Kommissionens beslut

av den 26 juli 2000

om det statliga stöd som Förbundsrepubliken Tyskland genomfört och beviljat till förmån för SICAN-gruppen och dess projektparter

[delgivet med nr K(2000) 2466]

(Endast den tyska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2001/46/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a i detta,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget(1), särskilt artikel 7,

med beaktande av kommissionens beslut av den 11 mars 1998(2), att inleda förfarandet i enlighet med artikel 88.2 beträffande statligt stöd C 20/98,

efter att i enlighet med nämnda artikel(3) ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig, och

av följande skäl:

I. FÖRFARANDET

(1) Genom en skrivelse av den 30 september 1996 inkom till kommissionen besvär över påstått statligt stöd till SICAN, ett företag med säte i Hannover, Niedersachsen, till ett belopp av 150 miljoner euro.

(2) Genom en skrivelse av den 4 november 1996 begärde kommissionen att Tyskland skulle lämna ytterligare upplysningar, vilka förbundsregeringen överlämnade genom en skrivelse av den 20 mars 1997. Tillsammans med dessa upplysningar översände förbundsregeringen tre olika meddelanden, genom vilka kommissionen underrättades om att statligt stöd hade beviljats.

(3) Vid ett möte den 2 december 1997 mellan företrädare för Tyskland och kommissionen överlämnade förbundsregeringen ytterligare upplysningar.

(4) Genom en skrivelse av den 26 maj 1998 meddelade kommissionen sitt beslut om att inleda förfarandet i enlighet med artikel 88.2 i EG-fördraget med anledning av detta stöd.

(5) Detta beslut offentliggjordes i Europeiska gemenskapernas officiella tidning(4). Kommissionen har uppmanat övriga parter att inkomma med sina synpunkter på stödet i fråga. Kommissionen har inte mottagit några synpunkter från berörda parter.

(6) I anslutning till kommissionens skrivelse, genom vilken den underrättade Tyskland om inledandet av förfarandet, meddelande förbundsregeringen kommissionen ytterligare upplysningar i skrivelser av den 21 juli 1998, 14 september 1998, 24 november 1998, 11 januari 1999, 17 februari 1999, 3 mars 1999, 27 april 1999, 15 juni 1999 och 16 juni 1999.

(7) Företrädare för Tyskland och kommissionen sammanträffade den 30 september 1998 och den 20 maj 1999.

(8) Den 2 februari 2000 begärde kommissionen ytterligare upplysningar vilka Tyskland överlämnade genom en skrivelse av den 15 mars 2000.

II. DETALJERAD BESKRIVNING AV ÅTGÄRDERNA OCH DET EVENTUELLA STÖDET

(9) På grundval av upplysningar som kommissionen hade tillgång till vid inledandet av förfarandet kan sakläget beskrivas som följer(5):

A. FÖRETAGSGRUPPEN

(10) 1989 beslöt regeringen i delstaten Niedersachsen att tillsammans med förbundsregeringen inom ramen för det europeiska projektet Jessi bygga upp SICAN till ett strategiskt kompetenscentrum för mikroelektronik, en nyckelteknik, och för dess användning inom industri- och tjänstesektorn. Syftet var att understödja företag i Niedersachsen och göra dem i stånd att använda mikroelektronik inom områdena telekommunikation, konsumentelektronik, datorteknik, maskinbyggnad och elektroteknik. För detta ändamål skulle genomföras tillsammans med och för dessa företag forskningsprojekt. Under de följande åren omorganiserades SICAN-gruppen och fick den struktur, som den behöll fram till 1998. Visserligen var företagen i SICAN-gruppen ur juridisk synpunkt aktiebolag men enligt Tyskland hade de bildats för att uppfylla de allmäna uppgifter som beskrivits ovan. Det statliga inflytandet hade hela tiden utövats genom moderbolagets styrelseorgan.

(11) SICAN-gruppen utgjordes av ett management-holding aktiebolag SICAN-Beteiligungs-GmbH (nedan kallat SIBEG), två operativa dotterbolag SICAN GmbH (nedan kallat SICAN) och SICAN F & E-Betriebs-GmbH (nedan kallat SIBET) samt ett bolag i vilket ingick företagsgruppens materiella tillgångar, SICAN Anlagen Verwaltungs GmbH (nedan kallat SIAG). SIBEG ägdes huvudsakligen av tyska och amerikanska företag. SICAN var ett hundraprocentigt dotterbolag till SIBEG. Andelarna i SIBET låg till 51 % i SIBEG medan Nord/LB och några delstater ägde 49 % . Nord/LB var ensam aktieägare till SIAG, som därmed befann sig helt i statlig ägo.

(12) SICAN genomförde från 1990 till 1998 över 500 projekt som gällde utveckling före introduktion på marknaden på uppdrag av privata kunder. SIBET skulle enligt uppgift huvudsakligen inte vara vinstdrivande och var inte heller verksamt på marknaden. SIBET genomförde även forsknings- och utvecklingsprojekt, huvudsakligen klassificerat som industriell forskning, i samarbete med parter i näringslivet och vid forskningsinstitut. SIAG var inte vinstdrivande och ägde alla SICAN-bolagens immateriella tillgångar (byggnader, instrument, mjukvara, övrig utrustning). SIAG ställde dessa tillgångar till SIBET:s och SICAN:s förfogande och dess personal utförde dessutom tjänster åt dessa bolag.

B. EVENTUELLT STÖD

a) Genomfört stöd

(13) Inledandet av förfarandet skedde under antagandet att det under åren 1990 till 1998 av allmänna medel hade överförts mer än 100 miljoner euro till SICAN-gruppen, av vilket merparten hade överförts till SIAG dels för att finansiera gruppens anläggningstillgångar, dels för att täcka löpande kostnader.

(14) Sedan 1990 erhöll gruppen av staten och delstaten allmänna medel till ett belopp av mer än 100 miljoner euro. Merparten av dessa gick till SIAG som härmed finansierade dels gruppens anläggningstillgångar (57,5 miljoner euro eller 113,74 miljoner tyska mark), dels täckte löpande kostnader (5,92 miljoner euro eller 11,71 miljoner mark). SIBET erhöll 31,76 miljoner euro (62,79 miljoner mark) för investeringar och forsknings- och utvecklingsprojekt. SICAN erhöll 1990/91 13,64 miljoner euro (26,97 miljoner mark) i startbidrag och är sedan dess självfinansierande.

b) Stöd till SIBET:s och SICAN:s projektparter

(15) Vad gäller direkt utgivet stöd erhöll SIBET 5,11 miljoner euro (10,11 miljoner mark) för vidarebefordran till samarbetsparter som projektstöd (forskningsinstitut och näringslivet). Näringslivets parter fick det högsta stödet nämligen 50 %. Det angavs att projekten skulle klassificeras som industriforskning. Något direkt projektstöd har SICAN:s parter inte fått.

(16) Vad beträffar ett eventuellt indirekt stöd till SIBET:s och SICAN:s avtalsparter förklarade Tyskland att SIBET och SICAN sålt sina tjänster om inte till marknadspriser så i varje fall med full kostnadstäckning. Andra företag hade därmed inte givits några indirekta fördelar.

c) Stöd till SICAN och SIBET

(17) Vad beträffar stöd till SICAN och SIBET gav SIAG utöver det direkta stöd som nämns under skäl 15 dessa företag fördelar i form av avräkning av tjänster som SIAG utfört. Medan SIAG till full kostnad debiterade SICAN och SIBET för personalkostnader förklarade Tyskland att avgifterna för utnyttjandet av SIAG:s anläggningstillgångar varken hade inkluderat avskrivningskostnader eller de 5,92 miljoner euro (11,71 miljoner mark) som SIAG erhållit för att täcka löpande kostnader.

d) Tysklands ståndpunkt

(18) Förbundsrepubliken Tyskland framför som sin åsikt att stödet till projekt i SICAN och SIBET stod i överensstämmelse med gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till forskning och utveckling(6) (FoU-bestämmelser), eftersom den genomsnittliga stödnivån aldrig överskred den nivå som var tillåten enligt FoU-bestämmelserna.

(19) Vidare lade Tyskland genom sin skrivelse av 20 mars 1997 fram tre "NN-anmälningar" vilka beskrevs mer utförligt i meddelandet om inledandet av förfarandet.

(20) Vid mötet den 4 december 1997 anför företrädare för Tyskland att stöd till SICAN-gruppens projektparter skulle kunna falla under en av kommissionen godkänd stödordning för forskning och utveckling utan att därvid ange vilken.

III. KOMMISSIONENS BESLUT OM ATT INLEDA FÖRFARANDET

(21) Kommissionen inledde det formella granskningsförfarandet(7), eftersom den enligt den information som kommissionen har tillgång till hyser tvivel om huruvida villkoren i FoU-bestämmelserna var uppfyllda. För att bedöma detta hade det bland annat behövts att relatera de aktuella stöden till bestämda forskningsprojekt och sedan bedöma deras forskningsnivå och fastställa det totala beloppet av genomfört stöd. Därigenom skulle stödnivån kunna beräknas och bedömas samt förklaras att stödet och dess stimulanseffekt hade varit nödvändigt. Den information som var nödvändig för att kunna göra denna bedömning hade Tyskland inte lagt fram. I synnerhet hade man inte visat att SICAN-gruppen tillämpade ett system för kostnadsberäkning som hade kunnat säkerställa att alla de tjänster som företaget erbjöd tredje part skedde till marknadspriser eller var kostnadstäckande.

IV. SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

(22) Kommissionen har inte mottagit några synpunkter från berörda parter.

V. KOMMENTARER FRÅN TYSKLAND

(23) Med anledning av kommissionens beslut att inleda förfarandet i enlighet med artikel 88.2 i EG-fördraget överlämnade Tyskland detaljerade uppgifter som kan sammanfattas enligt följande:

A. DIREKT STÖD TILL SIBET:s PROJEKTPARTER

(24) Vad gäller direkt stöd som genomförts till SIBET:s projektparter framförde Tyskland att avsikten med de industriprojekt som genomförts tillsammans med samarbetsparterna hade varit att stimulera användningen av mikroelektronik och därigenom öka kvalitetsnivån hos företagen i partnerskapet med hjälp av konkreta forskningsprojekt. Av de tyska sammanställningarna framgår att SIBET genomförde 17 industriella forskningsprojekt. Samarbetsparterna erhöll totalt 9,73 miljoner mark (4,97 miljoner euro) för dessa projekt. Av dessa gick 2,7 miljoner mark (1,38 miljoner euro) till offentliga forskningsinstitutioner. 7 miljoner mark (3,58 miljoner euro) gick till 15 parter inom industrin. Tyskland överlämnade på uppmaning av kommissionen projektbeskrivningar över dessa 15 projekt och angav att alla projekt enligt sin utformning hade klassificerats som industriforskningsprojekt. Sammanställningarna över de stödbelopp som överförts till de 15 företagen och projektkostnaderna i samband med dessa visar att den tillåtna högsta gränsen på 50 % inte hade överskridits.

(25) Fem projektparter definierades inte som små och medelstora företag (SMF) enligt definitionen i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till små och medelstora företag(8). I ett fall låg stödbeloppet (lägre än 36000 mark eller 18406 euro) under tröskelvärdet i kommissionens meddelande om regeln om stöd av mindre betydelse(9). Beträffande övriga fyra företag lade Tyskland fram uppgifter som skulle visa varför stödet till det aktuella företaget utgjorde stimulans för att genomföra forskning i den mening som avses under punkt 6 i gemenskapens riktlinjer för forskning och utveckling.

(26) De femton projekten beskrivs i det följande. Om något företagsnamn inte anges betyder det att det gynnade företaget per definition var ett företag i enlighet med gemenskapens riktlinjer för små och medelstora företag.

(27) Projekt 1005:

Inom ramen för utvecklingsprojektet utvecklades en databearbetningsmodul för sensorer. Denna modul kännetecknas av en mycket funktionell bredd och användbarhet vid mycket små mätningsenheter. Som ett resultat av projektet kan nya tekniska funktioner genomföras som väsentligt bidrar till att förbättra befintliga prestanda för användning av denna databearbetningsmodul i maskinbyggnad. Det handlar därmed om ett industriellt forskningsprojekt. Genom metodisk forskning om dessa nya tekniska funktioner har kunskaperna från projektet kunnat medverka till en väsentligt förbättring av de processer som hittills använts i maskinbyggnad. Den utvecklade databearbetningsmodulen kan bland annat användas vid verktygstillverkning för att registrera nötningsgraden på diamantslipskivor. Därmed kan dessa slipskivor, som är mycket dyra, uttnyttjas bättre. Vidare medger den utvecklade elektroniken - jämfört med traditionella processer - en direkt koppling till olika maskinkomponenter och CAN-busstyrning.

Samarbetsparten i industrin beviljades stöd till ett belopp av 166000 mark (84874 euro). Stödnivån motsvarade 50 % av projektpartens kostnader.

(28) Projekt 1006:

I detta projekt utvecklades ett nytt reglersystem för svetsning med CO2-laserstrålar. Genom styrning av laserkapaciteten kunde en väsentlig förbättring av svetsens kvalitet förverkligas. Förbättringen innebar betydande besparingar i hela svetsprocesen. Hitintills måste de optimala bearbetningsparametrarna beräknas empiriskt i långa försöksserier. Resultaten från projektet bidrog direkt till att förbättra den industriella produktionsprocessen och produktkvaliteten. Det handlar därmed om ett industriellt forskningsprojekt. Genom att utnyttja kunskaperna från denna metodiska forskning har väsentliga förbättringar av den traditionella svetsprocessen med CO2-laserstrålar kunnat uppnås. Hittills hade det varit nödvändigt med okulärbesiktning av bearbetade detaljer. Denna kunde reduceras väsentligt genom den aktuella utvecklingen.

Samarbetsparten från industrin beviljades stöd till ett belopp av 117500 mark (60076 euro). Stödnivån motsvarade 50 % av partens projektkostnader.

(29) Projekt 1008:

Radiomikrofoner används vid trådlös överföring av högkvalitativa audiosignaler i tv-studior, för sceniskt bruk vid tv-reportage och i konsertsalar. Överföringskvaliteten i de analoga FM-system som hittills använts motsvarar UKW-FM-frekvenserna i ljudradion. Kvaliteten i dessa har förbättrats genom system för brusreducering. Detta kommer emellertid inte vara tillräckligt när det gäller framtida krav på ljudupptagningar (cd-kvalitet). Inom ramen för detta industriella forskningsprojekt utvecklades en modell för en ny typ av system för radiomikrofoner som var tekniskt banbrytande och helt digitaliserat. Härigenom skapades en grund för en ny teknisk produkt för serietillverkning och därmed även möjlighet att använda dessa kunskaper till att väsentligt förbättra befintliga produkter.

Det nya överföringssystemet vidareutvecklades inte för industriellt bruk. I stället förvärvade parterna nytt tekniskt vetande och omfattande detaljkunskaper som kan utnyttjas för en fortsattt produktutveckling.

Samarbetsparten, industriföretaget Sennheiser, beviljades stöd till ett belopp av 362691 mark (185440 euro). Stödnivån motsvarade 50 % av partens projektkostnader.

Beträffande stimulanseffekten förklarade Tyskland att man genom detta projekt vid den tidpunkten beträdde nya utvecklingsområden. Utvecklingsavdelningen i företaget Sennheiser skulle inte ha kunnat förverkliga ett projekt med så höga tekniska krav utan finansiellt stöd och samarbete med en högkvalificerad projektpart. Eftersom samarbetet med ett ungt företag med liten erfarenhet inom de aktuella marknadssegmenten för Sennheiser utgjorde en svårbedömd risk (projektet var ett av SIBET-gruppens första projekt), skulle projektet säkerligen inte ha blivit genomfört. Den risk som fanns i projektet utgick även från att utvecklingen skulle ta mycket mer tid än som ursprungligen var beräknat.

(30) Projekt 1009:

Målet för utvecklingsprojektet var att utveckla ett sensorsystem, vilket registrerar förhöjda koncentrationer av ozonvärden som härrör från ventilationsaggregat för luftrening och luktneutralisering. Detta system kunde förverkligas genom ett halvledargassensorsystem som bestod av en ny typ av mikrostrukturerad halvledargassensor, en mikrokontrollkoppling och en styrfunktion för spänningen i ventilationsaggregaten. För närvarande finns inga liknande system på marknaden. Systemet för att reglera ozonkoncentrationen används för närvarande i klimatanläggningar för seriemätningar. Systemet erbjuder en väsentlig förbättring av de kommersiella system som finns på marknaden. Därmed kan kunskaperna från detta industriella forskningsprojekt användas för att väsentligt förbättra mätprocesser och mätsystem.

Samarbetsparten från industrin beviljades stöd till ett belopp av 142500 mark (72859 euro). Stödnivån motsvarade 50 % av partens projektkostnader.

(31) Projekt 1010:

Inom området bredband-kommunikationsteknik har den synkrona digitala hierarkin (nedan kallat SDH) vunnit terräng som kommunikationsstandard över hela värden. Utnyttjandet av SDH-tekniken tillåter särskilt bildkommunikation, till exempel videokonferenser och sammankoppling av datorer. Det ATM-system som använts medger införandet av ett ISDN-bredbandsnät som via fiberkabel kommer att ge nätkunderna tillgång till både dagens och morgondagens tjänster. I det aktuella utvecklingsprojektet har bland annat de nyckelkomponenter utvecklats som är avgörande för användningen av ATM-systemet. Forskningsresultaten i detta projekt möjliggjorde väsentliga förbättringar beträffande tillämpningar och system för ATM. De hård- och programvarukomponenter som utvecklats utgör till exempel en grundval för innovativa produkter för användning inom multimediasektorn.

Samarbetsparten, industriföretaget Ericsson Eurolab, beviljades stöd till ett belopp av 1822398,92 mark (931777 euro). Stödnivån motsvarade 50 % av partens projektkostnader.

Beträffande stimulanseffekten förklarade Tyskland att vid tidpunkten för projektstart och beviljande av stöd hade Ericsson Telekom GmbH cirka 185 anställda. Företaget hade bildats genom joint venture mellan Ericsson och FUBA som har 49 % av aktierna.

Genom forskningsprojektet som i stora drag redan planerats fick både SIBET och projektparten fotfäste inom sektorn för mikroelektronik, som var ett nytt område för dem (deep submicron). Inom ramen för projektet förvärvade projektparten i första hand fackkompetens vilket indirekt fick effekt på ytterligare utvecklingsaktiviteter hos projektparten. De produkter som utvecklades tillät emellertid inte någon direkt industriell tillämpning utan tjänade endast till att i princip bevisa att uppställda mål kunde uppnås.

Industriparten hade inte kunnat genomföra projektet med givna tekniska krav och en kostnadsandel på cirka 3,6 miljoner mark, om inte stödet till ett belopp av 1,8 miljoner mark hade inneburit en finansiell stimulans för projektet. Projektet låg alltför långt från Ericsson Eurolabs ordinarie verksamhet.

Projektet bidrog till att skapa nya arbetstillfällen för kvalificerade ingenjörer inom FoU-området. Dessa syftade främst till att vidareutveckla kunskaperna från projektet.

(32) Projekt 1013:

Företag som vill etablera sig inom vägningsteknik på världsmarknaden är tvungna att erbjuda ett brett produktsortiment för att på ett optimalt sätt kunna lösa olika kunders behov när det gäller vägning. Målet för det aktuella projektet var att genom modulering av elektroniken dels förkorta utvecklingstiderna, dels sänka logistikkostnaderna. Genom att använda multichipmodul-teknik och utvecklingen inom ASIC-tekniken kunde en ny generation av produkter för vägnings- och mätprocesser utvecklas. Kunskaperna från detta projekt bidrar till att väsentligt förbättra de system och processer som hittills använts och har varit till nytta för utvecklingen av nya produkter inom detta marknadssegment.

Samarbetsparten, industriföretaget Sartorius, beviljades stöd till ett belopp av 679677,01 mark (347513 euro). Stödnivån låg 50 % av partens projektkostnader (1,4 miljoner mark).

Beträffande stimulanseffekten förklarade Tyskland att det inom ramen för projektet hade utvecklats ny teknik (modulering av elektronik, multichipmodul-teknik och utveckling av ASIC-teknik) för användning i elektroniska vägningsprocesser. Målet för projektet låg över den befintliga FoU-kompetensen i Sartorius och ingick därför inter som en integrerad del i FoU-avdelningens normala aktiviteter. Utan stödet hade industriparten inte övervägt ett så vittomfattande FoU-projekt på detta område, eftersom investeringarna och risken hade bedömts vara för höga.

De forskare hos Sartorius som var engagerade i projektet presterade cirka 10000 timmar vilket motsvarar sju manår.

(33) Projekt 1014:

Mobiltelefonins ökande popularitet innebär snabb generationsväxling vad gäller såväl telefoner som nät (basstationer, antenner och länkstationer) och en utvidgning av täckningsområderna. Länkstationerna överlappar de täckningsområden, där en direkt radiokontakt mellan basstation och mottagarna inte är möljlig. I det aktuella projektet skulle ett billigt system för länkstationer utvecklas genom utnyttjandet av en ny typ av teknik för uppbyggnad och förbindelse. För alla de funktionsenheter som skulle utvecklas skulle parallellt med en flexibel konstruktion även undersökas möjligheten av att sänka kostnaderna för hela systemet både vad gäller utveckling och senare produktion. Genom att använda ny teknik och nya utvecklingsmetoder kunde man med hänsyn till ovanstående synpunkter uppnå väsentligt bättre prestanda jämfört med dagens teknik. Därmed skapades genom detta industriella forskningsprojekt dels kunskaper om nya processer för utveckling av nödvändiga komponenter, dels kunde resultaten användas för att utveckla nya system.

Samarbetsparten i industrin beviljades stöd till ett belopp av 701664,50 mark (358755 euro). Stödnivån motsvarade 50 % av partens projektkostnader.

(34) Projekt 1015:

Inom ramen för det aktuella projektet utvecklades ett billigt system med låga krav på underhåll. Systemet möjliggör en kontinuerlig övervakning av vattenkvaliteten i rörledningssystemen. Genom att använda en ny typ av intelligenta signalbearbetningsalgoritmer (fuzzy-logik och artificiella neuronala nät) reducerades problemet med att bestämma vattenkvaliteten till att endast omfatta de mängder som skulle mätas. Genom detta försök utvecklades en innovativ process för styrning av vattnet från regnvattencisternerna, vilket medförde väsentliga besparingar i byggkostnader eller vid tillbyggnad. Detta innebär att kunskaperna från det industriella forskningsprojektet kunde utnyttjas till att åstadkomma väsentliga förbättringar både i befintliga och kommande regnvattenuppsamlingssystem.

Samarbetsparten i industrin beviljades stöd till ett belopp av 411615,10 mark (210455 euro). Stödnivån motsvarade 50 % av partens projektkostnader.

(35) Projekt 1016:

Inom leverantörsledet til bilindustrin behövs sensorsystem med mycket specifika egenskaper. Dessa är vanligtvis varken gratis eller tillgängliga till acceptabla priser på marknaden. Utvecklingstrenden pekar i dag entydigt i riktning mot integrerade sensor- och systemlösningar vilka kan masstillverkas med hjälp av halvledarteknik. En avgörande faktor för användning av dessa sensorer är lämplig teknik för signalöverföring och behärskning av sensorbalanseringen. I det aktuella projektet utvecklades en sensor-signalförstärkare lämplig för motorfordon för anpassning till sensorelement med utrymmessnål miniatyrkonstruktion. Med den utvecklade modulen kan ett valfritt sensorelement balanseras med en motståndsbrygga på ett snabbt, processäkert och billigt sätt. Hittills har sensorbalanseringen skett med hjälp av enkla motstånd med låg toleransnivå som senare manuellt lötts in i elektroniken. Genom att använda moduler och processer som utvecklats i detta projekt kunde man uppnå en klar förbättring beträffande kostnader och kvalitet jämfört med användning av traditionella processer för sensorbalansering. Kunskaperna från detta industriella forskningsprojekt har till fullo kunnat utnyttjas för att optimera befintliga och utveckla nya processer.

Samarbetsparten, industriföretaget Wabco GmbH, beviljades stöd till ett belopp av 666739 mark (340898 euro). Stödnivån motsvarade 50 % av partens projektkostnader.

Beträffande stimulanseffekten förklarade Tyskland att projektet hade bidragit till att utveckla en process där man genom att använda intelligenta kopplingar kunde undvika en dyrbar sensorkalibrering. Forskningsresultaten måste omsättas i ett funktionellt ASIC-mönster.

Projektets tekniska krav översteg vida de möjligheter som fanns inom Wabcos FoU-avdelning. I detta projekt engagerade sig SIBET för första gången på en så tekniskt hög nivå inom utvecklingsområdet för bestämda integrerade kopplingskretsar för inbyggnad i bilar. På grund av speciella svårigheter som beror på att dessas kretsar skall användas i motorfordon krävs en särskilt hög grad av tillförlitlighet. Att den tekniska risken var hög visar sig även i att den ASIC som utvecklades på grundval av kunskaperna i projektet aldrig kunde färdigutvecklas varken för egen produktion eller användas i förändrad eller vidareutvecklad form i företagets övriga produkter. Projektet gav därmed ingen direkt ekonomisk vinning för företaget.

Mot denna bakgrund kan det klart konstateras att utan det stora stöd som projektparten i industrin beviljades, hade projektet varit mindre ambitiöst, och troligen hade det aldrig slutförts på grund av de svårigheter som senare uppstod i samband med projektets genomförande. Av detta kan man direkt dra slutsatsen att de viktiga kunskaper för vidareutveckling och det know-how som förvärvades under projektets gång först senare, om ens över huvudtaget, hade kunnat utnyttjas.

Som kunde förväntas i samband med kvalificeringsåtgärderna tog projektet i väsentlig grad den kapacitet i anspråk som fanns hos industripartens elektroniska utvecklingsavdelning.

(36) Projekt 1019:

Test av integrerade kopplingar dels under utveckligsstadiet, dels innan de byggs in i slutprodukten får en allt större betydelse för kvaliteten och kostnaderna. Den allt snabbare utvecklingen inom mikroelektroniken kräver ständiga förbättringar och utvidgningar av testhårdvaran. Utvecklingen av testhuvuden, som måste anpassas till den ständigt ökande testfrekvensen för komponenter, är en väsentlig uppgift för att utveckla och testa konkurrenskraftiga mikroelektroniska komponenter inom denna sektor. Inom ramen för detta projekt utvecklades ett högpresterande testhuvud på basis av modern konstruktionsteknik och kontakteringsprocesser. Vidare utvecklades en integrerad koppling som möjliggjorde att testerna kunde fyrfaldigas jämfört med övriga testinsatser på marknaden vid denna tidpunkt. De primära användarna av testhuvudet kan arbeta med optimerade testprocesser och därmed förbättra effektiviteten inom sina utvecklings- och produktionsområden. Man lyckades både förkorta utvecklingstiderna och sänka spillkvoterna. Kunskaperna från forskningsprocessen kan därmed användas för att väsentligt optimera de processer och system som använts hittills. Samtidigt uppfylldes helt förutsättningarna för ett industriellt forskningsprojekt.

Samarbetsparten från industrin beviljades stöd till ett belopp av 423950 mark (216762 euro). Stödnivån motsvarade 50 % av partens projektkostnader.

(37) Projekt 1023:

I det aktuella projektet utvecklades en modul för fönsterhiss i motorfordon som garanterar att fönstret inte hänger sig vid automatisk stängning. Den styrningsmodul som tagits fram möjliggör parallellt med en funktion för skydd mot klämrisken även en bestämning av rutans position. Funktionen styrs med hjälp av ström från motorn utan extra sensorteknik. Detta innebär inte enbart ett lägre styckepris utan även lägre monteringskostnader. De lösningar som för närvarande finns kan på grund av den enkla styrning som sker via relä, mekaniska slutkopplare och ytterligare sensorteknik inte utan vidare förses med ett klämskydd som anses uppfylla alla säkerhetskrav. Detta innebär för den produkt som utvecklades inom ramen för detta projekt en klar förbättring jämfört med befintliga lösningar. I enlighet med kraven i ett industriellt forskningsprojekt kan kunskaperna och resultaten inom detta projekt användas för väsentliga förbättringar i befintliga processer och kan samtidigt utgöra grundval för tillämpning av en helt ny teknik för fönsterhissar i motorfordon.

Samarbetsparten från industrin beviljades stöd till ett belopp av 549495,82 mark (280952 euro). Stödnivån motsvarade 50 % av partens projektkostnader.

(38) Projekt 1024:

Övervakningen av trycket i hjärnan hos så kallade "patienter med vattenskalle" (hydrocefalusbehandling) är en väsentlig aspekt i neurokirurgin när det gäller den postoperativa vården och vid olycksfall. I det aktuella projektet utvecklades en trycksensor med signalregistrering för mätning av trycket i hjärnan mellan hjärnhinnan och skallbenet. Detta sensorsystem kompletteras med ett instrument, som går att implantera, för telemetrisk registrering av data och energiöverföring. Vidare skall i nästa projektfas den telemetriska tryckmätarenheten utrustas med en aktivt reglerbar ventil som möjliggör att avflödet av hjärnvätska till bukhålan kan kontrolleras. Den medicintekniska produkt som var målet för projektet innebär för läkare och patient en väsentlig förbättring och underlättar vården jämfört med den kostnadskrävande övervakning och mätprocess som används i dag. Kunskaperna i detta projekt kan användas för att dels åstadkomma väsentliga förbättringar i befintliga processer vid mätning av hjärntryck, dels samtidigt utveckla nya produkter inom det medicintekniska området. Därmed motiveras att projektet klassificeras som ett industriellt forskningsprojekt.

Samarbetsparten från industrin beviljades stöd till ett belopp av 477003 mark (243887 euro). Stödnivån motsvarade 50 % av partens projektkostnader.

(39) Projekt 1025:

Genom fortsatt integrationstäthet i mikroelektroniska kopplingar och system ökar betydelsen av multi-chip-moduler (MCM). Multichip-moduler innehåller olika elektronikkomponenter (chips och sensorer) som är mycket tätt packade på ett substrat. Det jämförelsevis höga värdet på en MCM kräver inte endast en funktionskontroll utan även en feldiagnos för att möjliggöra reparation av fel. Tester av MCM går i dag endast att genomföra med hjälp av speciallösningar. Målet för det aktuella projektet är att möjliggöra tester av MCM dels med befintliga testsystem, dels utveckla speciella testprocesser för att sänka testkostnaderna. Tillgången till utvecklad mjukvara och mekaniska komponenter öppnar ett helt nytt produktområde. Som ett resultat av det industriella forskningsprojektet skapades hårdvaru- och programvarukomponenter som kompletterar de kommersiella testsystemen. Dessa medger ett steg i riktning mot billigare tester av både analoga/digitala system som med framgång kan användas för att väsentligt förbättra nuvarande processer, samtidigt som de även kan utgöra grundvalen för utveckling av nya processer och system inom detta område. Därmed uppfylls förutsättningarna för ett industriellt forskningsprojekt.

Samarbetsparten från industrin beviljades stöd till ett belopp av 236683,26 mark (121014 euro). Stödnivån motsvarade 50 % av partens projektkostnader.

(40) Projekt 1026:

I det aktuella projektet utvecklades en elektronisk regulator för reglering av fyllningsprocessen i höghastighetspackningsmaskiner vid användning av luft. Den fuzzy-regleringsteknik som används möjliggör en reglering av svåra processer. Med dagens teknik kan en optimal inställning av fyllningsprocessen där luft används innebära stora problem. Med den lösning som arbetades fram i projektet kunde man uppnå en snabbare fyllning av säckarna, även vid fyllning av olika varor. Vidare är i samband med den första installationen även en snabbare och automatisk inställning av packningsmaskinen möjlig som har den fördelen att en plötslig förändring i fyllnadsvaran kan registreras, en mer noggrann observation av beräknad vikt på de fyllda säckarna göras vilket medför att man kan undvika att säckarna spricker. Därmed uppvisar såväl tillämpningen som utvärderingen av projektresultaten en väsentligt förbättring i produktionsprocessen. De resultat som uppnåddes i detta forskningsprojekt utgör grundvalen för väsentliga förbättringar i de fyllningsautomater som hittills använts, vilket bland annat motiverar att detta projekt klassificeras som ett industriellt forskningsprojekt.

Samarbetsparten från industrin beviljades stöd till ett belopp av 258050 mark (131938 euro). Stödnivån motsvarade 50 % av partens projektkostnader.

(41) Projekt 1027:

Materialbearbetning med laser ökar allt mer inom många av tillverkningsindustrins produktionsområden. Laseranvändningen kännetecknas här av mycket hög kvalitet och hastighet i bearbetningsprocessen. Inom ramen för det aktuella projektet utvecklades ett system för felindikering online vid skärning och svetsning av plåt. Detta innebär en väsentligt acceleration av bearbetningstiden för ett arbetsstycke och utgör dessutom ett väsentligt bidrag till kvalitetssäkringen. Den felindikering som utvecklas kan väsentlig förbättra de lasersystem som hittills använts och utgör en avgörande faktor för att utveckla nya processer inom detta område.

Samarbetsparten, industriföretaget VW AG, beviljades stöd till ett belopp av 35261,31 mark (18028 euro). Stödnivån motsvarade 25 % av partens projektkostnader. Stödet faller under regeln om stöd av mindre betydelse(10).

(42) Slutligen klargjorde Tyskland att stödet till de företag som varit projektparter inte, som angavs vid mötet den 4 december 1997, hade beviljats på grundval av en godkänd stödordning för forskning och utveckling i delstaten Niedersachsen.

B. INDIREKT STÖD TILL SICAN:s OCH SIBET:s KUNDER

(43) En anledning till kommissionens beslut att inleda förfarandet var att Tyskland inte hade underbyggt sitt påstående, att SICAN och SIBET, såvida de var verksamma på marknaden, debiterat kunderna sina tjänster till full kostnad under beaktande av allt det stöd som gruppen beviljats. I synnerhet kunde Tyskland inte redogöra för om SICAN förfogade över ett kostnadsredovisningssystem som medgav att företaget för varje enskilt projekt kunde bedöma de aktuella kostnaderna. På grund av detta kunde kommissionen inte utesluta att det även till kunderna hade givits indirekta fördelar som kunde anses vara statligt stöd.

(44) I anslutning till inledandet av förfarandet bekräftade Tyskland att SICAN och SIBET utöver att upfylla den allmänna uppgiften samtidigt även ägnade sig åt marknadsrelaterade aktiviteter. SICAN genomförde 793 projekt som företagsuppdrag i form av förstudier i konkurrenssyfte. SIBET genomförde 233 liknande projekt.

(45) På grundval av kostnadsfördelningen avseende de olika verksamhetsområdena beräknas i den undersökning som Tyskland lade fram kostnaderna per arbetstimme för SICAN:s medarbetare. Vid en beräkning av kostnaderna i SICAN och SIBET kommer avskrivningen av de anläggningstillgångar som SIAG äger anses vara en fördel som SICAN och SIBET har erhållit och som även bör fördelas mellan den offentliga uppgiften och marknadsaktiviteterna. På grundval av granskningen av uppdragen åt tredje part kommer man i undersökningen till slutsatsen att tjänsterna till tredje part åtminstone debiterades till full kostnad.

C. KONSULTUPPDRAG FÖR FÖRETAG

(46) Konsultuppdrag för företag genomfördes gratis men de föll under regeln om stöd av mindre betydelse.

D. STÖD TILL SICAN-GRUPPEN(11)

(47) Tyskland redogjorde för att det beviljade stödet totalt uppgick till 206 miljoner mark (105 miljoner euro). Av dessa fick SIBET 74,5 miljoner mark (38 miljoner euro), SIAG 104 miljoner mark (53 miljoner euro) samt SICAN, som redan nämnts, 26,9 miljoner mark (14 miljoner euro).

(48) Beträffande SICAN-gruppen framhävde Tyskland att det offentliga stödet till SICAN inte utgjorde statligt stöd, eftersom gruppen visserligen bedrev viss marknadsanpassad verksamhet men att gruppen huvudsakligen utförde en offentlig uppgift.

(49) När det gäller den offentliga uppgiften rör det sig konkret om följande åtgärd. Totalt bestod målet i att kvalificera företagen i regionen för deltagande i Jessi-programmet. I detalj var planerna att utbilda högskolestudenter i mikroelektronik för att därigenom kvalificera dem för deltagande i Jessi och liknande program. Sådana utbildningsåtgärder genomfördes från och med år 1993. De var i första hand tänkta för studenter med examen, doktorander och studenter från utbildningar i mikroelektronik. Under utbildningen var deltagarna tillfälligt anställda vid SICAN-gruppen men hade inga kontrakt med någon framtida arbetsgivare. Deltagarna i utbildningen fick en praktisk projektutbildning som genomfördes av de fast anställda medarbetarna i SICAN-gruppen (oftast SICAN och SIBET).

(50) NIGAN eV bildades 1993 med den speciella uppgiften att rekrytera och kvalificera deltagarna till utbildningen (doktorander, blivande civilingenjörer och studenter) och att främja vidareutbildning av ingenjörer och forskare i mikroelektronik. Utbildningsprogrammen som genomfördes efter avslutade universitetsstudier utformades och organiserades av NIGAN medan den största delen av utbildningen, som skedde inom ramen för projekten, genomfördes av SICAN och SIBET.

(51) Antal deltagare i SICAN-gruppens utbildningsåtgärder:

>Plats för tabell>

Från 1993 till 1998 deltog 831 personer i SICAN:s utbildningsåtgärder och 435 personer i SIBET:s utbildningsåtgärder. Detta innebär enbart för SICAN och SIBET att totalt 1266 personer deltog i utbildningen. Ett mindre antal personer (173) var dessutom placerade i andra organisationsenheter i företagsgruppen.

(52) Eftersom det i SICAN:s kostnadsredovisningssystem under den aktuella tidsperioden inte gjordes någon distinktion mellan kostnader i företagets offentliga uppdrag och i dess marknadsaktiviteter gav Tyskland en konsultfirma i uppdrag att i efterskott med hjälp av underlag från SICAN-gruppen genomföra en sådan uppdelning av kostnaderna. Kostnaderna för de olika verksamhetsområdena separerades och jämfördes med de allmänna medel som företagsgruppen mottagit. Verksamhetsåren 1993, 1995 och 1998 undersöktes särskilt noga. I april 1999 lade Tyskland fram en rapport om kostnadsfördelningen, där det framgick vilka statliga stödmedel företaget hade erhållit.

(53) Under hänvisning till resultaten i undersökningen hävdar Tyskland att det numera konkret kan klarläggas att samtliga allmänna medel som SICAN-gruppen totalt beviljats hade använts för att finansiera företagsgruppens allmänna uppdrag och att de därmed inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget.

(54) En viss andel av personalens arbetstid som gällde medverkan i utbildningsverksamheten hänfördes till dessa utbildningsutgifter. Arbetstiden för utbildningsdeltagarna betraktades dels som produktivt arbete för SICAN-gruppen, dels som utbildning.

(55) I samband med bokföringen av SICAN:s och SIBET:s kostnader betraktades avskrivningen för utnyttjandet av de anläggningar som ägdes av SIAG som en fördel som kommit SICAN och SIBET till del. Dessa kostnader fördelades sedan mellan det offentliga uppdraget och marknadsverksamheterna.

(56) Tyskland bekräftade att SICAN och SIBET visserligen genomförde ett uppdrag i det allmännas intresse men att de samtidigt ägnade sig åt marknadsrelaterade aktiviteter. Medan denna marknadsverksamhet i SIBET var av mindre betydelse utgjorde den snart en större del av SICAN:s aktiviteter.

(57) Tyskland anser att SICAN-gruppen i den mån som den uppfyllde sitt offentliga uppdrag bör betraktas som ett offentligt, icke vinstdrivande forsknings- och utbildningsinstitut. Resultaten från SIBET:s industriforskning publicerades och ställdes till allmänt förfogande till företag utan några diskriminerande inskränkningar, vilket även framgår av de förteckningar och exempel på publikationer som Tyskland överlämnat.

(58) Tyskland anser därför att SICAN-gruppen vad beträffar sina icke marknadsrelaterade aktiviteter skall anses vara en offentlig forskningsinstitution. De allmänna medel som gruppen erhållit kan därmed inte klassificeras som statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget.

(59) På kommissionens uppmaning överlämnade Tyskland upplysningar om SIBET:s eventuella vinst. Enligt de detaljerade beräkningarna uppvisar SIBET ingen vinst. Totalt sett uppvisade gruppen ett nollresultat eller något positiva siffror med undantag för 1995 och 1997, då gruppen uppvisade förluster.

(60) Tyskland överlämnade sammanställningar enligt vilka SIBET genomförde 17 projekt som klassificerades som industriell forskning till en totalkostnad av 43,2 miljoner mark (22,09 miljoner euro). Vidare genomförde SIBET 233 projekt som klassificerades som förstudier i konkurrenssyfte till ett totalt värde av 13,3 miljoner mark (6,80 miljoner euro).

(61) Tyskland överlämnade en sammanställning över de 793 projekt som SICAN hade genomfört som företagsuppdrag i form av förstudier i konkurrenssyfte. För varje projekt fanns angivet dels dess beteckning, dels uppdragets volym. Totalt uppgick uppdragsvolymen till 147 miljoner mark (75,16 miljoner euro).

(62) Vad beträffar den vidare yrkesmässiga karriären för de personer som tidigare hade deltagit i utbildningen inom SICAN-gruppen lade Tyskland efter uppmaning av kommissionen fram följande uppgifter:

(63) Av de 510 ingenjörer som nyanställts av SICAN-gruppen mellan åren 1991 till 1997 hade 195 personer tidigare genomgått kvalifikationshöjande utbildningar för vilka NIGAN ansvarade. I dessa fall återspeglades den yrkeserfarenhet som de före detta utbildningsdeltagarna hade skaffat sig under den aktuella utbildningen i den anställdes ingångslön. Endast i några få fall fortsatte den anställde att arbeta i samma projekt som han förut genomgått utbildning för.

(64) Enligt avtalet förelåg det för deltagare i NIGAN:s utbildningsaktiviteter inte vid något tillfälle skyldighet att efter avslutad utbildning under en viss tid arbeta inom SICAN-gruppen. Tidigare utbildningsdeltagare sökte tjänster som motsvarade de möjligheter som marknaden i övrigt erbjöd. De flesta övergick därför till ett tredje företag utan någon som helst regional inskränkning. I den mån som Tyskland kunde fastställa dessa uppgifter övergick sju före detta utbildningsdeltagare till aktieägare inom SIBEG.

E. PRIVATISERING AV FÖRETAGSGRUPPEN

(65) 1998 var det offentliga uppdraget avslutat och företagsgruppen privatiserades helt. Fyra privata företag blev aktieägare i SIBEG Holding.

VI. BEDÖMNING AV STÖDET

(66) Förfarandet inleddes, som redan nämnts, på grund av att det inte förelåg tillräcklig information för att tillförlitligt bedöma om det aktuella stödet var förenligt med gällande bestämmelser för statligt stöd. De kompletterande upplysningar som Tyskland överlämnade i anslutning till att förfarandet inleddes innebär numera följande rättsliga bedömning av stödet:

A. DIREKT STÖD TILL SIBET:s PROJEKTPARTER

(67) Beträffande de stödmedel som via SICAN-gruppen fördes över till SIBET:s projektparter kom kommissionen till slutsatsen att SICAN-gruppen i sitt statliga uppdrag förvaltade fördelningen av stöd till olika företag. Dessa utgjordes av finansiering av industriforskningsprojekten. Det stöd som genomfördes till SIBET:s projektparter utgör statligt stöd, eftersom det stärker ställningen för de företag som gynnats jämfört med deras konkurrenter. Därigenom kan stödet påverka handeln mellan medlemsstaterna. Det faller under artikel 87.1 i EG-fördraget.

(68) Av de möjligheter till undantag som exemplifieras i artikel 87.2 och 87.3 kan i det aktuella fallet uppenbarligen endast den bestämmelse som gäller forskning och utveckling i enlighet med artikel 87.3 c komma i fråga. Stödet faller inte under artikel 87.2. Det är inget regionalstöd och bidrar inte till att främja genomförandet av viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse eller till att avhjälpa en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi, till att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter (utom forskning och utveckling) eller främja kultur och bevara kulturarvet. Tyskland har i varje fall aldrig åberopat dessa undantagsbestämmelser.

(69) De aktuella åtgärderna skulle således kunna utgöra undantag från förbudet mot stöd i enlighet med artikel 87.3 c i EG-fördraget, om alla förutsättningar i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till forskning och utveckling(12) hade uppfyllts. Efter utvärdering av de upplysningar som Tyskland överlämnade till kommissionen i anslutning till inledandet av förfarandet drar kommissionen emellertid den slutsatsen att detta inte gäller alla de projekt som är aktuella. Kommissionen hyser inga tvivel om att förutsättningarna i gemenskapens FoU-riktlinjer för statligt stöd är uppfyllda beträffande de projekt som bör få kostnadsstöd. När det gäller varje enskilt projekt kan beträffande forskningsklassificeringen, den maximala tillåtliga stödnivå som denna ger upphov till och stimulanseffekten följande sägas:

(70) Projekt 1005:

Beträffande projekt 1005 konstaterar kommissionen att projektet delvis beskriver utvecklingen av en databearbetningsmodul, som kan utnyttjas industriellt (i maskinteknik). Projektet sträcker sig alltså längre än till att enbart vara utveckling före introduktion på marknaden(13).

Projektet bör således varken klassificeras som industriell forskning(14) eller som utveckling före introduktion på marknaden. Beviljandet av stöd är därmed inte förenligt med den gemensamma marknaden.

(71) Projekt 1006:

Kommissionen anser att projektet de facto inte var ett industriellt forskningsprojekt. Enligt projektbeskrivningen användes projektets resultat direkt för att förbättra industriella processer, bland annat konkret i "den traditionella processen vid svetsning med CO2-laser". Projektet nådde således en nivå där det kunde utnyttjas industriellt. Kommissionen anser alltså att projektet sträcker sig längre än till att enbart vara utveckling före introduktion på marknaden(15).

Projektet bör således varken klassificeras som industriell forskning(16) eller som utveckling före introduktion på marknaden. Beviljandet av stöd är därmed inte förenligt med den gemensamma marknaden.

(72) Projekt 1008:

Projektet kom till den nivån vid vilken det enligt uppgift från förbundsregeringen "utvecklades nya funktioner för ett nytt och tekniskt banbrytande helt digitaliserat system för mikrofoner" och därigenom "skapades grundvalen för en tekniskt ny produkt för serietillverkning". Projektets resultat kan således uppenbarligen nästan direkt utnyttjas industriellt. Enligt kommissionens uppskattning kan projektet klassificeras som utveckling före introduktion på marknaden. Stödnivån på 50 % var i enlighet därmed inte berätttigad(17).

Sennheiser är en av de ledande tillverkarna av mikrofoner av hög kvalitet. Sennheiser började redan under 1950-talet som företag att utveckla trådlösa mikrofoner för radio och TV(18). I samband med en fortsatt övergång från analog till digital teknik(19) är det mycket troligt att Sennheiser hade startat ett forskningsprojekt om digitaliserade radiomikrofonsystem även utan statligt stöd. Mot den bakgrunden anser kommissionen att stödmottagaren inte behövde stödet som incitament för att genomföra det aktuella projektet(20). I synnerhet kan partnerskapet mellan Sennheiser och SIBET visserligen inte motivera varför Sennheiser inte hade utfört detta projekt även utan beviljat stöd. Enligt punkt 6.5 i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till forskning och utveckling tillmäter kommissionen påvisandet av stimulanseffekten en särskild betydelse när den bedömer stöd till enskilda marknadsnära forskningsprojekt i stora företag, som det rör sig om i detta fall.

Kommissionen kommer till slutsatsen att stimulanseffekten av stödet inte på ett rimligt sätt påvisats och belagts och att beviljandet av stödet därmed inte var förenligt med den gemensamma marknaden.

(73) Projekt 1009:

Kommissionen kommer till slutsatsen att projektet faller under definitionen industriell forskning(21). Eftersom stödet beviljades ett mindre företag utgår kommissionen enligt avsnitt 6.4 i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till forskning och utveckling från att stödet var en nödvändig stimulanseffekt för att företaget skulle kunna genomföra forskningsprojektet.

Beviljandet av stödet var därmed förenligt med den gemensamma marknaden.

(74) Projekt 1010:

Kommissionen kommer till slutsatsen att projektet faller under definitionen industriell forskning(22). Resultaten från projektet har publicerats på skäligt sätt och stimulanseffekten har fått en skälig motivering. Beviljandet av stödet var därmed förenligt med den gemensamma marknaden.

(75) Projekt 1013:

Kommissionen anser att projektet omfattar utveckling av nya produkter för vägnings- och mätprocesser och därmed avviker från klassificeringen att vara utveckling före introduktion på marknaden(23). Därigenom är stödet inte förenligt med den gemensamma marknaden.

(76) Projekt 1014:

Kommissionen anser att projektet de facto inte var industriell forskning. Kommissionen kommer till slutsatsen att projektet omfattade utvecklingen av en produkt som gick att utnyttja industriellt (ett billigt system för länkstationer) och därmed avviker från klassificeringen att vara utveckling före introduktion på marknaden(24). Stödet är därför inte förenligt med den gemensamma marknaden.

(77) Projekt 1015:

Kommissionen anser att projektet i verkligheten inte var industriell forskning. I synnerhet framgår det inte att det under projektets gång förvärvades nya kunskaper som på ett positivt sätt kunde användas för att utveckla nya produkter, processer eller tjänster. Av den anledningen var inte stödnivån på 50 % motiverad(25).

Projektet omfattar emellertid utveckling av innovativa styrsystem på grundval av en ny typ av relativt komplexa signalbearbetningsprocesser. Kommissionen kommer till slutsatsen att stödet bör klassificeras som utveckling före introduktion på marknaden(26).

Eftersom stödmottagaren är ett mindre företag skulle det vara tillåtligt att bevilja stöd upp till 35 % av projektkostnaderna (i princip är stödnivån(27) 25 % plus 10 procentenheter för medelstora och små företag, SMF(28)). Eftersom stödet gick till ett mindre företag utgår kommissionen enligt avsnitt 6.4 i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till små och medelstora företag från att stödet utgör en nödvändig stimulans för att forskningen skall genomföras.

Det stödbelopp som överstiger en stödnivå på 35 % är inte förenligt med den gemensamma marknaden.

(78) Projekt 1016:

Kommissionen kommer till slutsatsen att projektet faller under definitionen industriell forskning(29). Stimulanseffekten motiverades på ett skäligt sätt(30). Stödet kan därmed anses vara förenligt med den gemensamma marknaden.

(79) Projekt 1019:

Kommissionen kommer till slutsatsen att projektet faller under definitionen industriell forskning(31). Eftersom stödet gick till ett mindre företag utgår kommissionen enligt avsnitt 6.4 i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till små och medelstora företag från att stödet utgör en nödvändig stimulans för att forskningen skall genomföras. Beviljandet av stödet kan därför anses vara förenligt med den gemensamma marknaden.

(80) Projekt 1023:

Kommissionen anser att projektet i verkligheten inte var industriell forskning. Snarare utvecklades en modul för klämskydd för fönsterhissar i motorfordon till ett stadium där en marknadsintroduktion uppenbarligen ligger mycket nära. Den verksamhet som genomfördes inom projektets ram faller därför inte under FoU-definitionen. Beviljandet av stöd till stödmottagaren var därför inte förenligt med den gemensamma marknaden.

(81) Projekt 1024:

Kommissionen kommer till slutsatsen att projektet faller under definitionen industriell forskning(32). Eftersom stödet gick till ett mindre företag utgår kommissionen enligt avsnitt 6.4 i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till små och medelstora företag från att stödet utgör en nödvändig stimulans för att forskningen skall genomföras. Beviljandet av stödet kan därför anses vara förenligt med den gemensamma marknaden.

(82) Projekt 1025:

Kommissionen kommer till slutsatsen att projektet faller under definitionen industriell forskning. Eftersom stödet gick till ett mindre företag utgår kommissionen enligt avsnitt 6.4 i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till små och medelstora företag från att stödet utgör en nödvändig stimulans för att forskningen skall genomföras. Beviljandet av stödet kan därför anses vara förenligt med den gemensamma marknaden.

(83) Projekt 1026:

Kommissionen anser att projektet i verkligheten inte var industriell forskning. I synnerhet framgår det inte att det som en följd av projektet förvärvades nya kunskaper som skulle kunna vara positiva för utvecklingen av nya produkter, processer eller tjänster. Stödnivån på 50 % var därför inte säkerställd(33).

Projektet omfattar emellertid utvecklandet av ett innovativt styrsystem på grundval av en ny typ av och relativt komplex process som till exempel fuzzy-logik. Kommissionen kommer därför till slutsatsen att projektet kan klassificeras som utveckling före introduktion på marknaden(34).

Eftersom stödmottagaren var ett mindre företag hade det varit tillåtet att bevilja stöd upp till 35 % av projektkostnaderna (i princip 25 % stödnivå(35) plus 10 procentenheter för mindre företag(36)). Eftersom stödet gick till ett mindre företag utgår kommissionen enligt avsnitt 6.4 i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till små och medelstora företag från att stödet utgör en nödvändig stimulans för att forskningen skall genomföras.

Det stödbelopp som överstiger stödnivån på 35 % är inte förenligt med den gemensamma marknaden.

(84) Projekt 1027:

Beviljandet av detta stöd föll under regeln om stöd av mindre betydelse och var därför inte anmälningspliktigt(37).

B. INDIREKT STÖD TILL SICAN:s OCH SIBET:s KUNDER

(85) Efter det att kommissionen har utvärderat den information som den numera har tillgång till kommer kommissionen till slutsatsen att inga direkta fördelar vidarebefordrats till SICAN:s och SIBET:s kunder, utan att de tjänster som erbjöds dessa kunder huvudsakligen debiterades till full kostnad. Detta innebär att inte endast de direkta stödmedlen utan även alla andra indirekta fördelar som de mottog via SIAG beaktades vid den kostnadsberäkning som gjordes i efterskott.

C. KONSULTTJÄNSTER FÖR FÖRETAGEN

(86) Dessa tjänster var inte anmälningspliktiga enligt regeln om stöd av mindre betydelse.

D. STÖD TILL SICAN-GRUPPEN(38)

(87) Tyskland hade visserligen från början anfört att SICAN hade bildats för att uppfylla en uppgift av allmänt intresse, vars främsta uppgift beskrevs som att stödja och kvalificera företag i Niedersachsen genom forskningsprojekt som antingen genomförs tillsammans med dem eller för dem. Ingen information lades fram genom vilken man konkret beskrev och därmed närmare förklarade denna uppgift av allmänt intresse, och vilka ytterligare aktiviteter som via samarbetet som forskningsparter hade stimulerats av denna uppgift och genomförts för att denna skulle uppfyllas.

(88) Efter utvärdering av de mer detaljerade uppgifter som överlämnats under tiden kommer kommissionen till slutsatsen att SICAN-gruppens aktiviteter delvis faktiskt kan anses vara en uppgift av allmänt intresse.

(89) I synnerhet beträffande utbildningen som kom ett stort antal av de korttidsanställda personerna till del anser kommissionen att det inte låg i ett företags kommersiella intresse att utbilda så många högskolestudenter som i genomsnitt endast stannade sex månader i företaget. I samband med utbildningsåtgärderna planerades att deltagarna efter utbildningsperioden åter skulle lämna SICAN. Tyskland angav att ett visst antal av de tidigare deltagarna (195 personer) efter avslutad utbildning arbetade inom SICAN-gruppen. Detta kan visserligen anses utgöra en stor del av de nyanställda ingenjörerna i SICAN-gruppen. Kommissionen ansere emellertid trots detta att antalet deltagare i utbildningen, i varje fall jämfört med den fast anställda SICAN-personalen, var alldeles för högt för att man skulle betrakta utbildningen som en bra urvalmekanism för kommande anställda, vilka av SICAN-gruppen hade erbjudits en indirekt fördel(39).

(90) I varje fall motsvarade de anställdas löner alltid den yrkeserfarenhet som den före detta utbildningsdeltagaren hade förvärvat under utbildningen. I de flesta fall fortsatte inte heller den anställde i det projekt inom vilket han hade utbildats. Eftersom de som genomgått utbildningen under utbildningstiden ännu inte hade kontrakt med något mikroelektronikföretag kommer kommissionen dessutom till slutsatsen att utbildningsprogrammet egentligen inte hade som syfte att för vissa företag, i synnerhet de företag som var aktieägare i SIBEG, hitta lämpliga medarbetare. Denna slutsats stöder sig även på att det endast kunde fastställas att sju före detta utbildningsdeltagare senare blev medarbetare hos SIBEG:s delägare. Mot bakgrund av att de allra flesta utbildningsdeltagarna gick till olika arbetsgivare utan någon regional begränsning kan man dessutom sluta sig till att möjligheten för före detta utbildningsdeltagare att få sysselsättning inte innebar någon speciell fördel för företag i Niedersachsen.

(91) Av den anledningen kan det uteslutas att utbildningen och de organisatoriska och administrativa verksamheter som hade samband med denna i princip uppfyllde ett allmänt intresse och inte hörde till SICAN:s affärsverksamhet. Beträffande utbildningsverksamheten fungerade SICAN-gruppen som utbildningscentrum och genomförde ingen annan marknadsrelaterad verksamhet. Därmed utgjorde de statliga medlen inget statligt stöd, såvida de användes till att finansiera genomförandet av uppgiften av allmänt intresse.

(92) Eftersom SICAN-gruppen inte förfogade över ett kostnadsredovisningssystem som differentierade kostnader för uppfyllandet av denna uppgift av allmänt intresse och kostnader för marknadsaktiviteterna uppkommer vidare frågan om det i dag är möjligt att i efterskott göra den nödvändiga relateringen av de enskilda verksamheterna till det ena eller det andra området. Enligt kommissionens uppfattning kan man inte från början utesluta detta. Den metod som konsultfirman använde för att i efterskott göra en sådan distinktion kan godkännas. De detaljerade siffrorna ger vid handen att det stöd som erhållits inte inkräktade på kostnaderna för att uppfylla den allmänna uppgiften. Kommissionen anser därför att finansieringen av de aktiviteter som genomfördes i det allmännas intresse utgör statligt stöd och att SICAN-gruppens marknadsverksamheter inte skall finansieras via statliga stödmedel.

VII. SLUTSATSER

(93) Kommissionen konstaterar att Tyskland olagligen beviljat stöd i strid mot artikel 88.3 i EG-fördraget.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1. Stödet till SIBET:s projektparter i industrin utgör statligt stöd. Stödet har beviljats olagligen.

2. Stödet som Tyskland beviljat till förmån för SIBET:s projektparter i industrin är förenligt med den gemensamma marknaden såvida det gäller projekten 1009, 1010, 1016, 1019, 1024 och 1025.

3. Beträffande följande projekt är stödet som Tyskland beviljat till förmån för SIBET:s projektparter i industrin inte förenligt med den gemensamma marknaden:

Projekt 1005: stöd till ett belopp av 166000 tyska mark.

Projekt 1006: stöd till ett belopp av 117500 tyska mark.

Projekt 1008: stöd till ett belopp av 362691 tyska mark.

Projekt 1013: stöd till ett belopp av 679677,01 tyska mark.

Projekt 1014: stöd till ett belopp av 701664,50 tyska mark.

Projekt 1023: stöd till ett belopp av 549495,82 tyska mark.

Beträffande projekt 1015 överskrider stödbeloppet stödnivån på 35 % (123484,53 mark) och är inte förenligt med den gemensamma marknaden.

Beträffande projekt 1026 överskrider stödbeloppet stödnivån på 35 % (85515 mark) och är inte förenligt med den gemensamma marknaden.

Artikel 2

Den åtgärd som Tyskland genomfört till förmån för SICAN-gruppen utgör inget statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget.

Artikel 3

1. Förbundsrepubliken Tyskland skall vidta alla åtgärder som är nödvändiga för att från stödmottagaren återkräva det stöd som avses i artikel 1.3.

2. Återkravet skall ske utan dröjsmål och i enlighet med förfarandena i nationell lagstiftning, förutsatt att dessa förfaranden gör det möjligt att omedelbart och effektivt verkställa detta beslut. Det stöd som skall återkrävas skall innefatta ränta som löper från den dag stödet stod till stödmottagarens förfogande till den dag det har återbetalats. Räntan skall beräknas på grundval av den referensränta som används vid beräkningen av bidragsekvivalenten inom ramen för regionalstöd.

Artikel 4

Tyskland skall inom två månader från delgivningen av detta beslut underrätta kommissionen om vilka åtgärder som har vidtagits för att följa beslutet.

Artikel 5

Detta beslut riktar sig till Förbundsrepubliken Tyskland.

Utfärdat i Bryssel den 26 juli 2000.

På kommissionens vägnar

Pedro Solbes Mira

Ledamot av kommissionen

(1) EGT L 83, 27.3.1999, s. 1.

(2) EGT C 307, 7.10.1998, s. 13.

(3) Se fotnot 2.

(4) Se fotnot 2.

(5) Utförliga upplysningar finns i kommissionens meddelande till övriga medlemsstater (inledande av förfarandet i ärendet SICAN), se not 3.

(6) EGT C 45, 17.2.1996, s. 5.

(7) Se fotnot 2.

(8) EGT C 213, 23.7.1996, s. 4.

(9) EGT C 68, 6.3.1996, s. 9.

(10) Se fotnot 9.

(11) Inklusive potentiellt stöd till förmån för aktieägare i SIBEG genom utbildning av aktieägarnas framtida medarbetare.

(12) Se fotnot 6.

(13) Se bilaga I tredje strecksatsen i nämnda gemenskapsriktlinjer.

(14) Se bilaga I andra strecksatsen i nämnda gemenskapsriktlinjer.

(15) Se bilaga I tredje strecksatsen i nämnda gemenskapsriktlinjer.

(16) Se bilaga I andra strecksatsen i nämnda gemenskapsriktlinjer.

(17) Se punkt 5.5 andra strecksatsen i nämnda gemenskapsriktlinjer.

(18) Jämför http://www.sennheiser.com/Image/im1bX001.htm.

(19) See www.infowin.org/ACTS/ANALYSYS/PRODUCTS/THEMATIC/MMB/02/digital.htm: "Digital broadcasting is set to displace analogue broadcasting, for both radio and TV, in the coming years" (copyright "ACTS Information Window"-1997; published on the web-site of the Advanced Communications Technology and Services programme, known simply as ACTS, one of the specific programmes of the "Fourth Framework Programme of European Community activities in the field of research and technology development and demonstration (1994 to 1998)").

(20) Se punkt 6.3 i nämnda gemenskapsriktlinjer.

(21) Se bilaga I andra strecksatsen i nämnda gemenskapsriktlinjer.

(22) Se bilaga I andra strecksatsen i nämnda gemenskapsriktlinjer.

(23) Se bilaga I tredje strecksatsen i nämnda gemenskapsriktlinjer.

(24) Se bilaga I tredje strecksatsen i nämnda gemenskapsriktlinjer.

(25) Se punkt 5.5 i nämnda gemenskapsriktlinjer.

(26) Se bilaga I tredje strecksatsen i nämnda gemenskapsriktlinjer.

(27) Se punkt 5.5 i nämnda gemenskapsriktlinjer.

(28) Se punkt 5.10.1 i nämnda gemenskapsriktlinjer.

(29) Se bilaga I andra strecksatsen i nämnda gemenskapsriktlinjer.

(30) Se punkt 6 i nämnda gemenskapsriktlinjer.

(31) Se bilaga I andra strecksatsen i nämnda gemenskapsriktlinjer.

(32) Se bilaga I andra strecksatsen i nämnda gemenskapsriktlinjer.

(33) Se punkt 5.5 i nämnda gemenskapsriktlinjer.

(34) Se bilaga I tredje strecksatsen i nämnda gemenskapsriktlinjer.

(35) Se punkt 5.5 i nämnda gemenskapsriktlinjer.

(36) Se punkt 5.10.1 i nämnda gemenskapsriktlinjer.

(37) Jämför kommissionens meddelande om regel om stöd av mindre betydelse, hänvisning till fotnot 10.

(38) Inklusive potentiellt stöd till förmån för SIBEG:s aktieägare genom utbildning av kommande medarbetare hos aktieägarna.

(39) Se skäl 51.