RÅDETS BESLUT av den 30 mars 1998 om principerna, prioriteringarna, de mellanliggande målen och villkoren i anslutningspartnerskapet med Republiken Slovenien (98/268/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättande av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 622/98 av den 16 mars 1998 om stöd till ansökarstaterna inom ramen för föranslutningsstrategin och särskilt om upprättande av anslutningspartnerskap (1), särskilt artikel 2 i denna,

med beaktande av kommissionens förslag, och

med beaktande av följande:

Europeiska rådet uttalade vid sitt möte i Luxemburg att anslutningspartnerskap är ett nytt instrument som utgör kärnan i den förstärkta strategin inför anslutningen.

Enligt förordning (EG) nr 622/98 skall rådet med kvalificerad majoritet och på förslag av kommissionen besluta om de principer, prioriteringar, mellanliggande mål och villkor som ingår i de enskilda anslutningspartnerskapen, så som de kommer att föreläggas varje kandidatland, samt om efterföljande betydande anpassningar som är tillämpliga på dem.

Gemenskapens stöd är villkorat av att väsentliga faktorer uppfylls, och särskilt av att åtagandena i Europaavtalen respekteras och av att det sker framsteg i uppfyllandet av Köpenhamnskriterierna. Om en väsentlig faktor saknas får rådet, genom beslut med kvalificerad majoritet på förslag från kommissionen, vidta lämpliga åtgärder avseende allt stöd inför anslutningen.

Europeiska rådet i Luxemburg beslutade att genomförandet av anslutningspartnerskapet och framstegen med att anta gemenskapens regelverk kommer att granskas inom Europaavtalsorganen.

I kommissionens yttrande gavs en objektiv analys av Republiken Sloveniens förberedelser för medlemsskap och det fastställdes ett antal prioriterade områden där ytterligare insatser bör göras.

För att förbereda medlemsskap bör Republiken Slovenien inrätta ett nationellt program för antagande av gemenskapens regelverk. I detta program bör en tidsplan anges för att uppnå de prioriteringar och mellanliggande mål som fastställs i anslutningspartnerskapet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I enlighet med artikel 2 i förordning (EG) nr 622/98 skall de principer, prioriteringar, mellanliggande mål och villkor som ingår i Republiken Sloveniens anslutningspartnerskap anges i bilagan till denna förordning, vilken utgör en integrerande del av detta beslut.

Artikel 2

Genomförandet av anslutningspartnerskapet skall granskas inom Europaavtalsorganen och rådets lämpliga organ till vilka kommissionen regelbundet skall rapportera.

Artikel 3

Detta beslut skall träda i kraft den tredje dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 30 mars 1998.

På rådets vägnar

M. BECKETT

Ordförande

(1) EGT L 85, 20.3.1998, s. 1.

BILAGA

SLOVENIEN

1. Mål

Syftet med anslutningspartnerskapet är att inom en och samma ram fastställa de prioriterade verksamhetsområden som anges i kommissionens yttrande om Sloveniens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen, de finansiella medlen för att hjälpa Slovenien att förverkliga dessa prioriteringar samt villkoren för detta stöd. Anslutningspartnerskapet kommer att utgöra en ram för ett antal politiska instrument som kommer att användas för att hjälpa kandidatländerna att förbereda sig för medlemskap. Hit hör bland annat det nationella program för antagandet av gemenskapens regelverk som skall antas av Slovenien, den gemensamma utvärderingen av prioriteringarna i den ekonomiska politiken, pakten mot organiserad brottslighet och vägledningen till den inre marknaden. Dessa instrument är alla olika och kommer att utarbetas och genomföras på olika sätt. De kommer inte att utgöra en integrerande del av detta partnerskap men de prioriteringar de innehåller kommer att vara förenliga med partnerskapet.

2. Principer

De viktigaste prioriterade områden som fastställts för varje kandidatland rör landets förmåga att uppfylla Köpenhamnskriterierna, enligt vilka det för medlemskap krävs följande:

- Kandidatlandet skall ha stabila institutioner som garanterar demokrati, rättssäkerhet, mänskliga rättigheter samt respekt för och skydd av minoriteter.

- En fungerande marknadsekonomi liksom kapacitet att hantera det konkurrenstryck och de marknadskrafter som råder inom unionen.

- Förmåga att uppfylla de skyldigheter som följer av medlemskapet, inbegripet att ansluta sig till den politiska, ekonomiska och monetära unionens mål.

Vid sitt möte i Madrid underströk Europeiska rådet att kandidatländerna måste anpassa sina administrativa strukturer för att kunna tillämpa gemenskapspolitiken på ett friktionsfritt sätt efter anslutningen. Vid sitt möte i Luxemburg framhöll Europeiska rådet att införlivandet av gemenskapens regelverk med lagstiftningen är nödvändig, men inte i sig tillräcklig. Det är nödvändigt att tillse att regelverket verkligen tillämpas.

3. Prioriteringar och mellanliggande mål

Av kommissionens yttranden och rådets behandling av dessa har framgått hur stora ansträngningar kandidatländerna måste göra på vissa områden för att förbereda sig för anslutningen. Det har också bedömts att inget kandidatland för närvarande helt uppfyller Köpenhamnskriterierna. Denna situation kommer att göra det nödvändigt att fastställa olika etapper med prioriteringar med angivande, för varje prioritering, av bestämda mål vilka skall fastställas i samarbete med de berörda länderna. Uppnåendet av dessa mål kommer att påverka vilken grad av bistånd som beviljas, hur förhandlingarna med vissa länder utvecklas och inledandet av förhandlingar med andra länder. Prioriteringarna och mellanliggande mål har delats upp i två grupper, de på kort sikt och de på lång sikt. Som kortsiktiga betecknas de prioriteringar och mellanliggande mål som Slovenien realistiskt sett kan förväntas uppnå dem under 1998 eller beträffande vilka Slovenien i vart fall kan förväntas göra betydande framsteg inom samma frist. Med hänsyn till den korta tidsfristen och den administrativa kapacitet som fordras för att genomföra dem har endast ett mindre antal prioriteringar fastställts på kort sikt. Prioriteringarna under medellång sikt förväntas ta över ett år att uppnå, även om arbetet med dem kan och bör inledas under 1998.

Slovenien kommer att uppmanas att till slutet av mars utarbeta ett nationellt program för antagandet av gemenskapens regelverk som bör innehålla en tidsplan för genomförandet av dessa prioriteringar och mellanliggande mål och, i de fall det är möjligt och relevant, uppgift om behovet av personella och finansiella resurser.

Av anslutningspartnerskapet kommer att framgå att Slovenien måste ta itu med alla de frågeställningar som tas upp i yttrandet. Det kommer också att framhållas att det inte är tillräckligt att genomföra gemenskapens regelverk; det är dessutom nödvändigt att se till att regelverket faktiskt tillämpas i enlighet med de standarder som gäller inom unionen. På alla de områden som är förtecknade nedan krävs trovärdigt och effektivt genomförande av gemenskapens regelverk.

Med ledning av kommissionens yttrande och rådets behandling av detta har följande prioriteringar och mellanliggande mål, på kort respektive medellång sikt, fastställts för Slovenien.

3.1 Prioriteringar på kort sikt (1998)

Ekonomiska reformer: Fastställande av prioriteringar på medellång sikt i den ekonomiska politiken och gemensam bedömning inom ramen för interims-/samarbetsavtalet, åtgärder för en marknadsorienterad omstrukturering inom företags-, finans- och banksektorerna samt förberedandet av en pensionsreform.

Förstärkning av den institutionella och administrativa kapaciteten: Detta gäller särskilt införandet av en lag om offentlig tjänst, förbättringar vad gäller rättsväsendet, fastighetsregistreringen, fytosanitära och veterinärmedicinska förvaltningar, särskilt avseende resurserna vid de yttre gränserna, och funktionerna för finanskontroll och revision samt institutionell förstärkning på miljöområdet, påbörjande av arbetet med att upprätta de strukturer som krävs för regional- och strukturpolitiken.

Den inre marknaden: Detta omfattar bland annat anpassning på området indirekt beskattning, intellektuell och industriell äganderätt, antagandet av en mervärdesskattelag och förberedelser för ett genomförande av denna under 1999, standardisering och certifiering (bedömning av överensstämmelse), tekniska föreskrifter, bolagsrätt och liberalisering av kapitalrörelser (särskilt valutalagstiftning), inrättande av en myndighet för övervakning av statligt stöd, en första förteckning över statligt stöd och upprättandet av en rättslig ram för kontroll av statligt stöd, framsteg i arbetet med att anta en lag om konkurrensbegränsande samverkan.

Äganderätt: Ytterligare klargöranden beträffande läget när det gäller äganderättslagstiftningen med särskilt beaktande av frågan om unionsmedborgares rätt att förvärva fast egendom.

Miljö: Fortsatt införlivande av ramlagstiftning, slutligt utarbetande av detaljerade tillnärmningsprogram och genomförandestrategier rörande enskilda rättsakter. Planering och inledande av genomförandet av dessa program och strategier.

3.2 Prioriteringar på medellång sikt

Politiska kriterier: Fortsatta ansträngningar för att påskynda återbördandet av egendom.

Ekonomisk politik: Regelbunden översyn av den gemensamma bedömningen inom ramen för Europaavtalen av prioriteringarna i den ekonomiska politiken, med fokus på uppfyllande av Köpenhamnskriterierna för medlemskap i unionen och gemenskapens regelverk rörande ekonomisk och monetär politik (samordning av den ekonomiska politiken, framläggande av konvergensprogram, undvikande av alltför stora underskott). Slovenien förväntas inte införa euron omedelbart vid anslutningen, men förväntas dock föra en politik som syftar till faktisk konvergens i överensstämmelse med unionens mål beträffande ekonomisk och social sammanhållning och till nominell konvergens som är förenlig med slutmålet, införandet av euron.

Förstärkning av den industriella och administrativa kapaciteten: Detta omfattar offentlig upphandling (särskilt frågan om insyn), övervakning av försäkringsmarknaden och värdepappersmarknaden, den slovenska konkurrensmyndigheten, slutförande av en konkurrenslag, utveckling och genomförande av jordbrukspolitik och regionalpolitik, politik på det audiovisuella området, tullförvaltning och säkerställande av efterlevnaden av tullkodexen, förbättringar avseende rättsväsendets sätt att fungera, utbildning i gemenskapsrätt och dess tillämpning för tjänstemän i rättsväsendet, förstärkning av institutioner med ansvar för rättsliga och inrikes frågor (se till att de får tillräcklig och välutbildad personal, särskilt poliser och gränsvakter samt personal i ministerier och domstolar), förstärkning av kärnsäkerhetsmyndigheten, reformering av tull- och skatteförvaltningarna för att se till att de är redo att tillämpa gemenskapens regelverk samt förstärkning av myndigheterna med ansvar för livsmedelskontroll.

Den inre marknaden: Detta omfattar anpassning av lagstiftningen rörande offentlig upphandling, finansiella tjänster och statliga stöd (särskilt anpassning av övervakningsbestämmelser och speciella och exklusiva rättigheter), modernisering av strukturerna för standardisering och bedömning av överensstämmelse, upprättande av ett system för marknadsövervakning, anpassning av den övergripande tekniska lagstiftningen rörande industriprodukter, ökade ansträngningar för att avreglera kapitalmarknaden och underlätta utländska investeringar, ytterligare anpassning vad gäller konsumentskydd, förstärkning av konkurrensmyndigheten och myndigheten för övervakning av statliga stöd, effektivt säkerställande av efterlevnaden av konkurrenslagstiftningen, främjande av företagsutveckling, inbegripet små och medelstora företag, anpassning till gemenskapens regelverk rörande telekommunikation, konsumentskydd och den inre marknaden för energi.

Rättsliga och inrikes frågor: Kamp mot organiserad brottslighet (särskilt penningtvätt, narkotikahantering och människosmuggling) och korruption, anpassning till unionens viseringspolitik och slutförande av anpassningen till internationella konventioner samt genomförande av invandringspolitiken och av reformer av asylförfarandet, särskilt med sikte på Schengen-regelverket.

Kärnsäkerhet: Anpassning av kärnkraftspolitiken och investeringsplaner i linje med resultaten av den seismiska riskbedömning som skall utföras i trakten av kärnkraftverket i Krsko.

Jordbruk: Upprättande av ett fungerande fastighetsregister, förstärkning av strukturpolitiken och jordbruksutvecklingspolitiken, inbegripet anpassning till gemenskapens regelverk på jordbruksområdet (inbegripet veterinärmedicinska och fytosanitära frågor, särskilt vad gäller kontrollen vid yttre gränser), beaktande av jordbrukets miljöaspekter och av den biologiska mångfalden. Utveckling av kapaciteten att genomföra och säkerställa efterlevnaden av gemensamma jordbrukspolitiken, särskilt de grundläggande förvaltningsmekanismerna och administrativa strukturerna för övervakning av jordbruksmarknaderna och genomförande av strukturåtgärder och åtgärder för utveckling av landsbygden, antagande och genomförande av veterinärmedicinska och fytosanitära krav, modernisering av vissa inrättningar för beredning av livsmedel och av anläggningar för provtagning och diagnosticering samt omstrukturering av jordbrukets livsmedelsindustri.

Fiske: Utveckling av kapaciteten att genomföra och säkerställa efterlevnaden av den gemensamma fiskeripolitiken.

Transport: Ytterligare insatser för anpassning till gemenskapens regelverk, särskilt beträffande vägtransporter (tillträde till marknaden, säkerhetsregler och beskattning) och järnväg samt för att tillhandahålla nödvändiga investeringar i transportinfrastruktur, särskilt för en utbyggnad av de transeuropeiska näten.

Sysselsättning och sociala frågor: Utveckling av lämpliga arbetsmarknadsstrukturer och gemensam översyn av sysselsättningspolitiken som förberedelse för deltagande i unionens samordning, anpassning av arbetslagstiftningen och av lagstiftningen rörande hälsa och säkerhet i arbetet och utveckling av strukturerna för säkerställande av efterlevnaden, särskilt ett tidigt antagande av ramdirektivet om hälsa och säkerhet i arbetet, säkerställande av efterlevnaden av lika möjligheter för kvinnor och män, ytterligare utveckling av en aktiv och oberoende dialog mellan arbetsmarknadens parter och ytterligare utveckling av det sociala skyddet.

Miljö: Detta omfattar utveckling av strukturer och kapacitet för övervakning och genomförandekontroll, fortgående planering och genomförande av tillnärmningsprogram rörande enskilda rättsakter. Särskild vikt bör läggas vid luftföroreningar, spillvattensektorn och vid integrerad föroreningskontroll och riskhantering inom industrin. Miljöskyddskraven och vikten av en hållbar utveckling måste integreras i fastställandet och genomförandet av nationell sektoriell politik.

Regionalpolitik och sammanhållning: Införande av en rättslig och administrativ ram samt en budgetram för en nationell politik som syftar till att på ett integrerat sätt utjämna de regionala skillnaderna, med sikte på deltagande i unionens strukturprogram efter anslutningen.

4. Programplanering

Anslagen från Phare för perioden 1995 1997 uppgick till sammanlagt 72 miljoner ecu. Förutsatt att Phare-budgeten för den kvarvarande perioden godkänns kommer kommissionen att bekräfta anslagen för 1998 och 1999. Finansieringsförslag kommer att läggas fram för Phares förvaltningskommitté i enlighet med förordning (EEG) nr 3906/89. Samfinansiering med kandidatländerna kommer systematiskt att krävas för alla investeringsprojekt. Det finansiella stödet från år 2000 och framåt kommer att omfatta jordbruksstöd och ett strukturpolitiskt instrument vars åtgärdsprioriteringar kommer att vara av liknande slag som sammanhållningsfondens.

5. Villkorlighet

Gemenskapens stöd kommer att villkoras av att Slovenien fullgör sina åtaganden enligt Europaavtalet liksom av fortsatta framsteg när det gäller att uppfylla Köpenhamnskriterierna och av framsteg i tillämpningen av detta anslutningspartnerskap. Om dessa allmänna villkor inte uppfylls kan rådet komma att besluta att tills vidare inställa det finansiella stödet på grundval av artikel 4 i förordning (EG) nr 622/98.

6. Övervakning

Genomförandet av anslutningspartnerskapet kommer att övervakas inom Europaavtalets ram. Detta kommer att börja 1998, innan kommissionen för rådet lägger fram sin första ordinarie rapport om Sloveniens framsteg som också omfattar genomförandet av anslutningspartnerskapet.

Relevanta delar av anslutningspartnerskapet kommer att diskuteras i den behöriga underkommittén. Associeringskommittén kommer att behandla den allmänna utvecklingen, framsteg och problem vad gäller att uppfylla prioriteringarna och mellanliggande mål liksom mer specifika frågor som hänskjuts till kommittén från underkommittéerna. Associeringskommittén kommer att rapportera till associeringsrådet om genomförandet av anslutningspartnerskapet.

Phares fövaltningskommitté kommer att sörja för att finansieringsbesluten är förenliga med anslutningspartnerskapen.

Anslutningspartnerskapet kommer att ändras då så behövs i enlighet med artikel 2 i förordning (EG) nr 622/98. Kommissionen kommer, före slutet av 1999 och därefter med regelbundna mellanrum, att föreslå att detta partnerskap ses över, med avseende på vilket rådet kommer att fatta ett formellt beslut. I denna översyn kommer att tas upp frågan om det, mot bakgrund av de förslag som gjorts när det gäller att nå de mål som fastställs i detta partnerskap, finns ett behov av att ange ytterligare mellanliggande mål.