SV Europeiska unionens officiella tidning L 142/26

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 22 september 2004

om det statliga stöd som Förenade kungariket planerar att genomföra till förmån för British Energy plc

[delgivet med nr K(2004) 3474]

(Endast den engelska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2005/407/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2 första stycket i detta,

med beaktande av Avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a i detta,

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (1), och med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

I. FÖRFARANDE

(1) Den 9 september 2002 antog Förenade kungariket ett undsättningsstödpaket för det brittiska elföretaget British Energy plc (nedan kallat ”BE”). Kommissionen beslutade den 27 november 2002 att inte göra invändningar i ärendet (2). Enligt kommissionens beslut skulle Förenade kungariket före den 9 mars 2003 lägga fram en plan för omstrukturering eller likvidation av BE eller bevisa att stödet hade återbetalats.

(2) Den 7 mars 2003 anmälde Förenade kungariket en omstruktureringsplan till kommissionen. Den plan som Förenade kungariket anmälde registrerades som stödärende nr NN 45/03 eftersom vissa omstruktureringsåtgärder med möjligt inslag av stöd redan hade trätt i kraft. Förenade kungariket inkom med kompletterande upplysningar den 13 mars 2003. Ett möte mellan företrädare för kommissionen och Förenade kungariket hölls den 28 mars 2003. Kommissionen skickade den 21 april 2003 en begäran om upplysningar till Förenade kungariket och Förenade kungariket svarade på denna den 2 maj 2003.

(3) Genom en skrivelse av 23 juli 2003 underrättade kommissionen Förenade kungariket om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget avseende det aktuella stödet.

(4) Kommissionens beslut om att inleda förfarandet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (3). Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter på stödet i fråga.

(5) Förenade kungariket inkom med synpunkter på inledandet av förfarandet genom en skrivelse av den 22 augusti 2003, som registrerades vid kommissionen samma dag.

(6) Kommissionen har mottagit synpunkter från berörda parter. Den har översänt dessa synpunkter till Förenade kungariket som givits tillfälle att bemöta dem. Förenade kungarikets kommentarer mottogs i en skrivelse av den 29 oktober 2003, som registrerades vid kommissionen den 30 oktober 2003.

(7) Kommissionen sammanträdde med Förenade kungariket den 7 oktober 2003. Till följd av sammanträdet inkom Förenade kungariket med kompletterande upplysningar genom en skrivelse av den 5 november 2003, som registrerades den 10 november 2003. Ännu ett sammanträde hölls den 28 november 2003. Den 5 november 2003 skickade kommissionen en begäran om upplysningar till Förenade kungariket, och svaret på begäran inkom den 22 december 2003. Ännu ett sammanträde hölls den 2 februari 2004. Förenade kungariket inkom med ytterligare upplysningar den 4 februari 2004. Förenade kungariket inkom vidare med nya upplysningar den 10 mars 2004. Ännu ett sammanträde hölls den 22 mars 2004. Kommissionen sände ännu en begäran om upplysningar den 19 april 2004 och Förenade kungariket svarade på denna den 11 maj 2004. Ännu ett sammanträde hölls den 7 juni 2004. Nya upplysningar inkom den 1 juli 2004 och ett sammanträde hölls den 29 juli 2004. Förenade kungariket inkom med kompletterande upplysningar den 23 augusti 2004.

II. DETALJERAD BESKRIVNING AV STÖDET

1. Stödmottagare

a) Gruppen British Energy plc

(8) BE producerar el. Bolaget privatiserades 1996. BE ägs helt och hållet av privata investerare, med undantag för tre särskilda delar av bolaget som ägs av Förenade kungariket (en del i BE och en del i vardera av företagets två viktigaste dotterbolag i Förenade kungariket).

(9) När bolaget privatiserades var dess viktigaste beståndsdelar sex kärnkraftverk i England och två kärnkraftverk i Skottland. BE driver fortfarande kärnkraftverken, vilka har en total registrerad kapacitet på 9 820 megawatt (MW), varav 7 281 MW i England och Wales och 2 539 MW i Skottland. BE är det enda privatägda kärnkraftsbolaget i Förenade kungariket. BE levererar el till grossistmarknaden och till vissa större kunder inom industri och handel, men i övrigt inte till detaljhandelsmarknaden.

(10) Sedan BE privatiserades har bolaget gått med i samriskföretaget Amergen (50:50) i Förenta staterna, som köper upp och driver kärnkraftverk där, samt förvärvat 82,4 % av Bruce Power LP i Ontario, Kanada. I Förenade kungariket förvärvade BE 1999 detaljhandelsleverantören South Wales Electricity (som sedan avyttrades 2000) och därefter under 2000 kolkraftverket Eggborough (1 970 MW), som köptes för att diversifiera bolaget och som en säkerhet vid eventuella produktionsavbrott vid kärnkraftverken.

(11) Av de åtta kärnkraftverk som BE driver i Förenade kungariket är sju avancerade gaskylda reaktorer (nedan kallade ”AGR-reaktorer”). Denna typ av reaktorer finns endast i Förenade kungariket. Det åttonde kärnkraftverket, Sizewell B, är en tryckvattenreaktor (nedan kallad ”PWR-reaktor”). Tryckvattenreaktorer förekommer i hela världen.

(12) BE:s viktigaste dotterbolag i Förenade kungariket är följande: — British Energy Generation Ltd (nedan kallat ”BEG”), som äger och driver de sex kärnkraftverken i England och har licens för direktleverans. — British Energy Generation (UK) Ltd (nedan kallat ”BEGUK”), som äger och driver de två kärnkraftverken i Skottland. — Eggborough Power (Holdings) Ltd (nedan kallat ”EPL”), som äger och driver kolkraftverket Eggborough i England. — British Energy Power & Energy Trading Ltd (nedan kallat ”BEPET”), som saluför den el som BE producerar (med undantag för direktleveranserna) och hanterar marknadsrisker.

b) Den senaste utvecklingen

(13) Under 2002 minskade avkastningen av BE:s kraftverk avsevärt, vilket dels berodde på kraftigt sjunkande elpriser på den marknad där BE är verksamt, dels på BE:s bristande kurssäkring och oväntade produktionsavbrott. Den stora andelen icke påverkbara kostnader (4) i kostnadsstrukturen för BE:s kärnkraftverk innebär att bolaget har begränsade möjligheter att motverka effekterna av prisfall genom att minska kostnaderna.

(14) Under två år före 2002 föll priserna med 8,56 GBP/MWh, vilket ger ett årligt inkomstbortfall på 642 miljoner pund (GBP) för en årlig produktion på 75 TWh (BE:s kraftverks produktion under budgetåret). Varken elhandelsavtalen (electricity trading contracts) eller direktförsäljningen var tillräckliga för att lindra prisfallets effekter på BE:s intäkter.

(15) Till följd av detta försämrades BE:s behållning av likvida medel drastiskt under sommaren 2002, från 231 miljoner GBP i början av april 2002 till 78 miljoner GBP i slutet av augusti 2002. Nedgången accelererade från slutet av juni 2002. Utöver den avsevärda nedgången när det gäller behållningen av likvida medel skulle bolaget dessutom komma att ha stora utgifter under perioden från september 2002 till mars 2003. Det var bland annat fråga om betalningar till British Nuclear Fuel Limited (nedan kallat ”BNFL”) inom ramen för avtalen om upparbetning och förvaring av utbränt kärnbränsle, stora kapitalutgifter för BE:s kraftverk Bruce Power i Kanada och inlösen av den första delen av bolagets obligationer den 25 mars 2003.

(16) Till följd av en misslyckad obligationsemission som gjorts under sommaren och tvivel angående bolagets möjligheter att få tillgång till outnyttjade bankmedel underrättades BE den 5 september 2002 om att bolaget inte skulle komma att kunna få låna medel. Eftersom bankerna inte med säkerhet kunde säga att de trodde att BE skulle kunna betala tillbaka de lånade medlen, skulle krediter till BE innebära att man beviljade lån trots att man inte rimligen kunde undvika likvidering. BE bad därför Förenade kungariket om ekonomiskt stöd för att undvika insolvensförfaranden. Kommissionen godkände det ekonomiska stödet som undsättningsstöd genom ett beslut av den 27 november 2002.

(17) I beslutet anges att Förenade kungariket åtagit sig att lägga fram en plan för omstrukturering eller likvidation av BE eller bevisa att stödet har återbetalats helt och hållet eller att garantin avslutats inom sex månader efter det att undsättningsstödet godkänts. Den 7 mars 2003 anmälde Förenade kungariket en omstruktureringsplan till kommissionen.

2. Omstruktureringsplanen

a) Orsakerna till BE:s svårigheter

(18) Enligt Förenade kungariket beror BE:s svårigheter på följande faktorer:

(19) Till skillnad från övriga stora privatägda elproducenter har BE ingen egen försäljning på detaljhandelsmarknaden som på ett naturligt sätt kan skydda mot prisrisker på grossistmarknaden för el. BE saluför huvuddelen av sin produktion på grossistmarknaden och endast en mindre del direkt till stora kunder inom industri och handel.

(20) BE:s ställning på marknaden för detaljhandelsleveranser till stora kunder inom industri och handel var inte tillräcklig stark för att skydda mot prisfallet på grossistmarknaden. På den marknaden råder fri konkurrens sedan 1994. Marknaden är konkurrenskraftig och kunderna prismedvetna. Priserna har dessutom fallit på marknaden. Det är framför allt kunderna som gynnas av prisfallet. Det har därför inte förekommit några ökningar av detaljhandelsmarginalerna för att uppväga de fallande grossisthandelspriserna.

(21) Kärnkraftverk har i regel mycket stora icke påverkbara kostnader och låga påverkbara kostnader (5).

(22) Vissa av BE:s icke påverkbara kostnader är specifika för kärnkraftverk. Åtagandena för nedläggning av kärnkraftverk har för det första inget att göra med produktionsresultaten, utom vad beträffar tidsaspekterna för stängningsdatum. För det andra är kostnaderna för hanteringen av utbränt kärnbränsle, dvs. upparbetning, förvaring och slutförvaring, icke påverkbara när det gäller bränsle som reaktorn redan laddats med.

(23) Samtidigt ligger kärnkraftverkens påverkbara kostnader lägre än andra anläggningars påverkbara kostnader, även andra baslastanläggningar.

(24) Marknadsprisfallet har gjort att BE:s vinstmarginaler utöver de påverkbara kostnaderna minskat kraftigt. Följaktligen har bolagets möjligheter att betala de höga icke påverkbara kostnaderna, huvudsakligen finansieringskostnader och kostnader för tidigare åtaganden på kärnenergiområdet, försämrats avsevärt. På grund av detta fick bolagets också svårt att betala av lån och liknande, och det blev nödvändigt att göra en ekonomisk omstrukturering.

(25) Utöver de långsiktiga icke påverkbara kostnaderna för åtaganden på kärnenergiområdet hade BE också större kortsiktiga icke påverkbara kostnader för finansiering. Dessa ökade på grund av att BE måste betala ut avkastning till aktieägarna och haft utlägg för förvärvet av Eggborough-anläggningen och anläggningarna i Nordamerika samt kostnaderna för energiköpsavtalen.

(26) Inkomstbortfallet på grund av fallande elpriser förvärrades av stora oväntade produktionsavbrott vid BE:s anläggningar Torness 2 och Dungeness B. BE meddelade den 13 augusti 2002 att målet för elproduktionen vid kärnkraftverken hade sänkts från 67,5 TWh till 63 TWh (± 1 TWh) till följd av de oväntade avbrotten vid Torness.

b) Omstruktureringsåtgärderna

(27) BE, de större fordringsägarna (inbegripet det offentliga kärnbränsleupparbetningsföretaget BNFL) och Förenade kungariket enades om ett omstruktureringspaket bestående av följande sju åtgärder: — Åtgärd A : Åtgärder avseende finansieringen av åtaganden på kärnenergiområdet. — Åtgärd B : Åtgärder avseende kärnbränslecykeln som förhandlats fram med BNFL. — Åtgärd C : Moratorieavtal. — Åtgärd D : Omstruktureringspaket som förhandlats fram med de större fordringsägarna. — Åtgärd E : Ny handelsstrategi. — Åtgärd F : Avyttring av egendom för att finansiera omstruktureringen. — Åtgärd G : Skatteanstånd.

(28) Åtgärderna beskrivs i skälen 29–102.

(29) Åtagandena på kärnenergiområdet gäller framför allt upparbetning, förvaring och slutförvaring av utbränt kärnbränsle (upparbetnings- och förvaringsåtaganden) och nedläggning av kärnkraftverk i slutet av deras kommersiella livstid (nedläggningsåtaganden).

(30) Beträffande vissa upparbetnings- och förvaringsåtaganden har BE avtal om hantering av utbränt kärnbränsle med BNFL (åtaganden som är föremål för avtal). Kostnaderna för de åtaganden som är föremål för avtal utgörs av de belopp som BE enligt avtalen i framtiden skall betala till BNFL för upparbetning och förvaring av utbränt kärnbränsle från AGR-reaktorer och andra tjänster inom ramen för hanteringen av utbränt kärnbränsle. Avtalen avser upparbetning och förvaring av utbränt kärnbränsle och avfallsprodukter från AGR-reaktorer åtminstone fram till 2038 eller 2086. Avtalen har fasta priser, och BNFL ansvarar för alla tekniska risker i samband med upparbetningen och förvaringen av det utbrända kärnbränslet. BE kvarstår som ägare av det utbrända kärnbränslet och det mesta avfallet under avtalens giltighetstid.

(31) Det förekommer även andra upparbetnings- och förvaringsåtaganden avseende det utbrända kärnbränslet som inte omfattas av några tjänsteavtal (åtaganden som inte omfattas av avtal). Det är huvudsakligen fråga om slutförvaring av utbränt kärnbränsle, plutonium, uran och avfall från upparbetningen av AGR-bränsle, vidare förvaring och slutförvaring av utbränt bränsle från PWR-reaktorer, samt uppförande av ett torrlager vid Sizewell B och förvaring och bortskaffande av driftsavfall.

(32) Nedläggningsåtagandena avser kostnader för bortskaffande av bränsle, dekontaminering och rivning av kärnkraftverk efter det att de slutat producera el. Nedläggningen sker oftast i följande tre steg: — Steg 1: Tömning av reaktorn och bortskaffande av kärnbränslet kort efter det att kärnkraftverket stängts. — Steg 2: Rivning av överflödiga byggnader kring reaktorn och arbeten för att göra reaktorn säker och väderbeständig. Därefter står reaktorn vanligtvis kvar och övervakas under längre perioder. — Steg 3: Rivning av reaktorn för återanvändning av anläggningen (tidigast 85 år efter det att en AGR-reaktor slutat att generera el och tidigast efter 50 år när det gäller PWR-reaktorer).

(33) Ett antal åtgärder har hittills vidtagits för att finansiera åtagandena på kärnenergiområdet. I samband med privatiseringen skapades en separat fond, den s.k. Nuclear Decommissioning Fund (nedan kallad ”NDF-fonden”). Fonden är ett bolag vars andelar ägs av en oberoende stiftelse. Fondens syfte är att ackumulera medel för att finansiera en del av nedläggningsåtagandena. Övriga åtaganden på kärnenergiområdet förväntas finansieras med tillgängliga medel från BE:s pågående verksamhet. Till följd av BE:s minskande intäkter är de befintliga arrangemangen emellertid inte tillräckliga för att täcka kostnaderna för åtagandena på kärnenergiområdet.

(34) I den omstruktureringsplan som tagits fram av Förenade kungariket ingår ett antal åtgärder som innebär att staten tar över det finansiella ansvaret för en del av åtagandena på kärnenergiområdet. Åtgärderna kommer att åtföljas av nya arrangemang för hur BE skall bidra till finansieringen av åtagandena på kärnenergiområdet och för förvaltningen av BE:s åtaganden.

(35) Enligt omstruktureringsplanen skall den nuvarande NDF-fonden utvidgas till eller ersättas av en ny fond med namnet Nuclear Liabilities Fund, dvs. fonden för åtaganden på kärnenergiområdet (nedan kallad ”NLF-fonden”). NLF-fonden skall ta formen av ett bolag vars andelar ägs av en oberoende stiftelse. NLF-fonden skall täcka kostnaderna för åtaganden på kärnenergiområdet som inte omfattas av avtal och nedläggningsåtaganden avseende följande: a) Allt AGR-bränsle som BE:s reaktorer laddats med före det datum då alla villkor för omstruktureringen är uppfyllda och kommissionen fattat beslut om omstruktureringen (nedan kallat ”den dag då omstruktureringen träder i kraft”), vidare allt PWR-bränsle, samt kostnaderna för förvaring och bortskaffande av driftsavfall från kraftverken. b) BE:s samtliga nedläggningsåtaganden enligt steg 1. c) BE:s samtliga nedläggningsåtaganden enligt steg 2 och 3 som inte kan täckas av NDF-fonden när de förfaller till betalning.

(36) När omstruktureringen genomförts kommer BE att bidra till NLF-fonden enligt följande: a) Fasta nedläggningsbidrag på 20 miljoner GBP per år, uppräknade enligt konsumentprisindex. Bidragen kommer att gradvis minska i takt med att kärnkraftverken läggs ned. b) 150 000 GBP per år, uppräknat enligt konsumentprisindex, för varje ton PWR-bränsle som Sizewell B-reaktorn laddas med efter den dag då omstruktureringen träder i kraft. Enligt Förenade kungariket motsvarar 150 000 GBP per ton de internationella kostnaderna för hantering av utbränt kärnbränsle. c) 275 miljoner GBP i form av nya obligationer till NFL-fonden. De nya obligationerna kommer att vara högt rankade och oprioriterade. d) Betalningar på inledningsvis 65 % av BE:s konsoliderade nettokassaflöde efter avdrag för skatt och finansieringskostnader och efter att medel dragits för kassareserven (NFL-betalningar). Betalningarna kommer i det följande också att benämnas ”det samlade kassastödet”. NLF-fondens styrelse kommer att ha rätt att vid vissa tillfällen konvertera hela eller delar av NLF-betalningarna till BE-aktier. Så länge NLF äger aktierna ger de ingen rösträtt eftersom NLF annars skulle ha 30 % eller mer av rösträtterna i BE.

(37) Lämpliga och korrekta anpassningar kan göras då och då av den procentandel av kassaflödet som ligger till grund för NLF-betalningarna så att aktieägarna kan få del av det innehållna kassaflödet och avkastningen av nya aktieteckningar och så att NLF-fonden och aktieägarna inte påverkas negativt av eventuella företagsuppdelningar, värdepappersemissioner eller liknande åtgärder.

(38) Betalningarna av de fasta bidragen på 20 miljoner GBP per år till NLF- och NDF-fonderna för nedläggningsåtaganden (uppräknade enligt konsumentprisindex och gradvis minskande i takt med att kärnkraftverken stängs) kommer att vara degressiva och beräknas utifrån en nettonuvärdesbas (som diskonteras med hjälp av en lämplig räntesats för NLF respektive NDF) och förfaller omedelbart till betalning om BEG eller BEGUK kommer på obestånd. De större företagen i BE-gruppen kommer att stå som garant för de degressiva betalningarna, med säkerhet i företagens tillgångar.

(39) NLF-fondens styrelseledamöters enda uppdrag kommer att vara att förvalta fonden och dess investeringar och att göra skäliga utbetalningar. I detta ingår även avgöranden om eventuellt uppskjutande av NLF-betalningar och eventuell konvertering av NLF-betalningar till aktier. NLF-fondens styrelseledamöter kommer inte att ha befogenhet att ändra åtagandena, finansieringsvillkoren eller BE:s bidrag.

(40) Förenade kungariket kommer att vidta följande fyra åtgärder för finansieringen av åtagandena på kärnenergiområdet:

— Övertag av BE:s åtaganden inom ramen för historiska avtal om utbränt kärnbränsle

(41) Förenade kungariket tar över ansvaret för BE:s åtaganden inom ramen för avtalen mellan BE och BNFL (de s.k. historiska avtalen om utbränt kärnbränsle), särskilt följande aspekter: i) upparbetning och förvaring av utbränt kärnbränsle från AGR-reaktorer som reaktorn redan laddats med innan omstruktureringen träder i kraft och ii) andra tjänster i samband med underhåll av reaktortanken, oxidhantering och järnvägstransport enligt befintliga avtal med BNFL.

(42) Åtagandet från Förenade kungariket täcker emellertid inte kostnaderna för bränsle som AGR-reaktorerna laddas med efter den dag då omstruktureringen träder i kraft, utan de kostnaderna åligger fortfarande BE enligt nya avtal mellan BE och BNFL. Vidare omfattar åtagandet inte kostnader för PWR-bränsle, då sådant bränsle inte upparbetas av BNFL utan hanteras direkt, dvs. förvaras, av BE.

— Åtagande om att täcka eventuellt underskott i NLF-fondens finansiering av nedläggningsåtaganden och åtaganden på kärnenergiområdet som inte omfattas av avtal under steg 1.

(43) Förenade kungariket åtar sig att täcka eventuella underskott i NLF-fondens finansiering av nedläggningsåtaganden och åtaganden på kärnenergiområdet som inte omfattas av avtal under steg 1 (även kostnaderna för uppförande av torrlagret vid Sizewell B och för slutförvaring av bränsle).

— Åtagande om att täcka eventuella underskott i NLF-fondens finansiering av nedläggningsåtaganden under stegen 2 och 3.

(44) Förenade kungariket åtar sig att täcka eventuella underskott i NLF-fondens finansiering av nedläggningsåtaganden under stegen 2 och 3.

— Särskild skattebefrielse

(45) De åtaganden som gjorts av Förenade kungariket kommer att föras upp på tillgångssidan av BE:s balansräkning och som en kreditpost i resultaträkningen. Under normala omständigheter är sådana åtaganden beskattningsbara. Enligt Förenade kungariket skulle en beskattning av åtagandena innebära att det stöd som ges till BE inom ramen för omstruktureringen måste höjas med skattebeloppet för åtagandet, annars kan det inte säkras att BE är solvent efter omstruktureringen.

(46) För att motverka detta kommer Förenade kungariket att införa specifik lagstiftning om skattebefrielse via energilagen. Utan sådan lagstiftning skulle det uppstå beskattningsbara inkomster på cirka 3 152 miljoner GBP. Enligt Förenade kungariket har lagstiftningen om skattebefrielse utarbetats på ett sådant sätt att det inte finns någon risk för att BE beviljas orimliga skattelättnader i framtiden. Eventuella framtida ökningar av åtagandets värde, oavsett om ökningen beror på prishöjningar eller indexering, kommer att beskattas, vilket innebär att det stöd som beviljats BE uppvägs när de extra utgifterna tas upp i resultaträkningen.

(47) Tabell 1 visar hur Förenade kungariket beräknar värdet av det aktuella stödet. Osäkerhetsmomentet är mycket stort när det gäller värdeberäkningarna. Det råder stor osäkerhet angående kärnenergiåtagandenas värde och BE:s förmåga att bidra till de kostnaderna. Åtagandena på kärnenergiområdet löper över extremt långa tidsperioder. Som exempel kan nämnas att BE inte kommer att börja riva en AGR-reaktor förrän tidigast 85 år efter det att den slutat producera energi och att hanteringen av utbränt kärnbränsle måste pågå för all framtid. Dessutom saknas det ännu erfarenhet på många områden av kärnenergiåtagandena, som nedläggning av AGR-reaktorer. Stödets värde har ändrats sedan anmälan gjordes. Detta beror huvudsakligen på ökade intäkter från det samlade kassastödet till följd av att BE:s resultat varit bättre än väntat, inflationen, aktualiseringen av de belopp som förfallit till betalning inom ramen för åtagandet avseende historiska avtal om utbränt kärnbränsle, större volymer utbränt AGR-bränsle på grund av att omstruktureringen senarelades samt uppräkningen till marknadsvärde av tillgångarna inom NDF-fonden. Tabell 1 Beräkning av värdet av stödinstrumenten inom åtgärd A på grundval av prognoser från juli 2004 (6) (miljoner GBP) Uppgifter i den ursprungliga anmälan Aktuella prognoser Nettonuvärde (diskonterat med en nominell räntesats på 5,4 % (7)) Sammanlagda framtida betalningar (ej diskonterade) Nettonuvärde (diskonterat med en nominell räntesats på 5,4 % (7)) Sammanlagda framtida betalningar (ej diskonterade) Åtagande avseende historiska avtal om utbränt kärnbränsle 2 185 3 218 2 377 3 067 Åtagande avseende åtaganden på kärnenergiområdet som inte omfattas av avtal 750 3 166 951 3 375 Åtagande avseende åtaganden på kärnenergiområdet som inte omfattas av avtal 879 4 917 1 115 5 062 BE:s bidrag till NLF – 1 432 – 1 845 – 2 007 – 2 510 Nettobelopp som skall betalas av statssekreteraren 197 6 238 59 5 927 Skattebefrielse 916 946 1 047 1 077 Totalt 3 298 10 402 3 483 10 071 Uppgifterna kommer från den ursprungliga anmälan. Kassaflöde per mars 2003, i 2002 års priser (december). Aktuella prognoser: kassaflöde per mars 2004, i 2004 års priser (mars).

(48) BNFL både levererar kärnbränsle till BE:s samtliga AGR-reaktorer och upparbetar och förvarar det utbrända kärnbränslet (8).

(49) BNFL är BE:s största enskilda fordringsägare och har som ett led i omstruktureringen gått med på att ändra sina avtal med BE, både beträffande leverans av kärnbränslet och upparbetning och förvaring av det utbrända kärnbränslet.

(50) De avtal om leverans av kärnbränsle som fanns före omstruktureringen ingicks mellan BE och BFNL 1997 och mellan BE och BEG respektive BEGUK 1995. Avtalen skulle gälla till och med den den 31 mars 2006, med möjlighet till omförhandling och förlängning när det gäller BEG och möjlighet till förlängning när det gäller BEGUK.

(51) I bränslepriset ingick en årlig fast avgift och en rörlig avgift per levererad bränsleenhet. Avgifterna räknades fram i enlighet med ett inflationsindex.

(52) De omförhandlade villkoren för kärnbränsleförsörjningen trädde i kraft den 1 april 2003 i form av ett tillägg till de tidigare avtalen. Dessa nya villkor kommer också att ligga till grund för nya avtal om leverans av AGR-bränsle efter den 31 mars 2006. De nya avtalen kommer att gälla under reaktorernas hela livstid och kommer att träda i kraft den 1 april 2006.

(53) Enligt de nya villkoren kommer de fasta årliga betalningarna enligt de tidigare avtalen att sänkas med 5 miljoner GBP per år och dessutom kommer det att ges en ytterligare rabatt på baslastpriserna, dock högst 15 miljoner GBP (båda rabatterna kommer att räknas i 2003 års priser och räknas om enligt konsumentprisindex). I övrigt förblir priserna desamma som i tidigare avtal.

(54) Under förutsättning att minst fyra av de sju AGR-reaktorerna förblir i drift kommer den fasta avgift som BE skall erlägga för bränsleleveranser från och med den 1 april 2006 att vara 25,5 miljoner GBP minus den nedsättning som nämns ovan, plus en rörlig avgift (som i de nu gällande avtalen) på 191 000 GBP per ton uran. Beloppen anges i 2002 års priser (juli) och kommer att räknas upp enligt konsumentprisindex.

(55) Under den period då endast högst tre anläggningar kommer att vara öppna kan priset fastställas på grundval av rekommendationer som utfärdas av en gemensam grupp med företrädare för BE och BFNL på grundval av en undersökning av hur BNFL:s bränsleanläggnings prestanda kan optimeras i slutet av anläggningens livstid.

(56) Föregångarna till BEG och BEGUK, dvs. Nuclear Electric och Scottish Nuclear, ingick 1995 långsiktiga avtal med BNFL om förvaring och upparbetning av utbränt AGR-bränsle och liknande tjänster. BEGUK (dvs. Scottish Nuclear) ingick vidare 1995 ett avtal om långsiktig förvaring av utbränt AGR-bränsle utöver de kvantiteter för vilka det redan fanns upparbetningsavtal. Även BEG ingick 1997 ännu ett avtal om upparbetning och förvaring av allt utbränt AGR-bränsle utöver de kvantiteter som omfattas av avtalet från 1995. Samtliga avtal ovan kommer hädanefter att betecknas som ”de befintliga avtalen om upparbetning och förvaring av utbränt kärnbränsle”. Genom avtalen säkras upparbetning och förvaring fram till 2038 eller 2086, beroende på typ av avfall.

(57) Enligt de befintliga avtalen om upparbetning och förvaring av utbränt kärnbränsle kvarstår BE om ägare av det utbrända kärnbränslet. På sikt kommer BEG och BEGUK att ta emot förglasat högnivåavfall, utbränt kärnbränsle, visst mellannivåavfall och upparbetat uran och plutonium från BNFL för att uppfylla sina åtaganden.

(58) Priserna i avtalen anpassas efter inflationen och fastställs när det gäller upparbetning och förvaring utifrån hur många ton som levereras. De priser som anges i de ursprungliga avtalen från 1995 omfattar även nedläggningen av THORP-anläggningen (anläggning för upparbetning av termisk oxid) i Sellafield, där AGR-bränsle upparbetas. Med tanke på vilken typ av tjänster som tillhandahålls av BNFL måste BE fortsätta att betala för det bränsle som levererats, oavsett om avtalen om ännu inte levererat bränsle sägs upp eller inte.

(59) Det har fastställts ett betalningsflöde för avtalen om upparbetning och förvaring från 1995, och flödet av månadsbetalningar pågår fram till att avtalen löper ut 2086. Betalningsflödet för avtalet från 1997 bygger på när bränslet levereras till BNFL och på vilka kvantiteter det är fråga om. De fasta betalningarna utgörs av en klumpsumma som betalas av enligt en plan.

(60) De omförhandlade avtalen om upparbetning och förvaring av utbränt kärnbränsle (nedan kallade ”de nya avtalen om upparbetning och förvaring av utbränt kärnbränsle”) tillämpas olika beroende på om bränslet laddades in i reaktorerna före eller efter den dag då omstruktureringen träder i kraft.

(61) Beträffande bränsle som laddats före den dag då omstruktureringen träder i kraft gäller följande: a) Betalningarna kommer att läggas på ett sådant sätt att de går snabbare och så att nettonuvärdet för de framtida betalningarna, vilket beräknas enligt Förenade kungarikets diskonteringsränta för den offentliga sektorn, förblir oförändrat. b) Bestämmelserna om uppsägning i avtalen kommer att ändras på ett sådant sätt att avtalen kommer att kunna sägas upp direkt utan regressrätt om BE trots omstruktureringen skulle bli insolvent. Förenade kungariket anger att det under sådana omständigheter fortfarande skulle vara nödvändigt att förvara bränslet vid BNFL:s anläggning i Sellafield och att det då skulle krävas att antingen Förenade kungariket eller NLF ingår ett avtal om förvaringen med BNFL eller en eventuell efterföljare till BNFL. Förenade kungariket anger att man anser att det för sådana eventuella arrangemang måste göras en översyn av de relevanta omständigheterna, även avtalsbestämmelserna.

(62) Beträffande bränsle som laddats samma dag som omstruktureringen träder i kraft eller därefter gäller följande: a) Äganderätten till det utbrända kärnbränslet kommer att övergå till BNFL från den dag då BNFL övertar riskerna med förvaringen av det utbrända kärnbränslet (dvs. i och med att det levereras till BNFL). BE har därefter inga åtaganden avseende bränslet. b) Betalningen för tjänsterna skall erläggas i samband med att BE:s reaktorer laddas med kärnbränslet i stället för i ett senare skede (som exempelvis när det utbrända kärnbränslet levereras till BNFL). Betalningarna kommer att beräknas utifrån en laddningsplan, och det kommer att göras en avstämning varje år. c) Baspriset kommer att vara 150 000 GBP per ton uran (i 2003 års priser) och skall således erläggas när reaktorerna laddas med kärnbränslet. Priset räknas därefter upp enligt konsumentprisindex. En gång om året kommer priserna också att justeras uppåt eller nedåt, och justeringen kommer att beräknas med hjälp av en formel som bygger på hur mycket el som AGR-reaktorerna producerat och baslastpriset på el i England och Wales, vilket skyddar BE mot fluktuerande elpriser. Baspriset före eventuella justeringar för hantering av utbränt kärnbränsle kommer att vara cirka 0,6 GBP per MWh.

(63) Tabell 2 visar vilka effekter ändringarna av avtalen med BNFL kan få för BE. Beräkningarna har gjorts av Förenade kungariket och bygger på tre möjliga scenarier för utvecklingen på elmarknaden. Tabell 2 Vilka effekter får ändringarna av avtalen om kärnbränsleleverans med BNFL? (miljoner GBP) Besparingar avseende kärnbränsleleveranserna År (fram till den 31 mars) 2004 2005 2006 2007 2008 Kostnader före omstruktureringen — Scenario med bankfinansiering och optimistiskt scenario 221 247 232 203 213 — Pessimistiskt scenario 216 241 227 198 208 Kostnader efter omstruktureringen — Scenario med bankfinansiering 206 231 218 188 201 — Optimistisk scenario 207 231 227 198 207 — Pessimistiskt scenario 200 220 205 176 186 Besparing — Scenario med bankfinansiering 15 16 14 15 12 — Optimistisk scenario 14 16 5 5 6 — Pessimistiskt scenario 16 21 22 22 22

(64) Förenade kungariket anger att det är svårt att göra exakta beräkningar av besparingarna efter 2006 då kärnbränsleleveransavtalen från tiden före omstruktureringen förväntas löpa ut i slutet av 2006. I en sådan beräkning av hur ändringarna gynnar BE måste även ingå en beräkning av hur BNFL gynnas av en förlängning av avtalen till slutet av livstiden för BE:s anläggningar, vilket ingår i priserna i de nya avtalen. Mot bakgrund av dessa osäkerhetsmoment anger Förenade kungariket att BE:s interna beräkningar av besparingarna under anläggningarnas livstid visar på besparingar på 239 miljoner GBP (före diskontering) och 140 miljoner GBP (efter diskontering till en real diskonteringsränta på 3,5 % (9)). Tabell 3 visar vilka effekter ändringarna av avtalen med BNFL om utbränt kärnbränsle från AGR-reaktorer får för BE enligt samma tre scenarier som ovan (10). Nettonuvärdet beräknas med hjälp av den offentliga sektorns reala diskonteringsränta på 3,5 %. Tabellen avser endast effekterna av prisförändringar i avtal om kärnbränsle som reaktorerna laddats med före eller efter den dag då omstruktureringen träder i kraft. Det är vanskligt att beräkna effekterna av prisförändringar avseende kärnbränsle som reaktorerna laddats med före omstruktureringen, då detta endast kommer att bli aktuellt om BE blir insolvent. Dessutom anser Förenade kungariket att det är svårt att beräkna i vilken utsträckning BE gynnas av att äganderätten till det utbrända kärnbränslet och åtagandena i samband med detta överförs till BNFL. Förenade kungariket anger dock att en subjektiv uppskattning av värdet av överföringen ger en vinst för BE på cirka 1 421 miljoner GBP (före diskontering) och cirka 148 miljoner GBP (diskonterat med en nominell ränta på 5,4 %). De värdena ingår inte i tabell 3. Tabell 3 Hur påverkas nettonuvärdet av ändringarna av de framtida avtalen om utbränt kärnbränsle från AGR-reaktorer (11) (miljoner GBP) Nettonuvärde Totala betalningar (före diskontering) Före omstruktureringen — Scenario med bankfinansiering 592 1 117 Efter omstruktureringen — Scenario med bankfinansiering 418 558 — Optimistisk scenario 881 1 204 — Pessimistiskt scenario 3 4 Besparing — Scenario med bankfinansiering 174 559 — Optimistisk scenario – 289 – 87 — Pessimistiskt scenario 589 1 113

(65) Nuvarande BEG och BEGUK köpte ursprungligen själva sitt uranhaltiga material för överföring till BNFL och använde det för att producera kärnbränsle till sina AGR-reaktorer. BEGUK har överfört sina avtal om leverans av uranhaltigt material till BNFL. De befintliga avtalen var långsiktiga och avsåg endast de relativt små kvantiteter som BEGUK behövde, varför överföringen bara gav BNFL begränsade möjligheter att utveckla en enhet med ansvar för uranupphandling och leverans.

(66) Som ett led i förhandlingarna mellan BE och BFNL om avtalen om framtida leveranser från BNFL av kärnbränsle till BE enades parterna om att BEG också skulle överföra sina avtal om leverans av uranhaltigt material till BNFL. BNFL ansvarar således för att ingå framtida avtal om försörjning med uranhaltigt material för framställning av kärnbränsle till BEG:s AGR-reaktorer.

(67) BNFL kommer också att förvärva BEG:s lager av uranhaltigt material, vars bokföringsvärde beräknas uppgå till 67 miljoner GBP.

(68) Som ett led i omstruktureringen har BE ingått avtal om moratorium på vissa villkor avseende belopp som förfallit till betalning. Avtalen har ingåtts med BNFL och ett antal större fordringsägare (nedan kallade ”de större fordringsägarna”), däribland majoritetsägarna av BE:s obligationer (i pund sterling) från 2003, 2006 och 2016, banksyndikatet Eggborough bank syndicate, i vilket ingår Royal Bank of Scotland som rembursgivare (nedan kallade ”bankutlånarna”) och motparterna i tre av energiköpsavtalen och avtalen avseende prisdifferenser, dvs. Teaside Power Limited (TPL), Total Fina Elf (TFE) och Enron (nedan kallade ”motparterna i avtalen om energiköp”).

(69) Moratorieperioden börjar enligt avtalen den 14 februari 2003 och slutar tidigast den 30 september 2004 eller i samband med en händelse som innebär att avtalen avslutas eller i samband med att omstruktureringen avslutas. BNFL och de större fordringsägarna har enats om att man under den perioden inte kommer att inleda insolvensförfaranden eller begära eller påskynda betalningar av förfallna belopp.

(70) De åtaganden som gjorts av BE, BNFL och de större fordringsägarna enligt moratorieavtalet beskrivs i skälen 71–73.

(71) Enligt moratorieavtalen skall följande gälla: a) Ränta kommer fortfarande att betalas till obligationsägarna och Eggborough bank syndicate i enlighet med befintliga avtal. b) Årlig ränta på 6 % kommer att betalas till Royal Bank of Scotland (för rembursen) avseende ett belopp på 34 miljoner GBP och till motparterna i energiköpsavtalen avseende följande fordringsbelopp: (Royal Bank of Scotland – 37,5 miljoner GBP, Teaside Power Limited – 159 miljoner GBP, Total Fina Elf – 85 miljoner GBP och Enron – 72 miljoner GBP). c) TPL kommer att erhålla belopp motsvarande driftskostnaderna och kapitalutgifterna. d) BE kommer att fortsätta att köpa el från Teaside Power Limited till fasta priser som beräknas utifrån den nuvarande priskurvan, fram till dess att omstruktureringen avslutats. e) Ränta kommer att räknas från och med den 1 april 2003 för de belopp som BE skall betala till BNFL enligt de nuvarande avtalen om upparbetning och förvaring av utbränt kärnbränsle. Räntan kommer att utgå om omstruktureringen genomförs. De belopp avseende bränsle som reaktorerna redan laddats med före den dag då omstruktureringen träder i kraft och som kvarstår enligt de nuvarande avtalen kommer att frysas avseende den del av beloppen som överskrider vad som skulle ha erlagts om de nya avtalen om upparbetning och förvaring hade trätt i kraft den 1 april 2003. Beloppen kommer att utgå om omstruktureringen genomförs.

(72) Enligt moratorieavtalen skall följande gälla: a) Under perioden från november 2002 till och med den 31 mars 2003 kommer BNFL att frysa alla betalningar som förfaller till betalning inom ramen för de befintliga avtalen om upparbetning och förvaring av utbränt kärnbränsle, och från och med den 1 april 2003 kommer BFNL att frysa betalningarna av mellanskillnaderna för belopp som förfaller till betalning mellan de befintliga och nya avtalen om upparbetning och förvaring av utbränt kärnbränsle. b) Obligationsägarna kommer att bevilja moratorium för kapitalbelopp som skall utbetalas för 2003 års obligationer. c) Eggborough bank syndicate kommer att bevilja moratorium avseende amorteringar och andra betalningar enligt kapacitets- och avgiftsavtalet (Capacity and Tolling Agreement), utom de betalningar som ingår i BE:s löpande skyldigheter. d) Royal Bank of Scotland kommer att bevilja moratorium för samtliga belopp som avser motgarantier och andra garantier, samt remburs. e) Motparterna i energiköpsavtalen och avtalen avseende prisdifferenser kommer att bevilja moratorium för alla belopp som förfaller till betalning inom ramen för avtalen, utom de betalningar som ingår i BE:s löpande skyldigheter.

(73) De åtaganden som dessa fordringsägare gör i samband med att ett moratorium upphör att gälla om en av nedanstående situationer uppstår och fordringsägaren meddelar BE att överenskommelsen upphör att gälla: a) Betalningen av belopp som inte skjutits upp uteblir under mer än 20 arbetsdagar. b) BE eller ett av dess dotterbolag blir föremål för en ansökan eller ett beslut om likvidation eller förvaltning. c) Förenade kungariket begär återbetalning avseende kreditavtalet (Credit Facility Agreement), andra liknande krediter från kommersiella banker för vilka regeringen garanterat eller relaterade motgarantier som BE och dess dotterbolag ställt till förmån för Förenade kungarikets regering. d) Eggboroughs kreditavdelning, Royal Bank of Scotland, banksyndikatet Teaside Power Limited eller Enron ger inte de godkännanden som krävs. e) BE eller ett av dess dotterbolag utfärdar handlingar om utdelning till andra stora fordringsägare än de som anges i de villkor som godkänts av de större fordringsägarna.

(74) Tabell 4 visar vilka besparingar Förenade kungariket anser att BE kan göra tack vare moratorieavtalen, förutsatt att omstruktureringen träder i kraft den 31 mars 2004. Tabell 4 Besparingar som BE kan göra tack vare moratorieavtalen (miljoner GBP) Tolv månader till och med mars 2003 Tolv månader till och med mars 2004 BNFL 132 265 Obligationsägare 110 0 Eggborough bank syndicate 47 40 TPL 13 33 TFE 3 14 Enron 4 19 Momseffekter 0 – 8 Ränteeffekter – 9 – 21 Moratoriernas effekter 300 342 Kumulerat kontantbelopp 300 642

(75) Utöver moratorieavtalen innehåller omstruktureringsplanen åtgärder för omstrukturering och omläggning av de fordringar som de större fordringsägarna har på BE. BE ingick den 14 februari ett icke-bindande avtal med de större fordringsägarna om förlikning och allokering.

(76) Enligt BE:s redovisning för sexmånadersperioden före den 30 september 2002, som inte granskats av revisor, uppgick de skulder för vilka förlikning skulle träffas till följande belopp: — Obligationsägare: 408 miljoner euro. — Bankutlånarna: 490 miljoner GBP. — Motparterna i energiköpsavtalen och avtalen avseende prisdifferenser: 365 miljoner GBP

(77) I enlighet med de villkor som fastställts och med avseende på omstruktureringspaketet har BE:s skulder till motparterna i energiköpsavtalen och avtalen avseende prisdifferenser beräknats till 316 miljoner euro.

(78) Skulderna kommer att läggas om enligt följande: a) Nya obligationer till ett värde av 275 miljoner GBP kommer att ges ut till förmån för obligationsägarna, bankutlånarna, Royal Bank of Scotland, Teaside Power Limited, Total Fina Elf och Enron. b) Ett reviderat kapacitets- och avgiftsavtal kommer att ingås med Eggborough-bankerna, som kommer att ge bankerna en ekonomisk avkastning motsvarande 150 miljoner GBP i nya obligationer. c) Aktier i BE kommer att emitteras till obligationsägarna, bankutlånarna, Royal Bank of Scotland, Teaside Power Limited, Total Fina Elf och Enron.

(79) BE har sett över sin handelsstrategi för att göra bolaget mindre känsligt för produktions- och prisfluktuationer. Översynen är ett av de inslag i omstruktureringspaketet som stärker BE:s ekonomi.

(80) BE är en av de största elproducenterna i Förenade kungariket och står för 20 % av produktionen. Av den el som produceras kommer 83 % från kärnkraftverk och 17 % från kolkraftverk, och sammanlagt produceras cirka 75 TWh per år.

(81) BE:s kommersiella avdelning, BEPET, ansvarar för försäljningen av den el som produceras, förvaltar riskerna för prisfluktuationer på elmarknaden och strävar efter att få ut så höga försäljningspriser som möjligt. Eftersom hela 83 % av elproduktionen kommer från kärnkraftverken fokuserar BEPET huvudsakligen på försäljningen av den produktionen. Produktionen löper som regel utan avbrott.

(82) Kolkraftverket Eggborough är också av betydelse för BE:s kommersiella verksamhet. Kolkraftverket ger BE viss flexibilitet när efterfrågan fluktuerar och är dessutom en viktig säkerhet om det skulle bli avbrott i elproduktionen i kärnkraftverken. Kolkraftverket ge också ett visst handlingsutrymme när det gäller försäljningen till större kunder inom industri och handel och i viss mån på grossistmarknaden.

(83) För att minska BE:s utsatthet när det gäller marknadspriserna, och för att få ut så höga försäljningspriser som möjligt säljer BEPET produktionen på terminsavtal. BEPET försöker som andra elproducenter att se till att all den el som produceras redan är till 100 % såld när den är klar för att BE inte skall drabbas av de typiska prissvängningar som beror på balanseringssystemet. Genom att elen säljs i förväg kan BE se till att den framtida produktionen säljs till det pris som gäller vid det aktuella tillfället och, i vissa fall, att priset fastställs i förväg.

(84) BEPET har ett antal möjligheter att avsätta BE:s elproduktion, och 32 % säljs i form av direktleveranser. Andelen direktleveranser är ökande och ett viktigt led i BE:s handelsstrategi.

(85) I förhållande till andra elproducenter säljer BE bara en liten del av sin produktion i form av direktleveranser. BE:s behov av att öka sin andel direktleveranser bygger mer på att bolaget måste diversifiera sina avsättningsmöjligheter än att BE måste öka sin försäljning på detaljhandelsmarknaden. Bruttovinstmarginalen för direktleveranserna ligger på cirka 2 % (12), vilket visar att marknaden är konkurrenskraftig.

(86) De ekonomiska svårigheter som BE hade i september 2002 berodde bland annat på tre avtal om köp av el med en dagskurs som låg högre än lösenpriset och avtalen avseende prisdifferenser, som BE ingått inom ramen för tidigare handelsverksamhet. Avtalen togs med i det kompromissavtal med de större fordringsägarna som ingår i omstruktureringspaketet.

(87) Det första avtalet är avtalet med Total Fina Elf. Jämfört med de marknadspriser som gäller i dag är lösenpriset i avtalet mycket högt. Avtalet ingicks 1997, vid en tidpunkt då priserna i genomsnitt var mycket högre än i dag. För BE:s del är det fråga om ett avtal med en dagskurs som ligger högre än lösenpriset, varför Total Fina Elf har fordringar på BE på 85 miljoner GBP.

(88) Det andra avtalet är swapkontraktet med Enron från den 1 april 1996, som är ett finansiellt instrument som bygger på skillnaden mellan elpoolens priser när efterfrågan är som störst respektive lägst. Avtalet ingicks innan BE förvärvade Eggborough-anläggningen. Avtalet var tänkt som en skyddsåtgärd avseende fluktuationer i BE:s växande försäljning till stora kunder inom industri och handel. Enron har inom ramen för omstruktureringspaketet en fordran på BE på 72 miljoner GBP för avtalet angående prisdifferenser (med en dagskurs som ligger högre än lösenpriset).

(89) Det tredje avtalet är med Teaside Power Limited, och BE övertog avtalet genom sitt förvärv av SWALEC 1999. Avtalet undertecknades ursprungligen den 26 juni 1991. Det är huvudsakligen fråga om ett avtal med en dagskurs som ligger högre än lösenpriset. Teaside Power Limited har inom ramen för omstruktureringspaketet en fordran för avtalet på 159 miljoner GBP.

(90) BE har som ett led i omstruktureringen beslutat att se till att en större andel av försäljningen på medellång sikt sker till fasta priser. Enligt Förenade kungariket kan denna strategi göra kassaflödet stabilare och ge bolaget långsiktig hållbarhet.

(91) Den nya strategin innebär att en större andel av produktionen kommer att säljas på terminsavtal med fasta priser under tre till fem år framöver, och detta kommer att göra det möjligt för BEPET att kunna beräkna värdet av en större del av den framtida produktionen.

(92) Huvudmålen med den nya handelsstrategin är följande: i) att minska riskerna i samband med prisfluktuationer genom att fler avtal har fasta priser, ii) att se till att fortsatt finns hållbara avsättningskanaler för stora produktionsvolymer och iii) att få in medel till de finansiella reserverna.

(93) Sedan den nya handelsstrategin utarbetades i början av december 2002 har BE lyckats öka direktförsäljningen med 14,8 TWh avseende perioden 2003–2006 genom att förnya årskontrakt och förlänga vissa avtal till flerårsavtal. Den 6 mars 2003 inledde BE också förhandlingar med ett antal handelspartner på grossistmarknaden om strukturerad handel.

(94) Ett viktigt avtal ingicks den 6 februari 2003 med British Gas Trading Limited om försäljning av cirka 10 TWh per år fram till den 1 april 2007, varav cirka hälften till ett fast pris.

(95) De nya avtalen med BNFL innehåller också visst skydd mot prisfluktuationer då priserna för bränsle till AGR-reaktorer och upparbetning och förvaring av utbränt AGR-bränsle påverkas av elpriset. Vid nuvarande marknadspriser ger de nya avtalen med BNFL ett partiellt skydd avseende 60 % av BE:s AGR-produktion på cirka 58 TWh per år.

(96) BE kommer att inrikta sig på följande mål i strategin på medellång sikt: a) Att säkra att BE:s kärnkraftverk följer internationella säkerhets- och performansnivåer. b) Att förbättra säkerheten samtidigt som produktionen och konkurrenskraften ökar. c) Att minska BE:s utsatthet när det gäller fluktuationer i elpriserna på grossistmarknaden i Förenade kungariket, samtidigt som man säkrar sina avsättningsmöjligheter. Detta skall åstadkommas genom nya avtalsvillkor, flexiblare produktion tack vare Eggborough-anläggningen samt direktförsäljning och huvudsakligt fokus på stora kunder inom industri och handel. d) Att utveckla en lönsam verksamhet när det gäller förnybara energikällor till stöd för direktförsäljningen. e) Att kontinuerligt stödja EU:s verksamhet beträffande kärnsäkerhetsfrågor i f.d. Sovjetunionen och i Östeuropa.

(97) BE meddelade den 23 december 2002 att bolaget hade ingått ett bindande åtagande om avyttring av BE:s andelar på 82,4 % av Bruce Power. Avyttringen skulle ske enligt följande: 79,8 % till ett konsortium bestående av Cameco, BPC Generation Infrastructure Trust och TransCanada PipeLines Limited (nedan kallade ”konsortiet”) och 2,6 % till Power Workers' Union Trust No1 och BE. Avtalsåtagandet innebar också att konsortiet skulle förvärva 50 % av BE:s andelar i Huron Wind, ett vindkraftverksprojekt i Ontario. Försäljningen av Bruce Power och Huron Wind till konsortiet var klar den 14 februari 2003. När avtalet hade slutits erhöll BE 678 miljoner CAD i likvida medel. BE kommer dessutom att erhålla uppemot 140 miljoner CAD i form av eventualtillgångar från återstarten av Bruce Powers båda A-enheter och spärrade konton.

(98) De inledande intäkterna på 275 miljoner GBP minus vissa transaktionskostnader har satts in på ett konto som godkänts och öppnats till förmån för DTI avseende kreditavtalet för undsättning.

(99) Exelon Generation Company, LLC (nedan kallat ”Exelon”) och British Energy Investment Ltd har inhämtat optioner angående sina andelar av AmerGen inför en eventuell försäljning av AmerGen. BE:s aktieägare godkände den 22 december 2003 avyttring av 50 % av BE:s andelar i Amergen till Exelon Generation Company LLC. BE mottog cirka 277 miljoner USD i likvida medel.

(100) Ett antal lokala myndigheter har gått med på att bevilja anstånd utan ränta för ett antal skatter och avgifter som BE skall erlägga.

(101) Enligt de uppgifter som inkommit från Förenade kungariket rör det sig om följande lokala myndigheter. — Lancaster City Council, avseende Heysham-anläggningen och ett belopp av 1 775 240 GBP. — Shepway District Council, avseende Dungeness-anläggningen och ett belopp av 578 524 GBP. — Hartlepool Borough Council, avseende Hartlepool-anläggningen och ett belopp av 447 508 GBP. — North Ayrshire Council, avseende Hunterston-anläggningen och ett belopp av 735 947 GBP. — East Lothian Council, avseende Torness-anläggningen och ett belopp av 765 986 GBP.

(102) Totalt har det beviljats betalningsanstånd under perioden från november 2002 till februari 2003 avseende ett belopp av 4 303 205 GBP. BE erlade de skatter och avgifter som åtgärd G avser i februari 2003, och ränta för sen betalning på 65 656,24 GBP erlades den 7 oktober 2003. Räntan beräknades med hjälp av kommissionens referensränta för Förenade kungariket, dvs. 6,01 % fram till december 2002 och 5,42 % därefter.

c) Omstruktureringspaketets ekonomiska effekter

(103) I samband med att Förenade kungariket presenterade vilka effekter omstruktureringsplanen skulle få för BE:s framtida lönsamhet gavs även en beskrivning av hur kärnenergiproduktionen fungerar ur ekonomisk synvinkel. I den bedömning av de ekonomiska aspekterna av kärnenergiproduktionen som görs i anmälan skiljer man mellan påverkbara och icke påverkbara kostnader i samband med driften av kärnkraftverken. Kärnkraftverk har i regel mycket stora icke påverkbara kostnader och relativt låga påverkbara kostnader, särskilt kortsiktiga marginalkostnader. Enligt Förenade kungariket finns det goda ekonomiska skäl att driva kärnkraftverk, då beslutet att producera el fattas utifrån vilka de påverkbara kostnaderna är och då kärnkraftverk har de lägsta kortsiktiga marginalkostnaderna.

(104) Förenade kungariket hävdar också att BE inte kommer att gå med förlust av strukturella orsaker om omstruktureringen lyckas. Enligt myndigheterna tar planen itu med de problem som är själva grunden för BE:s svårigheter och leder till långsiktig lönsamhet. Planen innebär framför allt att BE:s handelsstrategi förbättras på ett sådant sätt att bolaget inte längre är så oskyddat, befrias från vissa av de mycket höga icke påverkbara kostnaderna för historiska åtaganden på kärnenergiområdet och ges möjlighet att bygga upp tillräckliga kassareserver för att säkra verksamheten.

(105) Syftet med BE:s omstruktureringsplan är att omstrukturera bolagets kostnader och åtaganden och att skapa en stabil kapitalstruktur så att BE kan bli långsiktigt lönsamt. Förenade kungariket beräknar att BE, för att betraktas som ekonomiskt bärkraftigt, under en period måste vara lönsamt, ha ett positivt kassaflöde och kunna finansiera den löpande verksamheten.

(106) Omstruktureringsplanen innehåller följande åtgärder som syftar till att återställa den ekonomiska lönsamheten: a) Avyttring av BE:s andelar i Bruce Power och AmerGen för att bygga upp kassabehållningen inom bolaget, stärka det och minska verksamhetens spridning. b) Minskning av BE:s löpande grundkostnader genom förhandlingar med de större fordringsägarna om kompromisser angående de historiska fordringarna och avtal om moratorier till dess att omstruktureringen genomförts, i utbyte mot nyemission av skuldinstrument och aktier efter omstruktureringen. c) Överföring av kostnaderna för vissa åtaganden på kärnenergiområdet till Förenade kungariket och omförhandling av kärnbränsleavtal med BNFL (såväl leveransavtal som upparbetnings- och förvaringsavtal). De nya handelsavtalen med BNFL innebär också att BE är mindre utsatt vid fluktuationer i elpriserna. d) Införande av en ny handelsstrategi som gör BE mindre känsligt för volym- och prisrisker på grossistmarknaden.

(107) Enligt Förenade kungariket har omstruktureringsplanen utarbetats utifrån ett av huvudkraven för ekonomisk lönsamhet, dvs. kravet att ett företag skall kunna finansiera sin verksamhet. Eftersom bolaget skulle ha svårt att hitta finansieringskällor på bank- och obligationsmarknaderna, då endast ett litet antal utlånare är beredda att låna ut till ett kärnenergibolag, bör omstruktureringsplanen ses som ett alternativ till extern finansiering. Ett av planens syften är att skapa och bygga upp kassareserverna. Syftet med kassareserverna är att bolaget skall kunna ingå elhandelsavtal som kräver att båda parterna ställer säkerhet och klara sig genom perioder med lägre inkomster utan att behöva extern finansiering. Enligt omstruktureringsplanen kommer det därför att skapas två kassareserver, en reserv för säkerheter och en reserv avseende produktionsstopp och likviditetsproblem. Trots att det skapas två separata reserver är det tänkt att reserven för produktionsstopp och likviditetsproblem skall kunna användas för säkerheter och tvärtom. Detta är tänkt att stärka BE ytterligare.

(108) BE har vidtagit ett antal åtgärder för att stärka sin behållning av likvida medel, bland annat följande åtgärder: a) Åtgärder för att minska säsongsbaserade nedgångar i försäljningen genom bättre styrning av betalningsprofilerna. b) Åtgärder för att sänka kostnaderna ytterligare. c) Åtgärder för att säkra intäkterna från direktförsäljning.

(109) BE har dessutom sett över sin verksamhetsplanering, något som ledde till en uppdatering av finansmålen, och har dessutom gjort en ingående översyn av anläggningarnas prestanda.

(110) Under perioden fram till den 31 mars 2004 stärktes kassareserverna dels genom moratorieavtalen (åtgärd C), dels genom avyttring av egendom (åtgärd F) efter det att BE betalt utestående skulder inom ramen för kreditavtalet för undsättning.

(111) Förenade kungariket har tagit fram tre scenarier utifrån de faktorer som gör BE:s ekonomiska situation särskilt känslig, dvs. elproduktionen och elpriserna. De ekonomiska beräkningarna har kontrollerats av Deloitte & Touche, som är Förenade kungarikets regerings rådgivare i ekonomiska frågor och frågor som rör elmarknaden. Uppgifterna om produktionsresultat och kapitalkostnader i de tre scenarierna har kontrollerats av WS Atkins, som är teknisk rådgivare till BE och Citigroup och av Stone & Webster Management Consultants, Inc., som är teknisk rådgivare till Förenade kungarikets regering.

(112) Vid kontrollerna har hänsyn tagits till de tre viktigaste förändringar som ägt rum sedan den första anmälan gjordes i mars 2003, dvs. förändringarna avseende elprisnivån, programmet för förbättring av prestandan (Performance Improvement Programme (PIP), vars syfte är att se till att kärnkraftverken blir mer tillförlitliga, och handelssäkerheterna.

(113) Elpriserna har gått upp avsevärt under senaste tiden. Enligt Förenade kungariket ligger elpriserna nu på mer än 28 GBP per MWh, jämfört med 16,4 GBP per MWh i mars 2003. Elprisprognoserna varierar i takt med förändringar i de underliggande bränslepriserna (kol, gas, olja), den prissättning för fossila bränslen som fastställs inom Europeiska unionens system för utsläppshandel och reservkapacitetsmarginalerna.

(114) Historiskt sett har BE:s anläggningar alltid producerat mindre än andra likvärdiga anläggningar jorden runt. Vid de äldsta anläggningarna har det gjorts otillräckliga investeringar, vid samtliga anläggningar finns stort utrymme för förbättringar och riskerna för produktionstopp på kort sikt är stora. BE har därför tagit fram återhämtningsplaner för hur anläggningarna kan moderniseras. Programmet för förbättring av prestandan (Performance Improvement Programme) är avsett att leda till förändringar i företagskulturen och organisationsstrukturen och ökade investeringar i kapital och personal. Programmet är också tänkt att leda till säkrare anläggningar och bättre produktionsresultat.

(115) BE tar också hänsyn till senaste tidens ökande krav på ömsesidiga säkerheter på grund av de stigande marknadspriserna.

(116) BE har, för att göra en prognos över sin ekonomiska situation, utifrån vissa möjliga antaganden beträffande produktionsresultat och elpriser, tagit fram ett antal möjliga scenarier, vissa med optimistisk tendens och vissa med pessimistisk tendens, som samtliga tar hänsyn till hur elpriserna utvecklas, programmet för förbättring av prestandan och preliminära krav på ömsesidiga säkerheter. Scenarierna är följande: a) Det optimistiska scenariot ligger till grund för BE:s budget för året och används när produktionsmålen fastställs. Scenariot är till stor del identiskt med det optimistiska scenario som beskrivs i beslutet om att inleda förfarandet. b) Scenariot med en ny notering, som kräver ett offentligt meddelande och ett prospekt i samband med noteringen, skall ses som ett bankscenario. Priserna i scenariot med en ny notering bygger på den väntade priskurvan och en marknadsmodell som tagits fram utifrån BE:s prognoser för bränslekostnader och prissättningen för fossilt bränsle. c) Det sämsta tänkbara rimliga scenariot är identiskt med det pessimistiska scenariot och tar hänsyn till osäkerhetsmoment avseende priser och produktionsresultat. Priserna i scenariot bygger på en priskurva som tagits fram av BE.

(117) Förenade kungariket utgår i sina bedömningar av BE:s lönsamhet från vilka marginaler och vilket manöverutrymme bolaget har. Följande beräkningar har gjorts för perioden 2005–2010: Tabell 5 Manöverutrymme i sifferangivelser (miljoner GBP) Scenariot med en ny notering/Bankscenariot 2005 2006 2007 2008 2009 2010 Reserv av likvida medel […] (14) Betydelsen av säsongsvariationerna och systemet avseende fordringarna Manöverutrymme med hänsyn taget till säsongsvariationerna Samlad effekt av svagheter när det gäller likvida medel, produktion och säkerheter (13) Manöverutrymme med hänsyn taget till svagheterna Samlad effekt av ledningens åtgärder när det gäller likvida medel och säkerheter Manöverutrymme med hänsyn taget till ledningens åtgärder RWC/Pessimistiskt scenario Reserv av likvida medel Betydelsen av säsongsvariationerna och systemet avseende fordringarna Manöverutrymme med hänsyn taget till säsongsvariationerna Samlad effekt av ledningens åtgärder när det gäller likvida medel och säkerheter Manöverutrymme med hänsyn taget till svagheterna Samlad effekt av ledningens åtgärder när det gäller likvida medel och säkerheter Manöverutrymme med hänsyn taget till ledningens åtgärder

(118) Förenade kungariket har också lämnat in en preliminär resultaträkning för perioden 2005–2009 inom ramen för scenariot med en ny notering. Tabell 6 Resultaträkning inom ramen för scenariot med en ny notering Prognosperiod (fem år) Resultaträkning 2005 2006 2007 2008 2009 Kärnenergiproduktion i TWh […] Intäkter Försäljning av produktionen Övrig försäljning Samlade intäkter Driftskostnader Bränslekostnader Personalkostnader Materiel och tjänster Kapital som förts upp i resultaträkningen Nedskrivningar och amorteringar Samlade driftskostnader Driftsresultat Ny affärsverksamhet (överskott före skatt och ränta): AmerGen (före uppskrivning) Resultat före finansiella avgifter och skatt Finansiella avgifter Nettouppskrivning Nettoränta och andra finansiella avgifter Samlade finansiella avgifter Resultat före skatt 17 171 186 336 355 Minoritetsintressen (andel av resultatet före skatt) 0 0 0 0 0 Resultat före skatt (och betalningar till Förenade kungariket) 17 171 186 336 355 Förändringar när det gäller betalningarna till Förenade kungariket 0 – 96 – 133 – 206 – 156 Resultat före skatt (och poster som är av sådan väsentlighet att de kräver särredovisning) 17 75 53 130 199 Poster som är av sådan väsentlighet att de kräver särredovisning 4 068 0 0 – 40 0 Resultat före skatt (men efter poster som är av sådan väsentlighet att de kräver särredovisning) 4 085 75 53 90 199 Skatt 0 0 0 – 26 – 87 Resultat efter skatt och poster som är av sådan väsentlighet att de kräver särredovisning (före skatt på sådana poster) 4 085 75 53 64 112 Källa: BE. Anm.: Uppgifterna för 2004-2005 har tagits fram på formell bas (dvs. för att underlätta jämförelserna och med tanke på redovisningen avser bränslekostnaderna och uppgifterna om uppskrivning de nya avtalen, trots att de nya avtalen inte kommer att gälla förrän den dag då omstruktureringen träder i kraft).

(119) Beräkningen visar att vinsten, före avdrag och tillägg för skatt, minoritetsintressen, åtaganden som gjorts av Förenade kungariket och poster som är av sådan väsentlighet att de kräver särredovisning, ökar från 17 miljoner GBP 2005 till mellan 171 miljoner GBP och 355 miljoner GBP under åren därefter. De poster som är av sådan väsentlighet att de kräver särredovisning 2005 utgörs av det faktum att det tas upp i räkenskaperna att Förenade kungariket gjort ett åtagande om att finansiera de åtaganden på kärnenergiområdet som avses i åtgärd A.

(120) Vinsten före skatt minskar avsevärt på grund av betalningarna till NLF-fonden från och med 2005. Betalningarna till fonden uppgår till 65 % av kassaflödet efter det att alla skulder betalats, och inga betalningar till fonden skall göras då kassaflödena är negativa eller det krävs överföringar för att bibehålla målnivåerna för kassareserverna.

(121) Om man analyserar BE:s ekonomiska prognoser visar sig följande: Det omstrukturerade bolaget i scenariot med en ny notering förväntas generera tillräcklig vinst och tillräckliga kassaflöden för att kunna betala skulder och räntor till fordringsägare av alla slag och att BE också förväntas lämna stora bidrag avseende de åtaganden på kärnenergiområdet som inte omfattas av avtal och nedläggningsåtaganden innan det kan betalas någon avkastning till aktieägarna.

3. Skälen till att förfarandet inleddes

(122) I sitt beslut om att inleda förfarandet konstaterade kommissionen att omstruktureringsplanen ger BE en selektiv konkurrensfördel i en sektor där det förekommer handel inom gemenskapen. Åtgärderna A och G involverar direkt de centrala eller lokala myndigheternas budgetar, dvs. statliga medel. De utgör därför stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget. Det är också möjligt att åtgärd B och, åtminstone delvis, åtgärd C involverar statliga medel om det visar sig att det statligt ägda företaget BNFL inte har agerat i enlighet med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi. Följaktligen kan dessa åtgärder också utgöra statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget.

(123) Kommissionen bedömde stödet mot bakgrund av gemenskapens riktlinjer för undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (15) (nedan kallade ”1994 års riktlinjer”).

(124) Till följd av bedömningen uttryckte kommissionen följande tvivel om stödets förenlighet med den gemensamma marknaden:

(125) Kommissionen betvivlade att planen skulle komma att återställa BE:s lönsamhet inom en rimlig tidsram. Vissa av åtgärderna har en mycket lång varaktighet (åtminstone fram till 2086). Dessutom förefaller BE:s stärkta ställning bara bero på externt stöd från Förenade kungariket och de större långivarna och inte på fysisk intern omstrukturering. För övrigt kan omförhandlingen av priserna för bränsleleverans och upparbetning och förvaring av använt kärnbränsle med BNFL, om det skulle visa sig att det är fråga om statligt stöd, betraktas som ett livslångt driftsstöd för kärnkraftsanläggningar, vilket är oförenligt med kravet på att BE skall möta marknaden på egna ben och uteslutande med egna resurser efter att omstruktureringen är över och även med principen om att förorenaren betalar.

(126) Kommissionen betvivlade att stödet skulle kunna beviljas utan att någon kompensationsåtgärd erbjuds för att uppväga stödets påverkan på konkurrenterna. Kommissionen menade att det är troligt att det inte finns någon eller en mycket liten strukturell överkapacitet på den relevanta marknaden. Kommissionen anser dock att det, mot bakgrund av den stränga konkurrensen på marknaden och det höga stödbeloppet, är sannolikt att något slags kompenserande åtgärd är nödvändig för att stödet skall vara förenligt, även om denna kompensationsåtgärd inte består i en slutgiltig nedläggning av kraftverk.

(127) Kommissionen betvivlade också att stödet begränsas till ett minimum. I detta hänseende noterade kommissionen att planen innehåller en mekanism genom vilken BE kommer att bidra till omstruktureringskostnaderna med en procentandel av bolagets kassaflöde. Mot bakgrund av framför allt den stora osäkerheten vad gäller de stödbelopp som skall beviljas kunde kommissionen i det aktuella skedet inte bedöma om stödet är begränsat till ett minimum.

(128) Mot bakgrund av ovannämnda överväganden drog kommissionen slutsatsen att det förelåg tvivel om huruvida omstruktureringsplanen uppfyller de kriterier som anges i riktlinjerna och om de stödåtgärder som den brittiska regeringen har beviljat eller skall bevilja BE kan betraktas som förenliga med den gemensamma marknaden. Kommissionen beslutade därför att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget.

(129) Kommissionen tillade dessutom att beslutet om att inleda förfarandet inte påverkar tillämpningen av Euratom-avtalet. Vissa åtgärder, dvs. åtgärderna A och B, måste bedömas med hänsyn till målen för Euratom-fördraget. Därför begärde kommissionen att Förenade kungariket skulle tillhandahålla all information som kan vara till hjälp för bedömningen av åtgärderna, särskilt åtgärderna A och B, utifrån Euratom-fördragets mål.

III. SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

(130) Efter det att beslutet om att inleda förfarandet offentliggjorts inkom synpunkter till kommissionen från 20 berörda parter, däribland BE, inom den tidsfrist som fastställdes i samband med att beslutet offentliggjordes. Synpunkterna kan sammanfattas enligt följande:

(131) BE hävdar att ärendet är av ett ovanligt slag då elmarknaden inte fungerar som andra marknader och kärnkraftverkens ekonomiska struktur också är annorlunda.

(132) BE hävdar att bolaget inte har kunnat fullgöra sina skyldigheter avseende de historiska kostnaderna för åtaganden på kärnenergiområdet på grund av att elpriserna sjunkit drastiskt i Förenade kungariket. Även enligt omstruktureringsplanen skall BE bidra avsevärt till de historiska kostnaderna. BE kommer att bidra till kostnaderna för nedläggning och andra åtaganden på kärnenergiområdet som inte omfattas av några avtal i form av bidrag till NDF- och NLF-fonderna. Andra åtgärder som berör BE och dem som investerar i bolaget är bland annat avyttringen av BE:s tillgångar i Nordamerika, det faktum att de befintliga aktieägarna förlorar sina investeringar samt förlikningen med de befintliga investerarna och emissionen av nya obligationer.

(133) BE anser att det vore olämpligt med stöd i form av ett engångsbelopp, särskilt inte med tanke på att vissa kostnader inte kommer att uppstå förrän i en avlägsen framtid. Om det beslutas att BE:s omstruktureringsplan inte kan godtas på grund av att den innebär att BE i ett slag befrias från vissa definierade, om än svårkvantifierade, åtaganden, skulle detta innebära att det skapas ett prejudikat som gör det omöjligt att godkänna omstruktureringsstöd för historiska kostnader.

(134) BE anser att det inte går att dra några relevanta slutsatser av en jämförelse mellan de olika överenskommelserna med privata fordringsägare. Särskilt BNFL skulle drabbas, då en stor del av dess viktigaste verksamhet skulle hotas och eventuellt också bli olönsam, om verksamheten vid BE:s anläggningar skulle bli olönsam.

(135) BE påpekar att BNFL intagit en kompromisslös attityd, eventuellt av rädsla för att BE annars skulle bli insolvent. De villkor som förhandlades fram motsvarade vad BE ansåg var ett absolut minimum för bolaget skulle kunna förbli solvent efter omstruktureringen. BE hävdar att det finns en risk för att kommissionen inte förstått att de nya avtalen med BNFL är av kommersiellt slag och att det missförståndet i sin tur beror på missförstånd avseende fakta i ärendet och den kronologiska ordningen. BE bifogar en bilaga i vilken det redogörs för varför BE anser att de nya avtalen inte är så gynnsamma för BE.

(136) BE understryker att det viktigaste problem som omstruktureringsplanen var avsedd att åtgärda, var att BE i den nya situationen med mycket lägre elpriser på grossistmarknaden, inte längre kunde stå för sina historiska kostnader. Enligt BE är omstruktureringsplanen en effektiv lösning på det problemet.

(137) Beträffande frågan om stödets effekter på konkurrensen menar BE att det faktum att BE har lägre kortsiktiga marginalkostnader än övriga baslastproducenter innebär att BE:s kärnkraftverk alltid kommer att vara i gång. Emellertid är det oviktigt var BE:s kortsiktiga marginalkostnader ligger exakt då elpriserna återspeglar marginalproducentens högre kortsiktiga marginalkostnader.

(138) BE förklarar att kärnkraftverk tekniskt och ekonomiskt kännetecknas av bristande flexibilitet och att det är oekonomiskt att driva kärnkraftverk för andra ändamål än baslastproduktion. Beträffande BE:s handelsstrategi förklarar bolaget att de ekonomiska förhållandena på kärnenergiområdet är sådana att BE tenderar att fokusera på att sälja sin produktion via långsiktiga terminsavtal.

(139) Enligt BE förekommer det ingen överkapacitet inom elproduktionen i Förenade kungariket. Beträffande eventuella kompensationsåtgärder menar BE att det skulle vara ineffektivt att lägga ned BE:s anläggningar i förtid, då syftet med stödet är att bevara BE:s kapacitet på kärnenergiområdet, som när det gäller elproduktion har den högsta graden av kostnadseffektivitet och de lägsta påverkbara resurskostnaderna. Dessutom skulle det innebära en kränkning av Förenade kungarikets behörighet att besluta om val av energikällor inom Förenade kungariket, och dessutom skulle utsläppen av miljöfarliga gaser i atmosfären öka.

(140) BNFL är ett offentligt bolag som är verksamt på kärnenergiområdet. BNFL levererar kärnbränsle till BE och upparbetar och förvarar BE:s utbrända kärnbränsle. Utöver verksamheten inom kärnbränslecykeln driver BNFL ett litet antal Magnox-anläggningar och konstruerar dessutom kärnkraftverk.

(141) De synpunkter som BNFL skickat in fokuserar på frågan om huruvida åtgärderna B och C innebär statligt stöd till BE. BNFL menar att samtliga bidrag från BNFL till BE:s omstruktureringsplan följer principen om en privat investerare i en marknadsekonomi och att det således inte förekommer några inslag av statligt stöd.

(142) BNFL påpekar att man redan i april 2002, mot bakgrund av de råd som BNFL inhämtat från sin finansrådgivare NM Rothschild & Sons Limited (nedan kallad ”Rothschild”), konstaterade att ett ”ordentligt undsättningspaket” för BE skulle vara att föredra framför att låta BE bli insolvent, särskilt med tanke på BNFL känsliga position som BE:s största fordringsägare, den bristande säkerheten och den svaga juridiska ställningen. BNFL tillägger att styrelsen emellertid hade gått med på en omstrukturering av de befintliga avtalen med BE på villkor att BE inte till något pris förblev solvent och att varje förslag om åtgärdspaket till förmån för BE skulle ge BNFL kommersiella fördelar, då det även var underskott i BNFL:s egna balansräkning.

(143) BNFL redogör i detalj för de båda sidornas olika förslag och motförslag och redovisar även Rothschilds åsikter om förslagen. BNFL redovisar också den kronologiska gången och innehållet i förhandlingarna mellan BE och BNFL, som visar att BNFL visade intresse för att hjälpa BE redan innan BE bad Förenade kungariket om hjälp, men att BNFL insåg att det skulle krävas en övergripande omstruktureringsplan för att hjälpa BE. Förhandlingarna inleddes i maj 2000 när BE för första gången, men utan framgång, begärde att föreskriften om ömmande omständigheter och synnerliga skäl i avtalen skulle tillämpas. Nya förhandlingar inleddes under 2002.

(144) BNFL hävdar också att man inte alls deltog i förhandlingarna mellan BE och Förenade kungarikets regering. På grundval av de bedömningar som gjorts av BNFL:s juridiska och ekonomiska rådgivare konstaterade BNFL att en omstrukturering med inriktning på att göra BE solvent skulle gynna BNFL mest kommersiellt och ett avtal om de slutliga villkoren ingicks med BE den 28 november 2002. BNFL fick inte närmare kännedom om vad BE avtalet med Förenade kungariket förrän efter det att de slutliga villkoren avtalats.

(145) BNFL jämför villkoren från den 3 september med de slutliga villkoren och drar slutsatsen att det finns stora likheter mellan dessa och att slutresultatet av förhandlingarna om villkoren ligger närmare BNFL:s ursprungliga förslag än BE:s.

(146) BNFL beskriver utifrån den bedömning som gjorts av dess ekonomiska och juridiska rådgivare vilka kommersiella fördelar en omstrukturering av BE med inriktning på solvens skulle ge BNFL i förhållande till vilka effekter ett insolvensförfarande avseende BE skulle få för BNFL. Ett insolvensförfarande skulle innebära stora risker för BNFL då det förekommit stora odokumenterade lån mellan olika företag inom BE-gruppen och då BNFL:s avtal med BE på många sätt är unika i sitt slag och det inte är möjligt att använda de erfarenheter som gjorts i andra insolvensförfaranden. Dessutom var det nödvändigt att Förenade kungariket spelade en central roll i ett eventuellt insolvensförfarande då regeringen är den enda fordringsägare som har säkerheter i BE:s anläggningar. BNFL fick emellertid inga upplysningar om hur landet skulle komma att agera vid ett eventuellt insolvensförfarande.

(147) Samtidigt som BNFL i egenskap av huvudleverantör till BE borde ha haft en stark förhandlingsposition i ett eventuellt insolvensförfarande underminerades dess möjligheter att effektivt hota med att sluta leverera varor och tjänster till BE av ett antal faktorer. BNFL påpekar att man som BE:s största fordringsägare också skulle vara den största förloraren om BE:s kärnkraftverk skulle stängas på grund av att BNFL gör verklighet av ett sådant hot. Det är dessutom tveksamt huruvida BNFL skulle kunna avsluta avtalen på ett lagligt sätt och lämna tillbaka utbränt kärnbränsle och avfall som BE överlämnat till BNFL, då detta inte är tillåtet enligt kärnsäkerhetslagstiftningen i Förenade kungariket. BNFL skulle därför, som ett ansvarstagande företag, ha varit tvunget att fortsätta att tillhandahålla sina tjänster till BE då man annars skulle riskera säkerheten och till och med säkerheten för tredje man.

(148) BNFL ser tre möjliga scenarion om BE blir insolvent: om BE:s samtliga anläggningar läggs ned skulle detta leda till att endast en liten del av fordringarna kan återvinnas, om BNFL tar över BE:s anläggningar skulle BNFL också få ta över BE:s kärnenergiåtaganden, något som är både riskabelt och föga attraktivt, och om Förenade kungariket skulle ta över skulle den begära att fordringsägarna går med på avsevärda nedskrivningar.

(149) För BNFL förefaller den föreslagna omstruktureringen med inriktning på solvens för BE mest kommersiellt attraktiv, då den minskat BNFL:s utsatthet i förhållande till BE och BNFL får säkrare inkomster än vid insolvens. BNFL kan därför anses ha agerat som en privat fordringsägare.

(150) Avslutningsvis jämför BNFL de egna inkomsterna med de inkomster omstruktureringen skulle ge övriga fordringsägare för att säkra att villkoren är rimliga. För att säkra sin position ytterligare har BNFL sett till att det i de slutliga villkoren infördes en bestämmelse om att BNFL har rätt att dra tillbaka de åtaganden som gjorts om det skulle visa sig att en annan viktig fordringsägare ges bättre villkor än BNFL. Rothschild aktualiserade sin bedömning så snart de stod klart vilka villkor BE hade avtalat med andra viktiga fordringsägare och bekräftade att BNFL:s villkor inte föreföll sämre än villkoren för övriga viktiga fordringsägare. Dessutom kommer de ändrade avtalen inte att träda i kraft om och förrän omstruktureringen är avslutad.

(151) När det gäller åtgärd C anger BNFL att man i samarbete med Rothschild kontrollerat om BNFL beviljar förmånligare moratorievillkor än andra viktiga fordringsägare. När BNFL upptäckte att andra fordringsägare fick förmånligare moratorievillkor än BNFL (trots att BNFL:s situation inte helt och hållet kan jämföras med övriga fordringsägares situation) tänkte BNFL eventuellt begära omförhandling av villkoren och även att begära ränta. BNFL konstaterade emellertid att det inte var troligt att BE skulle kunna betala ränta till BNFL och samtidigt skapa ett sådant överskott av likvida medel under moratorieperioden att omstruktureringens ändå skulle kunna fortsätta. BNFL konstaterade att omstruktureringen, trots den situation BNFL skulle inneha under moratorieperioden, ändå skulle gynna BNFL mer i form av återbetalda medel.

(152) BNFL uppger att beslutet om att förhandla med BE var ett autonomt beslut och inte ett beslut fattat på uppmaning av Förenade kungarikets regering. Det faktum att BNFL är ett offentligt företag är inte ett tillräckligt skäl för att dra slutsatsen att alla BNFL:s beslut dikteras av Förenade kungarikets regering. Förenade kungariket är visserligen enda aktieägaren i BNFL, men BNFL är oberoende när det gäller den dagliga kommersiella verksamheten och skall verka på kommersiell bas. BNFL redogör för sin juridiska ställning i en bilaga. BNFL tillägger att man under förhandlingarna med BE höll aktieägaren DTI underrättad om vad som diskuterades med BE. Enligt BNFL är detta en typisk affärssituation i de fall då ett bolag kontrolleras av en enda ägare. DTI hade angett att man (enligt BNFL:s och DTI:s överenskommelser om corporate government) endast skulle komma att godkänna ändrade avtal med BE om de var på kommersiell bas.

(153) Greenpeace Limited i Förenade kungariket är en del av Greenpeace International, och två av organisationens huvudmål är att verka för nedläggning av kärnkraftverken i Förenade kungariket och för användning av miljövänliga och förnybara energikällor i Förenade kungariket.

(154) Greenpeace anser att åtgärd A, som innebär att BE:s bidrag till åtagandena på kärnenergiområdet begränsas, utgör otillåtet driftsstöd till BE och till BE:s aktieägare då bolaget härigenom blir attraktivare för investerare.

(155) Enligt Greenpeace utgör också åtgärd B och C otillåtet driftsstöd då det är fråga om kontinuerligt stöd från BNFL som agerar eller anses agera som staten eller på statens vägnar, och detta trots följande omständigheter: a) BNFL är ett företag som hankar sig fram endast tack vare statligt stöd. b) BNFL medverkade i de trepartsförhandlingar med regeringen och BE som ledde till att omstruktureringspaketet utarbetades. Förhandlingarna hölls omedelbart efter det att BNFL hade vägrat att omförhandla villkoren i sina egna avtal med BE. Greenpeace begär därför att kommissionen skall uppmana BNFL att visa upp kopior på interna handlingar, så det kan avgöras huruvida BNFL hade kännedom om BE:s förhandlingar med Förenade kungarikets regering. c) Greenpeace hävdar att det inte är fråga om verkliga kommersiella avtal. Avtalen mellan BNFL och BE är inte och har aldrig varit egentliga kommersiella avtal och förefaller mer vara artificiella instrument för att ge BNFL en garanterad inkomst. Omstruktureringspaket säkrar dessa inkomster för BNFL. d) De omförhandlade prisvillkoren har inget att göra med de faktiska kostnaderna för de tjänster som tillhandahålls utan bygger på grossistpriserna. Eftersom de fördelar avtalen ger är kontinuerliga och avtalen inte är tidsbegränsade, är stödet till BE av långsiktigt slag och inte alls en engångsåtgärd för att återställa bolagets lönsamhet. Det är därför fråga om driftsstöd och inte omstruktureringsstöd och som sådant inte förenligt med den gemensamma marknaden.

(156) Greenpeace instämmer i de tvivel som kommissionen uttrycker och drar slutsatsen att stödet inte är förenligt med EG-fördraget. Greenpeace understryker särskilt att stödet inte bara får effekter för de befintliga aktörerna utan att det dessutom hindrar andra och nya aktörer från att konkurrera på marknaden. Stöd till kärnenergiproducenter strider dessutom mot regeringens deklarationer om mångfald i fråga om energikällor, inbegripet förnybara energikällor.

(157) Beträffande frågan om överkapacitet anser Greenpeace att den planeringsmarginal som används i det nationella systemet för planering av hur mycket el som behöver produceras för att säkra tillräcklig kapacitet (National Grid for planning the need for future generation in order to maintain safe capacity) inte är ett lämpligt verktyg för bedömningen av huruvida marknaden kännetecknas av överkapacitet eller inte. Enligt Greenpeace förekommer det sannolikt redan avsevärd strukturell överkapacitet på marknaden och denna kommer att öka.

(158) Greenpeace ifrågasätter påståendet om att nedläggning av vissa av BE:s anläggningar skulle bli dyrare för skattebetalarna, då det är tveksamt om BE kommer att kunna betala av sina befintliga skulder på egen hand. Greenpeace tillägger att det ur ett kortsiktigt perspektiv inte finns anledning att betvivla att Förenade kungariket kommer att kunna uppnå de mål som anges i Kyoto-protokollet.

(159) Dessutom tillägger Greenpeace att det enligt de rapporter som låtit ta fram är både görligt och säkert att lägga ned kärnkraftverk, antingen omedelbart eller på längre sikt. Greenpeace drar slutsatsen att en partiell nedläggning eller utfasning av BE:s anläggningar skulle kräva lägre stödnivåer.

(160) Enligt Greenpeace utesluter Euratom-fördraget inte att det görs en bedömning av statligt stöd på grundval av EG-fördraget. Då Euratom-fördraget inte innehåller några specifika särregler om stöd till kärnenergiindustrin bör de allmänna bestämmelserna om statligt stöd i EG-fördraget tillämpas. Greenpeace hänvisar till de förenade målen 188/80 och 190/80, Frankrike, Italien och Förenade kungariket Storbritannien och Nordirland mot Europeiska gemenskapernas kommission (16). Greenpeace bestrider att stödåtgärderna enbart skulle avse frågor som omfattas av Euratom-fördraget, utom vad gäller kärnsäkerhetsfrågor och säkerhetsaspekter i samband med nedläggning av kärnkraftverk. Greenpeace drar slutsatsen att de aktuella åtgärderna inte är nödvändiga för att de mål som fastställts skall kunna uppnås och att fortsatt driftsstöd inte längre kan motiveras med säkerhetsskäl då en gradvis total eller partiell nedläggning av BE:s anläggningar är ett säkert och hållbart alternativ. Enligt Greenpeace bör kommissionen grunda sin bedömning på gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till skydd för miljön (17).

(161) Powergen är en av de viktigaste aktörerna inom elsektorn i England och Wales. Powergen står för 11 % av elproduktionen (BE står för 14 %) och levererar el till stora kunder inom industri och handel, små och medelstora företag och privatkunder. Företaget ägs av E-ON.

(162) Powergen är emot stödpaketet, och anser att stödet kommer att göra det möjligt för BE att fortsätta att driva kärnkraftverken och att BE utan stöd skulle ha tvingats att stänga sina anläggningar. Powergen invänder således mot Förenade kungarikets argument att BE:s anläggningar kommer att vara i drift, oavsett om BE får stöd eller inte. Powergen fruktar att stödet kommer att ge BE möjlighet att sänka sina priser på artificiellt sätt och erövra andelar på marknaden för elleveranser till stora företag och även ta sig in på marknaden för elleveranser till hushållen. BE kommer också att ha möjlighet att investera i alternativa former av elproduktion.

(163) När det gäller kompensationsåtgärder önskar Powergen vara med och diskutera vilka dessa bör vara och föreslår tre möjliga åtgärder:

(164) För det första, tidigareläggning av nedläggningen av reaktorn Dungeness B till april 2004. Powergen menar att om det görs känt i tillräckligt god tid att nedläggningen av en anläggning tidigareläggs finns det möjlighet för marknaden att skapa tillräckligt med kompensationskapacitet.

(165) För det andra, begränsning av stödet genom att man förbjuder korssubventionering mellan de av BE:s tillgångar som går med förlust (AGR-reaktorerna) och annan verksamhet. Produktionen och försäljningen bör delas upp i separata delar med separat bokföring, och det bör införas ett särskilt system för kontroll av hur BE använder de likvida medlen. Genom dessa åtgärder blir det möjligt att säkra att BE inte kan använda det statliga stöd som betalas ut för åtagandena på kärnenergiområdet till andra ändamål. Åtgärderna bör gälla så länge som omstruktureringsplanen är i kraft.

(166) För det tredje, åtgärder för att förhindra att konkurrensen snedvrids på återförsäljningsmarknaden för el, dvs. att BE förhindras att sälja el till priser som ligger under den faktiska kostnaden (dvs. kostnaderna för el på grossistmarknaden plus diverse försäljningskostnader), att det fastställs ett tak för BE:s marknadsandel när det gäller leveranser till stora kunder inom industri och handel (Powergen föreslår ett tak på 20 %) och att BE hindras från att ta sig in på nya återförsäljningsmarknader. Åtgärderna bör gälla så länge som omstruktureringsplanen är i kraft, och kommissionen bör kontrollera att de fortfarande är effektiva efter fem år.

(167) När det gäller BE:s möjligheter till förnyad lönsamhet anser Powergen att det scenario som tagits fram av Förenade kungariket är alltför optimistiskt, särskilt beträffande anläggningarnas kapacitet i förhållande till tidigare riktvärden.

(168) Powergen anger slutligen att ”det är ett välkänt faktum att EG-fördragets regler för statligt stöd är tillämpliga även på kärnenergiindustrin, oaktat Euratom-fördraget”. Powergen hänvisar till samma mål från 1990 som Greenpeace.

(169) InterGen är en internationell elproducent med verksamhet jorden runt. Företaget har 2 % av produktionskapaciteten i England och Wales (BE har 14 %) och två anläggningar i drift och en anläggning som är under uppförande. InterGen säljer huvuddelen av sin produktion på grossistmarknaden och en viss del via långsiktiga avtal. Företaget har också verksamhet på gasmarknaden och ägs gemensamt av Shell och Bechtel.

(170) Intergen anser elförsörjningen är hotad i Förenade kungariket och att det finns risk för att kärnsäkerheten kan komma att förvaltas av konkursförvaltare. InterGen påpekar att BE, både i det förflutna och nu, har åsamkat InterGen skada och anger vidare att företag som är konkurrenter till InterGen, som Teeside Power Limited, som är en av BE:s fordringsägare, gynnas av omstruktureringsplanen på InterGens bekostnad. Slutligen anförs att InterGen och dess dotterbolag bör beviljas kompensation för den skada som företaget kommer att åsamkas om kommissionen godkänner stödet.

(171) Den aktuella parten anger att enligt handlingar från tiden innan BE:s omstrukturering blev känd låg upparbetningspriset på 1 000 GBP per kg tungmetall. BNFL och BE har till följd av omstruktureringen enats om ett upparbetningspris på 150 GBP per kg tungmetall, och det priset ligger 85 % lägre än priset i det ursprungliga avtalet. Vidare tillägger den aktuella parten att priserna i det ursprungliga avtalet mellan BNFL och BE var baserade på de faktiska kostnaderna plus ett tillägg, vilket innebär att baslastkunderna endast kunde få tillgång till upparbetningstjänsterna om de betalade hela kostnaden (proportionell) för upparbetningen plus ett vinsttillägg. Om de priser som avtalats med baslastkunderna måste ligga på 1 000 GBP per kg för att täcka kostnaderna är det uppenbart att de nya priser som avtalats med BE inte kommer i närheten av att täcka kostnaderna. Även i nya avtal ligger priset på 1 000 GBP per kg tungmetaller (2003 års priser).

(172) Enligt den aktuella parten visar denna prisjämförelse att BNFL inte har agerat som en privat investerare i en marknadsekonomi i sina förhandlingar med BE, utom om det skulle visa sig att BNFL kan tänka sig att bevilja samma gynnsamma villkor för alla sina kunder.

(173) Drax är Västeuropas största producent av el från kolkraftverk. Drax ingick tidigare i AES Corporation, som är en USA-baserad elgrupp med intressen inom elproduktion, elåterförsäljning och elleverans jorden runt. AES Corporation överlät den 5 augusti 2003 kontrollen över Drax till sina fordringsägare. Den 30 augusti 2003 meddelade Drax att man ingått ett avtal med International Power plc om omstrukturering av Drax.

(174) Drax anser att åtgärderna A, B och G utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget. Däremot anser Drax inte att åtgärderna D, E och F utgör statligt stöd. Vidare menar Drax att det är vanskligt att beräkna stödnivån. Beträffande åtgärd A anger Drax att stödet kan komma att bli mycket mer omfattande än vad som beräknas då nedläggningsåtagandenas omfattning i Förenade kungariket inte kartlagts och det är föga troligt att BE kommer att bidra till kostnaderna för åtagandena på kärnenergiområdet. I slutändan är det trots allt Förenade kungariket som ansvarar för upparbetnings-, förvarings- och nedläggningsåtagandena. Förenade kungariket kommer aldrig att tillåta att BE går i konkurs. Drax anser att även skattebefrielsen bör anmälas som stöd.

(175) Angående de omförhandlade avtalen med BNFL menar Drax att ingen privat investerare skulle ha gått med på så dåliga villkor då dessa innebär stora förluster nu och i framtiden, oavsett föreskriften om ömmande omständigheter och synnerliga skäl och det faktum att BE är BFNL:s största kund. Det är uppenbart att omförhandlingen av avtalen skadat BNFL:s ställning allvarligt. Omförhandlingen kommer att leda till att de årliga fasta betalningarna inom ramen för avtalet om leverans av kärnbränsle kommer att minska med mellan 5 och 20 miljoner GBP per år. Detta bekräftas även i BNFL:s årsredovisning för 2004. Det är dessutom troligt att BE, även om bolaget hamnar i tvångsförvaltning, kommer att fortsätta driften av anläggningarna och således kommer att ha samma behov av kärnbränsleleveranser och tjänster avseende hantering, upparbetning och förvaring av det utbrända kärnbränslet. Frågan är därför huruvida en förvaltare hade kunnat erhålla samma villkor från BNFL. Dessutom skulle BNFL kunna utforska andra affärsmöjligheter om samarbetet med BE skulle minska. BNFL har inte organiserats enligt principen om en privat investerare i en marknadsekonomi. Åtgärd B utgör därför statligt stöd.

(176) Drax anser vidare att det moratorieavtal som ingår i åtgärd C också utgör statligt stöd, då BNFL till skillnad från andra fordringsägare inte får ränta under moratorieperioden.

(177) Drax kommenterar därefter stödpaketets förenlighet med gemenskapslagstiftningen. Drax ifrågasätter inte att BE är ett företag i svårigheter. Däremot anser Drax att BE:s oskyddade ställning helt och hållet beror på att BE:s ledning fattade ett märkligt beslut om att sälja detaljhandelsverksamheten. BE kunde dessutom ha minskat sina kostnader genom att stänga vissa anläggningar tillfälligt, då det kostar mer att ha anläggningarna i drift än att stänga dem tillfälligt.

(178) Beträffande frågan om återställd lönsamhet, anser Drax att den föreslagna planen inte är någon riktig omstruktureringsplan. BE kommer dessutom alltid att inneha en särställning i förhållande till sina konkurrenter. BE kommer att fortsätta att producera el och sälja den på marknaden till vilket pris som helst och därmed pressa ned priserna på konkurrenternas bekostnad.

(179) Drax invänder mot Förenade kungarikets regerings metod att bedöma BE:s lönsamhet på grundval av de kortsiktiga marginalkostnaderna. Omstruktureringen befriar BE från de största kostnaderna för kärnenergiåtagandena. Vanligtvis grundar ett företag ett beslut om att ta sig in på en viss marknad eller om att stanna kvar på en viss marknad på en bedömning av vilka förutsättningarna företaget har att täcka sina genomsnittliga kostnader och få en rimlig avkastning av den investering som gjorts. Detta gäller inte BE som befriats från alla kommersiella risker.

(180) När det gäller stödets varaktighet, menar Drax att finansieringen av åtaganden på kärnenergiområdet utan tidsbegränsning så långt i framtiden inte är förenlig med riktlinjerna. Drax anger också att ett kontinuerligt driftsstöd inte kan anses vara begränsat till vad som är strikt nödvändigt. Beträffande BE:s eget bidrag konstaterar Drax att det råder osäkerhet kring inkomsterna från avyttringen av tillgångar och att BE:s bidrag till NLF-fonden kommer från ett kassaflöde med stödinslag och därför inte kan räknas.

(181) Drax konstaterar vidare angående frågan om överkapacitet och kompensation till fordringsägarna att den kapacitetsmarginal på 20 % som nämns i beslutet om att inleda förfarandet endast avser efterfrågan under högsäsong under vinterhalvåret. Enligt NGC ligger efterfrågan under högsäsong under vinterhalvåret på 20,3 %. Enligt Drax borde den mest rationella strategin för BE vara att stänga en del av produktionskapaciteten under sommarhalvåret. Det skulle ge nettobesparingar.

(182) Drax anser att det finns en möjlighet att säkra att omstruktureringen följer riktlinjerna och att konkurrerande företag som inte får stöd ges kompensation på villkor att det antas ett antal kompensationsåtgärder och görs vissa ändringar av omstruktureringsplanen. Drax föreslår följande åtgärder: a) BE bör fjärmas från den konkurrensutsatta marknaden genom att det införs ett system med obligatoriskt kärnenergiköp till fast pris av samma slag som skyldigheten att köpa en viss andel el från förnybara energikällor (Renewable obligation). Det är inte möjligt att omstrukturera BE på ett sådant sätt att bolaget kan konkurrera på jämlika villkor med företag som inte får stöd. Den bästa lösningen, om det inte är möjligt att helt avlägsna BE från marknaden, är att fjärma BE:s produktion från den konkurrensutsatta marknaden. Det skulle i så fall vara nödvändigt att reglera priserna på el från kärnkraftverken, och priserna skulle sedan kunna fastställas på grundval av kapitalkostnaderna och andra traditionella parametrar för prisreglering. Härigenom skulle det vara möjligt att tillfredsställa regeringens kvar på leveranssäkerhet och kärnsäkerhet, och det skulle inte längre förekomma någon snedvridning av konkurrensen. b) Avtal med kortare löptid och en ny bedömning av vilka risker avtalen innebär för BNFL. c) Försäljning av Eggborough-anläggningen. d) Förbud mot ytterligare förvärv och mot att BE agerar som marknadsledande. e) Ett löfte från Förenade kungariket om att det är fråga om en engångsåtgärd.

(183) Drax kommenterar också tillämpningen av Euratomfördraget, och anser att Euratomfördraget och EG-fördraget snarare kompletterar varandra än står i strid med varandra.

(184) Synpunkter inkom också från följande berörda parter: TUSNE (18) (Trade Unionists for Safe Nuclear Energy within a Balanced Energy Policy), Robert Freer (19), The UK Chemical Industries Association (nedan kallad ”CIA”) (20), John Hall Associates (nedan kallad ”JHA”) (21), Energy Intensive Users Group (nedan kallad ”EIUG”) (22), Terra Nitrogen (23), Energywatch (24), Teollisuuden Voima Oy (nedan kallad ”TVO”) (25), National Grid Transco (26), Royal Academy of Engineering (27), Enfield Energy Centre Limited (nedan kallad ”EECL”) (28), Energy Information Centre Ltd (nedan kallad ”EIC”) (29), Major Energy Users' Council Ltd (nedan kallad ”MEUC”) (30) samt en andra tredje part som önskar vara anonym.

(185) TUSNE, Robert Freer, CIA, JHA, EUIG, Terra Nitrogen, EIC och MEUC hyser oro för leveranssäkerheten i Förenade kungariket och anför att en stängning av BE:s kärnkraftverk skulle innebära en risk för avbrott i elförsörjningen och att detta inte är i elkonsumenternas intresse. Vissa av ovannämnda parter anger också att en nedläggning av BE:s anläggningar skulle göra det svårare för Förenade kungariket att uppfylla sina åtaganden enligt Kyoto-protokollet, då kärnkraftverken bidrar till en diversifierad energiförsörjning. Parterna menar att de kostnader som skulle uppstå om BE tillåts gå i konkurs skulle vara mycket mer omfattande än kostnaderna för omstrukturering och det stöd som krävs.

(186) Den andra anonyma tredje parten menar att BE använder det statliga stödet för att dumpa priserna och därigenom skaffa sig marknadsandelar. Man hänvisar till fall där man anser att BE erbjudit priser som legat 10–15 % under gängse pris. Man konstaterar att det inte är möjligt att erbjuda sådana priser utan statligt stöd och att det därför inte är möjligt att anse att stödet skall återställa BE:s lönsamhet.

(187) TVO anför att det inte är möjligt att, utifrån det faktum att BE haft svårigheter, dra slutsatsen att kärnkraft inte kan vara konkurrenskraftig på en avreglerad elmarknad.

(188) National Grid Transco anför att den nuvarande kapacitetsmarginalen i England och Wales är lägre än vad som förutspåtts och att det därför inte kan anses finnas någon strukturell överkapacitet. National Grid Transco anför att en säkerhetsmarginal på 20 % är det gränsvärde över vilket det kan anses förekomma överkapacitet. Enligt National Grid Transco kommer säkerhetsmarginalen, i ett optimistiskt scenario, att ligga under 20 % åtminstone fram till 2006. I ett pessimistiskt scenario kommer säkerhetsmarginalen alltid att ligga under 20 % och kan till och med komma att falla till 8,5 % under 2009. Avslutningsvis konstaterar National Grid Transco att man, i den händelse det skulle krävas att anläggningar stängs som kompenserande åtgärder, måste meddela marknaden detta i förväg (3–4 år) så att den kan kompensera för bortfallet.

(189) EECL anför att alla elproducenter i Förenade kungariket och inte bara BE drabbats av de sjunkande grossistpriserna på el i Förenade kungariket. EECL invänder mot Förenade kungarikets regerings åsikt att de kortsiktiga marginalkostnaderna skall fungera som riktvärde för fastställandet av stödets eventuella snedvridande effekter, då EECL anser att de kostnaderna inte återspeglar en anläggnings lönsamhet på medellång och lång sikt. Enligt EECL är låga terminspriser den bästa indikatorn på strukturell överkapacitet på en marknad.

IV. SYNPUNKTER FRÅN FÖRENADE KUNGARIKET OM INLEDANDET AV FÖRFARANDET

(190) Förenade kungariket meddelar att de lokala skatterna erlagts med normal ränta.

(191) Inledningsvis anför Förenade kungarike