Kommissionens beslut nr 842/2002/EKSG

av den 21 maj 2002

om ändring av beslut nr 284/2000/EKSG rörande införande av en slutgiltig utjämningstull på import av vissa valsade platta produkter av järn eller olegerat stål, med en bredd av minst 600 mm, varken pläterade, på annat sätt metallöverdragna eller försedda med annat överdrag, i ringar eller rullar, inte vidare bearbetade efter varmvalsningen, med ursprung i bl.a. Republiken Indien och om godtagande av ett åtagande

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen,

med beaktande av kommissionens beslut nr 1889/98/EKSG av den 3 september 1998 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska kol- och stålgemenskapen(1) (nedan kallat grundbeslutet), särskilt artikel 20 i detta,

efter samråd med Rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A. TIDIGARE FÖRFARANDE

(1) Genom kommissionens beslut nr 284/2000/EKSG(2) (nedan kallat beslutet om slutgiltig utjämningstull) införde kommissionen bl.a. en slutgiltig utjämningstull på 13,1 % på import av varmvalsade ringar eller rullar (nedan kallade den berörda produkten) med ursprung i Indien, med undantag för import från ett antal särskilt angivna indiska företag som är befriade från utjämningstullen eftersom kommissionen godtagit prisåtaganden från dessa företag i enlighet med artikel 2 i beslutet om slutgiltig utjämningstull.

B. AKTUELLT FÖRFARANDE

(2) Kommissionen mottog därefter två ansökningar från de indiska exporterande tillverkarna Ispat Industries Ltd och Jindal Vijanagar Steel Limited (nedan kallade företagen) om inledande av en påskyndad översyn av beslutet om slutgiltig utjämningstull i enlighet med artikel 20 i grundbeslutet. Företagen hävdade att de inte stod i ekonomisk intressegemenskap med någon av de andra indiska exporterande tillverkarna som omfattas av de gällande utjämningsåtgärderna avseende den berörda produkten. De gjorde vidare gällande att de inte hade exporterat den berörda produkten under den ursprungliga undersökningsperioden (1 januari 1998-31 december 1998), men att de därefter hade exporterat den berörda produkten till gemenskapen.

(3) Den produkt som omfattas av den aktuella översynen är samma produkt som den som var föremål för beslutet om slutgiltig utjämningstull.

(4) Kommissionen undersökte den bevisning som lämnats av företagen och fastslog att den var tillräcklig för att motivera att en översyn enligt artikel 20 i grundbeslutet inleddes. Efter samråd med Rådgivande kommittén och efter det att den berörda gemenskapsindustrin getts tillfälle att yttra sig inledde kommissionen genom ett tillkännagivande i Europeiska gemenskapernas officiella tidning(3) en påskyndad översyn av beslut nr 284/2000/EKSG med avseende på företagen och påbörjade en undersökning.

(5) Kommissionen underrättade företagen och de indiska myndigheterna. Den gav dessutom andra direkt berörda parter tillfälle att skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. Ingen sådan begäran mottogs emellertid av kommissionen.

(6) Kommissionen sände frågeformulär till företagen och mottog svar inom den fastställda tidsfristen. Kommissionen inhämtade och kontrollerade även de uppgifter som den ansåg nödvändiga för fastställandet av subventionering. Kontrollbesök på plats utfördes hos företagen.

(7) Undersökningen av subventionering omfattade perioden från och med den 1 april 1999 till och med den 31 mars 2000 (nedan kallad undersökningsperioden).

C. UNDERSÖKNINGSRESULTAT

1. STÄLLNING SOM NY EXPORTÖR

(8) Undersökningen bekräftade att företagen inte hade exporterat den berörda produkten under den ursprungliga undersökningsperioden och att de hade börjat exportera till gemenskapen efter den perioden.

(9) Företagen kunde dessutom på ett tillfredsställande sätt styrka att de inte hade något samband, vare sig direkt eller indirekt, med någon av de andra indiska exporterande tillverkare som omfattas av de gällande utjämningsåtgärderna avseende den berörda produkten.

(10) Följaktligen bekräftas det att företagen är berättigade till en påskyndad översyn i enlighet med artikel 20 i grundbeslutet eftersom de inte har undersökts i den ursprungliga undersökningen av andra skäl än vägran att samarbeta, och ett individuellt subventionsbelopp bör således bestämmas för företagen.

2. SUBVENTIONERING

1. Inledning

(11) Följande fem ordningar undersöktes på grundval av uppgifterna i svaren på kommissionens frågeformulär:

- Passbook Scheme (nedan kallat Passbook-systemet).

- Tullkreditsystemet.

- Förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror.

- Industriella frizoner för bearbetning på export/Exportorienterade företag.

- Befrielse från inkomstskatt.

2. Passbook-systemet

(12) Inget av de berörda företagen hade utnyttjat passbook-systemet, som avskaffades den 1 april 1997 och ersattes med tullkreditsystemet.

3. Tullkreditsystemet

Allmänt

(13) Det konstaterades att Ispat Industries Limited erhållit förmåner genom detta system. Företaget utnyttjade systemet med tullkredit som beviljas efter export.

(14) Enligt detta system kan alla stödberättigade exportörer ansöka om kredit, vilken beräknas som en viss procentsats av värdet på de exporterade färdiga produkterna. De indiska myndigheterna har fastställt sådana procentsatser för flertalet produkter, inbegripet de berörda produkterna, på grundval av standardnormer för "input/output". En licens i vilken det beviljade kreditbeloppet anges utfärdas automatiskt.

(15) Tullkredit som beviljas efter export innebär att sådana krediter får användas för betalning av importtull för senare import (t.ex. råvaror eller kapitalvaror) med undantag för varor som omfattas av importrestriktioner. Sådana importerade varor får säljas på den inhemska marknaden (under förutsättning att omsättningsskatt betalas) eller användas på något annat sätt. Krediter enligt denna ordning får överföras fritt. Tullkreditlicensen är giltig under en tolvmånadersperiod från och med dagen för beviljandet av licensen.

(16) Systemet med tullkredit som beviljas efter export har inte ändrats sedan den ursprungliga undersökningen. Systemet utgör otvetydigt en subvention som är knuten till exportresultat, och konstaterades därför i samband med den ursprungliga undersökningen vara selektiv och utjämningsbar i enlighet med artikel 3.4 a i grundbeslutet.

Beräkning av subventionens storlek

(17) Det konstaterades att Ispat Industries Limited använde tullkreditlicenserna för att importera tullfritt. Förmånen beräknades därför på grundval av de importtullar som annars skulle ha betalats. Dessutom sålde företaget några av sina licenser och i dessa fall beräknades förmånen på grundval av kreditbeloppet i licensen, oberoende av försäljningspriset för licensen. Försäljning av en licens till ett pris som understiger det nominella värdet är ett rent affärsmässigt beslut som inte ändrar den utjämningsbara förmån som uppnås genom detta system. Genom att använda samma beräkningsmetod som i den ursprungliga undersökningen har det totala beloppet för de licenser som använts för tullfri import och de som sålts fördelats över den sammanlagda exporten under undersökningsperioden. I de fall då företaget begärde avdrag för avgifter som erlagts för att erhålla tullkreditlicensen beviljades detta.

(18) Ispat Industries Limited erhöll förmåner genom detta system under undersökningsperioden och fick subventioner på 8 %.

(19) Det andra företag som undersöktes, Jindal Vijanagar Steel Limited, hade inte utnyttjat tullkreditsystemet under undersökningsperioden.

4. Förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror

Allmänt

(20) Det fastställdes att båda företagen hade utnyttjat detta system. Ett företag som önskar utnyttja denna ordning måste lämna närmare upplysningar till de relevanta myndigheterna om typen och värdet av de kapitalvaror som skall importeras. Beroende på omfattningen av det exportåtagande som företaget är berett att göra kommer det att få rätt att importera kapitalvaror till antingen nolltullsats eller nedsatt tullsats. En licens som medger import till förmånstullsats utfärdas automatiskt. För att exportåtagandet skall anses vara uppfyllt måste de exporterade varorna ha framställts av de importerade kapitalvarorna. En ansökningsavgift måste betalas för utfärdandet av en licens.

(21) Detta system har inte förändrats sedan den ursprungliga undersökningen. Det fastställdes vid den ursprungliga undersökningen att förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror innebär en subvention, eftersom en exportörs rätt till att omfattas av en nedsatt tullsats eller en nolltullsats utgör ett finansiellt bidrag från de indiska myndigheterna. Dessutom medför detta system uteblivna statliga intäkter och en förmån för företaget genom att det betalar lägre importtullar eller inga tullar alls.

(22) Subventionen är rättsligt knuten till exportresultat i den mening som avses i artikel 3.4 a i grundbeslutet, eftersom den inte kan erhållas utan ett åtagande att exportera varor. Den anses därför selektiv och utjämningsbar.

Beräkning av subventionens storlek

(23) Förmånen för exportören har beräknats enligt samma metod som i den ursprungliga undersökningen, dvs. på grundval av de tullar som egentligen skulle ha erlagts för de importerade kapitalvarorna, varvid detta belopp fördelats över en period som motsvarar den normala avskrivningstiden för sådana kapitalvaror inom den berörda industrin. Denna period har fastställts med hjälp av det (på grundval av de berörda produkternas tillverkningsvolym) vägda genomsnittet av avskrivningstiderna för de kapitalvaror som indiska tillverkare faktiskt importerat under den ursprungliga undersökningsperioden inom ramen för systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror. Resultatet var en normal avskrivningstid på 18 år.

(24) Ispat Industries Limited erhöll genom detta system en förmån på 1,8 %, och Jindal Vijanagar Steel Limited en förmån på 5,7 %.

5. Industriella frizoner för bearbetning på export/Exportorienterade företag

(25) Kommissionen fastställde att inget av företagen var beläget i en industriell frizon för bearbetning på export eller var ett exportorienterat företag, och att de således inte erhöll några förmåner genom detta system.

6. Befrielse från inkomstskatt

(26) Det fastställdes att inget av de berörda företagen hade utnyttjat systemet med befrielse från inkomstskatt.

7. Andra system

(27) Det konstaterades att de nya exportörerna varken hade utnyttjat de nya subventionssystem som införts efter utgången av den ursprungliga undersökningsperioden eller hade erhållit några särskilda subventioner efter detta datum.

D. ÄNDRING AV DE ÅTGÄRDER SOM ÄR FÖREMÅL FÖR ÖVERSYN

(28) Mot denna bakgrund anser kommissionen att slutgiltiga utjämningstullar motsvarande den subvention som konstaterats bör införas, dock inte högre än den landsomfattande skademarginal som fastställts för Indien genom beslutet om slutgiltig utjämningstull, dvs. 23,8 %.

(29) Det är inte möjligt att fastställa en individuell skademarginal i samband med en översyn avseende en ny exportör, eftersom undersökningen i enlighet med artikel 20 i grundbeslutet endast rör den individuella subventionsmarginalen.

(30) Enligt artikel 24.1 i grundbeslutet får ingen produkt beläggas med både antidumpnings- och utjämningstull i syfte att råda bot på en och samma situation som uppstått till följd av dumpning eller exportsubvention. Eftersom utjämningstull bör införas på import av den berörda produkten är det nödvändigt att fastställa huruvida, och i så fall i vilken utsträckning, subventions- och dumpningsmarginalen uppstått till följd av en och samma situation.

(31) I det aktuella fallet konstaterades det att de system som undersökts i Indien utgör exportsubventioner i den mening som avses i artikel 3.4 a i grundbeslutet. Subventionerna kan i sig påverka de indiska exporterande tillverkarnas normalvärden eller exportpriser och därmed medföra ökade dumpningsmarginaler. Den dumpningsmarginal som fastställts beror med andra ord således helt eller delvis på förekomsten av exportsubventioner. Under dessa förhållanden behöver de antidumpningstullsatser som fastställdes i kommissionens beslut 283/2000/EKSG(4) (nedan kallat beslutet om slutgiltig antidumpningstull) för företagen justeras för att motsvara den faktiska dumpningsmarginal, eller skademarginal om denna är lägre, som kvarstår efter införandet av de utjämningstullar som skall motverka effekten av exportsubventionerna.

(32) Följande utjämnings- och antidumpningstullsatser bör därför tillämpas på priset fritt gemenskapens gräns, före tull, och med hänsyn till resultatet av det samtidiga antidumpnings- respektive utjämningförfarandet:

>Plats för tabell>

(33) Den ändring av antidumpningstullen enligt artikel 1.2 i beslut nr 283/2000/EKSG som kommissionen företog genom artikel 1.1 i beslut nr 1357/2001/EKSG återspeglade inte de korrekta utjämningstullar som var tillämpliga vid den tidpunkt då beslutet offentliggjordes, eftersom utjämningsundersökningen fortfarande pågick då beslutet om ändring av beslut nr 283/2000/EKSG offentliggjordes. Följaktligen bör beslut nr 1357/2001/EKSG upphöra att gälla och alla antidumpnings- och utjämningstullar som tagits ut utöver den landsomfattande skademarginalen på 23,8 % återbetalas. Med hänsyn till att de reviderade antidumpningstullarna tas ut retroaktivt från och med dagen för ikraftträdandet av beslut nr 1357/2001/EKSG och dagen för inledandet av översynen avseende en ny exportör enligt artikel 11.4 i antidumpningsgrundbeslutet med avseende på Ispat Industries Ltd, och eftersom storleken på antidumpningstullen bedöms med hänsyn till storleken på den konstaterade exportsubventionen bör även utjämningstullen införas retroaktivt från och med samma datum. De individuella utjämningstullsatser som anges i skäl 341 i beslut nr 284/2000/EKSG anges inte i artikel 1 i det beslutet. Följaktligen bör artikel 1 i beslut nr 284/2000/EKSG ändras för att uttryckligen ta med dessa individuella utjämningstullsatser.

E. ÅTAGANDE

(34) Företaget Ispat Industries Ltd har i enlighet med artikel 13.1 i grundbeslutet gjort ett prisåtagande beträffande sin export till gemenskapen av den berörda produkten. Företaget har även samtidigt gjort ett prisåtagande enligt antidumpningsgrundbeslutet.

(35) Kommissionen undersökte åtagandet och fann det godtagbart, eftersom subventionernas skadliga verkan skulle undanröjas i enlighet med artikel 13.1 i grundbeslutet. Företaget har även åtagit sig att regelbundet lämna detaljerade rapporter till kommissionen, vilket kommer att möjliggöra en effektiv övervakning. Produktens karaktär och företagets försäljningsstruktur är dessutom sådana att kommissionen bedömer att risken för kringgående är begränsad.

(36) I syfte att tillse att åtagandet faktiskt efterlevs och övervakas när ansökan om övergång till fri omsättning enligt åtagandet uppvisas bör tullbefrielse endast beviljas under förutsättning att en giltig faktura, som innehåller de uppgifter som anges i bilagan till beslutet om slutgiltig utjämningstull och som utfärdats av Ispat Industries Ltd, uppvisas för den berörda medlemsstatens tullmyndighet. I de fall en sådan faktura inte uppvisas eller den inte avser den produkt som uppvisas för tullmyndigheterna bör tillämplig utjämningstull betalas i syfte att tillse effektiv tillämpning av åtagandet.

(37) De uppgifter som krävs enligt bilagan har uppdaterats. I syfte att säkerställa en enhetlig övervakning av åtagandena bör denna reviderade bilaga även vara tillämplig på alla de företag som avses i artikel 2.1 i beslut nr 284/2000/EKSG.

(38) Vid överträdelse eller återtagande av åtagandet, eller vid misstanke om överträdelse av åtagandet, kan en utjämningstull införas, i enlighet med artikel 13.9 och 13.10 i grundbeslutet.

F. MEDDELANDE AV UPPGIFTER OCH ÅTGÄRDERNAS VARAKTIGHET

(39) Företagen underrättades om de omständigheter och överväganden på grundval av vilka kommissionen avsåg att införa de ändrade slutgiltiga utjämnings- och antidumpningstullarna på deras export av den berörda produkten till gemenskapen.

(40) Denna översyn inverkar inte på den dag då beslut nr 284/2000/EKSG i enlighet med artikel 17 i grundbeslutet upphör att gälla.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Beslut nr 284/2000/EKSG ändras på följande sätt:

1. I tabellen i artikel 1.2 skall avsnittet under rubriken "Indien" ersättas med följande: ">Plats för tabell>"

2. Följande skall införas i tabellen i artikel 2.1: ">Plats för tabell>"

3. I artikel 2.2 skall "åtagandefaktura" ersättas med "faktura".

Artikel 2

1. Bilagan till beslut nr 284/2000/EKSG skall ersättas med bilagan till detta beslut.

2. Artikel 1.2 skall tillämpas från och med den 6 juli 2001.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Detta beslut är till alla delar bindande och direkt tillämpligt i alla medlemsstater.

Utfärdat i Bryssel den 21 maj 2002.

På kommissionens vägnar

Pascal Lamy

Ledamot av kommissionen

(1) EGT L 245, 4.9.1998, s. 3.

(2) EGT L 31, 5.2.2000, s. 44.

(3) EGT C 201, 14.7.2000, s. 2.

(4) EGT L 31, 5.2.2000, s. 15. Beslutet rättat genom beslut nr 2009/2000/EKSG (EGT L 240, 23.9.2000, s. 12), senast ändrat genom beslut nr 1357/2001/EKSG (EGT L 182, 5.7.2001, s. 27).

BILAGA

Uppgifter som skall anges på den faktura som åtföljer försäljning som omfattas av åtagandet (artikel 2.2)

1. Rubriken "FAKTURA SOM ÅTFÖLJER VAROR SOM OMFATTAS AV ETT ÅTAGANDE".

2. Namnet på det företag som utfärdar fakturan.

3. Fakturanummer.

4. Dag för utfärdande av fakturan.

5. Det TARIC-tilläggsnummer enligt vilket de fakturerade varorna skall tulldeklareras vid gemenskapens gräns (vilket anges i beslutet).

6. En exakt beskrivning av varorna med bl.a. följande uppgifter:

- Företagets produktkodnummer (CPC) (i tillämpliga fall).

- Produktkodnummer (PCN) (vilket fastställs i det åtagande som gjorts av den tillverkande exportören i fråga).

- Tekniska specifikationer för produktkodnumret.

- KN-nummer.

- Kvantitet (i ton).

7. Beskrivning av försäljningsvillkoren, med bl.a. följande uppgifter:

- Pris per ton.

- Betalningsvillkor.

- Leveransvillkor.

- Sammanlagda rabatter och avdrag.

8. Namnet på den första importerande köpare till vilken fakturan utfärdats direkt av det berörda företaget.

9. Namnet på den företrädare för företaget som har utfärdat fakturan samt följande undertecknade försäkran: "Jag intygar härmed att försäljningen för direkt export till Europeiska gemenskapen av de varor som avses i denna faktura omfattas av och sker enligt villkoren i det åtagande som gjorts av [företagets namn] och som godtagits av Europeiska kommissionen genom [beslut nr 842/2002/EKSG). Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta."