheten: a) spännings- och frekvensberoende (VFD): Kan skydda belastningen från strömavbrott (3). b) spänningsoberoende (VI): Kan skydda belastningen enligt kraven för VFD ovan, med undantag av 1) om inspänningen konstant är för låg, 2) om inspänningen konstant är för hög (4). c) spännings- och frekvensoberoende (VFI): Oberoende av variationer i spänning och frekvens och kan skydda belastningen mot negativa effekter av sådana variationer utan att tömma energilagringssystemet. 1.6 UPS med ett normalläge: En UPS som fungerar i normalläge inom parametrarna för endast en uppsättning inmatningsberoende egenskaper. Exempel: en UPS som fungerar endast som VFI. 1.7 UPS med flera normallägen: En UPS som fungerar i normalläge inom parametrarna för fler än en uppsättning inmatningsberoende egenskaper. Exempel: en UPS som kan fungera antingen som VFI eller VFD. 1.8 förbikoppling: Alternativ strömbana till växelströmsomvandlaren. a) underhållsförbikoppling (bana): Alternativ strömbana vars funktion är att upprätthålla en kontinuerlig kraftförsörjning av belastningen under underhållsverksamhet. b) automatisk förbikoppling: Strömbana (primär eller reserv) som alternativ till den indirekta växelströmsomvandlaren. 1) mekanisk förbikoppling: Styrs med en omkopplare med mekaniskt åtskilda kontakter. 2) statisk förbikoppling (elektronisk förbikoppling): Styrs med en elektronisk omkopplare, t.ex. transistorer, tyristorer, dubbelriktade trioder eller en eller flera andra halvledarenheter. 3) hybridförbikoppling: Styrs med en omkopplare med kontakter som kan åtskiljas mekaniskt i kombination med minst en styrd elektronventil. 1.9 referensbelastning för provning: Belastning eller tillstånd när utmatningen från UPS-enheten ger den aktiva effekt (W) som är enhetens märkeffekt (5). 1.10 provenhet (UUT, Unit Under Test): Den UPS som provas, konfigurerad som för leverans till kund och med eventuella tillbehör (t.ex. filter eller transformatorer) som krävs för den provningsinställning som anges i avsnitt 3 av Energy Star-provningsmetoden. 1.11 effektfaktor: Kvoten mellan absolutvärdet för aktiv effekt P och den skenbara effekten S. 1.12 produktfamilj: En grupp produktmodeller som 1) tillverkas av samma tillverkare, 2) är föremål för samma kriterier för Energy Star-godkännande och 3) har en gemensam grundkonstruktion. För UPS-enheter innefattar godtagbara variationer inom en produktfamilj a) antal installerade moduler, b) redundans, c) in- och utmatningsfiltrens typ och antal, d) antalet likriktarpulser (6), och e) energilagringssystemets kapacitet. 1.13 Förkortningar: a) A: ampere b) AC: växelström c) DC: likström d) DRUPS: roterande UPS med dieselmotor e) RUPS: roterande UPS f) THD: total harmonisk distorsion g) UPS: Uninterruptible Power Supply (avbrottsfri kraftförsörjning) h) UUT: Unit Under Test (provenhet) i) V: volt j) VFD: spännings- och frekvensberoende k) VFI: spännings- och frekvensoberoende l) VI: spänningsoberoende m) W: watt n) Wh: wattimme 2. Omfattning 2.1 Produkter som uppfyller definitionen för en UPS enligt specifikationen i detta dokument, inklusive statiska och roterande UPS-enheter, växelströms-UPS-enheter och likströms-UPS-enheter/likriktare, kan godkännas enligt Energy Star, med undantag av de produkter som anges i avsnitt 2.3. 2.2 Produkter som kan godkännas enligt denna specifikation innefattar a) UPS-enheter för konsumentbruk avsedda att skydda stationära datorer och tillhörande kringutrustning och/eller hemunderhållningsenheter såsom tv-apparater, STB-enheter, DVR-, blu-ray- och dvd-spelare, b) kommersiella UPS-enheter avsedda att skydda informations- och kommunikationsutrustning på småföretag och distriktskontor, såsom servrar, nätverksväxlar och routrar, och mindre lagringssystem, c) UPS-enheter på datacenter, som är avsedda att skydda stora installationer med IKT-utrustning såsom företagsservrar, nätverksutrustning och stora lagringssystem, och d) UPS-enheter för likströms-UPS-enheter/likriktare inom telekommunikation som är avsedda att skydda telekommunikationsnätverk vid ett huvudkontor eller i ett trådlöst/mobilt nät. 2.3 Uteslutna produkter 2.3.1 Produkter som omfattas av andra Energy Star-produktspecifikationer uppfyller inte kraven enligt denna specifikation. Listan med gällande specifikationer finns på www.eu-energystar.org. 2.3.2 Följande produkter uppfyller inte kriterierna enligt denna specifikation: a) Produkter som är inbyggda i en dator eller annan slutanvändarbelastning (t.ex. batterikompletterad intern strömförsörjning eller batteribackup för modem, säkerhetssystem osv.). b) Industriella UPS-enheter som är konstruerade särskilt för att skydda kritiska styr-, tillverknings- eller produktionsprocesser eller -operationer. c) UPS-enheter av standardtyp som är konstruerade för att ingå i elektriska överförings- och distributionssystem för el (t.ex. transformatorstationer eller UPS-enheter på grannskapsnivå). d) UPS-enheter för kabel-tv som är konstruerade för att strömförsörja distributionen av kabelsignaler utanför apparaten och är direkt eller indirekt anslutna till själva kabeln. ”Kabeln” kan vara koaxial (metall), fiberoptisk eller trådlös (t.ex. ”Wi-Fi”). e) UPS-enheter konstruerade för att uppfylla specifika UL-säkerhetsstandarder för säkerhetsrelaterade tillämpningar såsom nödbelysning, nöddrift och nödutgångar, eller utrustning för medicinsk diagnostik. f) UPS-enheter konstruerade för mobila tillämpningar eller tillämpningar på fartyg, till sjöss eller i luften. 3. Kriterier för att uppfylla kraven 3.1 Gällande siffror och avrundning 3.1.1 Alla beräkningar ska utföras på direkt uppmätta (inte avrundade) värden. 3.1.2 Om inget annat anges ska överensstämmelsen med specifikationsgränserna bedömas med användning av direkt uppmätta eller beräknade värden som inte avrundats på ett förmånligt sätt. 3.1.3 Direkt uppmätta eller beräknade värden som lämnas för rapportering på Energy Star-webbplatsen ska avrundas till närmaste gällande siffra enligt motsvarande specifikationsgräns. 3.2 Energieffektivitetskrav för växelströms-UPS-enheter 3.2.1 UPS-enheter med ett normalläge: Den genomsnittliga belastningsjusterade effektiviteten (EffAVG), beräknad med ekvation 1, ska minst vara den minsta genomsnittliga verkningsgraden (EffAVG_MIN), fastställt enligt tabell 2, för angiven märkuteffekt och inmatningsberoende egenskap, förutom enligt vad som anges nedan. För produkter med en märkuteffekt över 10 000 W och kommunikations- och mätningskapacitet, såsom anges i avsnitt 3.6, ska den genomsnittliga belastningsjusterade effektiviteten (EffAVG), beräknad med ekvation 1, vara minst den minsta genomsnittliga verkningsgraden (EffAVG_MIN), fastställd enligt tabell 3, för angiven inmatningsberoende egenskap. Ekvation 1: Beräkning av genomsnittlig effektivitet för växelströms-UPS-enheter där — EffAVG är den genomsnittliga belastningsjusterade effektiviteten, — tn % är den andel tid som ägnas åt specifik n % av referensbelastningen för provning, enligt tabell 1, och — Eff|n % är effektiviteten vid specifik n % för referensbelastningen för provning, mätt i enlighet med Energy Star-provningsmetoden. Tabell 1 Belastningsantaganden för växelströms-UPS-enheter för beräkning av genomsnittlig effektivitet Märkuteffekt, P, i watt (W) Inmatningsberoende egenskap Andel av tiden ägnad åt den specifika andelen av referensbelastningen för provning tn % 25 % 50 % 75 % 100 % P ≤ 1 500 W VFD 0,2 0,2 0,3 0,3 VFD 0 0,3 0,4 0,3 1 500 W < P ≤ 10 000 W VFD, VI eller VFI 0 0,3 0,4 0,3 P > 10 000 W VFD, VI eller VFI 0,25 0,5 0,25 0

Tabell 2 Genomsnittlig minimiverkningsgrad för växelströms-UPS Genomsnittlig minimiverkningsgrad (EffAVG_MIN), där P är märkuteffekten i watt (W), och ln är den naturliga logaritmen. Märkuteffekt Inmatningsberoende egenskap VFD VI VFI P ≤ 1 500 W 0,967 0,0099 × In(P) + 0,815 1 500 W < P ≤ 10 000 W 0,970 0,967 P > 10 000 W 0,970 0,950 0,0099 × In(P) + 0,805

Tabell 3 Genomsnittlig minimiverkningsgrad för växelströms-UPS för produkter med mätnings- och kommunikationskapacitet Genomsnittlig minimiverkningsgrad (EffAVG_MIN), där P är märkuteffekten i watt (W), och ln är den naturliga logaritmen. Märkuteffekt Inmatningsberoende egenskap VFD VI VFI P > 10 000 W 0,960 0,940 0,0099 × ln(P) + 0,795 3.2.2 UPS-enheter med flera normallägen som inte levereras med det högsta inmatningsberoende läget aktiverat som standard: Om en UPS med flera normallägen inte levereras med det högsta inmatningsberoende läget aktiverat som standard ska dess genomsnittliga belastningsjusterade effektivitet (EffAVG), beräknad med ekvation 1, vara minst a) den genomsnittliga minimiverkningsgraden (EffAVG_MIN), fastställd enligt tabell 2, för märkuteffekt och UPS-enhetens lägsta inmatningsberoende läge för modeller med en uteffekt som är högst 10 000 W eller som inte har någon kommunikations- eller mätningskapacitet enligt avsnitt 3.6, eller b) den genomsnittliga minimiverkningsgraden (EffAVG_MIN), fastställd enligt tabell 3, för märkuteffekten och UPS-enhetens lägsta inmatningsberoende läge för modeller med en uteffekt på mer än 10 000 W och som har kommunikations- eller mätningskapacitet enligt avsnitt 3.6. 3.2.3 UPS-enheter med flera normallägen som levereras med det högsta inmatningsberoende läget aktiverat som standard: Om en UPS med flera normallägen levereras med det högsta inmatningsberoende läget aktiverat som standard ska dess genomsnittliga belastningsjusterade effektivitet (EffAVG), beräknad med ekvation 2, vara minst a) den genomsnittliga minimiverkningsgraden (EffAVG_MIN), fastställd enligt tabell 2, för märkuteffekt och UPS-enhetens lägsta inmatningsberoende läge för modeller med en uteffekt som är högst 10 000 W eller som inte har någon kommunikations- eller mätningskapacitet enligt avsnitt 3.6, eller b) den genomsnittliga minimiverkningsgraden (EffAVG_MIN), fastställd enligt tabell 3, för märkuteffekten och UPS-enhetens lägsta inmatningsberoende läge för modeller med en uteffekt på mer än 10 000 W och som har kommunikations- eller mätningskapacitet enligt avsnitt 3.6. Ekvation 2: Beräkning av genomsnittlig effektivitet för växelströms-UPS-enheter med flera normallägen där — EffAVG är den genomsnittliga belastningsjusterade effektiviteten, — Eff1 är den genomsnittliga belastningsjusterade effektiviteten i det lägsta inmatningsberoende läget (dvs. VFI eller VI), beräknat med ekvation 1, och — Eff2 är den genomsnittliga belastningsjusterade effektiviteten i det högsta inmatningsberoende läget (dvs. VFD), beräknat med ekvation 1. 3.3 Verkningsgrad för likströms-UPS-enheter/likriktare Den genomsnittliga belastningsjusterade verkningsgraden (EffAVG), beräknad med ekvation 3, ska vara minst den genomsnittliga minimiverkningsgraden (EffAVG_MIN), fastställd enligt tabell 4. Detta krav ska gälla för kompletta system och/eller enskilda moduler. Tillverkare kan få godkännande för någondera, om följande krav uppfylls: a) Kompletta system som också är modulära ska godkännas som modulära UPS-produktfamiljer med en viss modell eller modul installerad. b) Godkännande av enskilda moduler har ingen bäring på godkännandet av modulära system annat än om även hela systemen godkänns enligt specifikationen ovan. c) För produkter med en märkuteffekt över 10 000 W och kommunikations- och mätningskapacitet, såsom anges i avsnitt 3.6, ska den genomsnittliga belastningsjusterade effektiviteten (EffAVG), beräknad med ekvation 3, vara minst den genomsnittliga minimiverkningsraden (EffAVG_MIN), fastställd enligt tabell 5. Ekvation 3: Beräkning av genomsnittlig effektivitet för alla likströms-UPS-enheter Tabell 4 Genomsnittlig minimiverkningsgrad för likströms-UPS-enhet/likriktare Genomsnittlig minimiverkningsgrad (EffAVG_MIN) 0,955 Tabell 5 Genomsnittlig minimiverkningsgrad för likströms-UPS-enheter/likriktare med mätnings- och kommunikationskapacitet Märkuteffekt Genomsnittlig minimiverkningsgrad (EffAVG_MIN) P > 10 000 W 0,945 3.4 Effektfaktorkrav Den uppmätta inmatningseffektfaktorn för alla växelströms-UPS-enheter vid 100 procent av referensbelastningen för provning ska vara minst det minimieffektfaktorkrav som anges i tabell 6 för alla VFI- och VI-normallägen som krävs för godkännande. Tabell 6 Minimiineffektfaktor för växelströms-UPS-enheter Minimieffektfaktor Krav 0,90 3.5 Standardkrav för informationsrapportering 3.5.1 Data för standardiserade energi- och prestandadatablad (PPDS) ska lämnas in till Förenta staternas miljövårdsmyndighet och/eller Europeiska kommissionen för varje modell i produktfamiljen. 3.5.2 Närmare information om PPDS finns på Energy Star-webbsidan för UPS på www.energystar.gov/products. PPDS innehåller följande information: a) Allmänna egenskaper (tillverkare, modellnamn och modellnummer). b) Elektriska egenskaper (mekanism för strömomvandling, topologi, in- och utspänning och -frekvens). c) Genomsnittlig effektivitet som använts för godkännandet. d) Effektivitet vid varje belastningspunkt och resultat av effektfaktorprovningar i varje tillämpligt normalläge, och för både provade maximi- och minimikonfigurationer för modulära UPS-produktfamiljer. e) Mätnings- och kommunikationskapacitet (data visas på mätaren, data tillhandahålls via nätverket och tillgängliga protokoll). f) Webblänk till ett tillgängligt offentligt dokument som innehåller riktlinjer för modellspecifika provningsförfaranden, i tillämpliga fall. g) Egenskaper för batteri/energilagringsenhet. h) Mått. 3.5.3 Förenta staternas miljövårdsmyndighet och Europeiska kommissionen får vid behov se över detta PPDS och kommer att hålla sina partner underrättade om revideringsprocessen. 3.6 Kommunikations- och mätningskrav 3.6.1 Växelströms-UPS-enheter och likströms-UPS-enheter/likriktare med en märkuteffekt större än 10 000 watt kan godkännas för effektivitetsincitament på en procentenhet, vilket återspeglas i tabellerna 3 och 5, om de säljs med en energimätare med följande egenskaper: a) Mätaren levereras antingen som en oberoende, extern komponent som förpackas med UPS-enheten på försäljningsstället eller inbyggd i UPS-enheten. b) Mätaren mäter UPS-utenergin i kWh i varje normalläge. c) Mätaren kan kommunicera mätresultat över ett nätverk med något av följande protokoll: Modbus RTU, Modbus TCP eller SNMP (v1, 2 eller 3). d) Om mätaren är extern i förhållande till UPS-enheten uppfyller den kraven i avsnitt 3.6.2. e) Om mätaren är inbyggd i UPS-enheten uppfyller den kraven i avsnitt 3.6.3. 3.6.2 Krav på externa mätare: Externa mätare som förpackas med UPS-enheten ska uppfylla något av följande krav för att UPS-enheten ska erhålla effektivitetsincitamentet för mätare: a) Uppfylla Accuracy Class 2 eller bättre (dvs. Class 1, Class 0,5 S eller Class 0,2 S), i enlighet med IEC 62053-21 (7), IEC 62053-22 (8) eller ANSI C12.2 (9). b) Uppvisa ett relativt fel vid energimätning som är högst 2 procent jämfört med en standard vid de förhållanden som anges i avsnitt 3.6.4, med undantag av strömmen, som ska testas vid 25 procent och 100 procent av mätarens maxström, eller c) uppvisa ett relativt fel vid energimätning som är högst 5 procent jämfört med en standard när mätaren utgör en del av ett komplett mätsystem (inklusive transformatorer som skulle kunna byggas in med mätare och UPS) under de förhållanden som anges i avsnitt 3.6.4. 3.6.3 Krav på inbyggda mätare: Inbyggda mätare ska uppfylla följande krav under de förhållanden som anges i avsnitt 3.6.4 för att UPS-enheten ska erhålla effektivitetsincitamentet för mätare: Uppvisa ett relativt fel vid energimätning som är högst 5 procent jämfört med en standard när mätaren utgör en del av ett komplett mätsystem (inklusive transformatorer inbyggda med mätare och UPS). 3.6.4 Miljö- och elförhållanden för mätarnoggrannhet: Mätaren ska uppfylla kraven i avsnitt 3.6.2 eller 3.6.3 under följande förhållanden: a) Miljöförhållanden: enligt Energy Star-provningsmetoden och de standarder som det hänvisas till i denna. b) Elförhållanden: överensstämma med varje belastningspunkt enligt Energy Star-provningsmetoden och de standarder som det hänvisas till i denna. 4. Provning 4.1 Provningsmetoder För produkter som släpps ut på marknaden i EU ska tillverkarna utföra provningar och själva certifiera de modeller som följer riktlinjerna för Energy Star. Vid provning av UPS-enheter ska de provningsmetoder som anges i tabell 7 användas för att avgöra om Energy Star-godkännande ska utfärdas. Tabell 7 Provningsmetoder för Energy Star-godkännande Produkttyp Provningsmetod Alla UPS-enheter Energy Star-provningsmetod för UPS, översyn i maj 2012 4.2 Antal enheter som ska testas 4.2.1 Representativa modeller ska väljas för provning enligt följande krav: a) För godkännande av en enskild produktmodell ska en produktkonfiguration som är likvärdig med den man avser att marknadsföra och märka som Energy Star-godkänd betraktas som en representativ modell. b) För godkännande av en modulär UPS-produktfamilj där modellerna varierar med antalet installerade moduler ska tillverkaren välja maximi- och minimikonfigurationer som ska fungera som representativa modeller, vilket innebär att ett modulärt system ska uppfylla kriterierna för godkännande både i sina icke-reduntanta maximi- och minimikonfigurationer. Om de representativa modellerna för maximi- och minimikonfigurationerna uppfyller kriterierna för Energy Star-godkännande vid sina respektive uteffektnivåer kan alla mellanliggande konfigurationer inom en modulär UPS-produktfamilj få Energy Star-godkännande. c) För godkännande av en UPS-produktfamilj där modellerna är besläktade genom en annan egenskap än antalet installerade moduler ska den konfiguration i produktfamiljen som använder mest energi betraktas som representativ modell, med undantag av variationer som rör energilagringssystem. Tillverkaren får använda valfritt energilagringssystem för provningen som är förenligt med Energy Star-provningsmetoden. Andra produkter inom en produktfamilj behöver inte provas för godkännande men förväntas uppfylla relevanta kriterier för Energy Star-godkännande och kan bli föremål för kontrollprovning vid något tillfälle efter det inledande godkännandet. 4.2.2 En enda enhet av varje representativ modell ska väljas ut för provning. 4.2.3 Alla provenheter ska uppfylla kriterierna för Energy Star-godkännande. 5. Ikraftträdande 5.1 Den dag då tillverkarna får börja utfärda Energy Star-godkännanden enligt denna version 1.0 kommer att definieras som dagen för avtalets ikraftträdande. En produktmodell måste för sitt Energy Star-godkännande uppfylla kraven i den Energy Star-specifikation som är tillämplig på modellens tillverkningsdag. Tillverkningsdagen är specifik för varje enhet och är den dag då en enhet anses vara färdigmonterad. 5.2 Revidering av specifikationerna: Förenta staternas miljövårdsmyndighet och Europeiska kommissionen förbehåller sig rätten att ändra denna specifikation om teknik- eller marknadsutvecklingen påverkar specifikationens nytta för konsumenter, branschen eller miljön. I enlighet med rådande politik revideras specifikationerna efter diskussioner med berörda parter. Vid en eventuell revidering av specifikationerna bör det noteras att Energy Star-godkännanden inte automatiskt beviljas för en produktmodells hela livstid. III. SPECIFIKATION FÖR DATORSERVRAR (VERSION 2.0) 1. Definitioner 1.1 Produkttyper 1.1.1 datorserver: En dator som tillhandahåller tjänster och förvaltar resurser i nätverk för klientenheter, (t.ex. stationära datorer, bärbara datorer, tunna klienter, trådlösa enheter, handdatorer, IP-telefoner, andra datorservrar eller andra nätverksenheter). En datorserver säljs via företagskanaler för användning i datacenter och kontors-/företagsmiljöer. Åtkomst till en datorserver sker i första hand via nätverksanslutningar och inte via direktkopplade inenheter, som ett tangentbord eller en mus. Vid tillämpningen av denna specifikation måste en datorserver uppfylla alla följande kriterier: a) Den marknadsförs och säljs som en datorserver. b) Den är utformad och listad för att stödja ett eller flera operativsystem (OS) för datorservrar och/eller virtuella maskinhanteringssystem (VMM). c) Den är inriktad på att normalt, men inte uteslutande, köra företagsapplikationer som installerats av användare. d) Den stöder felkorrigerande kod (ECC) och/eller buffrat minne (inbegripet buffrade DIMM-minnesmoduler och ”buffered on board”-konfigurationer). e) Den förpackas och säljs tillsammans med ett eller flera växel-/likströmsnätaggregat. f) Den är utformad på ett sådant sätt att samtliga processorer har tillgång till ett delat systemminne och är synliga för ett enda operativsystem eller virtuellt maskinhanteringssystem. 1.1.2 administrerad server (”managed server”): En datorserver som är utformad för en hög tillgänglighetsnivå i en miljö som kräver mycket hantering. Vid tillämpningen av denna specifikation måste en hanteringsserver uppfylla alla följande kriterier: a) Den är utformad för att konfigureras med redundant strömförsörjning. b) Den innehåller en installerad särskild hanteringskontroll (t.ex. en serviceprocessor). 1.1.3 bladsystem: Ett system som består av ett bladchassi och en eller flera löstagbara bladservrar och/eller andra enheter (t.ex. bladlagringsenheter, bladnätutrustning). Bladsystem är utformade som anpassningsbara lösningar för att kombinera flera datorservrar eller lagringsenheter i ett enda chassi och för att tekniker enkelt ska kunna lägga till eller byta ut (utan att systemet stängs ned) blad på fältet. a) bladserver: En datorserver som är utformad för att användas i ett bladchassi. En bladserver är en anordning med hög densitet som fungerar som oberoende datorserver och innefattar minst en processor och systemminne, men som är beroende av delade resurser i bladchassit (t.ex. strömförsörjning, kylning) för driften. En processor eller minnesmodul som är avsedd att öka kapaciteten hos en fristående server betraktas inte som en bladserver. 1) bladserver som kräver flera enhetsfack (multi-bay): En bladserver som behöver mer än ett enhetsfack för att installeras i ett bladchassi. 2) single-wide-bladserver: En bladserver med samma bredd som ett standardenhetsfack för en bladserver. 3) double-wide-bladserver: En bladserver med dubbelt så stor bredd som ett standardenhetsfack för en bladserver. 4) halvhöjdsbladserver: En bladserver som tar upp halva höjden av ett standardenhetsfack för en bladserver. 5) kvartshöjdsbladserver: En bladserver som tar upp en fjärdedel av höjden av ett standardenhetsfack för en bladserver. 6) flernodsbladserver: En bladserver med flera noder. Bladservern i sig går att byta utan att systemet stängs ned, men inte de enskilda noderna. b) bladchassi: Ett hölje som innehåller gemensamma resurser för drift av bladservrar, bladlagring och andra enheter i en bladformfaktor. Delade resurser som tillhandahålls i ett chassi kan omfatta strömförsörjning, datalagring och programvara för likströmsdistribution, värmehantering, systemhantering och nätverkstjänster. c) bladlagringsenhet: En lagringsenhet som är utformad för att användas i ett bladchassi. En bladlagringsenhet är beroende av gemensamma bladchassiresurser (t.ex. strömförsörjning, kylning) för driften. 1.1.4 helt feltolerant server: En datorserver som är utformad med fullständig hårdvaruredundans, där varje datorkomponent replikeras mellan två noder som kör identiska jobb samtidigt (dvs. om en nod skulle krascha eller behöva reparation, kan den andra noden köra jobbet ensam, så att systemet inte behöver stängas av). En helt feltolerant server använder två system för att kunna köra ett enda jobb samtidigt och repetitivt, för att garantera konstant tillgänglighet i en affärskritisk programvara. 1.1.5 motståndskraftig server: En datorserver som är utformad med omfattande funktioner för motståndskraft, tillgänglighet, användbarhet och skalbarhet integrerade i systemets mikroarkitektur, centralprocessor och kretsuppsättning. För att få Energy Star-godkännande enligt denna specifikation ska en motståndskraftig server ha de egenskaper som beskrivs i bilaga B till denna specifikation. 1.1.6 flernodsserver: En datorserver som är utformad med två eller fler oberoende datorservrar (eller noder) där dessa delar på ett enda chassi och ett eller flera nätaggregat. I en flernodsserver distribueras strömmen till alla noder genom delade nätaggregat. Servrarna i en flernodsserver är inte utformade för att kunna bytas ut under drift. tvånodsserver: En vanlig konfiguration för flernodsservrar bestående av två servernoder. 1.1.7 serverutrustning: En datorserver i kombination med ett förinstallerat operativsystem och förinstallerad programvara som används för att utföra en bestämd funktion eller grupp av tätt sammanknutna funktioner. En serverutrustning tillhandahåller tjänster via ett eller flera nätverk (t.ex. IP eller SAN) och administreras vanligen med hjälp av ett webb- eller kommandolinjegränssnitt. Hård- och mjukvarukonfigurationer för serverutrustningar kundanpassas av säljaren för en viss uppgift (t.ex. namntjänster, brandväggstjänster, autentiseringstjänster, krypteringstjänster och IP-telefoni) och är inte avsedda för programvara som tillhandahålls av användaren. 1.1.8 högpresterande datorsystem (superdator): Ett datorsystem som är utformat och optimerat för att utföra en mängd parallella operationer. Superdatorsystem har ett stort antal klustrade homogena noder som ofta har snabba interprocessförbindelser samt stor minneskapacitet och bandbredd. Superdatorsystem kan vara specialbyggda eller sammansatta av mer allmänt tillgängliga datorservrar. HPC-system måste uppfylla samtliga följande kriterier: a) De marknadsförs och säljs som datorservrar som är optimerade för mer avancerade datortillämpningar. b) De är vara utformade (eller sammansatta) och optimerade för att utföra en mängd parallella tillämpningar. c) De består av ett antal normalt homogena datornoder som är klustrade i första hand för att öka beräkningskapaciteten. d) De har snabba interprocessförbindelser mellan noder. 1.1.9 likströmsserver: En datorserver som är utformad för att enbart drivas med ett likströmsnätaggregat. 1.1.10 stor server: En motståndskraftig/skalbar server som levereras med ett på förhand integrerat/provat system som är inneslutet i en eller flera fullstora ramar eller rack och som innefattar ett I/O-undersystem med stor anslutbarhet och minst 32 särskilda I/O-uttag. 1.2 Produktkategori En andra gradens klassificering eller undertyp av en produkttyp som baseras på produktegenskaper och installerade komponenter. I den här specifikationen används produkttyper för att fastställa krav för godkännande och provning. 1.3 Formfaktorer för datorservrar 1.3.1 rackmonterad server: En datorserver som är utformad för att användas i ett standardiserat 19-tums datorcenterrack enligt definitionen i EIA-310, IEC 60297 eller DIN 41494. Vid tillämpningen av denna specifikation behandlas bladservrar i en särskild kategori och ingår inte i kategorin rackmonterade servrar. 1.3.2 tornserver: En fristående datorserver som är utformad med nätaggregat, kylning, I/O-enheter och andra resurser som krävs för fristående drift. Ramen för en tornserver liknar den som används för en tornklientdator. 1.4 Datorserverkomponenter 1.4.1 nätaggregat: En enhet som omriktar lik- eller växelström till en eller flera uteffekter i likström för drift av en datorserver. En datorservers nätaggregat måste vara fristående och gå att fysiskt separera från moderkortet och måste förbindas med systemet via en löstagbar eller fast elektrisk anslutning. a) växel-/likströmsnätaggregat: Ett nätaggregat som omriktar växelström från elnätet till en eller flera likströmsuteffekter för drift av datorn. b) lik-/likströmsnätaggregat: Ett nätaggregat som omriktar likström från elnätet till en eller flera uteffekter i likström för drift av datorn. Vid tillämpning av denna specifikation betraktas en likströmsomvandlare (även kallad spänningsregulator) som är intern i en datorserver och används för att omvandla lågspänd likström (t.ex. likström på 12 V) till andra likströmsuteffekter för användning i datorserverkomponenter inte som ett lik-/likströmsnätaggregat. c) nätaggregat med en uteffekt: Ett nätaggregat som är utformat för att leverera merparten av sin märkuteffekt till en primär likströmsuteffekt för att driva en datorserver. Nätaggregat med en uteffekt kan ha en eller flera standby-uteffekter som förblir aktiva när nätaggregatet är uppkopplat till en strömkälla. Vid tillämpningen av denna specifikation ska den totala märkuteffekten från eventuella ytterligare nätaggregatsuteffekter som inte är primära uteffekter och standby-uteffekter inte vara större än 20 W. Nätaggregat med flera uteffekter med samma spänning som den primära uteffekten betraktas som ett nätaggregat med en uteffekt, såvida inte uteffekterna 1) genereras av separata omvandlare eller har separata uteffektskorrigeringssteg, eller 2) har oberoende spänningsgränser. d) nätaggregat med flera uteffekter: Ett nätaggregat som är utformat för att leverera merparten av sin märkuteffekt till mer än en primär likströmsuteffekt för att driva en datorserver. Nätaggregat med flera uteffekter kan ha en eller flera standby-uteffekter som förblir aktiva när nätaggregatet är uppkopplat till en strömkälla. Vid tillämpningen av denna specifikation ska den totala märkuteffekten från eventuella ytterligare nätaggregatsuteffekter som inte är primära uteffekter och standby-uteffekter vara minst 20 W. 1.4.2 I/O-enhet: En enhet som tillhandahåller datainmatnings- och datautmaningsfunktioner mellan en datorserver och andra enheter. En I/O-enhet kan vara integrerad i datorserverns moderkort eller vara kopplad till moderkortet via utbyggnadskontakter (t.ex. PCI, PCIe). Exempel på I/O-enheter: diskreta Ethernet-enheter, InfiniBand-enheter, RAID/SAS-kontroller och fiberkanalenheter. I/O-port: Fysisk krets inom en I/O-enhet där det går att upprätta en oberoende I/O-session. En port är inte samma sak som ett fast anslutningsdon. Det är möjligt att ett enda fast anslutningsdon kan betjäna flera portar i samma gränssnitt. 1.4.3 moderkort: Serverns huvudkretskort. I denna specifikation innefattar moderkortet anslutningsdon för att ansluta tilläggskort och innehåller vanligen följande komponenter: processor, minne, BIOS och utbyggnadskontakter. 1.4.4 processor: De logiska kretsar som svarar på och behandlar de grundläggande instruktioner som driver en server. Vid tillämpningen av denna specifikation är processor datorserverns centralprocessor (CPU). En vanlig centralprocessor är ett fysiskt paket som installeras på serverns moderkort via en sockel eller direktlöds fast på kortet. Centralprocessorpaketet kan innehålla en eller flera processorkärnor. 1.4.5 minne: Vid tillämpningen av denna specifikation är minne en del av en server som ligger utanför processorn och i vilken information lagras för omedelbar användning av processorn. 1.4.6 hårddisk (HDD): Den primära datorlagringsenheten som läser och skriver till en eller flera snurrande magnetiska diskskivor. 1.4.7 SSD-minne (Solid State Drive): En lagringsenhet som använder integrerade minneskretsar i stället för snurrande magnetiska skivor för datalagring. 1.5 Annan utrustning för datacenter: 1.5.1 nätkommunikationsutrustning: En apparat vars huvudsakliga funktion är att förmedla data mellan olika nätverksgränssnitt, tillhandahålla datoranslutbarhet för anslutna enheter (t.ex. routrar och switchar). Datoranslutbarheten åstadkoms genom routning av datapaket som förpackats enligt ett internetprotokoll, fiberkanalprotokoll, InfiniBand-protokoll eller liknande protokoll. 1.5.2 lagringsprodukt: Ett fullt funktionsdugligt lagringssystem som tillhandahåller datalagringstjänster för klienter och enheter som är anslutna direkt eller via ett nätverk. Komponenter och delsystem som är en integrerad del av lagringsproduktens arkitektur (för att t.ex. tillhandahålla interna kommunikationer mellan kontroller och diskar) betraktas som en del av lagringsprodukten. Komponenter som normalt förknippas med en lagringsmiljö på datacenternivå (t.ex. enheter som krävs för drift av ett externt datalagringsnät) betraktas däremot inte som en del av lagringsprodukten. En lagringsprodukt kan bestå av integrerade lagringskontroller, lagringsenheter, inbyggda nätelement, programvara och andra enheter. Lagringsprodukter kan innehålla eller flera inbyggda processorer, men dessa processorer använder inte programvara som tillhandahålls av användaren, utan kan använda datorspecifika programvaror (t.ex. datareplikering, säkerhetskopiering, datakomprimering, installationsagenter). 1.5.3 avbrottsfri kraftförsörjning (UPS, Uninterruptible Power Supply): En kombination av strömriktare, strömställare och energilagringsmedel (t.ex. batterier), som utgör ett nätaggregat som ska upprätthålla belastningen vid avbrott i strömtillförseln. 1.6 Driftslägen och effektlägen 1.6.1 tomgång: Det driftsläge där operativsystemet och annan programvara är färdigladdade, datorservern kan slutföra belastningstransaktioner men systemet inte har några begärda eller pågående aktiva belastningstransaktioner (dvs. datorservern är i drift men utför inte något användbart arbete). För system där ACPI-normer är tillämpliga motsvarar tomgångsläge endast ACPI-systemnivå S0. 1.6.2 aktivt läge: Det driftsläge där datorservern utför arbete som svar på tidigare eller pågående externa förfrågningar (t.ex. instruktion över nätet). Det aktiva läget innefattar 1) aktiv behandling och 2) datasökning/datahämtning från minne, cache eller intern/extern lagring samtidigt som servern väntar på ytterligare inmatningar över nätet. 1.7 Andra nyckelbegrepp 1.7.1 kontrollersystem: En dator eller datorserver som styr en utvärderingsprocess för riktmärken. Kontrollersystemet utför följande funktioner: a) Startar och stoppar varje segment (fas) i prestandabedömningen. b) Kontrollerar belastningen av prestandabedömningen. c) Startar och stoppar datainsamling från energianalysen så att energi- och prestandauppgifter från varje fas kan korreleras. d) Lagrar loggfiler med information om energi- och prestandariktmärken. e) Omvandlar rådata till ett lämpligt format för rapportering, inlämning och validering av riktmärken. f) Samlar in och lagrar miljödata om dessa är automatiska för riktmärket. 1.7.2 nätverksklient (provning): En dator eller datorserver som genererar belastningstrafik för överföring till en provenhet (UUT) som är uppkopplad via en nätväxel. 1.7.3 RAS-funktioner: En förkortning för tillförlitlighets-, tillgänglighets- och användbarhetsfunktioner (Reliability, Availability and Serviceability). RAS utökas ibland till RASM, när kriteriet hanterbarhet (Manageability) läggs till. När det gäller datorserverar definieras de tre primära RAS-komponenterna enligt följande: a) tillförlitlighetsfunktioner: Funktioner som stöder en servers förmåga att utföra sin avsedda funktion utan avbrott till följd av komponentfel (t.ex. val av komponenter, temperatur- och/eller spänningsreduktion, upptäckt och korrigering av fel). b) tillgänglighetsfunktioner: Funktioner som stöder en servers förmåga att fungera maximalt till normal kapacitet under en viss hindertid vid fel (t.ex. redundans [på både mikro- och makronivå]). c) användbarhetsfunktioner: Funktioner som stöder möjligheten att utföra service på en server utan att den behöver tas ur drift (t.ex. inkoppling under spänning). 1.7.4 serverprocessorutnyttjande: Förhållandet mellan processorns databehandlingsverksamhet och processorns databehandlingsverksamhet vid full belastning vid en angiven spänning och frekvens, mätt momentant eller med ett kortfristigt genomsnitt av utnyttjandet under en uppsättning aktiva cykler och/eller tomgångscykler. 1.7.5 virtuellt maskinhanteringssystem: En typ av virtualiseringsteknik för hårdvara som gör det möjligt att driva flera gästoperativsystem samtidigt på ett enda värdsystem. 1.7.6 tilläggsenheter för att snabba upp behandlingen (Auxiliary Processing Accelerator, APA): Expansionskort som installeras i generella utbyggnadskontakter (t.ex. GPGPU som installeras i en PCI-kontakt). 1.7.7 buffrad DDR-kanal: Kanal eller minnesport som ansluter en minneskontroller till ett fastställt antal minnesenheter (t.ex. DIMM) i en datorserver. En vanlig datorserver kan innehålla flera minneskontroller som i sin tur kan stödja en eller flera buffrade DDR-kanaler. Varje buffrad DDR-kanal i sig betjänar endast en bråkdel av det totala adresserbara minnesutrymmet i en datorserver. 1.8 Produktfamilj En beskrivning på hög nivå som avser en grupp av datorer som har samma kombination av hölje/moderkort, och som ofta innehåller hundratals möjliga konfigurationer av hårdvara och programvara. 1.8.1 gemensamma produktfamiljattribut: En uppsättning egenskaper som är gemensamma för alla modeller/konfigurationer inom en produktfamilj och som utgör en gemensam grundläggande utformning. Alla modeller/konfigurationer inom en produktfamilj måste ha följande gemensamt: a) De ska komma från samma modellinje eller maskintyp. b) De ska ha samma formfaktor (t.ex. rackmonterad, blad, piedestal) eller samma mekaniska och elektriska konstruktion med enbart ytliga mekaniska skillnader för att tillåta en utformning som stöder flera formfaktorer. c) De ska ha processorer som ingår i en enda fastställd processorserie eller ha processorer som passar i en gemensam sockeltyp. d) De ska ha gemensamma nätaggregat vars effektivitet är minst lika stor som effektiviteten vid samtliga obligatoriska lastpunkter som anges i avsnitt 3.2 (dvs. 10 %, 20 %, 50 % och 100 % maximal last för en uteffekt, eller 20 %, 50 % och 100 % av maximal last för flera uteffekter). 1.8.2 Testade produktkonfigurationer för produktfamiljer a) Varianter som påverkar priset: 1) konfiguration med låg prestanda: Kombination av processorsockelkapacitet, nätaggregat, minne, lagring (HDD/SDD) och I/O-enheter som motsvarar den billigare dataplattformen eller plattformen med lägre prestanda inom produktfamiljen. 2) konfiguration med hög prestanda: Kombination av processorsockelkapacitet, nätaggregat, minne, lagring (HDD/SDD) och I/O-enheter som motsvarar den dyrare dataplattformen eller plattformen med högre prestanda inom produktfamiljen. b) Typisk konfiguration: typisk konfiguration: En produktkonfiguration som ligger mellan den lägsta och högsta prestandakonfigurationen och är representativ för en produkt som är i bruk och som har höga försäljningsvolymer. c) Variationer i effektutnyttjande: 1) minimieffektkonfiguration: Den minimikonfiguration som kan starta och driva operativsystem som stöds. Minimikonfigurationen består av den lägsta processorsockelkapaciteten, lägsta antalet installerade nätaggregat, minne, lagring (HDD/SDD) och I/O-enheter som både erbjuds till försäljning och kan uppfylla Energy Star-kraven. 2) maxeffektkonfiguration: Den kombination av komponenter som försäljaren väljer och som maximerar energiutnyttjande i produktfamiljen när de har monterats och är i drift. Maxkonfigurationen består av den största processorsockelkapaciteten, högsta antalet installerade nätaggregat, minne, lagring (HDD/SDD) och I/O-enheter som både erbjuds till försäljning och kan uppfylla Energy Star-kraven. 2. Omfattning 2.1 Produkter som innefattas En produkt måste uppfylla definitionen av en datorserver enligt avsnitt 1 i detta dokument för att kunna få Energy Star-godkännande enligt denna specifikation. Endast datorservrar med formfaktorerna för bladserver, flernodsserver, rackmonterad server eller tornserver med högst fyra processorsocklar i datorservern (eller per blad eller nod i fråga om blad- eller flernodsservrar) kan godkännas enligt version 2.0. Produkter som uttryckligen är uteslutna från version 2.0 anges i avsnitt 14.2. 2.2 Uteslutna produkter 2.2.1 Produkter som omfattas av andra Energy Star-produktspecifikationer uppfyller inte kraven enligt denna specifikation. Listan med gällande specifikationer finns på www.eu-energystar.org/. 2.2.2 Följande produkter uppfyller inte kriterierna enligt denna specifikation: a) Helt feltoleranta servrar. b) Serverutrustning. c) Högpresterande datorsystem (superdatorer). d) Stora servrar. e) Lagringsprodukter, inbegripet bladlagring. f) Nätutrustning. 3. Kriterier för att uppfylla kraven 3.1 Gällande siffror och avrundning 3.1.1 Alla beräkningar ska utföras på direkt uppmätta (inte avrundade) värden. 3.1.2 Om inget annat anges ska överensstämmelsen med specifikationsgränserna bedömas med användning av direkt uppmätta eller beräknade värden som inte avrundats på ett förmånligt sätt. 3.1.3 Direkt uppmätta eller beräknade värden som lämnas för rapportering på Energy Star-webbplatsen ska avrundas till närmaste gällande siffra enligt motsvarande specifikationsgräns. 3.2 Krav på nätaggregat 3.2.1 Provningsdata och provningsrapporter för nätaggregat från provningsenheter som erkänns av Förenta staternas miljömyndighet för nätaggregatsprovning ska godtas för att produkten ska kunna få Energy Star-godkännande. 3.2.2 Kriterier för nätaggregatets verkningsgrad: Nätaggregat som används i produkter som kan godkännas enligt denna specifikation måste uppfylla följande krav vid provning enligt Generalized Internal Power Supply Efficiency Test Protocol, rev. 6.6 (finns på www.efficientpowersupplies.org). Uppgifter om nätaggregat som tas fram med rev. 6.4.2 (enligt kraven i version 1.1), 6.4.3 eller 6.5 är godtagbara om provningen utfördes före ikraftträdandet av version 2.0 av denna specifikation. a) Tornservrar eller rackmonterade servrar: För att få Energy Star-godkännande måste en torndatorserver eller rackmonterad datorserver vara konfigurerad enbart med nätaggregat som uppfyller eller överträffar de tillämpliga verkningsgradskrav som anges i tabell 1 före leverans. b) Blad- och flernodsservrar: För att få Energy Star-godkännande måste en blad- eller flernodsdatorserver som levereras med ett chassi vara konfigurerad på ett sådant sätt att alla nätaggregat som försörjer chassit med ström uppfyller eller överträffar de tillämpliga verkningsgradskrav som anges i tabell 1 före leverans. Tabell 1 Krav på nätaggregatets verkningsgrad Typ av nätaggregat Märkuteffekt 10 % belastning 20 % belastning 50 % belastning 100 % belastning Flera uteffekter (AC-DC) Alla uteffektsnivåer Ej tillämpligt 85 % 88 % 85 % En uteffekt (AC-DC) Alla uteffektsnivåer 80 % 88 % 92 % 88 % 3.2.3 Effektfaktorkriterier för nätaggregat: Nätaggregat som används i datorer som kan godkännas enligt denna specifikation måste uppfylla följande krav vid provning enligt Generalized Internal Power Supply Efficiency Test Protocol, rev. 6.6 (finns på www.efficientpowersupplies.org). Uppgifter om nätaggregat som tas fram med rev. 6.4.2 (enligt kraven i version 1.1), 6.4.3 eller 6.5 är godtagbara om provningen utfördes före ikraftträdandet av version 2.0. a) Tornservrar eller rackmonterade servrar: För att få Energy Star-godkännande måste en torndatorserver eller rackmonterad datorserver vara konfigurerad enbart med nätaggregat som uppfyller eller överträffar de tillämpliga effektfaktorkrav som anges i tabell 2 före leverans under alla belastningsförhållanden för vilka uteffekten är minst 75 W. Partner måste mäta och rapportera nätaggregatets effektfaktor vid belastningsförhållanden på mindre än 75 W, även om det inte tillämpas några minimikrav på effektfaktor. b) Blad- eller flernodsservrar: För att få Energy Star-godkännande måste en blad- eller flernodsdatorserver som levereras med ett chassi vara konfigurerad på ett sådant sätt att alla nätaggregat som försörjer chassit med ström uppfyller eller överträffar de tillämpliga effektfaktorkrav som anges i tabell 2 före leverans under alla lastförhållanden där uteffekten är minst 75 W. Partner måste mäta och rapportera nätaggregatets effektfaktor vid belastningsförhållanden på mindre än 75 W, även om det inte tillämpas några minimikrav på effektfaktor. Tabell 2 Effektfaktorkrav för nätaggregat Typ av nätaggregat Märkuteffekt 10 % belastning 20 % belastning 50 % belastning 100 % belastning Växel-/likström flera uteffekter Alla uteffekter Ej tillämpligt 0,80 0,90 0,95 Växel-/likström en uteffekt Uteffekt ≤ 500 W Ej tillämpligt 0,80 0,90 0,95 Uteffekt > 500 W och uteffekt ≤ 1 000 W 0,65 0,80 0,90 0,95 Uteffekt > 1 000 W 0,80 0,90 0,90 0,95 3.3 Krav på energisparfunktioner 3.3.1 Energisparfunktioner för serverprocessor: För att kunna få Energy Star-godkännande måste en datorserver erbjuda processorenergisparfunktioner som är aktiverade som standard i BIOS och/eller genom en hanteringskontroll, serviceprocesser och/eller det operativsystem som datorservern levereras med. Alla processorer måste kunna minska strömförbrukningen under perioder av lågt utnyttjande genom att a) minska spänning och/eller frekvens genom dynamisk spännings- och frekvensanpassning (Dynamic Voltage and Frequency Scaling, DVFS), eller b) möjliggöra energisparläge för processor eller kärna när en kärna eller sockel inte används. 3.3.2 Övervakning av energisparfunktioner: För att kunna få Energy Star-godkännande måste en produkt som erbjuder ett förinstallerat övervakningssystem (t.ex. operativsystem, virtuellt maskinhanteringssystem) också erbjuda övervakning av energisparfunktioner som är aktiverad som standard. 3.3.3 Rapportering av energisparfunktioner: För att kunna få Energy Star-godkännande måste alla energispartekniker som är aktiverade som standard anges separat på energi- och prestandadatabladet. Detta krav gäller energisparfunktioner i BIOS, operativsystemet eller någon annan källa som slutanvändaren kan konfigurera. 3.4 Kriterier för blad- och flernodssystem 3.4.1 Värmehantering och övervakning för blad- och flernodsservrar: För att kunna få Energy Star-godkännande måste en blad- eller flernodsserver erbjuda övervakning av chassi- eller blad-/nodinloppstemperatur och möjlighet att styra fläkthastighet som är aktiverad som standard. 3.4.2 Leveransdokumentation för blad- och flernodsservar: För att kunna få Energy Star-godkännande måste en blad- eller flernodsserver som levereras till en kund oberoende av chassi åtföljas av dokumentation som informerar kunden om att blad- eller flernodsservern endast är Energy Star-godkänd om den är installerad i ett chassi som uppfyller kraven i avsnitt 15.4.1 i det här dokumentet. En förteckning över godkända chassin och beställningsinformation måste också lämnas tillsammans med den produktdokumentation som lämnas med blad- eller flernodsservern. Dessa krav kan uppfyllas via tryckt material, elektronisk dokumentation som lämnas med blad- eller flernodsservern, eller information som finns allmänt tillgänglig på partnerns webbplats som innehåller information om blad- eller flernodsservern. 3.5 Kriterier för effektivitet i aktivt läge 3.5.1 Rapportering av effektivitet i aktivt läge: För att en datorserver eller datorserverproduktfamilj ska kunna få Energy Star-godkännande måste följande information lämnas i sin helhet i den fullständiga provningsrapporten om effektivitetsbetyg: a) Slutliga resultat av SERT-bedömningsverktyget, dvs. även resultatfiler (i både html- och textformat) och alla resultatdiagram i png-filer. b) Preliminära resultat av SERT-bedömningsverktyget under hela provningsperioden, dvs. även resultatfiler (i både html- och textformat) och alla detaljresultatdiagram i png-filer. Rapporterings- och formateringskrav diskuteras i avsnitt 4.1 i den här specifikationen. 3.5.2 Ofullständig rapportering: Partner ska inte rapportera selektivt om enskilda belastningsmodulresultat eller på annat sett presentera resultat från effektivitetsbedömningsverktyget i någon annan form än som en fullständig provningsrapport i kunddokumentation eller marknadsföringsmaterial. 3.6 Kriterier för effektivitet i tomgångsläge – servrar med en sockel (1S) och två socklar (2S) (ej blad- eller flernodsservrar) 3.6.1 Rapportering om tomgångsläge: Strömförsörjningsbehov i tomgångsläge (PIDLE_MAX) ska mätas och rapporteras både i material som berör godkännande och enligt kraven i avsnitt 4. 3.6.2 Effektivitet i tomgångsläge: Det uppmätta strömförsörjningsbehovet i tomgångsläge (PIDLE) ska vara högst det maximala strömförsörjningsbehovet i tomgångsläge (PIDLE_MAX), beräknat enligt ekvation 1. Ekvation 1: Beräkning av maximalt strömförsörjningsbehov i tomgångsläge där — PIDLE_MAX är det maximala strömförsörjningsbehovet i tomgångsläge, — PBASE är den grundläggande effektgränsen vid tomgångsläge fastställd enligt tabell 3, — PADDL_i är effektgränsen i tomgångsläge för ytterligare komponenter fastställd enligt tabell 4. a) Dessa strömförsörjningsgränser vid tomgångsläge ska endast tillämpas för system med en eller två socklar. b) Använd avsnitt 6.1 Energy Star-provningsmetoden för datorservrar för att fastställa den strömförsörjning vid tomgångsläge som krävs för godkännande. c) Kategorin Motståndskraftig i tabell 3 gäller endast för system med två socklar som uppfyller den definition av motståndskraftiga servrar som anges i bilaga B. d) Alla mängder (utom installerade processer) i tabell 3 och tabell 4 avser antalet komponenter som är installerade i systemet, inte det högsta antal komponenter som systemet kan stödja (t.ex. installerat minne, minne som inte stöds). e) Höjningen av effektgränsen för nätaggregat får tillämpas för varje redundant nätaggregat som används i konfigurationen. f) När effektgränser för tomgångsläge fastställs ska all minneskapacitet avrundas till närmaste GB (10). g) Den höjda effektgränsen för I/O-enheter får tillämpas för alla I/O-enheter utöver grundkonfigurationen (dvs. Ethernet-enheter utöver två portar som ger minst 1 Gigabit per sekund (Gbit/s), inbyggt Ethernet, plus eventuella andra I/O-enheter som inte är Ehternet-enheter), inklusive inbyggda I/O-enheter och I/O-tilläggsenheter som är installerade genom utbyggnadskontakter. Denna höjning får tillämpas för var och en av följande typer av I/O-funktionalitet: Ethernet, SAS, SATA, fiberkanal och Infiniband. h) Höjningen av effektgränsen för I/O-enheter ska beräknas utifrån den angivna länkhastigheten i en enskild koppling, avrundad till närmaste Gbit. I/O-enheter med en hastighet på mindre än 1 Gbit är inte kvalificerade för den höjda effektgränsen för I/O-enheter. i) Den höjda effektgränsen för I/O-enheter ska endast tillämpas på I/O-enheter som är aktiva/aktiverade vid leverans och som kan fungera när de kopplas upp till en aktiv växel. Tabell 3 Grundeffektgränser vid tomgångsläge för 1S- och 2S-servrar Kategori Högsta möjliga antal installerade processorer (# P) Administrerad server (”managed server”) Grundeffektgräns vid tomgångsläge, PBASE (watt) A 1 Nej 47,0 B 1 Ja 57,0 C 2 Nej 92,0 D 2 Ja 142,0 Motståndskraftig 2 Ja 205,0

Tabell 4 Höjning av effektgränser vid tomgång för extra komponenter Systemegenskap Gäller för: Höjning av effektgränsen vid tomgång Tilläggsnätaggregat Nätaggregat som är installerade uttryckligen för att skapa strömförsörjningsredundans 20 watt per nätaggregat Hårddiskar (inklusive SSD-minnen) Per installerad hårddisk 8,0 watt per hårddisk Ytterligare minne Installerat minne på mer än 4 GB 0,75 watt per GB Ytterligare buffrad DDR-kanal Installerade buffrade DDR-kanaler på mer än 8 kanaler (Endast motståndskraftiga servrar) 4,0 W per buffrad DDR-kanal Tilläggs-I/O-enheter Installerade enheter på mer än två portar med ≥ 1 Gbit, inbyggt Ethernet < 1Gbit: Ingen effektgräns = 1 Gbit: 2,0 watt/aktiv port > 1 Gbit och < 10 Gbit: 4,0 watt/aktiv port ≥ 10 Gbit: 8,0 watt/aktiv port 3.7 Kriterier för effektivitet i tomgångsläge – servrar med tre socklar (3S) och fyra socklar (4S) (ej blad- eller flernodsservrar) Rapportering om tomgångsläge: Strömförsörjningsbehov i tomgångsläge (PIDLE) ska mätas och rapporteras både i material som berör godkännande och enligt kraven i avsnitt 16. 3.8 Kriterier för effektivitet i tomgångsläge – bladservrar 3.8.1 Rapportering om tomgångsläge: Strömförsörjningsbehov i tomgångsläge (PTOT_BLADE_SYS) och (PBLADE) ska mätas och rapporteras både i material som berör godkännande och enligt kraven i avsnitt 16. 3.8.2 Provning av bladservrar med avseende på överensstämmelse med avsnitt 3.8.1 ska utföras under samtliga följande förhållanden: a) Effektvärden ska mätas och rapporteras för ett till hälften fyllt bladchassi. För bladservrar med flera effektområden ska det antal effektområden som ligger närmast för att fylla hälften av bladchassit väljas. Om det finns två val som båda är lika nära hälften, ska provningen utföras med det område eller den kombination av områden som använder det högre antalet bladservrar. Antalet blad som provas under provningen med det till hälften fyllda bladchassit ska rapporteras. b) Det är valfritt att mäta och rapportera strömförsörjningen för ett fyllt chassi, förutsatt att uppgifter för ett halvfullt chassi också lämnas. c) Alla bladservrar som är installerade i bladchassit ska ha samma konfiguration (homogen). d) Effektvärden per blad ska beräknas med ekvation 2. Ekvation 2: Beräkning av effekt för enskilda blad där — PBLADE är servereffekten per blad, — PTOT_BLADE_SYS är den totala uppmätta effekten för bladsystemet, — NINST_BLADE_SRV är antalet installerade bladservrar i det provade bladchassit. 3.9 Kriterier för effektivitet i tomgångsläge – flernodsservrar 3.9.1 Rapportering om tomgångsläge: Strömförsörjningsbehov i tomgångsläge (PTOT_NODE_SYS) och (PNODE) ska mätas och rapporteras både i material som berör godkännande och enligt kraven i avsnitt 4. 3.9.2 Provning av flernodsservrar med avseende på överensstämmelse med avsnitt 3.9.1 ska utföras under samtliga följande förhållanden: a) Effektvärden ska mätas och rapporteras för ett fyllt flernodschassi. b) Alla flernodsservrar som är installerade i flernodschassit ska ha samma konfiguration (homogen). c) Effektvärden per nod ska beräknas med ekvation 3. Ekvation 3: Beräkning av effekt för enskilda noder där — PNODE är servereffekten per nod. — PTOT_NODE_SYS är den totala uppmätta effekten för flernodsservern, — NINST_NODE_SRV är antalet installerade flernodsservrar i det provade flernodschassit. 3.10 Andra provningskriterier APA-krav: För alla datorservrar som säljs med tilläggsenheter för att snabba upp behandlingen (Auxiliary Processing Accelerator, APA) ska följande kriterier och bestämmelser tillämpas: a) För enskilda konfigurationer: All provning av tomgångsläge ska utföras både med och utan APA installerade. Effektmätningar i tomgångsläge med APA installerade och avlägsnade ska i förekommande fall lämnas in till Förenta staternas miljömyndighet eller Europeiska kommissionen inom ramen för de material som lämnas in i samband med Energy Star-godkännande. b) För produktfamiljer: Provning av tomgångsläge ska utföras både med och utan APA installerade i den högsta prestandakonfiguration som anges i 1.8.2. Det är valfritt att utföra provningar med och utan APA installerade vid de andra provningspunkterna och informera om detta. c) Effektmätningar i tomgångsläge med APA installerade och avlägsnade ska i förekommande fall lämnas in till Förenta staternas miljömyndighet eller Europeiska kommissionen inom ramen för de material som lämnas in i samband med Energy Star-godkännande. Dessa mätningar ska lämnas in för varje enskild APA-produkt som är avsedd att säljas i den godkända konfigurationen. d) Mätningarna av PIDLE i avsnitten 3.6 och 3.7, PBLADE i avsnitt 3.8 och PNODE i avsnitt 3.9 ska göras med APA avlägsnade, även om de var installerade vid leverans. Dessa mätningar ska sedan upprepas med varje APA installerad, en åt gången, för att utvärdera varje installerad APA:s strömförbrukning i tomgångsläge. e) Strömförbrukningen i tomgångsläge för varje installerad APA i godkända konfigurationer ska inte överskrida 46 W. f) Strömförbrukningen i tomgångsläge för varje enskild APA-produkt som säljs tillsammans med en godkänd konfiguration ska rapporteras. 4. Standardkrav för informationsrapportering Rapporteringskrav 4.1 Alla obligatoriska datafält i Energy Star version 2.0 i utbytesformuläret om Energy Star-godkända datorserverprodukter ska lämnas in till Europeiska kommissionen för varje Energy Star-godkänd datorserver eller datorserverproduktfamilj. a) Partner uppmuntras att lämna en datauppsättning för varje Energy Star-godkänd produktkonfiguration, även om Europeiska kommissionen också kommer att godta en datauppsättning för varje godkänd produktfamilj. b) Ett godkännande av en produktfamilj måste i förekommande fall innefatta uppgifter om alla fastställda provningspunkter i 1.8.2. c) När så är möjligt ska partner också tillhandahålla en hyperlänk till en detaljerad effektkalkylator på sin webbplats som köpare kan använda för att förstå energi- och prestandauppgifter för specifika konfigurationer inom produktfamiljen. 4.2 Följande uppgifter kommer att visas på EU:s Energy Star-webbplats via produktsökningsverktyget: a) Modellnamn och modellnummer, med identifiering av lagerenhet (Stock Keeping Unit, SKU) och/eller konfigurations-id. b) Systemegenskaper (formfaktor, tillgängliga socklar/kontakter, energispecifikationer osv.). c) Systemtyp (ej administrerad, administrerad, skalbar osv.). d) Systemkonfiguration(er) (inklusive konfiguration för låg prestanda/hög prestanda, maxeffektkonfiguration, minimieffektkonfiguration och vanlig konfiguration för godkännande av produktfamiljen). e) Strömförbrukning och prestandauppgifter från obligatoriska provningar av effektivitetskriterier för aktivt läge respektive tomgångsläge, inklusive results.xml, results.html, results.txt, alla results-chart png-filer, results-details.html, results-details.txt, alla results-details-chart png-filer. f) Tillgängliga och aktiverade strömsparfunktioner (t.ex. energisparfunktioner). g) En förteckning med utvalda uppgifter från ASHRAE-värmerapporten. h) Mätningar av lufttemperatur vid inlopp innan provningen påbörjas, när provning av tomgångsläge avslutas och när provning av aktivt läge avslutas. i) För produktfamiljgodkännanden, en förteckning över godkända konfigurationer med godkända SKU eller konfigurations-id. j) För bladserver, en förteckning över kompatibla bladchassin som uppfyller kriterierna för Energy Star-godkännande. 4.3 Förenta staternas miljövårdsmyndighet och Europeiska kommissionen får vid behov se över detta PPDS och kommer att hålla sina partner underrättade och uppmana dem att delta i revideringsprocessen. 5. Mätning av standardprestanda och effektkrav 5.1 Mätning och effekt 5.1.1 En datorserver måste tillhandahålla uppgifter om ineffektförbrukning (W), lufttemperatur vid inlopp (°C) och genomsnittligt utnyttjande av alla logiska centralprocessorer. Uppgifterna måste göras tillgängliga i ett offentliggjort eller användartillgängligt format som går att läsa av tredje part, ej skyddad administrationsprogramvara över ett standardiserat nät. För blad- och flernodsservrar och system får uppgifter sammanställas på chassinivå. 5.1.2 Datorservrar som är klassificerade som klass B-utrustning enligt EN 55022:2006 är undantagna från kravet på att tillhandahålla uppgifter om ineffektförbrukning och lufttemperatur vid inlopp i 5.1.1. Med klass B avses hushålls- och hemmakontorsutrustning (avsedd att användas i hemmiljö). Alla datorservrar i programmet måste uppfylla kravet på och villkoren för rapportering av utnyttjande av alla logiska centralprocessorer. 5.2 Verkställande av rapportering 5.2.1 Produkter får använda inbyggda komponenter eller tilläggsenheter som är förpackade med datorservern för att göra uppgifter tillgängliga för slutanvändare (t.ex. en serviceprocessor, inbyggd effekt- eller temperaturmätare (eller annan teknik utanför bandet) eller förinstallerat operativsystem). 5.2.2 Produkter som innehåller ett förinstallerat operativsystem måste innefatta alla drivrutiner och all programvara som krävs för att slutanvändare ska få åtkomst till standardiserade uppgifter i enlighet med detta dokument. Produkter som inte innehåller ett förinstallerat operativsystem måste levereras med utskriven dokumentation om hur man får åtkomst till register som innehåller relevant sensorinformation. Detta krav kan uppfyllas via tryckt material, elektronisk dokumentation som lämnas med datorservern, eller information som finns allmänt tillgänglig på partnerns webbplats som innehåller information om datorservern. 5.2.3 När en öppen och allmänt tillgänglig standard för insamling och rapportering av uppgifter blir tillgänglig bör tillverkarna införliva denna allmänna standard i sina system. 5.2.4 Noggrannhets- (5.3) och stickprovskraven (5.4) ska utvärderas genom en granskning av uppgifter i komponenters produktdatablad. Om det saknas sådana uppgifter ska partnerdeklarationen användas för att utvärdera noggrannhet och stickprov. 5.3 Mätnoggrannhet 5.3.1 Ineffekt: Mätningar måste rapporteras med en noggrannhet på minst ± 5 % av det verkliga värdet, med en största noggrannhet på ± 10 W för varje installerat nätaggregat (dvs. noggrannheten för effektrapportering för varje nätaggregat behöver aldrig vara större än ± 10 watt) via driftsintervallet från tomgång till full effekt. 5.3.2 Processorutnyttjande: Det genomsnittliga utnyttjandet måste uppskattas för varje logisk centralprocessor som är synlig för operativsystemet och måste rapporteras till operatören eller användaren av datorservern via operativmiljön (operativsystem eller virtuellt maskinhanteringssystem). 5.3.3 Lufttemperatur vid inlopp: Mätningar måste rapporteras med en noggrannhet på minst ± 2 °C. 5.4 Provtagningskrav 5.4.1 Ineffekt och processorutnyttjande: Mätningar av ineffekt och processorutnyttjande ska göras med interna stickprov mot datorservern med en hastighet som är minst lika stor som en mätning per omedelbart föregående tiosekundersperiod. Interna stickprov ska göras med ett rullande genomsnitt på högst 30 sekunder för datorservern med en frekvens på minst en gång per tio sekunder. 5.4.2 Lufttemperatur vid inlopp: Mätningar av lufttemperatur vid inlopp ska göras med interna stickprov i datorservern med en hastighet som är minst lika stor som en mätning var tionde sekund. 5.4.3 Tidsmärkning: System som använder tidsmärkning av miljödata ska göra interna stickprov mot datorservern med en hastighet som är minst lika stor som en mätning var 30:e sekund. 5.4.4 Administrationsprogramvara: Alla stickprovsmätningar ska göras tillgängliga för den externa administrationsprogramvaran antingen via en pull-metod på begäran eller via en samordnad push-metod. I båda fallen har systemets administrationsprogramvara ansvaret för att upprätta tidsramen för dataleverans, medan datorservern har ansvar för att se till att de data som levereras uppfyller kraven på stickprov och aktualitet. 6. Provning 6.1 Provningsmetoder 6.1.1 Vid provning av datorserverprodukter ska de provningsmetoder som anges i tabell 5 användas för att avgöra om Energy Star-godkännande ska utfärdas. Tabell 5 Provningsmetoder för Energy Star-godkännande Produkttyp eller komponent Provningsmetod Alla Energy Star-provningsmetod för datorservrar (rev. mars 2013) Alla Standard Performance Evaluation Corporation (SPEC) Server Efficiency Rating Tool (SERT), version 1.0.0, rev. 26 februari 2013 6.1.2 Vid provning av datorserverprodukter måste provenheter ha alla processorsocklar fyllda under provningen. Om en datorserver inte kan ge stöd för att samtliga processorsocklar är fyllda under provningen ska systemet fyllas till sin maximala funktion. Dessa system kommer att omfattas av en grundeffektgräns för tomgångsläge som baseras på antalet socklar i systemet. 6.2 Antal enheter som ska testas Representativa modeller ska väljas för provning enligt följande krav: a) För godkännande av en enskild produktkonfiguration ska den unika konfiguration som man avser att marknadsföra och märka som Energy Star-godkänd betraktas som en representativ modell. b) För godkännande av en produktfamilj för alla produkttyper betraktas en produktkonfiguration för var och en av de fem punkter som anges i definitionerna 1.8.2 i familjen som representativa modeller. Alla sådana representativa modeller ska ha samma gemensamma produktfamiljattribut enligt 1.8.1. 6.3 Godkända produktfamiljer 6.3.1 Partner uppmuntras att prova och lämna in uppgifter om enskilda produktkonfigurationer för Energy Star-godkännande. En partner kan dock låta flera produktkonfigurationer ingå i ett godkännande av en produktfamiljbeteckning om varje konfiguration inom familjen uppfyller något av följande krav: a) Enskilda produkter byggs på samma plattform, kan godkännas enligt och uppfyller samma specifika krav i denna specifikation och är i varje avseende identiska med den provade, representativa produktkonfigurationen utom i fråga om skal och färg. b) Enskilda produkter uppfyller kraven för en produktfamilj i enlighet med avsnitt 1.8 ovan. I det fallet måste partner prova och lämna in uppgifter i enlighet med avsnitt b. 6.3.2 Partner måste lämna in ett energi- och prestandadatablad för varje produktfamilj som lämnas in för godkännande. 6.3.3 Alla produktkonfigurationer inom en produktfamilj som lämnas in för godkännande måste uppfylla Energy Star-kraven, inbegripet produkter för vilka uppgifter inte har rapporterats. 7. Ikraftträdande 7.1 Dagen för ikraftträdande av denna version 2.0 av Energy Star-specifikationer för datorservrar ska vara dagen för ikraftträdande av avtalet. En produktmodell måste för sitt Energy Star-godkännande uppfylla kraven i den Energy Star-specifikation som är tillämplig på modellens tillverkningsdag. Tillverkningsdagen är specifik för varje enhet och är den dag då en enhet anses vara färdigmonterad. 7.2 Revidering av specifikationerna: Förenta staternas miljövårdsmyndighet och Europeiska kommissionen förbehåller sig rätten att ändra denna specifikation om teknik- eller marknadsutvecklingen påverkar specifikationens nytta för konsumenter, branschen eller miljön. I enlighet med rådande politik revideras specifikationerna efter diskussioner med berörda parter. Vid en eventuell revidering av specifikationerna bör det noteras att Energy Star-godkännanden inte automatiskt beviljas för en produktmodells hela livstid. 8. Överväganden för framtida revideringar 8.1 Kriterier för effektivitet i aktivt läge: Förenta staternas miljömyndighet och Europeiska kommissionen har för avsikt att fastställa effektivitetskriterier för aktivt läge i version 3.0 för alla datorserverkategorier där det finns tillräckliga SERT-data för att kunna särskilja produkter på ett tillfredsställande sätt. 8.2 Anpassa nätaggregaten: Förenta staternas miljömyndighet och Europeiska kommissionen kommer att undersöka möjligheterna att uppmuntra anpassning av nätaggregat i version 3.0. 8.3 Införlivande av lik-/likströmsdatorservrar: Förenta staternas miljömyndighet och Europeiska kommissionen uppmuntrar tillverkarna att arbeta tillsammans med SPEC för att utveckla stöd för likströmsservrar i SERT, så att likströmsdatorservrar kan övervägas för godkännande i version 3.0. 8.4 Införlivande av ytterligare systemarkitekturer: Förenta staternas miljömyndighet och Europeiska kommissionen uppmuntrar tillverkare att arbeta tillsammans med SPEC för att utveckla stöd för arkitekturer som i dag inte stöds av SERT, men som motsvarar en väsentlig andel av datorservermarknaden. Förenta staternas miljömyndighet och Europeiska kommissionen kommer att överväga all arkitektur som stöds av SERT innan version 3.0 utarbetas. 8.5 Avlägsnande av tillägg för ytterligare redundanta nätaggregat: Förenta staternas miljömyndighet och Europeiska kommissionen känner till teknik som gör det möjligt att låta redundanta nätaggregat ligga i standby-läge och endast aktiveras vid behov. Förenta staternas miljömyndighet och Europeiska kommissionen uppmuntrar införandet av denna teknik i datorservrar och kommer att undersöka om det nuvarande tillägget för ytterligare redundanta nätaggregat fortfarande är nödvändigt i version 3.0. 8.6 Krav på tilläggsenheter för att snabba upp behandlingen (Auxiliary Processing Accelerator, APA): Förenta staternas miljömyndighet och Europeiska kommissionen har för avsikt att på nytt ta upp och eventuellt utöka APA-kraven i version 3.0 med utgångspunkt i uppgifter som samlats in från version 2.0 och eventuellt även införliva APA-utvärdering i SERT. 8.7 Krav på rapportering och provning av temperatur: Förenta staternas miljömyndighet och Europeiska kommissionen har för avsikt att omvärdera de nuvarande kraven på rapportering och provning av temperatur för att tillverkare och datacenteroperatörer ska få ut så mycket som möjligt av de insamlade uppgifterna. Tillägg A Beräkningsexempel 1. Strömförsörjningsbehov vid tomgång För att fastställa det maximala strömförsörjningsbehovet vid tomgång för Energy Star-godkännande, fastställ grundnivån för tomgång i tabell 3 och lägg sedan till effektgränser från tabell 4 (i avsnitt 3.6 i detta kriterium för godkännande). Nedan följer ett exempel: Exempel: En standarddatorserver med en processor, 8 GB minne, två hårddiskar och två I/O-enheter (den första med två portar på 1 Gbit och den andra med sex portar på 1 Gbit). 1.1 Grundläggande effektgräns: a) Fastställ grundläggande effektgräns vid tomgång enligt tabell 3 som återges nedan som referens. b) Servern i exemplet bedöms inom kategori A och får förbruka högst 47,0 watt i tomgångsläge för att kunna få Energy Star-godkännande. Kategori Antal installerade processorer (# P) Administrerad server (”managed server”) Grundläggande effektgräns vid tomgång (W) A 1 Nej 47,0 B 1 Ja 57,0 C 2 Nej 92,0 D 2 Ja 142,0 Motståndskraftig 2 Ja 205,0 1.2 Höjningar av effektgränsen vid tomgång: Beräkna höjningar av effektgränser vid tomgång för tilläggskomponenter enligt tabell 4 som återges nedan som referens. Systemegenskap Gäller för Höjning av effektgränsen vid tomgång Tilläggsnätaggregat Nätaggregat som är installerade uttryckligen för att skapa strömförsörjningsredundans 20,0 watt per nätaggregat Hårddiskar (inklusive SSD-minnen) Alla installerade hårddiskar 8,0 watt per hårddisk Ytterligare minne Installerat minne på mer än 4 GB 0,75 watt per GB Ytterligare buffrad DDR-kanal Installerade buffrade DDR-kanaler på mer än 8 kanaler (Endast motståndskraftiga servrar) 4,0 W per buffrad DDR-kanal Tilläggs-I/O-enheter (enskild kopplingshastighet avrundad till närmaste Gbit) Installerade enheter på mer än två portar med 1 Gbit, inbyggt Ethernet < 1 Gbit: Ingen effektgräns = 1 Gbit: 2,0 watt/aktiv port > 1 Gbit och < 10 Gbit: 4,0 watt/aktiv port ≥ 10 Gbit: 8,0 watt/aktiv port a) Exempelservern har två hårddiskar. Därför höjs dess effektgräns med 16,0 watt för varje hårddisk (2 hårddiskar × 8,0 watt). b) Servern i exemplet har 4 GB mer än baskonfigurationen. Därför höjs dess effektgräns med 3,0 watt för minne (4 extra GB × 0,75 watt/GB). c) Servern i exemplet har ett I/O-kort som inte kvalificerar för ett tillägg: den första enheten har bara två Ethernet-portar och överskrider inte tröskelvärdet på två portar. Den andra enheten kvalificerar däremot för ett tillägg: serverns effektgräns höjs med 12,0 watt för enheten (sex portar à 1 GB × 2,0 watt/aktiv port). 1.3 Beräkna den slutliga effektgränsen vid tomgång genom att addera den grundläggande effektgränsen med höjningarna av effektgränserna. Systemet i exemplet väntas inte förbruka mer än 78,0 watt i tomgångsläge för att bli godkänt (47,0 W + 16,0 W + 3,0 W + 12,0 W). 2. Höjd effektgräns vid tomgång – nätaggregat Nedan följer några exempel på effektgränser vid tomgång för extra nätaggregat: 2.1 Om en datorserver kräver två nätaggregat för att fungera och konfigurationen inbegriper tre installerade nätaggregat höjs serverns effektgräns vid tomgång med 20,0 watt. 2.2 Om samma server i stället levereras med fyra installerade nätaggregat skulle dess effektgräns vid tomgång höjas med 40,0 watt. 3. Höjd effektgräns vid tomgång – ytterligare buffrad DDR-kanal Nedan följer några exempel på effektgränser vid tomgång för ytterligare buffrade DDR-kanaler: 3.1 Om motståndskraftig datorserver levereras med sex installerade buffrade DDR-kanaler skulle servern inte få någon höjd effektgräns vid tom