SV Europeiska unionens officiella tidning L 187/1

KOMMISSIONENS BESLUT (EU) 2017/1283

av den 30 augusti 2016

om det statliga stöd SA.38373 – (2014/C) (f.d. 2014/NN) (f.d. 2014/CP) som Irland har genomfört till förmån för Apple

[delgivet med nr C(2016) 5605]

(Endast den engelska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda artiklar (1) ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig och med beaktande av deras synpunkter, och

av följande skäl:

1. FÖRFARANDE

(1) Genom en skrivelse av den 12 juni 2013 uppmanade kommissionen Irland att lämna information om Irlands praxis för förhandsbesked i skattefrågor (2). Kommissionen begärde särskilt information om alla förhandsbesked som meddelats till förmån för Apple-koncernens företag Apple Operations International (nedan kallat AOI), Apple Sales International (nedan kallat ASI) och Apple Operations Europe (nedan kallat AOE). Kommissionen begärde också en förteckning med exempel på (minst fem) hemmahörande företag eller utländska företags fasta driftställen som gynnats av förhandsbesked i skattefrågor för liknande verksamheter i Irland.

(2) Genom en skrivelse av den 9 juli 2013 lämnade Irland de begärda upplysningarna till kommissionen. I sin skrivelse uppgav Irland att den irländska skatteförvaltningen hade meddelat förhandsbesked till icke hemmahörande företag i fråga om fördelningen av vinster till deras irländska filialer i nio fall. Det rör sig om följande företag: Företag [A] (*1), företag [B], företag [C1], företag [D], företag [E], företag [F], företag [G1], företag [G2] och företag [G3].

(3) Genom en skrivelse av den 26 augusti 2013 begärde kommissionen att få de förhandsbesked som den irländska skatteförvaltningen meddelat dessa nio företag. Kommissionen begärde också att få alla förhandsbesked som meddelats av den irländska skatteförvaltningen under åren 2010, 2011 och 2012. Den 25 september 2013 lämnade Irland alla förhandsbesked som meddelats till de nio företagen samt de förhandsbesked som meddelats under åren 2010, 2011 och 2012. Bland 2012 års förhandsbesked ingick ett litet antal förhandsbesked om prissättning, inklusive bilaterala sådana.

(4) Genom en skrivelse av den 21 oktober 2013 uppmanade kommissionen Irland att lämna de förhandsbesked som den irländska skatteförvaltningen meddelat 1991 och 2007 till förmån för ASI och AOE samt alla väsentliga uppgifter som låg till grund dessa företags ansökan om att den irländska skatteförvaltningen skulle utfärda dessa förhandsbesked, särskilt styrkande rapporter från företagens skatterådgivare. Kommissionen begärde också information om alla företag i Apple-koncernen som är skattemässigt hemmahörande i Irland, inbegripet alla förhandsbesked som är i kraft, samt deklarationerna för dessa företag i Apple-koncernen för åren 2010, 2011 och 2012. Den 21 november 2013 lämnade de irländska myndigheterna de begärda upplysningarna, inbegripet de förhandsbesked från 1991 och 2007 som meddelats till förmån för ASI och AOE, samt deklarationerna för de nio företag som anges i skäl 2.

(5) Genom en skrivelse av den 24 januari 2014 begärde kommissionen en förklaring av de förhandsbesked som Irland lämnat den 25 september 2013. Kommissionen uppmanade även Irland att lämna alla meddelade förhandsbesked om vinstfördelning sedan 2004, alla förhandsbesked som meddelats före detta år och som fortfarande är i kraft samt alla väsentliga uppgifter som låg till grund för dessa förhandsbesked.

(6) Den 6 mars 2014 lämnade Irland in ytterligare förhandsbesked om vinstfördelning avseende företag vars ansökningar hade handlagts av den irländska skatteförvaltningens ”avdelning för stora företag”. Irland lämnade dessa förhandsbesked, en kopia av den korrespondens som de irländska myndigheterna mottagit från företaget eller dess skatterådgivare med skälen till ansökan om förhandsbesked, och en kopia av den irländska skatteförvaltningens svar. Upplysningarna rörde följande tio företag: Företag [H], företag [I], företag [C2], företag [J], företag [K], företag [D], företag [L], företag [M], företag [N] och företag [O] (3). Irland påpekade dessutom att upplysningarna om företag [K] hade lämnats i ett tidigare svar.

(7) Genom en skrivelse av den 7 mars 2014 informerade kommissionen Irland om att den undersökte huruvida de förhandsbesked i skattefrågor som den irländska skatteförvaltningen meddelat till förmån för ASI och AOE under åren 1991 och 2007 utgör nytt stöd, och uppmanade de irländska myndigheterna att lämna synpunkter på förenligheten av sådant stöd. Kommissionen påpekade att den genom en skrivelse av den 21 oktober 2013 redan hade begärt alla väsentliga uppgifter som låg till grund för dessa förhandsbesked, och uppmanade Irland att lämna eventuella kompletterande upplysningar om de skattearrangemang som godkänts genom dessa förhandsbesked samt Apple-koncernens företags deklarationer i Irland. Den 25 mars 2014 lämnade Irland in ASI:s och AOE:s deklarationer för åren 2004–2010.

(8) Genom skrivelser av den 1 och 28 maj 2014 uttryckte de irländska myndigheterna farhågor om att diskussionerna mellan kommissionen och Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (nedan kallad OECD) kunde ha lett till att konfidentiell information om skattebetalare hade lämnats ut. Kommissionen besvarade dessa farhågor genom en skrivelse av den 6 juni 2014, där den förklarade att diskussionerna mellan kommissionen och OECD var allmänt hållna och att ingen konfidentiell information om skattebetalare hade lämnats ut till OECD.

(9) Den 11 juni 2014 antog kommissionen, i enlighet med artikel 108.2 i fördraget, sitt beslut om att inleda ett formellt granskningsförfarande angående den irländska skatteförvaltningens förhandsbesked i skattefrågor från 1991 och 2007 till förmån för ASI och AOE på grund av att dessa förhandsbesked kunde utgöra statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget (nedan kallat beslutet att inleda förfarandet).

(10) Genom skrivelse av den 5 september 2014 inkom Irland med synpunkter på beslutet att inleda förfarandet.

(11) Beslutet att inleda förfarandet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning den 17 oktober 2014 (4). Kommissionen uppmanade berörda parter att inkomma med synpunkter på granskningen. Genom en skrivelse av den 17 november 2014 mottog kommissionen synpunkter från Apple. En ad hoc-rapport om vinstfördelning som utarbetats av företagets skatterådgivare [Apples skatterådgivare] (nedan kallad ad hoc-rapporten från Apples skatterådgivare) bifogades dessa synpunkter. Synpunkter inkom också från Ibec (5) och Oxfam och flera branschorganisationer (6) lämnade in en gemensam skrivelse.

(12) Den 9 januari 2015 hölls ett möte mellan kommissionens avdelningar och företrädare för Apple, då Apple förklarade sin nya bolagsstruktur i Irland för kommissionen. Genom ett e-postmeddelande av den 19 januari 2015 lämnade Apple en sammanfattning av de viktigaste delarna av Apples […] omstrukturering i Irland till kommissionen som en uppföljning av mötet den 9 januari 2015.

(13) Den 30 januari 2015 och den 11 mars 2015 lämnade Irland sina kommentarer om de synpunkter från tredje parter som kommissionen mottagit till svar på beslutet att inleda förfarandet.

(14) Genom en skrivelse av den 4 februari 2015 uppmanade kommissionen Irland att inkomma med synpunkter på Apples nya bolagsstruktur i Irland och lämna all skriftlig korrespondens mellan den irländska skatteförvaltningen och Apple om den nya bolagsstrukturen. Irland besvarade uppmaningen genom en skrivelse av den 25 februari 2015 och lämnade den begärda skriftliga korrespondensen och anteckningar från ett konferenssamtal den 11 december 2014 mellan den irländska skatteförvaltningen och Apple. Irland bad dessutom kommissionen att klargöra vissa aspekter av sin granskning av förhandsbeskeden i skattefrågor från 1991 och 2007 som, enligt Irlands mening, föreföll grundas på en missuppfattning från kommissionen sida av den tillämpliga nationella lagstiftningen.

(15) Genom en skrivelse av den 5 mars 2015 begärde kommissionen information från Irland om de ränteinkomster som rapporterats i ASI:s och AOE:s finansiella räkenskaper och om fördelningen av dessa inkomster inom ASI och AOE. Kommissionen begärde dessutom information om förvaltningen av de licenser för immateriella tillgångar som innehas av ASI och AOE för upphandling, tillverkning, försäljning och distribution av Apple-produkter utanför Nord- och Sydamerika, och om anställda i Apple-koncernen var delaktiga i förvaltningen av dessa licenser. Irland svarade genom en skrivelse av den 15 april 2015 och lämnade alla begärda upplysningar, inklusive en bilaga som lämnats av Apple. I en andra skrivelse som skickades samma dag samtyckte Irland till ett möte med kommissionen.

(16) Den 17 april 2015 skickade kommissionen en skrivelse till Irland med svar på Irlands begäran av den 25 februari 2015 om att kommissionen skulle klargöra vissa aspekter av sin granskning av förhandsbeskeden från 1991 och 2007 (nedan kallad skrivelsen av den 17 april 2015). Kommissionen uppmanade Irland att vidarebefordra en kopia av skrivelsen till Apple.

(17) Den 22 april 2015 hölls ett möte mellan kommissionens avdelningar och Apple. De irländska myndigheterna var närvarande vid mötet, som inriktades på vinstfördelningen inom ASI och AOE.

(18) Genom ett e-postmeddelande av den 23 april 2015 uppmanade kommissionen Apple att lämna synpunkter på skrivelsen av den 17 april 2015. Kommissionen uppmanade dessutom Apple att lämna in protokoll från ASI:s styrelsemöten under samma period som protokoll från AOE:s styrelsemöten hade lämnats tidigare.

(19) Genom skrivelser av den 4 maj 2015 besvarade Irland och Apple skrivelsen av den 17 april 2015. Den 7 maj 2015 vidarebefordrades Apples skrivelse till Irland för synpunkter.

(20) Den 7 maj 2015 hölls ett möte mellan kommissionens avdelningar och de irländska myndigheterna.

(21) Den 20 maj 2015 lämnade Irland synpunkter på Apples kommentarer om skrivelsen av den 17 april 2015.

(22) Den 27 maj 2015 lämnade Apple in alla protokoll och beslut från både ASI:s och AOE:s styrelsemöten under den begärda perioden till svar på kommissionen e-postmeddelande av den 23 april 2015.

(23) Genom ett e-postmeddelande av den 9 juli 2015 skickade kommissionen utkastet till protokoll från mötet den 7 maj 2015 till Irland och uppmanade de irländska myndigheterna att samtycka till eller föreslå ändringar av protokollet.

(24) Den 17 juli 2015 besvarade Irland kommissionens e-postmeddelande av den 9 juli 2015, och påpekade i synnerhet att man inte ansåg att utkastet utgjorde ett exakt eller heltäckande protokoll av mötet den 7 maj 2015. Irland lämnade sina synpunkter på mötet och upprepade de argument som framfördes i skrivelsen av den 4 maj 2015. Irland bifogade dessutom ett yttrande som utarbetats av John D. Cooke (nedan kallat Cooke-yttrandet). Genom en skrivelse av den 28 juli 2015 besvarade kommissionen Irlands skrivelse av den 17 juli 2015.

(25) Genom en skrivelse av den 14 augusti 2015 lämnade Irland sina synpunkter på protokollet från mötet den 7 maj 2015.

(26) Genom en skrivelse av den 7 september 2015 lämnade Apple sina synpunkter på protokollet från mötet den 7 maj 2015. Apple lämnade även in ett yttrande som utarbetats av professor [Apples rådgivare] (nedan kallat Apple-rådgivarens yttrande).

(27) Genom en skrivelse av den 11 november 2015 uppmanade kommissionen Irland att lämna ytterligare klargöranden av ASI:s, AOE:s och Apple Distribution Internationals (nedan kallat ADI) verksamheter, för att bättre förstå vilka funktioner de utför och vilka risker som bärs av ASI:s och AOE:s huvudkontor och respektive irländska filialer.

(28) Efter flera skriftväxlingar mellan Irland och kommissionen den 25 november 2015, den 27 november 2015 och den 2 december 2015 om omfattningen av begäran om information och svarsfristerna, lämnade Irland en del av den begärda informationen genom en skrivelse av den 8 december 2015. I den skrivelsen förklarade Irland även att den saknade informationen skulle lämnas senare och att Apple arbetade med att sammanställa de begärda upplysningarna. Irland förklarade även att man var orolig över hur granskningen hade fortskridit.

(29) Den 21 januari 2016 hölls ett möte mellan Tim Cook, verkställande direktör för Apple Inc. (nedan kallad Apples vd), och Margrethe Vestager, kommissionsledamot med ansvar för konkurrensfrågor, där även Irland var företrätt. Genom en skrivelse av den 25 januari 2016 lämnade Apples vd ytterligare klargöranden av de punkter som Apple tagit upp under mötet den 21 januari 2016. Kommissionsledamoten med ansvar för konkurrensfrågor besvarade den skrivelsen genom en skrivelse av den 29 februari 2016.

(30) Genom en skrivelse av den 29 januari 2016 lämnade Irland ytterligare upplysningar till svar på kommissionens begäran av den 11 november 2015.

(31) Genom en skrivelse av den 17 februari 2016 upprepade Irland sina farhågor om hur granskningen hade fortskridit, och förklarade att man ansåg att kommissionen hade brutit mot reglerna för rättvisa förfaranden och rätten till försvar.

(32) Genom en skrivelse av den 18 februari 2016 lämnade Apple ytterligare klargöranden av de punkter som tagits upp under mötet den 21 januari 2016. Apple lämnade även in en uppdatering av den ad hoc-rapport som lämnats av [Apples skatterådgivare] den 17 november 2014 som en del av sina synpunkter på beslutet att inleda förfarandet (nedan kallad den andra ad hoc-rapporten från Apples skatterådgivare). I den skrivelsen förklarade Apple att man hade uppfattat det som att kommissionen i sitt beslut att inleda förfarandet ifrågasatte vinstfördelningen till de irländska filialerna till ASI och AOE.

(33) Genom en skrivelse av den 18 februari 2016 lämnade Irland in en icke efterfrågad ad hoc-rapport som utarbetats av Pricewaterhouse Cooper (nedan kallad PwC:s ad hoc-rapport), som enligt Irland styrkte dess åsikt att vinstfördelningen till de irländska filialerna till ASI och AOE, som godkänts enligt den irländska skatteförvaltningens förhandsbesked i skattefrågor från 1991 och 2007, gjordes på affärsmässiga grunder (armslängds avstånd).

(34) Genom en skrivelse av den 8 mars 2016 begärde kommissionen […] vissa ytterligare […] upplysningar […]. Kommissionen besvarade också de farhågor om granskningens omfattning som Irland uttryckte den 17 februari 2016, genom att förklara att syftet med granskningen var att undersöka huruvida vinstfördelningen till ASI:s och AOE:s irländska filialer, som godkänts enligt förhandsbeskeden från 1991 och 2007, gav upphov till statligt stöd.

(35) Den 14 mars 2016 skickade Apple […] en ytterligare skrivelse […], där man uttryckte farhågor om huruvida förfarandet var rättvist. Kommissionen besvarade den skrivelsen genom en skrivelse av den 20 april 2016 och skickade en kopia av sin skrivelse till de irländska myndigheterna. Apple besvarade kommissionens skrivelse av den 20 april 2016 genom en skrivelse av den 6 maj 2016. Kommissionen besvarade skrivelsen av den 6 maj 2016 den 22 juli 2016 och skickade en kopia av sin skrivelse till de irländska myndigheterna. Till svar på kommissionens skrivelse av den 22 juli 2016 skickade Apple en skrivelse till kommissionen den 24 augusti 2016, där Apple gav uttryck för sina farhågor om huruvida förfarandet var rättvist.

(36) Den 23 mars 2016 skickade Irland två skrivelser till kommissionen. Genom den första skrivelsen lämnade Irland en del av den information som kommissionen begärt i sin skrivelse av den 8 mars 2016, och uppgav att man skulle lämna resten av upplysningarna den 22 april 2016. Genom den andra skrivelsen gav Irland än en gång uttryck för sina farhågor om huruvida förfarandet var rättvist.

(37) Genom en skrivelse av den 22 april 2016 lämnade Irland in en skrivelse från Apple av den 22 april 2016, genom vilken Irland lämnade information till svar på kommissionens begäran om information av den 11 november 2015 och […] av den 8 mars 2016.

(38) Den 24 maj 2016 lämnade Irland ytterligare upplysningar för att komplettera sin inlaga av den 22 april 2016. Dessa upplysningar bestod av protokoll från ASI:s och AOE:s styrelsemöten, som inte hade lämnats tidigare.

2. FAKTISKA OMSTÄNDIGHETER OCH RÄTTSLIG BAKGRUND

(39) Detta beslut avser två förhandsbesked i skattefrågor som meddelats av den irländska skatteförvaltningen den 29 januari 1991 och den 23 maj 2007 till förmån för ASI och AOE (nedan kallade de omtvistade förhandsbeskeden i skattefrågor). I de omtvistade förhandsbeskeden i skattefrågor godkänns ASI:s och AOE:s metoder för att fördela vinst till sina respektive irländska filialer. De omtvistade förhandsbeskeden i skattefrågor gör det möjligt för ASI och AOE att fastställa sin årliga bolagsskatt i Irland genom att tillämpa de vinstfördelningsmetoder som godkänns av den irländska skatteförvaltningen i dessa förhandsbesked. Förhandsbeskedet från 1991 gällde till 2007, då det ersattes av förhandsbeskedet från 2007. Förhandsbeskedet från 2007 gällde till dess att Apples nya bolagsstruktur i Irland infördes. Enligt den information som lämnats av Apple är det sista räkenskapsår som 2007 års förhandsbesked gäller för 2014, som slutar den 27 september 2014.

2.1 MOTTAGARE AV DE OMTVISTADE FÖRHANDSBESKEDEN I SKATTEFRÅGOR

2.1.1 APPLE-KONCERNEN

(40) Apple-koncernen består av Apple Inc. samt alla företag som kontrolleras av Apple Inc. (nedan tillsammans kallade Apple). Apple har sitt huvudkontor i Amerikas förenta stater (nedan kallade Förenta staterna).

(41) Apple utformar, tillverkar och marknadsför anordningar för mobil kommunikation och medier, persondatorer och bärbara digitala musikspelare. Företaget säljer en rad olika relaterade programvaror, tjänster, kringutrustning, nätverkslösningar samt digitalt innehåll och applikationer från tredje parter. Apple säljer sina produkter i hela världen, genom sina detaljistbutiker, webbutiker och sin direkta försäljningspersonal samt genom cellulära nätverksbolag, grossister, detaljister och återförsäljare. Genom sin webbutik och sina detaljistbutiker säljer Apple dessutom en rad olika tredjepartsprodukter som är kompatibla med Appleprodukterna, bland annat applikationsprogramvara och olika tillbehör och kringutrustning.

(42) Apple säljer till konsumenter, företag och stater i hela världen. Apple styr främst sin verksamhet geografiskt. De geografiska rapporteringssegmenten är Nord- och Sydamerika, Europa (7), Japan, Kina och övriga Asien–Stillahavsområdet.

(43) Under 2015 uppgick Apples världsomspännande nettoomsättning till 233,7 miljarder US-dollar och företaget hade ett resultat på 53,4 miljarder US-dollar (8). Per den 26 september 2015 innehade Apple 186,9 miljarder US-dollar i kontanter, likvida tillgångar samt kortfristiga placeringar genom utländska dotterbolag (9). Detta belopp motsvarar i stort utländska vinster som inte beskattades (10).

(44) Apples globala verksamhet är strukturerad kring nyckelfunktionsområden som förvaltas och styrs centralt i Förenta staterna av chefer som är baserade i Cupertino i Förenta staterna. Apple-koncernens nyckelfunktionsområden är forskning och utveckling (nedan kallad FoU), marknadsföring, drift, försäljning och allmänt och administration.

2.1.2 APPLES STRUKTUR I IRLAND

(45) Apple-koncernen omfattar företag som är bildade i Irland. Bland de företag i Apple-koncernen som är bildade i Irland kan en åtskillnad göras mellan företag som är bildade och även är skattemässigt hemmahörande i Irland, såsom ADI, Apple Operations och Apple Sales Ireland, och företag som är bildade men ej skattemässigt hemmahörande i Irland, såsom AOI, ASI och AOE.

(46) När det gäller de företag i Apple-koncernen som är bildade och skattemässigt hemmahörande i Irland med anställda i Irland har ADI anlitats av ASI för att säkerställa distributionen av Appleprodukter utanför Nord- och Sydamerika, köper Apple Operationsverktygsutrustning som ska användas av tillverkare och delar från leverantörer för försäljning till tillverkare, medan Apple Sales Ireland stöder Apples försäljningsprogram lokalt i Irland.

(47) Av de företag i Apple-koncernen som är bildade men ej skattemässigt hemmahörande i Irland är ASI ett helägt dotterbolag till AOE, som i sin tur är ett helägt dotterbolag till AOI, som i sin tur är ett helägt dotterbolag till Apple Inc., som är bildat i Förenta staterna (11). AOE och ASI bedriver verksamhet i Irland genom filialer. Denna bolagsstruktur visas i figur 1: Figur 1 Apples bolagsstruktur i Irland

2.1.3 ASI OCH AOE SAKNAR SKATTEMÄSSIG HEMVIST

(48) Ett företag som är bildat enligt irländsk lag eller förvaltas och kontrolleras centralt i Irland, eller båda, anses normalt vara skattemässigt hemmahörande i Irland och därför skyldigt att betala företagsskatt på sin världsomspännande vinst. Detta innebär att företag som är bildade i Irland i princip är skattepliktiga i Irland, även om de förvaltas och kontrolleras utanför landet.

(49) Innan den ändrades genom 2013 års budgetlag och 2014 års budgetlag föreskrev dock avsnitt 23A i den konsoliderade skattelagen från 1997 (nedan kallad TCA 97) två undantag från den regeln, genom vilka företag som är bildade i Irland kunde anses vara ej hemmahörande i landet. Enligt avsnitt 23A i TCA 97 anses ett företag inte vara skattemässigt hemmahörande om det i) anses vara skattemässigt hemmahörande i ett annat land enligt ett dubbelbeskattningsavtal (det s.k. avtalsundantaget), eller ii) om företaget är börsnoterat på en erkänd börs eller i sista hand kontrolleras av en person som har hemvist i en medlemsstat eller i ett land som omfattas av ett dubbelbeskattningsavtal (det s.k. undantaget för relevanta företag), och dessa relevanta företag eller deras dotterbolag bedriver näringsverksamhet i Irland (det s.k. näringssundantaget) (12). Det andra av dessa undantag innebar att relevanta företag som är bildade och bedriver näringsverksamhet i Irland och förvaltas och kontrolleras centralt utanför Irland inte ansågs vara skattemässigt hemmahörande i Irland. Det fanns dock inget krav på att företagen måste vara skattemässigt hemmahörande i en annan skattejurisdiktion.

(50) Både ASI och AOE är bildade i Irland. Under den tid då de omtvistade förhandsbeskeden i skattefrågor var i kraft ansågs ASI och AOE vara ”relevanta företag” enligt avsnitt 23A i TCA 97, eftersom de båda i sista hand kontrollerades av ett företag som har hemvist i ett land som omfattas av ett beskattningsavtal, nämligen Apple Inc., som är skattemässigt hemmahörande i Förenta staterna (13). Eftersom ASI och AOE bedriver näringsverksamhet i Irland genom sina respektive filialer och förvaltas och kontrolleras utanför Irland, ansågs företagen dessutom vara icke hemmahörande i Irland enligt näringsundantaget i avsnitt 23A i TCA 97.

(51) ASI och AOE hade ingen skattepliktig verksamhet i någon annan skattejurisdiktion förutom Irland under den tid då de omtvistade förhandsbeskeden var i kraft (14). Båda företagen bedrev sin verksamhet genom en enda filial var i Irland, och ännu viktigare, företagen hade ingen skattepliktig verksamhet i Förenta staterna (15), det land där den irländska skatteförvaltningen enligt avsnitt 23A i TCA 97 ansåg att de förvaltades och kontrollerades (16). Vad gäller ASI:s och AOE:s huvudkontor har de ingen fysisk förekomst och inga anställda, och är inte belägna i någon jurisdiktion.

(52) Sammanfattningsvis är ASI och AOE bildade i Irland, men var inte skattemässigt hemmahörande i Irland under den tid då de omtvistade förhandsbeskeden i skattefrågor var i kraft. Dessa företag var inte heller skattemässigt hemmahörande i någon annan skattejurisdiktion under den perioden, eftersom deras verksamheter i andra jurisdiktioner, särskilt deras huvudkontors verksamheter, som saknade fysisk förekomst och anställda, inte gav upphov till skattepliktig verksamhet i Förenta staterna eller i någon annan jurisdiktion enligt de tillämpliga skattebestämmelserna. Under den tid då de omtvistade förhandsbeskeden i skattefrågor var i kraft kan ASI och AOE därför bäst beskrivas som ”statslösa” när det gäller skattemässig hemvist.

2.1.4 ASI:s OCH AOE:s IRLÄNDSKA FILIALERS FUNKTIONER ENLIGT IRLAND OCH APPLE

(53) Irland och Apple lämnade in beskrivningar av de funktioner som fullgörs av de irländska filialerna till ASI och AOE (17), vilka användes som ett underlag för att presentera och styrka Apples uppskattningar av dessa företags beskattningsbara vinst vid beräkning av den irländska bolagsskatten. Dessa beskrivningar presenteras i detalj i skälen 54–57.

(54) Vad gäller ASI är dess irländska filial främst ansvarig för genomförandet av upphandlingar samt försäljnings- och distributionsverksamheter i samband med försäljning av Appleprodukter till närstående parter (18) och tredjepartskunder i EMEIA- och APAC-regionerna (19). ASI:s irländska filial fullgör bland annat följande nyckelfunktioner: Upphandling av färdiga Applevaror från tredjepartstillverkare och närstående tillverkare (20), distributionsverksamheter i samband med försäljning av produkter till närstående parter i EMEIA- och APAC-regionerna (21), säljstöd och distributionsverksamheter i samband med försäljning av produkter till tredjepartskunder i EMEIA-regionen (22), försäljnings- och distributionsgruppernas verksamheter (23), webbförsäljning (24), logistik (25) samt drift av Apples kundserviceverksamhet AppleCare, som bland annat har ansvar för garantier samt genomförande av reparationsprogram och reparationsnätverk, inklusive telefonbaserade stödtjänster.

(55) ASI:s irländska filial verkställer också de inköpsorder som läggs av APAC:s lokala landsdistributionsenheter. Många aktiviteter i samband med distributionen till denna region utförs av närstående parter (t.ex. logistikstöd) enligt serviceavtal med ASI:s irländska filial. ASI:s irländska filial ansvarar dessutom för att övervaka den dagliga hanteringen av distributionsrisker, särskilt lager-, garanti- och kreditgränsrisker. Sedan den 1 januari 2012 har ASI:s irländska filial även ansvarat för produktlokaliseringsfunktioner, som tidigare fullgjordes av AOE:s irländska filial.

(56) Vad gäller AOE ansvarar dess irländska filial för tillverkning och montering av ett specialiserat sortiment av datorprodukter vid sina anläggningar i Irland, inklusive Apples stationära dator iMac, den bärbara datorn MacBook och andra datortillbehör, som samtliga tillverkas för EMEIA-regionen (26). AOE:s irländska filial levererar alla sina färdiga produkter till närstående parter. AOE:s huvudsakliga verksamheter omfattar fortlöpande genomförande av de processer som krävs för produkttillverkning, processutformning och nya produktarrangemang. AOE:s irländska filial fullgör bland annat följande nyckelfunktioner: Produktionsplanering och schemaläggning (27), processteknik (28), produktion och drift (29), kvalitetssäkring och kvalitetskontroll (30) och ombyggnader (31).

(57) Förutom sina huvudsakliga tillverkningsverksamheter tillhandahåller AOE:s irländska filial även gemensamma tjänster till andra företag i Applekoncernen i EMEIA-regionen. Tjänsterna avser ekonomiska tjänster (bokföring, löneadministration och leverantörsreskontra), informationssystem och tekniska och mänskliga resurser. AOE:s irländska filial utvecklar Applespecifik process- och tillverkningsexpertis (32) och använder den expertisen för att stödja Apples tredjepartstillverkare och distributionscentrum när så behövs. AOE:s irländska filial ansvarar också för övervakningen av den dagliga hanteringen av tillverknings- och lagerrisker. Fram till den 1 januari 2012 var teknikgruppen i AOE:s irländska filial även ansvarig för att lokalisera Appleprodukter för lokala marknader och för genomförandet av tekniktestprogram för Apples produkter och programvara (t.ex. nya programvaruversioner) (33). Sedan januari 2012 har denna funktion fullgjorts av ASI:s irländska filial.

2.1.5 ASI:s VERKSAMHET I EMEIA-REGIONEN

(58) ASI säljer varor i EMEIA-regionen. ASI deklarerade inte ett fast etableringsställe (34) i de av EMEIA:s skattejurisdiktioner där dessa varor säljs. Försäljningen sker mellan kunderna i de olika medlemsstaternas skattejurisdiktioner och ASI (och ADI) via tredjepartsåterförsäljare samt Apples detaljist- och webbutiker. ASI ingår försäljningsavtal genom att inhämta godkända underteckningar, och ASI:s irländska filial genomför försäljning och löser leveransproblem och andra frågor med kunderna (35). ASI:s försäljning slutförs vid underteckning av ett godkänt ombud (36). Som belysande exempel härrörde [80–85] % av ASI:s och ADI:s totala intäkter från tredjepartsförsäljning 2014 enligt Apples interna rapportering (37) från försäljning inom unionen, medan försäljningen i hela Europaregionen utgjorde [90–95] % av de totala intäkterna från tredjepartsförsäljning och försäljningen i Mellanöstern stod för [5–10] % av de totala intäkterna från tredjepartsförsäljning.

2.2 DE OMTVISTADE FÖRHANDSBESKEDEN I SKATTEFRÅGOR

2.2.1 DE OMTVISTADE FÖRHANDSBESKEDEN I SKATTEFRÅGOR I DEN MÅN DE AVSER ASI

(59) År 1991 föreslogs en metod för att fastställa nettovinsten för den irländska filialen till Apple Computer Accessories Ltd (som senare blev ASI) av Apple och godkändes av den irländska skatteförvaltningen i ett avgörande i skattefrågor. Enligt det avgörandet skulle den nettovinst som fördelas till ASI:s irländska filial beräknas som 12,5 % av filialens totala driftkostnader (38), exklusive material för återförsäljning.

(60) År 2007 godkändes en ändrad metod för fastställandet av nettovinsten för ASI:s irländska filial av den irländska skatteförvaltningen i ett nytt avgörande. Enligt det avgörandet skulle den nettovinst som fördelas till ASI:s irländska filial beräknas som motsvarande [10–15] % av filialens driftkostnader, exklusive kostnader som avgifter från Apples närstående företag och materialkostnader.

2.2.2 DE OMTVISTADE FÖRHANDSBESKEDEN I SKATTEFRÅGOR I DEN MÅN DE AVSER AOE

(61) År 1991 föreslogs en metod för att fastställa nettovinsten för den irländska filialen till Apple Computer Ltd (som senare blev AOE) av Apple och godkändes av den irländska skatteförvaltningen i ett avgörande i skattefrågor. Enligt det avgörandet skulle nettovinsten för AOE:s irländska filial beräknas som 65 % av filialens rörelsekostnader upp till ett årligt belopp av [60–70] miljoner US-dollar och 20 % av dess rörelsekostnader över [60–70] miljoner US-dollar. Metoden fick tillämpas med förbehållet att om den totala vinsten för AOE:s irländska filial var lägre än resultatet av formeln skulle den lägre siffran användas för att fastställa filialens nettovinst. De rörelsekostnader som användes i metoden var alla rörelsekostnader som AOE:s irländska filial ådragit sig, inklusive avskrivningar, men exklusive material för återförsäljning och kostnadsandelsutgifter för immateriella tillgångar som tagits ut från Apples närstående företag. Skattemässiga avskrivningar kan yrkas, men de får inte överskrida avskrivningarna i räkenskaperna med mer än [1–10] miljoner US-dollar (39).

(62) År 2007 godkändes en ändrad metod för fastställandet av nettovinsten för AOE:s irländska filial av den irländska skatteförvaltningen i ett nytt avgörande. Enligt den metod som godkändes genom det avgörandet motsvarade den irländska filialens skattebas i) [10–15] % av filialens driftkostnader, exklusive kostnader såsom avgifter från Apples närstående företag och materialkostnader, ii) avkastning på immateriella tillgångar på [1–5] % av filialens omsättning i fråga om den irländska filialens ackumulerade processteknik för tillverkning, och iii) ett avdrag för skattemässiga avskrivningar för anläggningar och byggnader som ”beräknas och godkänns på normalt sätt”.

2.2.3 DOKUMENT SOM DEN IRLÄNDSKA SKATTEFÖRVALTNINGEN HADE TILLGÅNG TILL NÄR DEN MEDDELADE DE OMTVISTADE FÖRHANDSBESKEDEN I SKATTEFRÅGOR

(63) De dokument som Irland lämnat in och som utgör alla väsentliga uppgifter som låg till grund för 1991 års avgörande omfattar tre skrivelser (av den 12 oktober 1990, den 5 december 1990 och den 16 januari 1991) och två faxmeddelanden (av den 2 januari 1991 och den 24 januari 1991) från [Apples skatterådgivare] i egenskap av Apples skatterådgivare (nedan kallad Apples skatterådgivare), en not från en intervju av den 30 november 1990 och en not från ett möte av den 3 januari 1991, som skrivits av den irländska skatteförvaltningen, och en skrivelse från den irländska skatteförvaltningen av den 29 januari 1991, som bekräftar att skrivelserna från Apples skatterådgivare korrekt avspeglar den metod för fastställandet av den vinst som ska fördelas till ASI:s och AOE:s irländska filialer som överenskoms vid mötet den 3 januari 1991. Metoden beskrivs i skälen 59 och 61.

(64) Nedanstående är ett utdrag från noten från intervjun av den 30 november 1990: ”Som bakgrundsinformation nämnde[Apples skatterådgivare] att Apple nu var den största arbetsgivaren i Cork-området med 1 000 direkta anställda och 500 personer som arbetar som underleverantörer. Företaget ser för närvarande över sin världsomspännande verksamhet och vill fastställa en vinstmarginal för sina irländska verksamheter. [Apples skatterådgivare] presenterade den irländska filialens räkenskaper för den redovisningsperiod som slutade den 29 september 1989 och som visade en nettovinst på 270 miljoner US-dollar på en omsättning på 751 miljoner US-dollar. Det hävdades att inget börsnoterat irländskt företag hade en liknande vinstprocent. Enligt [Apples skatterådgivares] åsikt kommer vinsten från de tre källorna teknik, marknadsföring och tillverkning. Endast tillverkningsdelen avser den irländska filialen. [Den irländska skatteförvaltningen] påpekade att nivån på uttagna avgifter skulle vara kritisk i det föreslagna systemet. [Apples skatterådgivare] förklarade att företaget var berett att godta en vinst på 30–40 miljoner US-dollar, förutsatt att Apple Computer Ltd kommer att göra en sådan vinst. (Det råder cykliska variationer i datorindustrin.) Under förutsättning att Apple gör en vinst på 100 miljoner punt kommer det att godtas att 30–40 miljoner US-dollar (eller vilken siffra som förhandlas) tillskrivs tillverkningsverksamheten. Om företaget drabbades av en nedgång och vinsten var lägre än 30–40 miljoner US-dollar skulle all vinst dock tillskrivas [sic] tillverkningsverksamheten. Förslaget går i stort sett ut på att all vinst upp till ett tak på 30–40 miljoner US-dollar kommer att hänföras till tillverkningsverksamheten. [Den irländska skatteförvaltningen] frågade [Apples skatterådgivare] om det fanns något underlag för siffran 30–40 miljoner US-dollar, och han bekände att det inte fanns något vetenskapligt underlag för siffran. Siffran var dock så stor att han hoppades att den skulle ses som ett förslag med ärligt uppsåt. Eftersom det inte var möjligt att bedöma siffran enskilt åtog sig [Apples skatterådgivare] att ta fram uppgifter om de faktiska kostnader som kan hänföras till den irländska filialen.”

(65) Nedanstående är ett utdrag från noten från mötet av den 3 januari 1991: ”Enligt [Apples skatterådgivares] åsikt stod det klart att företaget bedrev internprissättning. Filialens räkenskaper för den redovisningsperiod som slutade den 30 september 1989 visade en nettovinst på 269 000 000 US-dollar på en omsättning på 751 000 000 US-dollar. Inget företag noterat på den irländska börsen kom ens nära att nå ett liknande resultat. Den irländska skatteförvaltningen var inte beredd att bekräfta att företaget bedrev internprissättning, men var villig att diskutera en vinstsiffra för den irländska filialen baserat på en procentandel av de faktiska kostnader som kunde hänföras till den irländska filialen. Förslaget före mötet var att den vinst som kunde hänföras till den irländska filialen skulle vara självkostnader plus [30–40] miljoner US-dollar och att de skattemässiga avskrivningarna inte skulle överskrida [10–20] miljoner US-dollar, vilket skulle innebära att irländsk skatt kunde tas ut på [20–30] miljoner US-dollar. Baserat på räkenskaperna för den redovisningsperiod som slutade den 30 september 1990 motsvarade en vinst på [30–40] miljoner US-dollar 46 % av de kostnader som kunde hänföras till den irländska filialen. Det påpekades att denna siffra stort överskred siffran [10–15] %, som normalt kan hänföras till ett kostnadsställe, även om man naturligtvis medgav att en siffra på [10–15] % var meningslös inom datorindustrin. Det påpekades att en bruttovinst på 100 % kan uppnås inom vissa industrier, särskilt läkemedelsindustrin. Man insåg dock att läkemedels- och datorindustrin inte är direkt jämförbara. Efter ytterligare diskussioner enades man om att godta en bruttovinst på 65 % av de kostnader som kunde hänföras till den irländska filialen, på villkor att frågan om skattemässiga avskrivningar kunde lösas på ett tillfredsställande sätt. Dessutom enades man om att godta en bruttovinst på 20 % av kostnaderna över [60–70] miljoner US-dollar för att inte förhindra en utökning av de irländska verksamheterna. (…) Efter ytterligare diskussioner enades man om att beräkningarna av skattemässiga avskrivningar skulle skrivas om i punt (40) och att normalt slitage (41) skulle skrivas av för alla år. Dessutom enades man om att företagets anspråk skulle begränsas till ett belopp av [1–10] miljoner US-dollar utöver det belopp som tas ut för avskrivningar i räkenskaperna. Baserat på det kostnadsschema som lämnats in för den period som slutade den 30 september 1990 skulle detta säkerställa att den beskattningsbara vinsten i Irland skulle uppgå till [30–40] miljoner US-dollar. (…) Därefter diskuterades formatet för de räkenskaper som skulle lämnas in. Ett förslag om att lämna in ett kostnadsschema godtogs inte. Man enades om att en fullständig resultaträkning skulle utarbetas, och att en royalty/avgift från huvudkontoret skulle tas ut för de teknik- och marknadsföringstjänster som tillhandahölls av koncernen. Dessutom skulle företaget lämna sina fullständiga granskade räkenskaper. (…) När det gällde en annan fråga ville [Apples skatterådgivare] att man skulle enas om en bruttovinst för ett nytt företag, vars verksamhet skulle ägnas åt att köpa in råvaror i staten. En bruttovinst på 10 % föreslogs och efter ytterligare diskussioner enades man om att godta en bruttovinst på 12,5 %.”

(66) Skrivelsen från Apples skatterådgivare av den 16 januari 1991 innehåller ett exempel på räkenskapsformat för den irländska filialen till Apple Computer Ltd och ett schema för skattemässiga avskrivningar för Apple Computer Ltd för åren 1985–1990. Faxmeddelandet av den 24 januari 1991 från Apples skatterådgivare bekräftar Apples samtycke till följande ordalydelse om skattemässiga avskrivningar, som ersätter den ordalydelse som Apples skatterådgivare tidigare angett i skrivelsen av den 16 januari 1991: ”De begärda skattemässiga avskrivningarna får inte överskrida avskrivningarna i räkenskaperna med mer än [1–10] miljoner US-dollar”.

(67) De dokument som Irland lämnat in och som utgör alla väsentliga uppgifter som låg till grund för 2007 års avgörande omfattar en skrivelse av den 16 maj 2007 från Apples skatterådgivare och en skrivelse av den 23 maj 2007 från den irländska skatteförvaltningen där den bekräftar att den godkänner metoden för fastställande av de vinster som ska fördelas till ASI:s och AOE:s irländska filialer, enligt förklaringen i skrivelsen från Apples skatterådgivare. Metoden beskrivs i skälen 60 och 62. Inget av de två inlämnade dokumenten innehåller någon förklaring av siffrorna ”[10–15] % [av driftkostnader i Irland/[1–5] % [av AOE:s årsomsättning som härrör från produkter som tillverkats i Irland]/[10–15] % [av ASI:s driftkostnader]” som godkänns genom avgörandet, och det anges inte heller hur man kommit fram till dessa siffror. Skrivelsen från Apples skatterådgivare innehåller ett antal förklaringar av hur den överenskomna metoden ska tillämpas. För att undvika tvivel anges uttryckligen att ASI:s driftkostnader och AOE:s ”driftkostnader i Irland” är exklusive alla avgifter från Apples närstående företag världen runt, ”kostnader över strecket”, såsom materialkostnader, tullar, fraktkostnader osv., engångskostnader för omstruktureringar samt kapitalkostnader.

(68) De dokument som lämnats för att styrka de omtvistade förhandsbeskeden innehåller varken en samtida vinstfördelningsstudie eller en interprissättningsrapport.

2.3 BESKRIVNING AV DEN RELEVANTA NATIONELLA RÄTTSLIGA RAMEN

(69) Enligt avsnitt 21.1 i TCA 97 tas bolagsskatt i Irland ut på företagens vinst. Enligt avsnitt 76.3 i TCA 97 beräknas och bedöms inkomst för bolagsskatt enligt samma planer och klasser som gäller för inkomstskatt, enligt bestämmelserna om dessa planer och klasser. Enligt Irlands lagstiftning om direktbeskattning tas inkomstskatt ut enligt en rad planer – C, D, E och F – och inom plan D enligt klasserna I till V. I avsnitt 12 i TCA 97 föreskrivs att ”inkomstskatt ska, om inte annat sägs i inkomstskattelagstiftningen, tas ut på alla egendomar, vinster eller inkomster som beskrivs i planerna [C–F] […] och enligt de bestämmelser i inkomstskattelagstiftningen som är tillämpliga på dessa planer” (42). I avsnitt 18 i TCA 97 fastställs omfattningen av uttag enligt plan D och i underavsnitt 2.2 anges de olika klasserna och deras omfattning. Enligt dessa bestämmelser tas bolagsskatt i Irland ut på företagens vinster (inkomst och beskattningsbar vinst) hur de än uppkommer, med specifika undantag (43).

(70) När skattebasen fastställs för beräkningen av bolagsskatten används företagets redovisade resultat som utgångspunkt (44). Företagets redovisade resultat justeras sedan för skatteändamål genom allmänna lagstadgade tillägg och avdrag (45), t.ex. avdrag för skattemässiga avskrivningar (46). Redovisningsperioden är normalt den tolvmånadersperiod som företaget baserar sina räkenskaper på (47).

(71) Irland tillämpar olika skattesatser för rörelseintäkter, andra intäkter än rörelseintäkter och kapitalvinst. I avsnitt 21 i TCA 97 fastställs den allmänna bolagsskatten till 12,5 % (48). Denna skattesats gäller för rörelseintäkter (49) för företag som beskattas enligt klass I i plan D. Andra intäkter än rörelseintäkter beskattas till 25 % (50). Den irländska skatteförvaltningen har tagit fram en vägledning om klassificeringen av näringsverksamhet: Guidance on revenue opinions on classification of activities as trading (51). Enligt vägledningen förutsätter näringsverksamhet att det berörda företaget bedriver affärsverksamheter som det får sin inkomst från. Verksamheterna varierar beroende på vilken slags näringsverksamhet det gäller och kräver personer med tillräcklig kompetens och befogenhet för att utföra dem (52). Kapitalvinst beskattas till 33 %, med skattebefrielse för vinster från avyttringar av vissa aktieinnehav på 5 % eller mer i företag som är hemmahörande i unionen eller i länder som omfattas av ett beskattningsavtal.

(72) Enligt avsnitt 26 i TCA 97 ska företag som är hemmahörande i Irland betala bolagsskatt på sin världsomspännande vinst och kapitalvinst, med undantag för de flesta utdelningar som mottas från andra företag som är hemmahörande i Irland (53).

(73) I avsnitt 25 i TCA 97 fastställs omfattningen av uttag av bolagsskatt för företag som inte är hemmahörande i Irland. Följande anges i avsnitt 25 i TCA 97 (i den mån det är relevant): ”1) Ett företag som inte är hemmahörande i staten ska inte betala bolagsskatt om det inte bedriver näringsverksamhet i staten genom en filial eller agentur. Om företaget gör detta ska det, med eventuella undantag enligt bolagsskattelagarna, emellertid betala bolagsskatt på alla beskattningsbara vinster, var de än uppstår. 2) När det gäller bolagsskatt ska den beskattningsbara vinsten för ett företag som inte är hemmahörande i staten men bedriver näringsverksamhet i staten genom en filial eller en agentur vara a) rörelseintäkter som uppkommer direkt eller indirekt genom eller från filialen eller agenturen samt inkomst från egendom eller rättigheter som används av eller innehas av eller för filialen eller agenturen. Denna punkt omfattar inte utdelningar som mottas från företag som är hemmahörande i staten […].”

(74) Enligt den bestämmelsen tas bolagsskatt inte ut av icke hemmahörande företag om de inte bedriver näringsverksamhet i Irland genom en filial eller en agentur. Om icke hemmahörande företag bedriver sådan näringsverksamhet ska de alltså betala bolagsskatt för (54) — alla rörelseintäkter som uppkommer direkt eller indirekt genom eller från filialen eller agenturen, — inkomst från egendom eller rättigheter som används av eller innehas av eller för filialen eller agenturen, och — beskattningsbar vinst som kan hänföras till filialen eller agenturen.

(75) Avsnitt 25 i TCA 97 föregicks av avsnitt 8.1 och 8.2 i 1967 års bolagsskattelag, där följande anges: ”8. 1) Ett företag som inte är hemmahörande i staten ska inte betala bolagsskatt om det inte bedriver näringsverksamhet i staten genom en filial eller agentur. Om företaget gör detta ska det, med eventuella undantag enligt denna lag, emellertid betala bolagsskatt på alla beskattningsbara vinster, var de än uppstår. 2) När det gäller bolagsskatt ska den beskattningsbara vinsten för ett företag som inte är hemmahörande i staten men bedriver näringsverksamhet där genom en filial eller en agentur vara a) rörelseintäkter som uppkommer direkt eller indirekt genom eller från filialen eller agenturen (denna punkt omfattar inte utdelningar som mottas från företag som är hemmahörande i staten). […].”

(76) Företag som inte är hemmahörande i Irland och inte bedriver näringsverksamhet genom en filial eller agentur i Irland är endast skyldiga att betala inkomstskatt för inkomst med ursprung i Irland och kapitalvinstskatt på vinst från avyttring av vissa irländska tillgångar (främst irländsk mark) (55), med eventuella undantag enligt beskattningsavtal.

(77) För att förhindra att företag betalar skatt två gånger för samma inkomst (inkomstskatt och bolagsskatt) anges i avsnitt 21.2 i TCA 97 att inkomstskatt inte ska tas ut på ett företags inkomst om företaget är hemmahörande i Irland, eller när det gäller företag som inte är hemmahörande i Irland, om inkomsten omfattas av bolagsskatt.

(78) Del 35A infördes i TCA 97 genom avsnitt 42 i 2010 års budgetlag. Enligt Irland innebar detta tillägg att man i sin skattelagstiftning för första gången formellt erkände tillämpningen av ”armlängdsprincipen” enligt artikel 9 i OECD:s modellavtal för skatter på inkomst och förmögenhet (nedan kallat OECD:s modellavtal för skatter), och vilken vidareutvecklas i OECD:s riktlinjer för internprissättning för multinationella företag och skatteförvaltningar (nedan kallade OECD:s riktlinjer för internprissättning). Del 35A gäller arrangemang som ingås av närstående personer (företag). Baserat på definitionen av en ”person” i Irlands nationella skattelagstiftning omfattas arrangemang som ingås mellan ett huvudkontor och dess filial dock inte av del 35A.

2.4 RIKTLINJER FÖR INTERNPRISSÄTTNING OCH VINSTFÖRDELNING TILL FASTA DRIFTSTÄLLEN

2.4.1 OECD-RAMEN OCH OECD:s ARMLÄNGDSPRINCIP

(79) OECD har utarbetat flera icke-bindande vägledningsdokument om internationell beskattning. Eftersom OECD-ramen inte är bindande uppmuntras skattemyndigheterna i OECD:s medlemsstater, som Irland tillhör (56), endast att följa dem. Dock fungerar OECD-ramen som referenspunkt och har ett starkt inflytande på skattepraxis i OECD:s medlemsstater (och även i länder som inte är medlemmar). I ett flertal av OECD:s medlemsstater har de vägledningsdokument som ingår i ramen dessutom vunnit laga kraft eller fungerar som riktmärke vid tolkningen av den nationella skatterätten. Kommissionen nämner OECD-ramen i detta beslut eftersom den utgör resultatet av expertdiskussioner inom ramen för OECD och tillhandahåller närmare förfaranden för att ta itu med gemensamma utmaningar inom internationell beskattning.

(80) Såsom förklaras i skäl 15 i beslutet att inleda förfarandet kan multinationella företag fördela vinst inom en företagskoncern genom intern prissättning mellan separata företag i samma företagskoncern. Med internprissättning avses de fakturerade priserna för affärshändelser mellan olika företag i samma företagskoncern. Internprissättning kan dock även tillämpas inom ett enda företag, om företaget har ett fast driftställe i en separat jurisdiktion. Detta kräver att företaget fördelar vinsten mellan sitt fasta driftställe och andra delar av företaget.

(81) OECD:s modellavtal för skatter, som utgör grunden för många bilaterala beskattningsavtal mellan OECD-länder och ett ökande antal länder som inte är medlemmar i OECD, innehåller bestämmelser om både internprissättning mellan närstående företag i en koncern och vinstfördelning inom ett enda företag.

(82) Följande sägs om ”närstående företag” i artikel 9.1 i OECD:s modellavtal för skatter: När det mellan de två närstående företagen i fråga om handelsförbindelser eller finansiella förbindelser avtalas eller föreskrivs villkor som avviker från dem som skulle ha avtalats mellan av varandra oberoende företag, får all inkomst, som utan sådana villkor skulle ha tillkommit det ena företaget men som på grund av villkoren i fråga inte tillkommit detta företag, inräknas i detta företags inkomst och beskattas i överensstämmelse därmed. Denna bestämmelse anses vara normgivande för tillämpningen av OECD:s armlängdsprincip inom internationell beskattning när det gäller internprissättning mellan närstående företag i en koncern.

(83) Enligt den principen bör skattemyndigheterna endast godta internpriser mellan företag i samma koncern som motsvarar de som hade fastställts mellan oberoende företag som förhandlar under jämförbara normala marknadsmässiga villkor. Syftet är att förhindra multinationella företag att manipulera sina internpriser på ett sådant sätt att så lite vinst som möjligt fördelas till jurisdiktioner där vinstskatten är högre, och att så mycket vinst som möjligt fördelas till jurisdiktioner där vinstskatten är lägre (57). OECD ger vägledning om tillämpningen av armlängdsprincipen i sina riktlinjer för internprissättning för multinationella företag och skatteförvaltningar, varav den senaste versionen publicerades 2010 (nedan kallade OECD:s riktlinjer för internprissättning från 2010) (58).

(84) Artikel 7.2 i OECD:s modellavtal för skatter om ”företagsvinster” handlar om fördelning av vinster inom ett enskilt företag. I artikeln anges följande: ”[…] hänförs […] i vardera avtalsslutande staten till det fasta driftstället de vinster som det kan antas att driftstället skulle ha förvärvat, särskilt i sina mellanhavanden med andra delar av företaget, om det varit ett fristående och oberoende företag som bedriver verksamhet av samma eller liknande slag under samma eller liknande villkor, med hänsyn till de funktioner som fullgörs, de tillgångar som används och de risker som företaget bär genom det fasta driftstället och genom andra delar av företaget.” Vägledning om artikel 7 lämnas i OECD:s rapport om vinstfördelning till fasta driftställen (Report on the Attribution of Profits to Permanent Establishments), varav den senaste versionen publicerades 2010 (nedan kallad OECD:s rapport om vinstfördelning från 2010) (59).

(85) I OECD:s rapport om vinstfördelning från 2010 beskrivs svårigheterna med att fördela vinst inom ett enskilt företag jämfört med vinstfördelning mellan två rättsligt separata företag. Det är rättsligt bindande avtal eller andra fastställbara rättsliga arrangemang som avgör vilket företag som äger tillgångarna och vilket företag som bär risken i förhållandet mellan två rättsligt separata företag. Så är även fallet när två separata företag hör till samma företagskoncern, om avtal och rättsliga arrangemang återspeglar verkligheten. Det faktum att ett fast driftställe inte utgör en rättslig enhet som är separat från det företag som det tillhör innebär däremot att det bland de olika delarna av samma företag inte finns en enskild del av företaget som i rättsligt hänseende kan sägas ”äga” tillgångarna, ta på sig riskerna, inneha kapital eller ingå avtal med separata företag (60). För att hantera den skillnaden fastställs i OECD:s rapport om vinstfördelning från 2010 en gemensam metod för fördelning av vinst till ej hemmahörande företags fasta driftställen. Denna metod kallas ”OECD:s godkända metod”. Enligt denna metod fördelas de vinster som ett fast driftställe skulle ha tjänat enligt armlängdsprincipen till det driftstället om ett ”åtskilt och separat” företag skulle ha fullgjort samma eller liknande funktioner under samma eller liknande förhållanden, med hänsyn till de funktioner som det icke hemmahörande företaget fullgör, de tillgångar det använder och de risker som det bär genom det fasta driftstället och genom andra delar av det företaget, enligt artikel 7.2 i OECD:s modellavtal för skatter.

2.4.2 VINSTFÖRDELNING TILL FILIALER BASERAD PÅ ”BETYDELSEFULLA FUNKTIONER SOM UTFÖRS AV PERSONER” ENLIGT OECD:s GODKÄNDA TVÅSTEGSMETOD

(86) I OECD:s rapport om vinstfördelning från 2010 beskrivs hur armlängdsprincipen ska tillämpas i fråga om vinstfördelning till fasta driftställen vid användning av OECD:s godkända metod enligt OECD:s riktlinjer för internprissättning. Enligt OECD:s riktlinjer för internprissättning beror vinstfördelningen mellan närstående företag på vilka funktioner de fullgör, vilka risker de tar på sig och vilka tillgångar varje företag använder (61). Vad gäller inkomstfördelning mellan ett företag och dess fasta driftställe kompletterar OECD:s godkända metod den funktionella analysen i artikel 9.1 i OECD:s modellavtal, genom att i ett första steg hantera det faktum att tillgångar, risker, kapital samt rättigheter och skyldigheter till följd av transaktioner mellan olika delar av samma företag ur rättslig synvinkel tillhör eller tillkommer företaget som helhet, och inte en viss del av företaget, och att det inte förekommer transaktioner mellan rättsligt åtskilda företag som tillhör samma företagskoncern (62).

(87) OECD:s godkända metod består således av en tvåstegsanalys enligt vilken inkomst fördelas till fasta driftställen.

(88) Det första steget i analysen är att hypotetiskt betrakta det fasta driftstället som ett åtskilt och separat företag som ”bedriver samma eller liknande verksamheter under samma eller liknande förhållanden, med beaktande av vilka funktioner företaget fullgör, vilka tillgångar det använder och vilka risker det tar på sig genom det fasta driftstället och genom andra delar av företaget” (63). Det är i detta sammanhang som begreppet ”betydelsefulla funktioner som utförs av personer” kommer in i bilden. Enligt det första steget i OECD:s godkända metod fördelas det ekonomiska ägarskapet av tillgångar till det fasta driftstället som är relevanta för de betydelsefulla funktioner som utförs av personer vid det fasta driftstället, och även risker i samband med dessa betydelsefulla funktioner som utförs av personer vid det fasta driftstället som är relevanta för antagandet och/eller hanteringen (efter överföringen) av de risker som personer vid det fasta driftstället tar på sig (64).

(89) I det andra steget i OECD:s godkända metod tillämpas OECD:s riktlinjer för internprissättning analogt på det fasta driftställets mellanhavanden med andra delar av företaget för att säkerställa att det fasta driftställets fullgörande av samtliga funktioner i samband med dessa mellanhavanden ersätts enligt armlängdsprincipen (65).

2.4.3 ÖVERVÄGANDEN I SAMBAND MED TILLÄMPNINGEN AV OECD:s GODKÄNDA METOD PÅ IMMATERIELLA TILLGÅNGAR

(90) Avsnitt D-2 iii c i OECD:s rapport om vinstfördelning från 2010 handlar om fördelning av immateriella tillgångar till fasta driftställen. Vad gäller internt utvecklade immateriella handelstillgångar anges i punkt 86 i rapporten att beroende på företagens affärsorganisationsmodell ”kan det aktiva beslutsfattandet och den aktiva förvaltningen ofta överlåtas inom företaget. Här uppstår ett problem, dvs. om det är sannolikt att situationen är densamma när det gäller utvecklingen av immateriella tillgångar, eller om det är mer sannolikt att de betydelsefulla funktioner som utförs av personer som är relevanta för att fastställa det ekonomiska ägarskapet för immateriella tillgångar fullgörs på en hög strategisk nivå av högsta ledningen eller genom en kombination av centraliserat och delegerat beslutsfattande”. Följande förklaras i punkt 87: ”Det finns inga konkreta bevis för att beslutsprocessen för utveckling av immateriella tillgångar generellt är så centraliserad, särskilt med tanke på att den viktigaste aspekten för att fastställa de betydelsefulla funktioner som utförs av personer som är relevanta för att fastställa det ekonomiska ägarskapet är aktivt beslutsfattande och aktiv förvaltning, inte att bara säga ja eller nej till ett förslag. Detta talar för att ekonomiskt ägarskap, precis som finansiella tillgångar, ofta kan fastställas enligt funktioner som fullgörs under den högsta ledningens strategiska nivå. Det är på denna nivå som den aktiva förvaltningen av program för utveckling av immateriella tillgångar sker, där förmågan att aktivt styra de inneboende riskerna med sådana program ligger.”

(91) Vad gäller förvärvade immateriella handelstillgångar förklaras följande i punkt 94 i avsnitt D-2 iii c 3 A ii: ”Precis som med internt utvecklade immateriella tillgångar är den avgörande frågan vid fastställandet av ägarskap av förvärvade immateriella tillgångar var inom företaget som de betydelsefulla funktioner som utförs av personer som är relaterade till aktivt beslutsfattande om tagande och hantering av risker sker”. (66)

2.4.4 OECD:s RIKTLINJER FÖR INTERNPRISSÄTTNING

(92) I OECD:s riktlinjer för internprissättning beskrivs följande fem metoder för att fastställa ett närmevärde för marknadsmässiga priser och fördelningen av vinster mellan företag i samma koncern: i) marknadsprismetoden (comparable uncontrolled price method), ii) kostnadsplusmetoden (cost plus method), iii) återförsäljningsprismetoden (RPM, resale price method), iv) nettomarginalmetoden (TNMM, transactional net margin method), och v) PSM-metoden (PSM, profit split method). I riktlinjerna görs det åtskillnad mellan de traditionella transaktionsbaserade metoderna (de tre första metoderna) och de vinstbaserade transaktionsmetoderna (de två sista metoderna). Riktlinjerna gynnar uttryckligen de traditionella transaktionsbaserade metoderna, såsom marknadsprismetoden, i förhållande till vinstbaserade metoder som nettomarginalmetoden för att fastställa om internpriset överensstämmer med armlängdsprincipen (67). I riktlinjerna förklaras vidare att det står de multinationella företagen fritt att tillämpa metoder för internprissättning som inte beskrivs i dessa riktlinjer under förutsättning att dessa metoder uppfyller armlängdsprincipen.

(93) I de omtvistade förhandsbeskeden i skattefrågor godkänns en vinstfördelning för ASI och AOE som grundas på ensidiga vinstfördelningsmetoder som tillämpas på liknande sätt som den nettomarginalmetod som beskrivs i OECD:s riktlinjer för internprissättning. Nettomarginalmetoden är en av de ”indirekta metoderna” för att fastställa ett närmevärde för marknadsmässiga priser och fördelningen av vinster mellan företag i samma koncern. Nettomarginalmetoden kan ställas mot marknadsprismetoden, som är en ”direkt metod” varigenom det pris som tas ut för överföring av tillgångar eller tjänster i en kontrollerad transaktion (dvs. en transaktion mellan två företag som är närstående till varandra) jämförs med det pris som tas ut för överföring av tillgångar eller tjänster i en jämförbar okontrollerad transaktion (dvs. en transaktion mellan företag som är oberoende gentemot varandra), som genomförs under jämförbara omständigheter. Nettomarginalmetoden överensstämmer med det som skulle vara en marknadsmässig vinst för en hel verksamhet, inte för identifierade transaktioner. Syftet med denna metod är inte att fastställa priset på sålda varor, utan att uppskatta den vinst som oberoende företag kan förväntas göra på sin verksamhet, exempelvis varuförsäljning. Detta görs genom att använda en grund (en ”vinstindikator”), såsom kostnader, omsättning eller fasta investeringar, och tillämpa en vinstprocent som avspeglar den vinstprocent som observeras i jämförbara okontrollerade transaktioner som görs på samma grund.

(94) Användningen av nettomarginalmetoden som en ensidig internprissättningsmetod, dvs. att undersöka lönsamheten för endast en part i en kontrollerad transaktion, motiveras ofta genom hänvisning till punkt 3.18 i OECD:s riktlinjer för internprissättning från 2010, enligt vilken den ”testade parten”, dvs. den part i transaktionen som den finansiella indikatorn (kostnadspåslag, bruttomarginal eller nettovinstindikator) testas på, i princip bör vara det företag som har den minst komplexa funktionen (68). Särskilt i fall där en av parterna i en kontrollerad transaktion innehar immateriella tillgångar som den licensierar till sin motpart för att fullgöra funktioner som tillverkning eller distribution, hävdar skatterådgivare ofta att det är svårt att fastställa en avkastning på den immateriella tillgången för att utse motparten till den part som har en mindre komplex funktion, fastställa avkastningen för de funktioner som fullgörs av den motparten och fördela den återstående vinsten efter avdrag för avkastningen, dvs. ”överskottsvinsten” för den part som innehar den immateriella tillgången som en royalty för användningen av den.

2.5 YTTERLIGARE INFORMATION SOM LÄMNATS IN AV IRLAND TILL SVAR PÅ BESLUTET ATT INLEDA FÖRFARANDET OCH UNDER DEN FORMELLA UNDERSÖKNINGEN

(95) I beslutet att inleda förfarandet begär kommissionen att Irland ska lämna all information som kan vara till hjälp för att bedöma de omtvistade förhandsbeskeden (69). Kommissionen begärde särskilt att Irland skulle lämna in ASI:s och AOE:s finansiella räkenskaper för perioden 2004–2013, antalet anställda hos ASI och AOE räknat i heltidstjänster (nedan kallade heltidsekvivalenter under samma period (vid utgången av varje rapporteringsperiod), heltidsekvivalenter för ASI:s och AOE:s irländska filialer samt information om de kostnadsdelningsavtal som ASI och AOE är part i. Kommissionen begärde också att Irland skulle urskilja den passiva inkomst som ASI tjänat i resultaträkningarna och ange om denna passiva inkomst kommer från Irland.

2.5.1 ASI:s OCH AOE:s FINANSIELLA INFORMATION

(96) Båda företagen klassificerar sin inkomst som inkomst från försäljning av produkter i räkenskaperna, vilket framgår av utdragen i figur 2 och 3. I räkenskaperna anges att omsättningen motsvarar nettoförsäljningen till kunderna. I både ASI:s och AOE:s räkenskaper (t.ex. för åren 2006 och 2007) anges att ”nettoförsäljningen består främst av intäkter från försäljning av produkter (maskinvara, programvara och kringutrustning) samt förlängningar av garanti- och supportavtal”. Vad gäller ASI registrerar företaget, förutom omsättning och jämförelsevis små räntebelopp, inga andra betydande inkomsttyper. ASI förefaller inte registrera inkomst från royaltyer. AOE rapporterar, förutom omsättning och jämförelsevis små räntebelopp, stora belopp i utdelningar som betalats av ASI till AOE för vissa redovisningsperioder. Figur 2 Utdrag från ASI:s räkenskaper 2007 Figur 3 Utdrag från AOE:s räkenskaper 2006

(97) Utvald finansiell information som lämnats av Irland anges i tabell 1 för ASI och tabell 2 för AOE. Tabell 1 ASI:s finansiella information (miljoner US-dollar) År ASI:s omsättning Vinst före skatt varav ränta och kapitalavkastning netto ränteutgifter Deklarerad skatt i lagstadgade räkenskaper 2003 1 682 165 14 2,1 2004 2 223 268 12 2,1 2005 4 068 725 27 3,9 2006 5 626 1 180 54 6,5 2007 6 951 1 844 122 8,9 2008 10 378 3 127 145 14,9 2009 15 404 5 662 92 3,7 2010 28 680 12 140 127 7 2011 47 281 22 134 64 9,9 2012 [63 000 –63 500 ] [35 000 –35 500 ] [300–400] [1–10] 2013 [62 500 –63 000 ] [26 500 –27 000 ] [1 000 –1 500 ] [1–10] 2014 [67 500 –68 000 ] [24 500 –25 000 ] [900–1 000 ] [1–10]

Tabell 2 AOE:s finansiella information (miljoner US-dollar) Åri AOE:s omsättning Vinst före skatt varav ränta och kapitalavkastning netto ränteutgifter Deklarerad skatt i lagstadgade räkenskaper 2003 350 11 27,7 7,5 2004 417 25 14,1 2,5 2005 446 69 20,2 2,9 2006 359 1 277 (*2) 61,2 2,7 2007 465 109 63,6 2,0 2008 412 (70) 53 61,9 2,1 2009 358 105 45,7 1,8 2010 372 6 620 (*2) 6,2 2,2 2011 519 6 299 (*2) (2,4) 3,0 2012 [400–500] [14 500 –15 000 ] (*2) [1–10] [1–10] 2013 [400 – 500] [5 000 –5 500 ] (*2) ([1–10]) [1–10] 2014 [500 – 600] [2 000 – 2 500 ] (*2) [10–20] [1–10]

(98) Den finansiella information som presenteras i tabellerna 1 och 2 baseras på ASI:s och AOE:s lagstadgade räkenskaper som lämnats in i Irland. ASI och AOE lämnar in fullständiga räkenskaper i Irland eftersom de är bildade där. Kommissionen bad Irland (71) att klargöra om det finns separata räkenskaper för ASI:s och AOE:s huvudkontor och deras respektive irländska filialer, och om så var fallet, att lämna in dessa separata räkenskaper. Irland uppgav att ASI:s och AOE:s finansiella räkenskaper uppfyller lagstadgade redovisningskrav enligt irländsk lag och att ASI och AOE enligt irländsk lag inte är skyldiga att utarbeta separata räkenskaper för sina irländska filialer.

(99) Den skatt som ASI deklarerade i sina lagstadgade räkenskaper bestod huvudsakligen av skatt som företaget betalar till Irland för sina irländska filialers vinst, som fastställs enligt de vinstfördelningsmetoder som godkänts i de omtvistade förhandsbeskeden i skattefrågor (72), eftersom ASI inte ansåg sig ha skattepliktig verksamhet i någon annan skattejurisdiktion. Efter granskningar utförda av skatteförvaltningarna i […] och Italien, ansågs ASI dock vara skattepliktigt i dessa två jurisdiktioner. För åren 2013 och 2014 ansågs ASI omfattas av källskatt i […] eftersom […] skatteförvaltningen klassificerade en avgift som betalats av ett […] Appleföretag till ASI som en royalty, och att den betalningen blev föremål för källskatt (73). För åren 2009–2012 blev ASI bolagsskattepliktigt i Italien efter en granskning av den italienska skatteförvaltningen, där den fastställde att ASI hade skattepliktig verksamhet i Italien under den perioden (74). Vad gäller den skatt som AOE deklarerade i sina lagstadgade räkenskaper hade företaget en filial i Singapore och var bolagsskattepliktigt i Singapore för åren 2009, 2010 och 2011 (75).

(100) Irland redovisade även den del i de ränteinkomster som rapporterats i ASI:s och AOE:s lagstadgade räkenskaper som rör egendomen för de två företagens respektive irländska filialer (76). Irland lämnade in en uppdelning av ASI:s ränteinkomster i ”betald ränta i ASI:s räkenskaper” och ”ränta från egendom”. Under 2012 uppgick den betalda räntan i ASI:s finansiella räkenskaper exempelvis till [500–600] miljoner US-dollar, och ränteinkomsten från filialens egendom var 1–10] miljoner US-dollar. I sin skrivelse av den 15 april 2015 uppgav Irland att den ränta som kan hänföras till ASI:s och AOE:s respektive irländska filialer tjänas in på separata och identifierbara bankkonton eller fonder. Den dagliga förvaltningen av dessa bankkonton kontrolleras av finans- och kassapersonal som är baserad i Cork i Irland (77).

(101) I de omtvistade förhandsbeskeden i skattefrågor fastställs den beskattningsbara vinsten för ASI:s irländska filial på grundval av rörelsekostnader. Det finns dock inga separata räkenskaper för filialens rörelsekostnader eftersom Apple aldrig har lämnat separata räkenskaper till de irländska myndigheterna. Uppgifter om ASI:s totala rörelsekostnader för åren 2011 och 2012 enligt ASI:s lagstadgade räkenskaper redovisas i figur 4 som belysande exempel. Figur 4 ASI:s rörelsekostnader enligt årsredovisningen för 2012 Rörelsekostnader 2012 2011 Tusen US-dollar Tusen US-dollar Marknadsförings-, försäljnings- och distributionskostnader [400 000 –500 000 ] 604 888 Administrativa kostnader [100 000 –200 000 ] 139 870 Forskning och utveckling [1 500 000 –2 000 000 ] 1 538 036

(102) I de omtvistade förhandsbeskeden i skattefrågor fastställs den beskattningsbara vinsten för AOE:s irländska filial på grundval av rörelsekostnader och omsättning. AOE:s fullständiga resultaträkning för åren 2011 och 2012 redovisas i figur 5 som belysande exempel. Figur 5 AOE:s resultaträkning enligt årsredovisningen för 2012 Resultaträkningi För det räkenskapsår som upphörde den 29 december 2012 2012 2011 Anmärkning Tusen US-dollar Tusen US-dollar Omsättning – fortlöpande verksamheter 1 [400 000 –500 000 ] 518 505 Kostnad för sålda varor [(300 000 –400 000 )] (426 594 ) Bruttoresultat [90 000 –100 000 ] 91 911 Rörelsekostnader 2 [(10 000 –20 000 )] (42 654 ) Rörelseresultat – fortlöpande verksamheter [70 000 –80 000 ] 49 257 Inkomst från koncernföretag [14 500 000 –15 000 000 ] 6 252 591 Annan intjänad ränta och liknande inkomster 3 [1 000 –10 000 ] 122 Räntekostnader och liknande kostnader 4 [(30–40)] (2 505 ) Avskrivningar på finansiella tillgångar 11 [(50–60)] — Vinst på den normala verksamheten före skatt 5–8 [14 500 000 –15 000 000 ] 6 299 465 Skatt på resultatet av den normala verksamheten 9 [(1 000 –10 000 )] (2 966 ) Vinst för räkenskapsåret [14 500 000 –15 000 000 ] 6 296 499

(103) Vad gäller företagens bolagsskatteplikt i Irland hänvisar ASI:s och AOE:s finansiella räkenskaper till en ”lägre bolagsskattesats än normalskattesatsen i Irland” för perioden fram till 2007. Ett utdrag från ASI:s granskade räkenskaper enligt årsredovisningen för 2007 återges i figur 6. Figur 6 Utdrag från ASI:s årsredovisning för perioden 2007 Skatt på resultatet av den normala verksamheten Den nuvarande skatten är lägre än normalskattesatsen i Irland. Avvikelserna förklaras på följande sätt: 2007 2006 Tusen US-dollar Tusen US-dollar Vinst på den normala verksamheten före skatt 1 843 933 1 179 637 Nuvarande skattesats på 12,5 % (2006:12,5 %) 230 492 147 455 Följder av: Ränteinkomst beskattad till en högre sats (25 %) 2 485 1 610 Justering av skatt för föregående perioder — (131) Inkomst beskattad till lägre satser (224 049 ) (142 450 ) Total nuvarande skatt 8 928 6 484

(104) Under perioderna efter 2007 redovisas företagens skatt i räkenskaperna enligt en skattesats på [1–5] %. Den skattesats som anges i dessa räkenskaper är ”den genomsnittliga skattesatsen för samtliga jurisdiktioner där [AOE] är verksamt”. Ett utdrag från ASI:s granskade räkenskaper enligt årsredovisningen för 2012 återges i figur 7. Figur 7 Utdrag från ASI:s årsredovisning för perioden 2012 Skatt på resultatet av den normala verksamheten Företaget är inte skattemässigt hemmahörande i någon jurisdiktion. Det bedriver verksamhet i flera länder. Den genomsnittliga skattesatsen för alla jurisdiktioner där det bedriver verksamhet är cirka [1–5] %. 2012 2011 Tusen US-dollar Tusen US-dollar Vinst på den normala verksamheten före skatt [35 000 000 –35 500 000 ] [22 000 000 –22 500 000 ] Skatt [1–5] %. [1 000 000 –1 500 000 ] [800 000 –900 000 ] Följder av: Ränteinkomst beskattad till en högre sats (25 %) [600–700] 620 Inkomst beskattad till (lägre)/högre satser [1 000 000 –1 500 000 ] (876 117 ) Total nuvarande skatt [1 000 –10 000 ] 9 862

(105) Den skatt som ASI skulle betala i Irland enligt dess deklaration för perioden 25 september 2011–24 september 2012 uppgick till [1–10] miljoner euro för rörelseintäkter (motsvarande rörelseintäkter på [30–40] miljoner euro). Dessutom tillkom skatt på ränteinkomster på [0,6–0,7] miljoner euro, vilket gav en skatt på [1–10] miljoner euro (78). För samma period uppgick AOE:s skatt i Irland till [1–10] miljoner euro för rörelseintäkter (motsvarande rörelseintäkter på [10–20] miljoner euro). Ett källskatteavdrag för rörelseintäkter tillkom, vilket gav en skatt på [1–10] miljoner euro.

(106) Irland uppgav att de medel som anses överskrida ASI:s och AOE:s behov i fråga om rörelsekapital överförs till ASI:s och AOE:s bankkonton och till investeringsfonder utanför Irland som drivs, förvaltas och kontrolleras i Förenta staterna.

(107) Vad gäller de bankkonton som ASI använde för att driva in försäljningsintäkter från kunder i EMEIA-regionen uppgav Irland att kassaflödet varierar beroende på om kunden är en kanalpartner, en Apple Online Store-användare eller om försäljningen sker i en av Apples detaljistbutiker. Om kunden är en kanalpartner (79) får Apple in kontanter antingen genom överföring eller autogiro till ett av ASI:s bankkonton i kundens lokala jurisdiktion eller till ett gemensamt ASI-bankkonto i Förenta staterna eller Europa, där medel från försäljning i flera länder sätts in. Enligt en översikt som Irland lämnat in angående de platser där ASI:s bankkonton är belägna var, i mars 2009, inget bankkonto där försäljningsintäkter från EMEIA-regionen sätts in beläget i Förenta staterna, och från och med mars 2012 drivs endast försäljningsintäkter från Island, Ryssland, Turkiet och delar av Mellanöstern och Afrika in via bankkonton i Förenta staterna. Alla andra försäljningsintäkter sätts in på bankkonton i Europa. Irland uppgav även att Apples kassagrupp för EMEIA-regionen, bestående av tre personer som är baserade i Irland, regelbundet sammanför kontanter från de lokala bankkontona i EMEIA-regionen till ”koncentrationskonton” i ASI:s namn. Enligt Irland finns dessa konton i Förenade kungariket, Förenta staterna och Schweiz.

(108) När det gäller investeringsfonder är det enligt information från Apple företaget Braeburn Capital Inc. (nedan kallat Braeburn) som tillhandahåller kontanthanterings- och investeringstjänster till ASI och AOE enligt ett avtal om investeringsförvaltningstjänster som ingåtts med dessa företag. Braeburn är beläget i Förenta staterna. Tjänsterna omfattar investeringsförvaltning och kontanthantering […]. Vid ASI:s och AOE:s styrelsemöten den 24 juli 2006 beslutades att Braeburn skulle fortsätta att hjälpa ASI och AOE med hanteringen av deras kontantreserver (80). Enligt Irland härrör alla inkomster från dessa investeringar från icke irländska källor, och avkastningen på investeringarna är därför inte skattepliktig i Irland.

2.5.2 INFORMATION OM ASI:s OCH AOE:s ANSTÄLLDA

(109) I sitt svar på beslutet att inleda förfarandet uppgav Irland att till den 31 december 2011 var alla Appleanställda formellt anställda av AOE, och att AOE:s irländska filial hade en enda lönelista i Irland. Enligt Irland är sådana arrangemang inte ovanliga för koncerner i Irland. Det fanns en återbetalningsmekanism, varigenom kostnaderna för AOE:s anställda som arbetade för verksamheter som drevs av ASI:s irländska filial fördelades till den filialen en gång i månaden. Från den 1 januari 2012 omorganiserades anställningsarrangemangen, så att de anställda var direkt anställda av den irländska filial vars verksamheter de arbetade med.

(110) Irland lämnade in de siffror man fått om heltidsekvivalenter (81) från Apple till kommissionen. För perioden före den 1 januari 2012 delades heltidsekvivalenterna för AOE:s irländska filial upp mellan ASI:s och AOE:s irländska filialer enligt var kostnaderna uppstod. Tabell 3 Heltidsekvivalenter för ASI:s och AOE:s irländska filialer Period ASI:s irländska filial AOE:s irländska filial 25 september 2004 709 783 24 september 2005 839 739 30 september 2006 912 836 29 september 2007 937 544 27 september 2008 1 046 604 26 september 2009 994 707 25 september 2010 1 387 1 091 24 september 2011 1 660 872 29 september 2012 [200–300] [400–500] 28 september 2013 [300–400] [700–800]

(111) Förutom personalen vid de irländska filialerna informerade Apple Irland om att AOE även hade heltidsekvivalenter i Singapore, där företaget hade en filial som ursprungligen arbetade med tillverkningsverksamheter och därefter tillhandahåll koncerntjänster i samband med distributionsverksamheter (82). Dessa filialverksamheter upphörde 2009 och den filialens tillgångar såldes till ett närstående företag till Apple i Singapore. Sedan dess har Singaporefilialen varit en vilande filial till AOE. Det genomsnittliga antalet anställda vid AOE:s Singaporefilial var 185 år 2004, 189 år 2005, 257 år 2006, 300 år 2007 och 352 år 2008.

(112) De irländska myndigheterna hävdade att Apple informerade dem om att det inte fanns några heltidsekvivalenter anställda av ASI och AOE förutom personalen vid deras respektive irländska filialer och AOE:s Singaporefilial. Enligt Apple förvaltades och kontrollerades ASI och AOE funktionellt från Förenta staterna. Alla viktiga affärsbeslut (även i frågor som immateriella tillgångar, produktutveckling, vilka produkter och delar som ska tillverkas samt försäljnings- och marknadsföringsstrategier) fattades i Förenta staterna och inte vid ASI:s och AOE:s irländska filialer.

2.5.3 ASI:s OCH AOE:s STYRELSERS VERKSAMHET

(113) Både Irland (83) och Apple (84) hävdar att de kritiska affärsverksamheter som fullgörs av eller för ASI och AOE utförs utanför Irland, till exempel via anställda i Apple Inc. eller ASI:s och AOE:s styrelser, som enligt Apple bland annat beslutade att genomföra de olika ändringarna av kostnadsdelningsavtalet (85) med Apple Inc. Apple uppgav vidare att ”ledningen och kontrollen av ASI och AOE från Förenta staterna framgår inte bara av styrelsemötena, utan på många olika sätt”, utan närmare förklaring. (86)

(114) ASI:s styrelse består av tre direktörer och en sekreterare. Av dessa fyra personer finns tre styrelsemedlemmar i Förenta staterna och är anställda av Apple Inc. Den återstående styrelsemedlemmen finns i Irland och är anställd av ADI. AOE:s styrelse består av två direktörer och en sekreterare. Sekreteraren och en av direktörerna sitter även i ASI:s styrelse. Av dessa tre personer finns två styrelsemedlemmar i Förenta staterna och är anställda av Apple Inc. Den återstående styrelsemedlemmen finns i Irland och är anställd av ADI. Enligt ASI:s finansiella rapporter betalade ASI (87) ingen ersättning till någon av sina direktörer under perioden 2004–2014, för vilken räkenskaper har lämnats. AOE:s direktörer fick däremot ersättning under den perioden. Företaget betalade till exempel […] US-dollar 2012 och […] US-dollar 2011 i ersättning till sina direktörer.

(115) Kommissionen begärde att få samtliga protokoll från ASI:s och AOE:s styrelsemöten, vilka Apple lämnade. ASI:s första styrelsemöte hölls den 5 april 1990 i Dublin i Irland. AOE:s första styrelsemöte hölls den 15 september 1980 i Dublin i Irland. Som belysande exempel sammanfattas verksamheten i ASI:s styrelse mellan januari 2009 och september 2011 i tabell 4 (16 styrelsemöten, tre bolagsstämmor och nio skriftliga resolutioner). I tabell 5 sammanfattas verksamheten i AOE:s styrelse mellan december 2008 och september 2011 (13 styrelsemöten, fyra bolagsstämmor och tolv skriftliga resolutioner). Tabell 4 Resolutioner från ASI:s direktörer och protokoll från styrelsemöten Datum Typ av dokument Sammanfattning av ASI-protokoll 30.1.2009 Skriftlig resolution från direktörerna (Peter Oppenheimer, Cathy Kearney, Jae Allen och Tim Cook) Beslut om att ge vissa angivna personer tillstånd att öppna, administrera, avsluta och på annat sätt förvalta ASI:s bank-, investerings-, värdepapperskonton och andra konton. 11.2.2009 Skriftlig resolution från direktörerna (Peter Oppenheimer, Cathy Kearney, Jae Allen och Tim Cook) Beslut om att ge vissa angivna personer tillstånd att öppna, administrera, avsluta och på annat sätt förvalta ASI:s bank-, investerings-, värdepapperskonton och andra konton. 18.3.2009 Skriftlig resolution från direktörerna (Jae Allen och Cathy Kearney) Beviljande av fullmakt 20.7.2009 Skriftlig resolution från direktörerna (Peter Oppenheimer, Cathy Kearney, Jae Allen och Tim Cook) Beslut om att godkänna direktörernas utkast till rapport och årsredovisningen för räkenskapsåret 2008 samt ersättning till revisorerna, beslut om att hålla bolagsstämman den 3 augusti 2009 och beslut att utse [Apples skatterådgivare] som revisor i stället för […]. 3.8.2009 Protokoll från bolagsstämman (Peter Oppenheimer som ordförande och bolagsrepresentant för både AOI och AOE och Gene Levoff som bolagsrepresentant för Baldwin Holdings Unlimited) Beslut om att anta direktörernas rapport och årsredovisningen för räkenskapsåret 2008, beslut om att utse [Apples skatterådgivare] till revisor, beslut om att ge direktörerna tillstånd att fastställa revisorernas ersättning och beslut om att nästa bolagsstämma kan hållas utanför Irland. 23.10.2009 Styrelseprotokoll (Peter Oppenheimer som ordförande och Jae Allen) Beslut om att betala en interimsutdelning till AOE på 3 482 850 781,21 US-dollar den 27 oktober 2009 och beslut om att betala en ytterligare interimsutdelning till AOE i form av upplupen ränta på huvudkontona per den 27 oktober 2009. 10.12.2009 Skriftlig resolution från direktörerna (Peter Oppenheimer, Cathy Kearney och Jae Allen) Beviljande av en fullmakt till […], ett företag som är registrerat i Ukraina med 100 % utländska investeringar, för att agera som Apple Value Added Distributor på ASI:s vägnar. 10.12.2009 Skriftlig resolution från direktörerna (Peter Oppenheimer, Cathy Kearney och Jae Allen) Skriftlig resolution och begäran från direktörerna om att Tim Cook ska avgå som direktör för ASI samt beslut om att Tim Cook ska lämna sin post som direktör för ASI. 31.1.2010 Skriftlig resolution från direktörerna (Peter Oppenheimer, Cathy Kearney och Jae Allen) Skriftlig resolution om att utse Elisabeth S. Rafael till ASI:s direktör. 3.3.2010 Skriftlig resolution från direktörerna (Peter Oppenheimer, Cathy Kearney, Jae Allen och Elisabeth Rafael) Skriftlig resolution om att återutnämna Tim Cook som direktör för ASI. 31.3.2010 Skriftlig resolution från direktörerna (Peter Oppenheimer, Tim Cook, Jae Allen och Elisabeth Rafael) Beslut om att betala en interimsutdelning till AOE på 800 000 000 US-dollar den 8 april 2010. 12.5.2010 Styrelseprotokoll (Jae Allen som ordförande, Elisabeth Rafael) Beslut om att betala en interimsutdelning till AOE på 1 000 000 000 US-dollar den 20 maj 2010. 16.6.2010 Styrelseprotokoll (Peter Oppenheimer som ordförande, Elisabeth Rafael) Beslut om att betala en interimsutdelning till AOE på 600 000 000 US-dollar den 17 juni 2010. 22.6.2010 Styrelseprotokoll (Peter Oppenheimer som ordförande, Elisabeth Rafael) Godkänna beviljandet av fullmakter till Gary Wipfler, Cathy Kearney och Michael O'Sullivan för att agera på ASI:s vägnar. Fullmakten omfattar följande aspekter: i) Företagets korrespondens, ii) förbindelser med regeringen och andra offentliga myndigheter, iii) revisioner, iv) försäkring, v) köp-, hyrköps- och finansieringsavtal om tillgångar och tjänster, vi) hyres-, leverans- och depositionsavtal samt avtal om användning tillgångar, vii) överföring av personliga tillgångar, viii) mottagande av varuleveranser och utfärdande av relevanta kvitton, ix) företagsnämnd, och x) affärsavtal. 23.7.2010 Protokoll från bolagsstämman (Peter Oppenheimer som ordförande och bolagsrepresentant för både AOI och AOE och Gene Levoff som bolagsrepresentant för Baldwin Holdings Unlimited) Beslut om att anta direktörernas rapport och årsredovisningen för räkenskapsåret 2009, beslut om att utse [Apples skatterådgivare] till revisor, beslut om att ge direktörerna tillstånd att fastställa revisorernas ersättning, notering om att interimsutdelningar till ett belopp av totalt 5 884 972 906,56 US-dollar hade deklarerats och betalats till AOE sedan utgången av räkenskapsåret 2009, och beslut om att nästa bolagsstämma kan hållas utanför Irland. 23.7.2010 Styrelseprotokoll (Peter Oppenheimer, Elisabeth Rafael som ordförande) Beslut om att hålla den årliga bolagsstämman den 23 juli 2010. 20.9.2010 Styrelseprotokoll (Peter Oppenheimer som ordförande, Jae Allen) Beslut om att betala en interimsutdelning till AOE på 690 000 000 US-dollar den 21 september 2010. 17.11.2010 Styrelseprotokoll (Peter Oppenheimer som ordförande, Elisabeth Rafael) Beslut om att betala en interimsutdelning till AOE på 1 750 000 000 US-dollar den 18 november 2010. 21.12.2010 Styrelseprotokoll (Peter Oppenheimer, Elisabeth Rafael som ordförande) Beslut om att bevilja en tillfällig fullmakt till Gerard Lane för att driva ASI:s dagliga verksamhet under ASI-direktörernas planerade årliga semestrar. 4.3.2011 Styrelseprotokoll (Peter Oppenheimer som ordförande, Elisabeth Rafael) Beslut om att betala en interimsutdelning till AOE på 1 000 000 000 US-dollar den 7 mars 2011, notering om Jae Allen avgång som direktör och Mark Stevens utnämning till direktör från och med den 15 mars 2011 samt om att godkänna den nya bankresolutionen. 21.3.2011 Styrelseprotokoll (Peter Oppenheimer som ordförande, Elisabeth Rafael) Beslut om att betala en interimsutdelning till AOE på 1 000 000 000 US-dollar den 24 mars 2011. 21.4.2011 Styrelseprotokoll (Mark Stevens, Elisabeth Rafael som ordförande) Beslut om att ge vissa angivna personer tillstånd att öppna, administrera, avsluta och på annat sätt förvalta ASI:s bank-, investerings-, värdepapperskonton och andra konton. 11.5.2011 Styrelseprotokoll (Peter Oppenheimer som ordförande, Elisabeth Rafael) Beslut om att betala en interimsutdelning till AOE på 1 000 000 000 US-dollar den 12 maj 2011. 29.6.2011 Protokoll från bolagsstämman (Audrey Fernandez-Elliott som ordförande och bolagsrepresentant för både AOI och AOE och Gene Levoff som bolagsrepresentant för Baldwin Holdings Unlimited) Beslut om att anta direktörernas rapport och årsredovisningen för räkenskapsåret 2010, beslut om att återutnämna Elisabeth Rafael, Tim Cook and Mark Stevens som direktörer för ASI, beslut om att utse [Apples skatterådgivare] till revisor, beslut om att ge direktörerna tillstånd att fastställa revisorernas ersättning, med en notering om och godkännande av att interimsutdelningar till ett belopp av totalt 11 324 972 906,56 US-dollar hade deklarerats och betalats till AOI sedan utgången av räkenskapsåret 2009, och beslut om att nästa bolagsstämma kan hållas utanför Irland. 29.6.2011 Styrelseprotokoll (Mark Stevens, Elisabeth Rafael som ordförande) Godkännande av direktörernas utkast till rapport och årsredovisningen för räkenskapsåret 2010 samt ersättning till revisorerna, notering om att interimsutdelningar till ett belopp av totalt 11 324 972 906,56 US-dollar hade deklarerats och betalats till AOE sedan utgången av räkenskapsåret 2009, beslut om att hålla bolagsstämman den 29 juni 2011, notering om Peter Oppenheims avgång som direktör och sekreterare för ASI och om utnämningen av Gene Levoff till direktör och sekreterare för ASI i hans ställe. 27.7.2011 Styrelseprotokoll (Gene Levoff som ordförande, Elisabeth Rafael) Beviljande av fullmakt 7.9.2011 Styrelseprotokoll (Gene Levoff som ordförande, Elisabeth Rafael) Styrelsen konstaterade att det skulle vara mer praktiskt och i kommersiellt intresse att föreslå ASI:s styrelsemedlemmar att utdelningarna betalas i form av fasta inkomstinvesteringar. Beslut om att rekommendera styrelsemedlemmarna att en interimsutdelning betalas till AOE i form av fasta inkomstinvesteringar till ett totalt beräknat värde av1 502 298 132 US-dollar den 8 september 2011. 7.9.2011 Styrelseprotokoll (Gene Levoff som ordförande, Elisabeth Rafael) Beslut om att betala en interimsutdelning till AOE i form av fasta inkomstinvesteringar till ett totalt beräknat värde av1 502 298 132 US-dollar den 8 september 2011.

Tabell 5 Resolutioner från AOE:s direktörer och protokoll från styrelsemöten Datum Typ av dokument Sammanfattning av AOE:s protokoll 17.12.2008 Styrelseprotokoll (Peter Oppenheimer, Gary Wipfler som ordförande) Beslut om att verkställa ett avtal om anställningsbidrag. 14.1.2009 Styrelseprotokoll (Peter Oppenheimer, Gary Wipfler som ordförande) Beslut om att ge vissa angivna personer tillstånd att öppna, administrera, avsluta och på annat sätt förvalta AOE:s bank-, investerings-, värdepapperskonton och andra konton. 25.2.2009 Skriftlig resolution från direktörerna (eter Oppenheimer, Cathy Kearney, Gary Wipfler och Tim Cook) Beslut om att verkställa stiftelseurkunden och reglerna för AOE:s pensionsplan. 20.7.2009 Skriftlig resolution från direktörerna (eter Oppenheimer, Cathy Kearney, Gary Wipfler och Tim Cook) Beslut om att godkänna direktörernas utkast till rapport och årsredovisningen för räkenskapsåret 2008 samt ersättning till revisorerna, beslut om att utse Peter Oppenheimer och Cathy Kearney att agera som AOE:s bolagsrepresentanter vid ASI:s bolagsstämma 2009, beslut om att hålla bolagsstämman den 3 augusti 2009 och beslut att utse [Apples skatterådgivare] som revisor i stället för […]. 22.7.2009 Styrelseprotokoll (Peter Oppenheimer som ordförande, Gary Wipfler) Beslut om att verkställa ett affärsöverföringsavtal för att överföra verksamheten vid AOE:s Singaporefilial till Apple South Asia Pte.Ltd 3.8.2009 Protokoll från bolagsstämman (Peter Oppenheimer som ordförande och bolagsrepresentant för AOI och Gene Levoff som bolagsrepresentant för Baldwin Holdings Unlimited) Beslut om att anta direktörernas rapport och årsredovisningen för räkenskpasåret 2008, beslut om att utse [Apples skatterådgivare] till revisor, beslut om att ge direktörerna tillstånd att fastställa revisorernas ersättning och beslut om att nästa bolagsstämma kan hållas utanför Irland. 23.10.2009 Styrelseprotokoll (Peter Oppenheimer som ordförande, Gary Wipfler) Notering om en utdelning på 3 482 850 781,21 US-dollar från ASI den 27 oktober 2009, beslut om att betala en utdelning på 4 607 274 666,29 US-dollar till AOI, beslut om att betala ytterligare en interimsutdelning till AOI i form av upplupen ränta per den 27 oktober 2009. 21.12.2009 Skriftlig resolution från direktörerna (eter Oppenheimer, Cathy Kearney och Gary Wipfler) Beslut om att verkställa ett kompletterande affärsöverföringsavtal för att överföra verksamheten vid AOE:s Singaporefilial till Apple South Asia Pte.Ltd och om att bevilja en fullmakt. 21.12.2009 Skriftlig resolution från direktörerna (eter Oppenheimer, Cathy Kearney och Gary Wipfler) Skriftlig resolution och begäran från direktörerna om att Tim Cook ska avgå som direktör för AOE samt beslut om att Tim Cook ska lämna sin post som direktör för AOE. 31.3.2010 Skriftlig resolution från direktörerna (eter Oppenheimer, Cathy Kearney och Gary Wipfler) Beslut om att motta en interimsutdelning från ASI på 800 000 000 US-dollar den 8 april 2010 och betala samma belopp till AOI. 23.4.2010 Skriftlig resolution från direktörerna (eter Oppenheimer, Cathy Kearney och Gary Wipfler) Beslut om ansökan om ersättning av ägarbevis för vissa registrerade fastigheter i Singapore. 14.5.2010 Skriftlig resolution från direktörerna (eter Oppenheimer, Cathy Kearney och Gary Wipfler) Beslut om att motta en interimsutdelning från ASI på 1 000 000 000 US-dollar den 20 maj 2010 och betala samma belopp till AOI. 14.6.2010 Protokoll från bolagsstämman (Peter Oppenheimer som ordförande och bolagsrepresentant för AOI och Gene Levoff som bolagsrepresentant för Baldwin Holdings Unlimited) Beslut om att anta direktörernas rapport och årsredovisningen för räkenskapsåret 2009, beslut om att utse [Apples skatterådgivare] till revisor, beslut om att ge direktörerna tillstånd att fastställa revisorns ersättning, notering om att interimsutdelningar till ett belopp av totalt 5 284 972 906,56 US-dollar hade betalats till AOI sedan utgången av räkenskapsåret 2009, och beslut om att nästa bolagsstämma kan hållas utanför Irland. 16.6.2010 Styrelseprotokoll (Peter Oppenheimer som ordförande, Gary Wipfler) Notering om en utdelning på 600 000 000 US-dollar från ASI den 17 juni 2010 och beslut om att betala samma belopp till AOI. 23.7.2010 Protokoll från bolagsstämman (Peter Oppenheimer som ordförande och bolagsrepresentant för AOI och Gene Levoff som bolagsrepresentant för Baldwin Holdings Unlimited) Beslut om att anta direktörernas rapport och årsredovisningen för räkenskapsåret 2009, beslut om att utse [Apples skatterådgivare] till revisor, beslut om att ge direktörerna tillstånd att fastställa revisorns ersättning, notering om att interimsutdelningar till ett belopp av totalt 5 884 972 906,56 US-dollar hade deklarerats och betalats till AOI sedan utgången av räkenskapsåret 2009, och beslut om att nästa bolagsstämma kan hållas utanför Irland. 23.7.2010 Styrelseprotokoll (Peter Oppenheimer, Gary Wipfler som ordförande) Beslut om att hålla den årliga bolagsstämman den 23 juli 2010. 20.9.2010 Styrelseprotokoll (Peter Oppenheimer, Gary Wipfler som ordförande) Notering om en utdelning på 690 000 000 US-dollar från ASI den 21 september 2010 och beslut om att betala en utdelning på 900 000 000 US-dollar till AOI. 15.11.2010 Styrelseprotokoll (Peter Oppenheimer, Gary Wipfler som ordförande) Beslut om att godkänna verkställandet ett leasingavtal avseende ytterligare lagerutrymme för att underlätta en produktionsökning. 17.11.2010 Styrelseprotokoll (Peter Oppenheimer, Gary Wipfler som ordförande) Notering om en utdelning på 1 750 000 000 US-dollar från ASI den 18 november 2010 och beslut om att betala samma belopp till AOI. 3.12.2010 Skriftlig resolution från direktörerna (eter Oppenheimer, Cathy Kearney och Gary Wipfler) Godkänna beviljandet av fullmakter till Cathy Kearney och Michael O'Sullivan för att agera på AOE:s vägnar. Fullmakterna omfattar följande aspekter: i) Företagets korrespondens, ii) förbindelser med regeringen och andra offentliga myndigheter, iii) revisioner, iv) försäkring, v) köp-, hyrköps- och finansieringsavtal om tillgångar och tjänster, vi) hyres-, leverans- och depositionsavtal samt avtal om användning tillgångar, vii) överföring av personliga tillgångar, viii) mottagande av varuleveranser och utfärdande av relevanta kvitton, ix) företagsnämnd, och x) affärsavtal. 4.3.2011 Styrelseprotokoll (Peter Oppenheimer som ordförande, Gary Wipfler) Notering om en utdelning på 1 000 000 000 US-dollar från ASI den 7 mars 2011 och beslut om att betala samma belopp till AOI. 21.3.2011 Styrelseprotokoll (Peter Oppenheimer som ordförande, Gary Wipfler) Notering om en utdelning på 1 000 000 000 US-dollar från ASI den 24 mars 2011 och beslut om att betala samma belopp till AOI. 26.4.2011 Skriftlig resolution från direktörerna (eter Oppenheimer, Cathy Kearney och Gary Wipfler) Beslut om att ge vissa angivna personer tillstånd att öppna, administrera, avsluta och på annat sätt förvalta AOE:s bank-, investerings-, värdepapperskonton och andra konton. 11.5.2011 Styrelseprotokoll (Peter Oppenheimer, Gary Wipfler som ordförande) Notering om en utdelning på 1 000 000 000 US-dollar från ASI den 12 maj 2011 och beslut om att betala samma belopp till AOI. 23.6.2011 Skriftlig resolution från direktörerna (eter Oppenheimer, Cathy Kearney och Gary Wipfler) Beslut om att godkänna direktörernas utkast till rapport och årsredovisningen för räkenskapsåret 2010 samt ersättning till revisorerna, beslut om att utnämna Audrey Fernandez-Elliott och Cathy Kearney för att agera som AOE:s bolagsrepresentanter vid ASI:s bolagsstämma 2011 samt en notering om att interimsutdelningar till ett belopp av totalt 12 659 796 428,08 US-dollar hade deklarerats och betalats till AOI sedan utgången av räkenskapsåret 2009, beslut om att hålla bolagsstämman den 27 juni 2011, notering om Peter Oppenheims avgång som direktör och sekreterare för AOE från och med den 1 juli 2011 och om utnämningen av Gene Levoff till direktör och sekreterare för ASI i hans ställe. 27.6.2011 Protokoll från bolagsstämman (Audrey Fernandez-Elliott som ordförande och bolagsrepresentant för AOI och Gene Levoff som bolagsrepresentant för Baldwin Holdings Unlimited) Beslut om att anta direktörernas rapport och årsredovisningen för räkenskapsåret 2010, beslut om att utse [Apples skatterådgivare] till revisor, beslut om att ge direktörerna tillstånd att fastställa revisorns ersättning, notering om och godkännande av att interimsutdelningar till ett belopp av totalt 12 659 796 428,08 US-dollar hade deklarerats och betalats till AOI sedan utgången av räkenskapsåret 2009, och beslut om att nästa bolagsstämma kan hållas utanför Irland. 7.9.2011 Styrelseprotokoll (Gene Levoff som ordförande och Gary Wipfler) Styrelsen konstaterade att det skulle vara mer praktiskt och i kommersiellt intresse att föreslå AOE:s styrelsemedlemmar att utdelningarna betalas i form av fasta inkomstinvesteringar. Beslut om att rekommendera styrelsemedlemmarna att en interimsutdelning betalas till AOI i form av fasta inkomstinvesteringar till ett totalt beräknat värde av1 502 298 132 US-dollar den 8 september 2011. Beslut om att betala en ytterligare interimsutdelning till AOI i form av upplupen ränta. 7.9.2011 Skriftlig resolution från styrelsemedlemmarna (AOI och Baldwin Holding Unlimited) Beslut om att betala en interimsutdelning till AOE i form av fasta inkomstinvesteringar till ett totalt beräknat värde av1 502 382 564 US-dollar den 8 september 2011. 7.9.2011 Utnämning av bolagsrepresentant för en skriftlig resolution Utnämning av AOI, som medlem i AOE, av Gene Levoff som AOI:s representant för att verkställa en skriftlig resolution på AOI:s vägnar om att deklarera den rekommenderade interimsutdelningen och om direkt betalning av denna in specie. Som den andra medlemmen i AOE utnämnde Baldwin Holding Unlimited Gary Wipfler för detta.

2.5.4 KOSTNADSDELNINGSAVTAL MELLAN APPLE INC., ASI OCH AOE

(116) Den 8 december 2015 lämnade Irland in kopior av kostnadsdelningsavtalet och alla avtal om (delvis) överföring av immateriella tillgångar som ingåtts mellan Apple Inc., AOI, ASI och AOE (och deras företrädare) sedan Apple etablerade sig i Irland (88).

(117) Enligt den information som lämnats ingick Apple Inc. kostnadsdelningsavtalet med AOE (som vid den tidpunkten hette Apple Computer Limited) i december 1980. Sedan dess har kostnadsdelningsavtalet ändrats 16 gånger, senast 2013. År 1999 blev även ASI (som då hette Apple Computer International) part i kostnadsdelningsavtalet. Samtidigt som kostnadsdelningsavtalet ingicks i december 1980 ingick Apple Inc. ett ”avtal om överföring av immateriella tillgångar” med AOI. AOI ingick i sin tur ett ”avtal om (delvis) överföring av immateriella tillgångar” med AOE, enligt vilket AOE beviljades en exklusiv, avgiftsfri licens att använda handelsnamn, varumärken, företagshemligheter och patent, först i Västeuropa och senare i EMEIA-regionen, och att bevilja underlicens av dessa rättigheter och licenser (89). AOE:s företrädare gjorde ingen buy-in-betalning för den ursprungliga överföringen av Apples dåvarande immateriella tillgångar.

(118) Enligt kostnadsdelningsavtalet enades Apple Inc. å ena sidan och ASI och AOE å andra sidan om att kombinera sina FoU-ansträngningar och dela på kostnader och rättigheter för ”utvecklingsprogrammet”. Utvecklingsprogrammet omfattar i) utveckling av nya immateriella tillgångar, ii) skapande av förbättringar, uppdateringar, anpassningar, översättningar, lokaliseringar eller andra ändringar av befintliga immateriella tillgångar, iii) utveckling och förbättring av produkttillverkningsprocesser, och iv) utveckling, förvärv och skydd av immateriella marknadsföringstillgångar.

(119) I kostnadsdelningsavtalet definieras immateriella tillgångar som ”alla tekniker, procedurer, processer, formgivningar och formgivningsrättigheter, uppfinningar, upptäckter, know-how, patent (inklusive patentansökningar osv.), upphovsrättigheter (och andra upphovsmannarättigheter), företagshemligheter, datorprogram (i källkods- och objektkodform), flödesscheman, formler, förbättringar, uppdateringar, översättningar, anpassningar, information, specifikationer, processteknik, tillverkningskrav, kvalitetskontrollstandarder, immateriella marknadsföringstillgångar och andra liknande immateriella tillgångar enligt Treas. Reg. §1.482–4(b) som utvecklats enligt utvecklingsprogrammet”. (90) Immateriella marknadsföringstillgångar definieras som ”alla varumärken, servicemärken, handelsnamn, företagshemligheter