C 177/37

TRIBUNALEN

KONSOLIDERAD VERSION AV

RÄTTEGÅNGSREGLERNA FÖR TRIBUNALEN

(2010/C 177/02)

Konsoliderad version av rättegångsreglerna:

Den nya utgåvan innehåller rättegångsreglerna för Europeiska gemenskapernas förstainstansrätt av den 2 maj 1991 (EGT L 136 av den 30 maj 1991, s. 1, med rättelse i EGT L 317 av den 19 november 1991, s. 34; svensk specialutgåva, område 1, volym 5, s. 43) med de ändringar som följer av nedanstående rättsakter:

Utgåvan är inte rättsligt bindande. Beaktandemeningar och skäl har därför utelämnats.

KONSOLIDERAD VERSION AV RÄTTEGÅNGSREGLERNA FÖR TRIBUNALEN

av den 2 maj 1991 (1)

INNEHÅLL

Inledande bestämmelse (artikel 1)

Avdelning I – Tribunalens organisation

Kapitel 1 – Tribunalens ordförande och medlemmar (artiklarna 2–9)

Kapitel 2 – Inrättande av avdelningar och utnämning av referenter och generaladvokater (artiklarna 10–19)

Kapitel 3 – Tribunalens kansli

Avsnitt 1 – Justitiesekreteraren (artiklarna 20–27)

Avsnitt 2 – Tribunalens administration i övrigt (artiklarna 28–30)

Kapitel 4 – Arbetet vid tribunalen (artiklarna 31–34)

Kapitel 5 – Språk (artiklarna 35–37)

Kapitel 6 – Rättigheter och skyldigheter för ombud, rådgivare och advokater (artiklarna 38–42)

Avdelning II – Rättegången

Kapitel 1 – Skriftligt förfarande (artiklarna 43–54)

Kapitel 2 – Muntligt förfarande (artiklarna 55–63)

Kapitel 3 – Processledning och bevisupptagning

Avsnitt 1 – Processledning (artikel 64)

Avsnitt 2 – Bevisupptagning (artiklarna 65–67)

Avsnitt 3 – Kallelse och hörande av vittnen och sakkunniga (artiklarna 68–76)

Kapitel 3a – Skyndsam handläggning (artikel 76a)

Kapitel 4 – Vilandeförklaring och förklaring om att avstå från fortsatt handläggning (artiklarna 77–80)

Kapitel 5 – Domen (artiklarna 81–86)

Kapitel 6 – Rättegångskostnader (artiklarna 87–93)

Kapitel 7 – Rättshjälp (artiklarna 94–97)

Kapitel 8 – Återkallelse av talan (artiklarna 98 och 99)

Kapitel 9 – Delgivning (artikel 100)

Kapitel 10 – Frister (artiklarna 101–103)

Avdelning III – Särskilda rättegångsformer

Kapitel 1 – Uppskov med verkställighet och andra interimistiska åtgärder (artiklarna 104–110)

Kapitel 2 – Rättegångshinder eller annan rättegångsfråga (artiklarna 111–114)

Kapitel 3 – Intervention (artiklarna 115 och 116)

Kapitel 4 – Domar avkunnade av tribunalen efter upphävande och återförvisning (artiklarna 117–121)

Kapitel 4a – Avgöranden meddelade av tribunalen efter omprövning och återförvisning (artikel 121a – d)

Kapitel 5 – Tredskodom och ansökan om återvinning (artikel 122)

Kapitel 6 – Särskilda rättsmedel

Avsnitt 1 – Talan av tredje man (artiklarna 123 och 124)

Avsnitt 2 – Resning (artiklarna 125–128)

Avsnitt 3 – Förklaring av dom (artikel 129)

Avdelning IV – Immaterialrättsliga tvister (artiklarna 130–136)

Avdelning V – Överklaganden av Europeiska unionens personaldomstols avgöranden (artiklarna 136a–149)

Avslutande bestämmelser (artiklarna 150 och 151)

INLEDANDE BESTÄMMELSE

Artikel 1

I dessa rättegångsregler

— anges bestämmelserna i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt med artikelnummer följt av förkortningen FEUF,

— anges bestämmelserna i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen med artikelnummer följt av förkortningen FEA,

— benämns protokollet om stadgan för Europeiska unionens domstol ”stadgan”,

— benämns avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet ”EES-avtalet”.

Vid tillämpningen av dessa regler

— omfattar begreppet ”institutionerna” unionens institutioner och de organ eller byråer som inrättats genom fördragen, eller genom en rättsakt som utfärdats för att genomföra dessa, och som kan vara part vid tribunalen,

— avses med ”Eftas övervakningsmyndighet” den övervakningsmyndighet som anges i EES-avtalet.

AVDELNING I

TRIBUNALENS ORGANISATION

Kapitel 1

TRIBUNALENS ORDFÖRANDE OCH MEDLEMMAR

Artikel 2

1. Alla medlemmar av tribunalen tjänstgör som domare.

Tribunalens medlemmar ska härefter benämnas ”domare”.

2. Varje domare, med undantag för tribunalens ordförande, kan i ett mål tjänstgöra som generaladvokat på de villkor som anges i artiklarna 17–19 i dessa rättegångsregler.

Bestämmelser i dessa rättegångsregler som hänvisar till generaladvokaten är endast tillämpliga i de fall en domare har utsetts att tjänstgöra som generaladvokat.

Artikel 3

En domares mandattid ska löpa från och med den dag som anges i förordnandet. Om någon dag inte anges, ska mandattiden löpa från och med den dag då förordnandet utfärdades.

Artikel 4

1. En domare ska, innan han tillträder sitt ämbete, inför domstolen avlägga följande ed:

”Jag lovar och svär att jag ska utöva mitt ämbete opartiskt och samvetsgrant och att inte yppa vad som förekommit vid tribunalens överläggningar.”

2. Omedelbart efter edsavläggelsen ska domaren underteckna en förklaring, i vilken han högtidligen försäkrar att såväl under som efter sin ämbetstid respektera de förpliktelser som följer av ämbetet, särskilt skyldigheten att efter ämbetstiden iaktta redbarhet och visa omdöme vid mottagande av vissa uppdrag eller förmåner.

Artikel 5

När domstolen, efter att ha hört tribunalen, har att pröva om en domare i tribunalen inte längre uppfyller de villkor som krävs eller fullgör de skyldigheter som följer av ämbetet, ska tribunalens ordförande anmoda domaren i fråga att yttra sig inom stängda dörrar och i justitiesekreterarens frånvaro.

Tribunalen ska motivera sitt yttrande.

Ett yttrande som visar att en domare i tribunalen inte längre uppfyller de villkor som krävs eller fullgör de skyldigheter som följer av ämbetet måste vinna stöd av minst en majoritet av tribunalens domares röster. Domstolen ska, om så är fallet, underrättas om röstfördelningen.

Omröstningen ska vara sluten och den berörde domaren ska inte delta i överläggningen.

Artikel 6

Bortsett från tribunalens ordförande och avdelningarnas ordförande, har domarna rang efter ålder i ämbetet.

Vid lika ålder i ämbetet bestäms rangordningen efter levnadsålder.

Avgående domare som återutnämns behåller sin tidigare rang.

Artikel 7

1. Omedelbart efter den partiella nytillsättningen i enlighet med artikel 254 FEUF ska domarna bland sig välja tribunalens ordförande för en tid av tre år.

2. Om ordföranden lämnar sitt ämbete före mandattidens slut, ska tribunalen utse en efterträdare för återstoden av mandattiden.

3. De val som avses i denna artikel ska ske genom sluten omröstning. Den domare som erhåller rösterna från mer än hälften av domarna i tribunalen ska anses vald. Om ingen domare uppnår denna majoritet, ska ytterligare omröstningar hållas tills den uppnås.

Artikel 8

Tribunalens ordförande leder tribunalens dömande verksamhet samt dess förvaltning; han är ordförande vid tribunalens sammanträden i plenum och vid dess överläggningar.

Ordförandeskapet på den stora avdelningen ska innehas av tribunalens ordförande.

Om tribunalens ordförande tjänstgör på en avdelning sammansatt av tre eller fem domare, ska han inneha ordförandeskapet på denna avdelning.

Artikel 9

Om tribunalens ordförande är frånvarande eller har förhinder eller om ämbetet är obesatt, ska hans arbetsuppgifter fullgöras av en avdelningsordförande i enlighet med den ordning som anges i artikel 6.

Om tribunalens ordförande och avdelningsordförandena är frånvarande eller har förhinder samtidigt eller om ämbetena är obesatta samtidigt, ska de arbetsuppgifter som tribunalens ordförande har utföras av en av domstolens övriga medlemmar i enlighet med den ordning som anges i artikel 6.

Kapitel 2

INRÄTTANDE AV AVDELNINGAR OCH UTNÄMNING AV REFERENTER OCH GENERALADVOKATER

Artikel 10

1. Tribunalen inrättar avdelningar sammansatta av tre och fem domare och en stor avdelning sammansatt av tretton domare. Tribunalen beslutar om domarnas indelning på avdelning.

2. Det beslut som fattats i enlighet med denna artikel ska kungöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 11

1. De mål som anhängiggörs vid tribunalen avgörs av avdelningar sammansatta av tre eller fem domare i enlighet med artikel 10.

Mål kan avgöras av tribunalen i plenum eller av tribunalen i stor avdelning enligt de villkor som anges i artiklarna 14, 51, 106, 118, 124, 127 och 129.

Mål kan avgöras av en domare (ensamdomare) om de har hänskjutits till ensamdomaren enligt villkoren i artiklarna 14 och 51 eller om de har tilldelats ensamdomaren med stöd av artikel 124, artikel 127.1 eller 129.2.

2. När ett mål tilldelats eller hänskjutits till en avdelning, avses i dessa rättegångsregler denna avdelning då ordet tribunalen används. När ett mål har tilldelats eller hänskjutits till ensamdomare ska ordet tribunalen i dessa rättegångsregler även avse denna domare.

Artikel 12

1. Tribunalen ska fastlägga de riktlinjer enligt vilka målen ska fördelas mellan avdelningarna.

Detta beslut ska kungöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 13

1. Så snart talan har väckts ska tribunalens ordförande tilldela en avdelning målet.

2. Avdelningens ordförande ska, för varje mål som tilldelats avdelningen, lämna förslag på referent till tribunalens ordförande. Beslut fattas av tribunalens ordförande.

Artikel 14

1. Då det på grund av ett måls juridiska svårighetsgrad, betydelse eller särskilda omständigheter i övrigt är påkallat, kan målet hänskjutas till tribunalen i plenum, till stor avdelning eller till en avdelning som är sammansatt av ett annat antal domare.

2. 1 Följande mål, vilka tilldelats en avdelning sammansatt av tre domare, kan handläggas av referenten, som avgör målen i egenskap av ensamdomare, om de lämpar sig härför med hänsyn till att de uppkomna rättsfrågorna och sakomständigheterna inte innefattar några svårigheter, målen är av begränsad betydelse, särskilda omständigheter i övrigt inte föreligger och de har hänskjutits enligt villkoren i artikel 51: a) Mål som anhängiggjorts med stöd av artikel 270 FEUF. b) Mål som anhängiggjorts med stöd av artikel 263 fjärde stycket, artikel 265 tredje stycket och artikel 268 FEUF och som endast omfattar frågor som redan prövats enligt befintlig rättspraxis eller som utgör ett av flera mål rörande samma sak, varav ett redan är rättskraftigt avdömt. c) Mål som anhängiggjorts med stöd av artikel 272 FEUF. 2.2 Följande mål får inte hänskjutas till ensamdomare: a) Mål som omfattar frågor om en allmängiltig rättsakts lagenlighet. b) Mål som rör genomförandet av — konkurrensreglerna och reglerna om kontroll av företagskoncentrationer, — reglerna om statligt stöd, — reglerna om åtgärder avseende handelsskydd, — reglerna om den gemensamma organisationen av jordbruksmarknaderna, med undantag för mål som utgör ett av flera mål rörande samma sak, varav ett redan är rättskraftigt avdömt. c) Mål som avses i artikel 130.1. 2.3 Ensamdomare ska hänskjuta mål till avdelningen om han finner att förutsättningarna för handläggning av ensamdomare inte längre föreligger.

3. Beslut om att hänskjuta mål till ensamdomare, respektive åter till avdelningen, i enlighet med första och andra punkterna ska fattas på de villkor som anges i artikel 51.

Artikel 15

1. Domarna utser bland sig, med tillämpning av bestämmelserna i artikel 7.3, ordförandena på avdelningar sammansatta av tre och fem domare.

2. Ordförandena på avdelningar sammansatta av fem domare väljs för en tid av tre år. Deras mandat kan förnyas en gång.

Valet av ordförandena på avdelningar sammansatta av fem domare ska äga rum omedelbart efter valet av tribunalens ordförande enligt artikel 7.1.

3. Ordförandena på avdelningar sammansatta av tre domare väljs på viss tid.

4. Om en avdelningsordförande lämnar sitt ämbete före den normala mandatperiodens slut, ska han ersättas genom att en ny avdelningsordförande väljs för återstoden av mandattiden.

5. Resultatet av dessa val ska kungöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 16

I de mål som tilldelats eller hänskjutits till avdelningarna ska avdelningsordföranden utöva de befogenheter som givits åt tribunalens ordförande.

När mål tilldelats eller hänskjutits till ensamdomare ska domaren i målet utöva de befogenheter som givits åt tribunalens ordförande, med undantag för de befogenheter som avses i artiklarna 105 och 106.

Artikel 17

När tribunalen sammanträder i plenum, ska den bistås av en generaladvokat utsedd av tribunalens ordförande.

Artikel 18

En avdelning kan bistås av en generaladvokat, om det anses att målets juridiska eller faktiska svårighetsgrad kräver det.

Artikel 19

Beslutet att utse en generaladvokat i ett visst mål fattas av tribunalen i plenum på begäran av den avdelning som handlägger målet.

Tribunalens ordförande utser den domare som ska verka som generaladvokat i målet.

Kapitel 3

TRIBUNALENS KANSLI

Avsnitt 1 – Justitiesekreteraren

Artikel 20

1. Tribunalen ska utnämna justitiesekreteraren.

Tribunalens ordförande ska två veckor före utsatt tidpunkt för utnämningen underrätta övriga domare om inkomna ansökningar.

2. Ansökan ska innehålla fullständiga uppgifter om sökandens ålder, nationalitet, akademiska examina, språkkunskaper, nuvarande och tidigare tjänster samt eventuell erfarenhet av dömande och internationellt arbete.

3. Utnämningen ska ske i enlighet med vad som föreskrivs i artikel 7.3.

4. Justitiesekreteraren utnämns för en tid av sex år. Han kan återutnämnas.

5. Innan justitiesekreteraren tillträder sitt ämbete ska han inför tribunalen avlägga den i artikel 4 angivna eden.

6. Justitiesekreteraren kan skiljas från sitt ämbete endast om han inte längre uppfyller de villkor som krävs eller fullgör de skyldigheter som följer av ämbetet. Tribunalen ska fatta beslut sedan justitiesekreteraren beretts tillfälle att yttra sig.

7. Om justitiesekreteraren lämnar sitt ämbete före mandattidens slut, ska tribunalen utnämna en ny justitiesekreterare för en tid av sex år.

Artikel 21

Tribunalen kan i den ordning som föreskrivs för justitiesekreteraren utse en eller flera biträdande justitiesekreterare att biträda justitiesekreteraren och träda i dennes ställe på de villkor som fastställts i den instruktion för justitiesekreteraren som avses i artikel 23 i dessa rättegångsregler.

Artikel 22

Tribunalens ordförande ska utse de tjänstemän eller andra anställda som ska fullgöra justitiesekreterarens uppgifter, då denne och, i förekommande fall, de biträdande justitiesekreterarna är frånvarande eller har förhinder eller då dessa ämbeten är obesatta.

Artikel 23

Tribunalen ska på förslag av tribunalens ordförande fastställa instruktion för justitiesekreteraren.

Artikel 24

1. Kansliet ska under justitiesekreterarens tillsyn föra en dagbok i vilken alla inlagor och till dessa fogade handlingar antecknas i den ordning de inkommer.

2. När en handling diarieförts, ska justitiesekreteraren göra en anteckning om detta på originalet och, på begäran av part, på kopior som ingivits för detta ändamål.

3. Anteckningar i dagboken samt de i föregående punkt angivna anteckningarna ska äga vitsord.

4. Regler för förande av dagbok ska fastställas i den i artikel 23 angivna instruktionen för justitiesekreteraren.

5. Den som har intresse därav kan på kansliet ta del av dagboken samt få kopior eller utdrag mot betalning enligt taxa, som beslutas av tribunalen på förslag av justitiesekreteraren.

Parterna i ett mål kan dessutom, mot betalning enligt den fastställda taxan, få kopior av inlagor samt utskrifter av domar och beslut.

6. En kungörelse med uppgift om datum för anteckning i dagboken om talans anhängiggörande, parternas namn och adress, saken, sökandens yrkanden och en sammanfattning av de grunder och andra omständigheter som åberopas till stöd för talan ska införas i Europeiska unionens officiella tidning.

7. När rådet eller Europeiska kommissionen inte är part i ett mål, ska kopior av ansökan och svaromålet, utan därtill fogade bilagor, vidarebefordras till dessa institutioner, så att de kan pröva om det med åberopande av artikel 277 FEUF görs gällande att en av institutionernas rättsakter inte ska tillämpas. Kopior av ansökan och svaromålet ska på samma sätt vidarebefordras till Europaparlamentet, så att denna institution kan pröva om det med åberopande av artikel 277 FEUF görs gällande att en rättsakt som parlamentet och rådet har antagit gemensamt inte ska tillämpas.

Artikel 25

1. Justitiesekreteraren ska på tribunalens ordförandes vägnar ansvara för mottagande, vidarebefordran och förvar av handlingar samt delgivning i enlighet med dessa rättegångsregler.

2. Justitiesekreteraren ska biträda tribunalen, dess ordförande och övriga domare i all deras ämbetsutövning.

Artikel 26

Justitiesekreteraren ska förvara sigillet. Han ska ansvara för arkivet och tribunalens publikationer.

Artikel 27

Med förbehåll för bestämmelserna i artiklarna 5 och 33 ska justitiesekreteraren närvara vid tribunalens sammanträden.

Avsnitt 2 – Tribunalens administration i övrigt

Artikel 28

De tjänstemän och andra anställda som direkt bistår tribunalens ordförande, domarna och justitiesekreteraren anställs på de villkor som anges i tjänsteföreskrifterna. De är underställda justitiesekreteraren och ytterst ordföranden.

Artikel 29

De tjänstemän och andra anställda som nämns i artikel 28 ska, inför tribunalens ordförande och i justitiesekreterarens närvaro, avlägga den i artikel 20.2 i domstolens rättegångsregler fastställda eden.

Artikel 30

Tribunalens administration, finanser och räkenskaper ska, under tillsyn av tribunalens ordförande, handhas av justitiesekreteraren, som bistås av domstolens administrativa avdelningar.

Kapitel 4

ARBETET VID TRIBUNALEN

Artikel 31

1. Ordföranden ska fastställa datum och tidpunkt för tribunalens sammanträden.

2. Tribunalen kan välja att hålla ett eller flera sammanträden på annan ort än den där tribunalen har sitt säte.

Artikel 32

1. Om, när en domare är frånvarande eller har förhinder, ett jämnt antal domare är närvarande, ska den yngste enligt den i artikel 6 fastställda ordningen avstå från att delta i överläggningarna, såvida han inte är referent. Om så är fallet, ska den domare som står omedelbart före honom i rangordningen avstå från att delta i överläggningarna.

Om, sedan en generaladvokat utsetts enligt artikel 17, ett jämnt antal domare är närvarande vid sammanträde i plenum, ska tribunalens ordförande före förhandlingen utse den domare som enligt en turordning, som tribunalen fastställer i förväg och som kungörs i Europeiska unionens officiella tidning, inte ska delta i avgörandet av målet.

2. Om, sedan tribunalen kallats till sammanträde i plenum, det konstateras att det antal domare som krävs för beslutförhet inte kan uppnås, ska tribunalens ordförande uppskjuta sammanträdet till dess att tribunalen är beslutför.

3. Om det antal av tre domare som krävs för beslutförhet inte kan uppnås på en avdelning sammansatt av tre eller fem domare, ska avdelningsordföranden underrätta tribunalens ordförande härom, varvid denne ska utse en annan domare, så att avdelningen blir beslutför.

Det antal domare som krävs för att den stora avdelningen ska vara beslutför är nio. Om detta antal inte kan uppnås, ska tribunalens ordförande utse en annan domare så att avdelningen blir beslutför.

Om det antal domare som föreskrivs i artikel 10.1 inte uppnås på den stora avdelningen eller på en avdelning sammansatt av fem domare, till följd av att en domare som deltagit i handläggningen före den dag då det muntliga förfarandet inleddes är frånvarande eller har förhinder, ska denna avdelning kompletteras med en domare som utses av tribunalens ordförande för att uppnå det föreskrivna antalet domare.

4. Om det på en avdelning, som ska vara sammansatt av tre eller fem domare, finns fler än tre respektive fem domare, ska avdelningens ordförande besluta vilka domare som ska delta i avgörandet.

5. Om den ensamdomare som handlägger målet är frånvarande eller har förhinder, ska tribunalens ordförande utse en annan domare att ersätta honom.

Artikel 33

1. Tribunalen överlägger inom stängda dörrar.

2. Endast de domare som har varit närvarande under det muntliga förfarandet får delta i överläggningen.

3. Varje domare som deltar i överläggningen ska säga sin mening och ange skälen för denna.

4. På begäran av en domare ska en fråga formuleras på ett språk som han väljer och före omröstningen överlämnas till de övriga domarna i skriftlig form.

5. Den mening som efter den avslutande överläggningen omfattas av majoriteten av domarna ska utgöra tribunalens beslut. Röster ska avges i omvänd ordning i förhållande till den ordning som anges i artikel 6 i dessa rättegångsregler.

6. Framförs skiljaktiga meningar om frågornas sakliga innehåll, formulering eller ordningsföljd eller om tolkningen av omröstningen ska tribunalen fatta beslut.

7. När tribunalens överläggningar rör administrativa frågor ska justitiesekreteraren delta, om inte tribunalen beslutar annorlunda.

8. När tribunalen sammanträder i justitiesekreterarens frånvaro, ska vid behov den enligt artikel 6 yngste domaren utses att föra protokoll, som ska undertecknas av tribunalens ordförande och av domaren i fråga.

Artikel 34

1. Om inte tribunalen särskilt beslutar annat, ska dess rättsferier vara

— från den 18 december till den 10 januari,

— från söndagen före påsk till andra söndagen efter påsk, och

— från den 15 juli till den 15 september.

Under rättsferierna ska de arbetsuppgifter som tribunalens ordförande har utföras där tribunalen har sitt säte, antingen av ordföranden, som håller kontakt med justitiesekreteraren, av en avdelningsordförande eller en annan domare som ordföranden har utsett att träda i sitt ställe.

2. Under rättsferierna kan ordföranden i brådskande fall sammankalla domarna.

3. Tribunalen ska iaktta de lagstadgade helgdagar som gäller där tribunalen har sitt säte.

4. Tribunalen kan, när det finns skäl till det, bevilja en domare tjänstledighet.

Kapitel 5

SPRÅK

Artikel 35

1. Rättegångsspråken är bulgariska, danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, iriska, italienska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, rumänska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska och ungerska.

2. Rättegångsspråket väljs av sökanden, med följande undantag:

a) Om svaranden är en medlemsstat eller en fysisk eller juridisk person som är hemmahörande i en medlemsstat, ska rättegångsspråket vara denna stats officiella språk. Om en stat har flera officiella språk ska rättegångsspråket vara det som sökanden väljer.

b) På gemensam begäran av parterna kan det tillåtas att ett annat av de i punkt 1 nämnda språken används för hela eller en del av rättegången.

c) På begäran av en part kan det, sedan den andra parten och generaladvokaten hörts, med frångående av bestämmelsen i b, tillåtas att ett annat av de i punkt 1 i den här artikeln nämnda språken används som rättegångsspråk för hela eller en del av rättegången; en sådan begäran får inte framställas av någon av institutionerna.

Beslut med avseende på en sådan begäran som nämns ovan kan fattas av ordföranden; denne kan, och om han vill bifalla denna begäran utan alla parters samtycke ska han, hänskjuta denna till tribunalen.

3. Rättegångsspråket används i parternas skriftliga och muntliga inlägg och tillhörande bilagor samt i tribunalens protokoll och beslut.

En översättning till rättegångsspråket ska bifogas alla handlingar som har avfattats på ett annat språk än rättegångsspråket.

Översättningen av omfångsrika handlingar får begränsas till utdrag. Tribunalen kan dock på eget initiativ eller på begäran av part alltid infordra en mer omfattande eller fullständig översättning.

Utan hinder av dessa bestämmelser får medlemsstaterna använda sitt eget officiella språk när de intervenerar i ett mål vid tribunalen. Denna bestämmelse ska tillämpas på såväl skriftliga som muntliga inlägg. Justitiesekreteraren ska ombesörja översättning till rättegångsspråket.

De stater som är parter i EES-avtalet men inte är medlemsstater samt Eftas övervakningsmyndighet kan ges tillåtelse att som rättegångsspråk använda ett annat av de i punkt 1 nämnda språken, när de intervenerar i mål som anhängiggjorts vid tribunalen. Denna bestämmelse ska tillämpas på såväl skriftliga som muntliga inlägg. Justitiesekreteraren ska ombesörja översättning till rättegångsspråket.

4. Om ett vittne eller en sakkunnig förklarar sig oförmögen att uttrycka sig tillräckligt väl på ett av de i punkt 1 nämnda språken, kan tribunalen tillåta att han avger sin utsaga på ett annat språk. Justitiesekreteraren ska ombesörja översättning till rättegångsspråket.

5. Ordföranden kan använda sig av ett annat av de i punkt 1 nämnda språken än rättegångsspråket när han leder förhandlingarna; detsamma gäller referenten i fråga om den förberedande rapporten och förhandlingsrapporten, domarna och generaladvokaten när de ställer frågor samt generaladvokaten i fråga om förslaget till avgörande. Justitiesekreteraren ska ombesörja översättning till rättegångsspråket.

Artikel 36

1. På begäran av en domare, generaladvokaten eller en part ska justitiesekreteraren se till att det som sagts eller skrivits under förfarandet vid tribunalen översätts till de språk han väljer av dem som nämns i artikel 35.1.

2. Tribunalens publikationer ska ges ut på de språk som nämns i artikel 1 i rådets förordning nr 1.

Artikel 37

De texter som är avfattade på rättegångsspråket eller, i förekommande fall, på andra i enlighet med artikel 35 tillåtna språk, ska äga vitsord.

Kapitel 6

RÄTTIGHETER OCH SKYLDIGHETER FÖR OMBUD, RÅDGIVARE OCH ADVOKATER

Artikel 38

1. Ombud, rådgivare och advokater, som uppträder inför tribunalen eller annan dömande myndighet hos vilken tribunalen har gjort en framställning om bevisupptagning, ska åtnjuta immunitet vad gäller deras muntliga och skriftliga uttalanden rörande målet och parterna.

2. Ombud, rådgivare och advokater ska dessutom åtnjuta följande privilegier och förmåner:

a) Handlingar och dokument som rör rättegången får inte genomsökas eller tas i beslag. I händelse av tvist får tulltjänstemän eller polis försegla sådana handlingar och dokument, vilka därefter omgående ska överlämnas till tribunalen för undersökning i närvaro av justitiesekreteraren och den person som berörs.

b) Ombud, rådgivare och advokater ska ha rätt till främmande valuta i den utsträckning som kan anses nödvändigt för att utföra uppdraget.

c) Ombud, rådgivare och advokater ska när de utför sina uppdrag ha rätt att resa utan hinder.

Artikel 39

Personer som gör gällande en rätt till immunitet, privilegier och förmåner som anges i artikel 38 ska styrka sin ställning enligt följande:

a) Ombud ska förete en officiell handling utfärdad av huvudmannen, som omgående ska tillställa justitiesekreteraren en kopia av denna handling.

b) Rådgivare och advokater ska förete en legitimationshandling undertecknad av justitiesekreteraren. Denna handlings giltighet ska vara begränsad till en bestämd tidsperiod, som kan förlängas eller förkortas med hänsyn till rättegångens varaktighet.

Artikel 40

Immunitet, privilegier och förmåner som anges i artikel 38 beviljas uteslutande till gagn för ett korrekt genomförande av rättegången.

Tribunalen kan häva immuniteten, om den finner att detta inte hindrar att rättegången genomförs korrekt.

Artikel 41

1. Om tribunalen anser att en rådgivares eller en advokats uppträdande gentemot tribunalen, ordföranden, en domare eller justitiesekreteraren är oförenligt med tribunalens värdighet eller med kraven på god rättskipning, eller att rådgivaren eller advokaten missbrukar sina befogenheter, ska tribunalen underrätta den berörde om detta. Tribunalen får underrätta de myndigheter under vars tillsyn den berörde står om detta. En kopia av skrivelsen till dessa myndigheter ska tillställas den berörde.

Av samma skäl kan tribunalen när som helst, efter att ha hört den berörde, genom beslut avstänga denne från rättegången. Ett sådant beslut ska ha omedelbar verkan.

2. När en rådgivare eller advokat har avstängts från rättegången, ska denna uppskjutas för en tid som bestäms av ordföranden, så att parten i fråga ges möjlighet att utse en annan rådgivare eller advokat.

3. Beslut som fattats enligt denna artikel kan upphävas.

Artikel 42

Bestämmelserna i detta kapitel tillämpas på de universitetslärare som enligt artikel 19 i stadgan har rätt att företräda part inför tribunalen.

AVDELNING II

RÄTTEGÅNGEN

Kapitel 1

SKRIFTLIGT FÖRFARANDE

Artikel 43

1. Originalexemplaret av varje inlaga ska vara undertecknat av partens ombud eller advokat.

Originalet och däri angivna bilagor ska inges tillsammans med fem kopior till tribunalen samt en kopia till varje annan part i målet. Kopiornas riktighet ska ha bestyrkts genom den ingivande partens försorg.

2. Institutionerna ska, inom de frister som tribunalen fastställer, dessutom tillhandahålla översättningar av varje inlaga till de andra språk som nämns i artikel 1 i rådets förordning nr 1. Andra stycket i föregående punkt ska tillämpas.

3. Alla inlagor ska vara daterade. Vid beräkningen av frister i förfarandet ska endast datum för ingivande till kansliet gälla.

4. Till varje inlaga ska fogas de handlingar som åberopas i inlagan samt en förteckning över dessa.

5. Om en handling på grund av sitt omfång endast delvis fogas till inlagan, ska hela handlingen eller en fullständig kopia inges till kansliet.

6. Utan hinder av bestämmelserna i punkterna 1–5 ska vid bedömningen av om tidsfristerna för förfarandet följts den dag beaktas då en kopia av en undertecknad inlaga inklusive den förteckning över handlingar som avses i punkt 4 inkommer till tribunalens kansli per telefax eller genom annat tekniskt kommunikationsmedel som tribunalen har tillgång till, förutsatt att det undertecknade originalet av inlagan, tillsammans med bilagor och kopior som avses i punkt 1 andra stycket, inkommer till kansliet senast tio dagar därefter. Artikel 102.2 är inte tillämplig på denna tiodagarsfrist.

7. Utan hinder av bestämmelserna i punkt 1 första stycket och punkterna 2–5 får tribunalen genom beslut fastställa på vilka villkor en inlaga som ingivits till kansliet på elektronisk väg ska anses utgöra originalet av inlagan. Detta beslut ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 44

1. En sådan ansökan som avses i artikel 21 i stadgan ska innehålla uppgifter om

a) sökandens namn och adress,

b) svaranden,

c) föremålet för talan samt en kortfattad framställning av grunderna för denna,

d) sökandens yrkanden,

e) i förekommande fall, den bevisning som åberopas.

2. För rättegångens genomförande ska ansökan innehålla en adress för delgivning på den ort där tribunalen har sitt säte samt namnet på den person som har fått i uppdrag och samtyckt till att ta emot delgivning.

Utöver eller i stället för en sådan adress för delgivning som avses i första stycket kan i ansökan anges att advokaten eller ombudet samtycker till att delgivning sker per telefax eller genom annat tekniskt kommunikationsmedel.

Om ansökan inte uppfyller de krav som avses i första och andra styckena, ska till dess bristen avhjälpts all delgivning med den berörda parten i fråga om förfarandet ske genom att en rekommenderad försändelse sänds till dennes ombud eller advokat. Utan hinder av bestämmelsen i artikel 100.1 ska delgivning i sådant fall anses ha skett, då den rekommenderade försändelsen har lämnats in på ett postkontor på den ort där tribunalen har sitt säte.

3. En advokat som biträder eller företräder en part ska till kansliet inge ett intyg, av vilket framgår att han är auktoriserad som advokat i en medlemsstat eller en annan stat som är part i EES-avtalet.

4. En ansökan ska, i förekommande fall, åtföljas av de handlingar som anges i artikel 21 andra stycket i stadgan.

5. En ansökan av en privaträttslig juridisk person ska åtföljas av

a) stiftelseurkund, bolagsordning, stadgar eller annan motsvarande handling, nyligen utfärdat utdrag ur bolagsregister, handelsregister, föreningsregister eller motsvarande register eller annat bevis för dess rättsliga existens,

b) bevis för att advokatens fullmakt har utställts av någon därtill behörig person.

5a. En ansökan som sker med stöd av en skiljedomsklausul i ett offentligrättsligt eller privaträttsligt avtal, som ingåtts av unionen eller för dess räkning, i enlighet med artikel 272 FEUF ska åtföljas av en utskrift av det avtal som innehåller klausulen.

6. Om ansökan inte uppfyller kraven i punkterna 3–5, ska justitiesekreteraren fastställa en skälig frist för sökanden, så att denne kan rätta ansökan eller inkomma med de nämnda handlingarna. Löper fristen ut utan att sökanden har avhjälpt bristen, ska tribunalen besluta huruvida underlåtelsen att iaktta dessa formföreskrifter medför att talan inte kan prövas.

Artikel 45

Ansökan ska delges svaranden. I de fall som behandlas i artikel 44.6 ska delgivning ske så snart ansökan har rättats eller tribunalen förklarat att talan bör prövas, trots att ansökan inte uppfyller de i samma artikel angivna formkraven.

Artikel 46

1. Inom två månader efter det att ansökan har delgivits svaranden ska denne inkomma med skriftligt svaromål. Detta ska innehålla

a) svarandens namn och adress,

b) de faktiska och rättsliga omständigheter som åberopas,

c) svarandens yrkanden,

d) uppgift om den bevisning som åberopas.

Artikel 44.2–44.5 ska tillämpas.

2. I tvister mellan unionen och dess anställda ska det klagomål som avses i artikel 90.2 i tjänsteföreskrifterna och beslutet att inte bifalla detta fogas till svaromålet, som ska innehålla uppgift om vilken dag klagomålet gavs in respektive beslutet meddelades.

3. Ordföranden kan under exceptionella omständigheter förlänga den frist som anges i punkt 1 på motiverad ansökan av svaranden.

Artikel 47

1. Ansökan och svaromålet får kompletteras med en replik från sökanden och en duplik från svaranden om inte tribunalen, efter att ha hört generaladvokaten, beslutar att ytterligare inlagor inte är nödvändiga, eftersom ärendet är tillräckligt utrett för att parterna ska kunna utveckla sina grunder och argument under det muntliga förfarandet. Tribunalen kan emellertid låta parterna inge kompletteringar i ärendet om sökanden inkommer med en motiverad begäran härom inom två veckor från delgivningen av detta beslut.

2. Ordföranden ska fastställa frister för ingivande av dessa inlagor till tribunalen.

Artikel 48

1. I repliken och dupliken får parterna åberopa ytterligare bevisning. Parterna ska ange skälen för att detta inte gjorts tidigare.

2. Nya grunder får inte åberopas under rättegången, såvida de inte föranleds av rättsliga eller faktiska omständigheter som framkommit först under förfarandet.

Om en part under förfarandet åberopar en sådan ny grund, kan ordföranden, även sedan de ordinarie fristerna löpt ut, på grundval av referentens rapport samt efter att ha hört generaladvokaten, fastställa en frist inom vilken den andra parten kan yttra sig över denna grund.

Beslutet om huruvida grunden kan prövas ska anstå till den slutliga domen.

Artikel 49

Tribunalen kan när som helst under rättegången, efter att ha hört generaladvokaten, besluta om sådana åtgärder för processledning och bevisupptagning som avses i artiklarna 64 och 65 eller om att återuppta eller utvidga tidigare bevisupptagning.

Artikel 50

1. Ordföranden kan, sedan parterna och generaladvokaten hörts, när som helst besluta att två eller flera mål rörande samma sak, på grund av sambandet dem emellan, ska förenas vad gäller det skriftliga eller muntliga förfarandet eller den slutliga domen. Målen kan senare skiljas åt. Ordföranden kan hänskjuta dessa frågor till tribunalen.

2. Ombud, rådgivare och advokater för samtliga parter i förenade mål, inbegripet intervenienter, har rätt att på kansliet ta del av de inlagor som har delgivits parterna i de andra berörda målen. Ordföranden kan emellertid på begäran av en part och utan att det påverkar tillämpningen av artikel 67.3 besluta att hemliga eller konfidentiella handlingar ska vara undantagna från denna rätt.

Artikel 51

1. I de fall som avses i artikel 14.1 kan den avdelning som handlägger målet eller tribunalens ordförande när som helst under rättegången, på eget initiativ eller på begäran av part, föreslå tribunalen i plenum att målet ska hänskjutas dit, till den stora avdelningen eller till en avdelning sammansatt av ett annat antal domare. Beslutet att hänskjuta ett mål till en sammansättning med ett större antal domare ska fattas i plenum, sedan generaladvokaten hörts.

Målet ska avgöras av en avdelning sammansatt av minst fem domare, om det begärs av en medlemsstat eller av en av unionens institutioner som är part i målet.

2. Beslut om att överföra mål till ensamdomare i fall som anges i artikel 14.2 ska sedan parterna hörts fattas enhälligt på den avdelning sammansatt av tre domare vid vilken målet är anhängigt.

Om en medlemsstat eller en av unionens institutioner som är part i målet motsätter sig att det handläggs av ensamdomare, ska det även i fortsättningen handläggas på den avdelning sammansatt av tre domare till vilken referenten hör eller hänskjutas till den avdelningen.

Artikel 52

1. Med förbehåll för vad som föreskrivs i artikel 49 ska ordföranden fastställa ett datum då referenten i målet ska framlägga sin förberedande rapport för tribunalen, alltefter omständigheterna,

a) efter det att duplik har inkommit,

b) efter det att den frist som har fastställts i enlighet med artikel 47.2 har löpt ut, om replik eller duplik inte har inkommit,

c) när en part har avstått från rätten att inge replik eller duplik,

d) när tribunalen i enlighet med artikel 47.1 har beslutat att ansökan och svaromålet inte behöver kompletteras med en replik och en duplik,

e) när tribunalen i enlighet med artikel 76a.1 har beslutat att handlägga ärendet skyndsamt.

2. Den förberedande rapporten ska innehålla förslag om huruvida åtgärder för processledning eller bevisupptagning behövs samt huruvida målet ska hänskjutas till tribunalen i plenum, till stor avdelning eller tilldelas en avdelning sammansatt av ett annat antal domare.

Efter att ha hört generaladvokaten ska tribunalen besluta om vilka åtgärder som föranleds av referentens förslag.

Artikel 53

Om tribunalen beslutar att inleda det muntliga förfarandet utan åtgärder för processledning eller bevisupptagning, ska ordföranden fastställa ett datum för inledande av det muntliga förfarandet.

Artikel 54

Om åtgärder för processledning eller bevisupptagning genomförts under det skriftliga förfarandet, ska ordföranden fastställa ett datum för inledande av det muntliga förfarandet när dessa åtgärder slutförts; detta hindrar inte att åtgärder för processledning eller bevisupptagning vidtas under det muntliga förfarandet.

Kapitel 2

MUNTLIGT FÖRFARANDE

Artikel 55

1. Tribunalen ska handlägga målen i den ordning i vilken bevisupptagningen i dem har slutförts. Då bevisupptagningen har slutförts samtidigt i flera mål, ska tidpunkten för införandet av respektive mål i dagboken bestämma handläggningsordningen.

2. Ordföranden kan under särskilda omständigheter förordna att ett mål ska ges förtur.

Ordföranden kan under särskilda omständigheter, på eget initiativ eller på begäran av part samt efter att ha hört parterna och generaladvokaten, skjuta upp handläggningen av ett mål till en senare tidpunkt. På parternas gemensamma begäran kan ordföranden förordna att handläggningen av ett mål skjuts upp.

Artikel 56

Förhandlingen ska förklaras öppnad och ledas av ordföranden, som ansvarar för ordningen under sammanträdena.

Artikel 57

Vad som förevarit inom stängda dörrar får inte offentliggöras.

Artikel 58

Ordföranden kan under förhandlingens gång ställa frågor till parternas ombud, rådgivare eller advokater.

Samma rätt tillkommer övriga domare samt generaladvokaten.

Artikel 59

Parterna får yttra sig inför tribunalen endast genom sina ombud, rådgivare eller advokater.

Artikel 60

Om det för ett mål inte har utsetts en generaladvokat, ska ordföranden vid förhandlingens slut förklara det muntliga förfarandet avslutat.

Artikel 61

1. Då generaladvokaten skriftligen redovisar sitt förslag till avgörande, ska han inge detta till kansliet, som i sin tur delger parterna detta.

2. Sedan generaladvokaten skriftligen redovisat eller muntligen föredragit sitt förslag till avgörande, ska ordföranden förklara det muntliga förfarandet avslutat.

Artikel 62

Tribunalen kan efter att ha hört generaladvokaten förordna att det muntliga förfarandet ska återupptas.

Artikel 63

1. Justitiesekreteraren ska föra protokoll över varje sammanträde. Detta protokoll ska undertecknas av ordföranden och justitiesekreteraren och ska äga vitsord.

2. Parterna kan på kansliet ta del av protokollet och mot betalning få kopior.

Kapitel 3

PROCESSLEDNING OCH BEVISUPPTAGNING

Avsnitt 1 – Processledning

Artikel 64

1. De åtgärder som vidtas för processledningen är avsedda att under bästa möjliga förhållanden säkerställa beredningen av mål, rättegångens förlopp och avgörande av tvister. De beslutas av tribunalen, sedan generaladvokaten hörts.

2. Processledningen har främst till syfte

a) att säkerställa att det skriftliga och muntliga förfarandet förlöper väl samt underlätta bevisupptagningen,

b) att avgöra på vilka punkter parterna behöver komplettera sin bevisföring eller på vilka punkter det finns behov av bevisupptagning,

c) att klargöra innebörden av parternas yrkanden, grunder och argument samt vilka frågor som är tvistiga dem emellan,

d) att underlätta förlikning.

3. Processledningen kan särskilt bestå i

a) att ställa frågor till parterna,

b) att anmoda parterna att uttala sig skriftligen eller muntligen om vissa aspekter av tvisten,

c) att begära upplysningar av parterna eller av tredje man,

d) att begära att handlingar eller andra dokument rörande målet företes,

e) att kalla parternas ombud eller parterna personligen till möten.

4. Varje part får när som helst under rättegången föreslå att åtgärder för processledning vidtas eller ändras. Då så sker, ska övriga parter höras innan det beslutas om dessa åtgärder.

Då det erfordras på grund av omständigheterna i förfarandet, ska tribunalen underrätta parterna om de planerade åtgärderna och ge dem möjlighet att skriftligen eller muntligen framföra sina synpunkter.

5. Om tribunalen i plenum eller i stor avdelning beslutar att åtgärder för processledning ska vidtas utan att själv vidta dem, ska den ålägga den avdelning som ursprungligen tilldelats målet eller referenten i målet att vidta dem.

Om en avdelning beslutar att åtgärder för processledning ska vidtas utan att själv vidta dem, ska den ålägga referenten att vidta dem.

Generaladvokaten ska delta i processledningen.

Avsnitt 2 – Bevisupptagning

Artikel 65

Utan hinder av vad som föreskrivs i artiklarna 24 och 25 i stadgan kan beslut fattas om åtgärder för bevisupptagning i fråga om

a) parternas personliga inställelse,

b) inhämtande av upplysningar och företeende av handlingar,

c) hörande av vittne,

d) inhämtande av sakkunnigutlåtande,

e) syn på stället.

Artikel 66

1. Efter att ha hört generaladvokaten ska tribunalen genom beslut fastställa vilka bevismedel som godtas samt vad som ska bevisas. Innan tribunalen beslutar om de bevismedel som behandlas i artikel 65 c–e, ska parterna höras.

Beslutet ska delges parterna.

2. Motbevisning får framläggas och tidigare åberopad bevisning får utvidgas.

Artikel 67

1. Om tribunalen i plenum eller i stor avdelning beslutar om bevisupptagning utan att själv vidta några åtgärder, ska den ålägga den avdelning som målet först tilldelats eller referenten i målet att vidta dem.

Om en avdelning beslutar om bevisupptagning utan att själv vidta några åtgärder, ska den ålägga referenten att vidta dem.

Generaladvokaten ska delta i bevisupptagningen.

2. Parterna får närvara vid bevisupptagningen.

3. Om inte annat följer av bestämmelserna i artikel 116.2 och 116.6, ska tribunalen beakta endast handlingar som parternas advokater och ombud har kunnat ta del av och uttala sig om.

När tribunalen ska kontrollera huruvida en handling som kan vara relevant för avgörandet i ett tvistemål ska behandlas konfidentiellt i förhållande till en eller flera parter, ska handlingen inte tillställas parterna under det att kontrollen pågår.

När en handling, som en institution vägrat bevilja tillgång till, har lagts fram för tribunalen inom ramen för en talan som gäller lagenligheten i denna vägran, ska handlingen inte tillställas de andra parterna.

Avsnitt 3 – Kallelse och hörande av vittnen och sakkunniga

Artikel 68

1. Tribunalen kan, på eget initiativ eller på begäran av part, sedan generaladvokaten och parterna hörts, förordna att vissa omständigheter ska styrkas genom vittnesförhör. Tribunalens beslut ska ange de faktiska omständigheter som ska bevisas.

Tribunalen kan kalla vittnen på eget initiativ, på begäran av part eller på begäran av generaladvokaten.

En begäran av part om att ett vittne ska höras ska i detalj ange de faktiska omständigheter som vittnet ska höras om samt skälen för vittnesförhöret.

2. Tribunalen kallar genom beslut de vittnen den anser det nödvändigt att höra; beslutet ska innehålla uppgift om

a) vittnenas fullständiga namn, ställning och adress,

b) de omständigheter som vittnena ska höras om,

c) i förekommande fall, besked om de åtgärder som tribunalen vidtagit för att ersätta de kostnader som uppkommit för vittnen samt de straffpåföljder som kan komma i fråga för tredskande vittnen.

Beslutet ska delges parterna och vittnena.

3. Tribunalen kan besluta att vittne som ska höras på begäran av part inte ska kallas förrän det i tribunalens kassa har deponerats ett belopp som är tillräckligt för att täcka den uppskattade kostnaden härför; tribunalen ska fastställa beloppets storlek.

Nödvändiga medel i anslutning till hörande av vittnen som är kallade på tribunalens eget initiativ ska betalas ut i förskott ur tribunalens kassa.

4. Sedan vittnets identitet fastställts, ska tribunalens ordförande upplysa vittnet om att han ska bekräfta riktigheten i sitt vittnesmål i enlighet med bestämmelserna i punkt 5 nedan och artikel 71.

Vittnet ska avge sitt vittnesmål inför tribunalen efter att parterna kallats. Sedan vittnesmålet avgivits, kan ordföranden, på begäran av part eller på eget initiativ, ställa frågor till vittnet.

Samma rätt tillkommer de övriga domarna samt generaladvokaten.

Med ordförandens tillåtelse får parternas företrädare ställa frågor till vittnet.

5. Med förbehåll för vad som föreskrivs i artikel 71 ska vittnet efter att ha avgivit vittnesmål avlägga följande ed:

”Jag lovar och svär att jag har sagt sanningen, hela sanningen och ingenting annat än sanningen.”

Tribunalen kan efter att ha hört parterna befria ett vittne från att avlägga ed.

6. Justitiesekreteraren ska föra protokoll som återger vittnesmålet.

Protokollet ska undertecknas av ordföranden eller av den referent som leder vittnesförhöret och av justitiesekreteraren. Dessförinnan ska vittnet beredas tillfälle att ta del av protokollet och underteckna det.

Protokollet ska äga vitsord.

Artikel 69

1. Vittnen som har kallats enligt dessa regler är skyldiga att rätta sig efter kallelsen och infinna sig till sammanträdet.

2. När ett vittne som är kallat enligt dessa regler inte infinner sig vid tribunalen, kan denna döma till böter om högst 5 000 euro samt besluta om ny kallelse av vittnet på dennes egen bekostnad.

Detsamma gäller för ett vittne som utan giltig anledning vägrar att vittna, avlägga ed eller, där detta är tillämpligt, avge en högtidlig försäkran i edens ställe.

3. Vittnet kan befrias från de utdömda böterna, om han för tribunalen visar att han haft giltigt förfall. De böter som dömts ut kan på vittnets begäran jämkas, om denne visar att de inte står i rimligt förhållande till hans inkomst.

4. Verkställighet av de böter och andra åtgärder som beslutats i enlighet med denna artikel ska utföras i enlighet med artiklarna 280 och 299 FEUF samt artikel 164 FEA.

Artikel 70

1. Tribunalen kan besluta att inhämta sakkunnigutlåtande. Ett beslut att förordna en sakkunnig ska tydligt ange dennes uppdrag och inom vilken tid han ska avge sitt utlåtande.

2. Den sakkunnige ska få en kopia av beslutet tillsammans med alla de handlingar som är nödvändiga för att fullgöra uppdraget. Han ska stå under överinseende av referenten, som får närvara vid undersökningen och som ska hållas underrättad om hur uppdraget fortlöper.

Tribunalen kan fordra att parterna eller en av dem ställer säkerhet för den uppskattade kostnaden för sakkunnigutlåtandet.

3. På begäran av den sakkunnige kan tribunalen förordna om vittnesförhör, som ska hållas i enlighet med artikel 68 i dessa rättegångsregler.

4. I sitt utlåtande får den sakkunnige endast yttra sig på de punkter som han uttryckligen fått i uppdrag att utreda.

5. Efter att den sakkunnige har redovisat sitt uppdrag kan tribunalen besluta att förhör ska hållas med honom, varvid parterna ska beredas tillfälle att närvara.

Med ordförandens tillåtelse får parternas företrädare ställa frågor till den sakkunnige.

6. Med förbehåll för vad som föreskrivs i artikel 71 ska den sakkunnige, efter att ha redovisat sitt uppdrag, inför tribunalen avlägga följande ed:

”Jag lovar och svär att jag har fullgjort mitt uppdrag samvetsgrant och opartiskt.”

Tribunalen kan efter att ha hört parterna befria den sakkunnige från att avlägga ed.

Artikel 71

1. Den som i egenskap av vittne eller sakkunnig kallas att avlägga ed inför tribunalen ska av ordföranden uppmanas att tala sanning eller att samvetsgrant och opartiskt fullgöra sitt uppdrag, varvid ska erinras om det straffansvar som ett åsidosättande av plikten kan medföra enligt lagen i hemlandet.

2. Vittnen och sakkunniga ska avlägga den ed som föreskrivs i artikel 68.5 första stycket respektive 70.6 första stycket eller avlägga ed under de former som föreskrivs i hemlandets lag.

3. Om hemlandets lag medger att ett vittne eller en sakkunnig, utöver edsavläggelsen eller i dess ställe, avger en med eden likställd försäkran, får vittnet eller den sakkunnige avge denna försäkran på de villkor och under de former som föreskrivs i hemlandets lag.

För det fall hemlandets lag varken ger stöd för att avlägga ed eller avge sådan försäkran, ska det i punkt 1 angivna förfaringssättet tillämpas.

Artikel 72

1. Om ett vittne eller en sakkunnig gör sig skyldig till mened eller ovarsam utsaga, kan tribunalen, med beaktande av bestämmelserna i artikel 71 och efter att ha hört generaladvokaten, besluta att anmäla detta till den myndighet som enligt bilaga III till tilläggsreglerna till domstolens rättegångsregler är behörig i den medlemsstat vars domstolar är behöriga att ådöma straff.

2. Tribunalens beslut ska överlämnas genom justitiesekreterarens försorg. I beslutet ska anges de fakta och omständigheter i övrigt på vilka anmälan grundar sig.

Artikel 73

1. Om en part motsätter sig att ett vittne eller en sakkunnig hörs med åberopande av att denne saknar kompetens eller är olämplig inte är eller av annan orsak inte bör höras som vittne eller sakkunnig, eller om ett vittne eller en sakkunnig vägrar att vittna, avlägga ed eller avge en motsvarande högtidlig försäkran, ska frågan avgöras av tribunalen.

2. En invändning mot ett vittne eller en sakkunnig ska framställas inom en tvåveckorsfrist, räknad från delgivningen av beslutet att höra vittnet eller utse den sakkunnige, genom en inlaga som innehåller uppgift om grunderna för invändningen samt den bevisning som åberopas.

Artikel 74

1. Vittnen och sakkunniga har rätt till ersättning för utgifter för resor och uppehälle. Ett förskott för att täcka dessa utgifter kan betalas ur tribunalens kassa.

2. Vittnen har rätt till ersättning för förlorad inkomst och sakkunniga till arvode för sina tjänster. Ersättning eller arvode ska betalas ur tribunalens kassa, sedan vittnet eller den sakkunnige har fullgjort sin skyldighet eller utfört sitt uppdrag.

Artikel 75

1. Tribunalen kan på parternas begäran eller på eget initiativ göra en framställning om bevisupptagning för hörande av vittnen eller sakkunniga.

2. Framställning om bevisupptagning ska ske genom beslut; detta ska innehålla vittnenas eller de sakkunnigas namn, förnamn, ställning och adress, uppgift om de faktiska omständigheter om vilka vittnena eller de sakkunniga ska höras; det ska vidare ange parterna, deras ombud, advokater eller rådgivare liksom deras delgivningsadress samt innehålla en kortfattad framställning av föremålet för talan.

Delgivning av beslutet till parterna ska ombesörjas av justitiesekreteraren.

3. Justitiesekreteraren ska sända beslutet till den enligt bilaga I till tilläggsreglerna till domstolens rättegångsregler behöriga myndigheten i den medlemsstat i vilken hörandet av vittnen eller sakkunniga ska företas. Vid behov ska han till beslutet bifoga en översättning till det eller de officiella språken i den berörda medlemsstaten.

Den i första stycket angivna myndigheten ska vidarebefordra beslutet till den rättsliga myndighet som är behörig enligt den nationella rättsordningen.

Den behöriga rättsliga myndigheten ska utföra bevisupptagningen i enlighet med den nationella rättsordningens bestämmelser. Efter utförandet ska den behöriga rättsliga myndigheten återsända beslutet om framställning om bevisupptagning, handlingarna rörande den utförda begäran och en förteckning över kostnaderna till den i första stycket angivna myndigheten. Dessa handlingar ska sändas till justitiesekreteraren.

Översättning av dessa handlingar till rättegångsspråket ombesörjs av justitiesekreteraren.

4. De kostnader som uppkommer i samband med begäran om bevisupptagning ska bestridas av tribunalen, som i förekommande fall kan ålägga parterna att ersätta dem.

Artikel 76

1. Justitiesekreteraren ska föra protokoll över varje sammanträde. Detta protokoll ska undertecknas av tribunalens ordförande och justitiesekreteraren och ska äga vitsord.

2. Parterna kan på kansliet ta del av protokollet och eventuella sakkunnigutlåtanden samt mot betalning få kopior.

Kapitel 3a

SKYNDSAM HANDLÄGGNING

Artikel 76a

1. Tribunalen kan med hänsyn till ett måls särskilt brådskande art och omständigheterna i övrigt på begäran av sökanden eller svaranden, sedan de andra parterna och generaladvokaten hörts, besluta att handlägga målet skyndsamt.

Begäran om skyndsam handläggning ska inges genom särskild handling när ansökan respektive svaromålet inges. I denna begäran kan det anges att vissa grunder eller argument eller vissa avsnitt i ansökan eller i svaromålet endast framställs för det fall målet inte skulle handläggas skyndsamt, varvid ett sådant angivande särskilt kan ske genom att det till begäran fogas en förkortad version av ansökan samt en förteckning över de bilagor som endast behöver beaktas för det fall målet skulle handläggas skyndsamt.

Utan hinder av artikel 55 ska förtur ges de mål som tribunalen beslutar att handlägga skyndsamt.

2. Med avvikelse från artikel 46.1 ska fristen för att inkomma med svaromål vara en månad när sökanden i enlighet med punkt 1 har begärt att målet ska handläggas skyndsamt. Om tribunalen beslutar att inte bifalla denna begäran, ska svarandens frist för att inkomma med svaromål eller eventuellt komplettera detta förlängas med en månad. De frister som föreskrivs i detta stycke kan förlängas med tillämpning av artikel 46.3.

Vid skyndsam handläggning får de inlagor som avses i artikel 47.1 och artikel 116.4 och 116.5 endast inges efter tillstånd av tribunalen inom ramen för dess åtgärder för processledning enligt artikel 64.

3. Utan hinder av artikel 48, kan parterna komplettera sin argumentering och åberopa ytterligare bevisning under det muntliga förfarandet. Parterna ska ange skälen för att detta inte gjorts tidigare.

4. Tribunalens beslut att handlägga målet skyndsamt kan förenas med villkor angående omfånget av parternas inlagor och ingivandet av dessa, det fortsatta förfarandet eller de grunder och argument som tribunalen ska pröva.

Om en av parterna inte rättar sig efter ett av dessa villkor, kan beslutet att handlägga målet skyndsamt upphävas. Målet ska då fortsättningsvis handläggas på ordinarie sätt.

Kapitel 4

VILANDEFÖRKLARING OCH FÖRKLARING OM ATT AVSTÅ FRÅN FORTSATT HANDLÄGGNING

Artikel 77

Med förbehåll för vad som föreskrivs i artiklarna 123.4, 128 och 129.4 kan ett pågående förfarande förklaras vilande

a) i de fall som anges i artikel 54 tredje stycket i stadgan,

b) när tribunalen i ett avgörande som överklagas till domstolen delvis avgjort sakfrågan i ett mål, avgjort en rättegångsfråga om bristande behörighet eller om hinder mot att ta upp talan till prövning eller avslagit en interventionsansökan,

c) på gemensam begäran av parterna,

d) i andra särskilda fall, för att tillgodose kravet på en god rättskipning.

Artikel 78

Ordföranden fattar beslut om vilandeförklaring sedan parterna och generaladvokaten hörts. Ordföranden kan hänskjuta frågan till tribunalen. Beslut om återupptagande av förfarandet meddelas på samma sätt. Beslut som avses i denna artikel ska delges parterna.

Artikel 79

1. Vilandeförklaringen ska gälla från och med den dag som anges i beslutet eller, om dag inte anges, från och med dagen för beslutet.

Under det att målet är vilande ska de frister som satts ut för parterna inte fortsätta löpa, med undantag för den i artikel 115.1 fastställda interventionsfristen.

2. Om beslutet om vilandeförklaring inte anger den tid under vilken målet ska vila, ska tiden löpa ut den dag som anges i beslutet om återupptagande av målet eller, om dag inte anges, på dagen för beslutet.

De frister som satts ut ska börja löpa i sin helhet från och med dagen för målets återupptagande.

Artikel 80

Tribunalens förklaring om att avstå från fortsatt handläggning enligt artikel 54 tredje stycket i stadgan ska avges genom ett beslut som delges parterna.

Kapitel 5

DOMEN

Artikel 81

Domen ska innehålla

— uppgift om att den är avkunnad av tribunalen,

— datum för dess avkunnande,

— namnen på ordföranden och de övriga domare som deltagit i domen,

— generaladvokatens namn, om sådan utsetts,

— justitiesekreterarens namn,

— uppgift om parterna,

— namnen på parternas ombud, rådgivare eller advokater,

— parternas yrkanden,

— uppgift om att generaladvokaten, där detta är tillämpligt, har framlagt sitt förslag till avgörande,

— en sammanfattning av de faktiska omständigheterna,

— domskälen,

— domslutet, däri inbegripet beslut om rättegångskostnader.

Artikel 82

1. Domen ska avkunnas vid offentligt sammanträde, till vilket parterna kallas.

2. Domen i original ska, sedan den undertecknats av ordföranden och de övriga domare som deltagit i överläggningen samt justitiesekreteraren, förses med sigill och överlämnas i kansliets förvar; parterna ska delges bestyrkta kopior av domen.

3. Justitiesekreteraren ska på domen i original anteckna dagen för dess avkunnande.

Artikel 83

Med förbehåll för vad som föreskrivs i artikel 60 i stadgan ska domen gälla från och med den dag då den avkunnas.

Artikel 84

1. Utan hinder av föreskrifterna rörande förklaring av dom kan tribunalen på eget initiativ, eller på begäran av part inom två veckor efter det att domen avkunnats, rätta skriv- eller räknefel eller andra uppenbara oriktigheter.

2. Justitiesekreteraren ska underrätta parterna om att de får inkomma med skriftliga yttranden inom den tid som ordföranden bestämmer.

3. Tribunalen ska fatta beslut inom stängda dörrar.

4. Rättelsebeslutet i original ska fogas till den rättade domen i original. En anteckning om beslutet ska göras i marginalen på den rättade domen i original.

Artikel 85

Om tribunalen har underlåtit att fatta beslut om rättegångskostnader, får part inom en månad från delgivningen av domen ansöka om att tribunalen tar upp frågan till behandling.

Ansökan ska delges motparten, och ordföranden ska fastställa den tid inom vilken denne får yttra sig skriftligen.

Sedan yttrande inkommit och efter att ha hört generaladvokaten, ska tribunalen besluta såväl om huruvida ansökan kan tas upp till prövning som om den ska bifallas.

Artikel 86

En samling av tribunalens avgöranden ska publiceras genom justitiesekreterarens försorg.

Kapitel 6

RÄTTEGÅNGSKOSTNADER

Artikel 87

1. Beslut om kostnader ska meddelas i den slutliga domen eller i det beslut genom vilket förfarandet avslutas.

2. Tappande part ska förpliktas att ersätta rättegångskostnaderna, om detta har yrkats.

Finns det flera tappande parter, ska tribunalen besluta om fördelningen av rättegångskostnaderna.

3. Om parterna ömsom tappar målet på en eller flera punkter, eller om särskilda omständigheter motiverar det, kan tribunalen besluta att kostnaderna ska delas eller att vardera parten ska bära sin kostnad.

Finner tribunalen att den vinnande parten i onödan eller mot bättre vetande vållat motparten kostnader, kan tribunalen förplikta honom att ersätta dessa.

4. Medlemsstater och institutioner som har intervenerat i ett mål ska bära sina rättegångskostnader.

Förutom medlemsstaterna ska även stater som är parter i EES-avtalet liksom Eftas tillsynsmyndighet bära sina kostnader, då dessa har intervenerat i ett mål.

Tribunalen kan besluta att även andra intervenienter än de i föregående stycke nämnda ska bära sina rättegångskostnader.

5. Part som återkallar sin talan ska förpliktas att ersätta rättegångskostnaderna, om den andra parten har yrkat detta i sitt yttrande över återkallelsen. På begäran av den part som återkallar sin talan ska emellertid kostnaderna bäras av den andra parten, om det anses skäligt på grund av dennes uppträdande.

Om parterna enas om fördelningen av rättegångskostnaderna, ska tribunalen besluta i överensstämmelse därmed.

Om ersättning för rättegångskostnader inte har yrkats, ska vardera parten bära sin kostnad.

6. I mål där det inte finns anledning att döma i saken ska tribunalen besluta om kostnader enligt vad den finner skäligt.

Artikel 88

I tvister mellan unionen och dess anställda ska institutionerna bära sina kostnader utan att det hindrar tillämpning av bestämmelserna i artikel 87.3 andra stycket.

Artikel 89

Kostnad som part varit tvungen att bestrida för verkställighet av tribunalens dom eller beslut ska ersättas av den andra parten i enlighet med den taxa som gäller i den stat där verkställigheten genomförts.

Artikel 90

Förfarandet inför tribunalen ska vara kostnadsfritt, med följande undantag:

a) Om tribunalen har förorsakats onödig kostnad, kan tribunalen förplikta part som förorsakat kostnaden att ersätta denna.

b) Kostnader för kopior och översättning som utförts på begäran av part, som enligt justitiesekreteraren är att anse som oskäliga, ska bäras av parten enligt den taxa som anges i artikel 24.5.

Artikel 91

Utan att det hindrar tillämpning av bestämmelserna i föregående artikel ska följande anses som ersättningsgilla kostnader:

a) Ersättning till vittnen och sakkunniga enligt artikel 74.

b) Nödvändiga kostnader som parterna haft med anledning av förfarandet, särskilt utgifter för resor och uppehälle samt arvode för ombud, rådgivare eller advokat.

Artikel 92

1. I händelse av tvist om de kostnader som är ersättningsgilla, ska tribunalen, på begäran av part och efter hörande av den andra parten, avgöra frågan genom beslut som inte kan överklagas.

2. Parterna får för verkställighet begära en utskrift av beslutet.

Artikel 93

1. Betalningar från och till tribunalens kassa ska ske i euro.

2. När kostnader har uppkommit i en annan valuta än euro eller när de åtgärder för vilka ersättning ska utgå har vidtagits i ett land som inte har euro som valuta, ska omräkning av valuta göras enligt Europeiska centralbankens referenskurs på betalningsdagen.

Kapitel 7

RÄTTSHJÄLP

Artikel 94

1. För att säkerställa en faktisk möjlighet till rättslig prövning, ska rättshjälp beviljas för förfarandena vid tribunalen i enlighet med nedanstående regler.

Rättshjälpen ska, helt eller delvis, täcka en persons kostnader för att biträdas eller företrädas vid tribunalen. Dessa kostnader ska bestridas från tribunalens kassa.

2. Fysiska personer som på grund av sin ekonomiska situation helt eller delvis saknar möjlighet att betala sådana kostnader som avses i punkt 1 ska ha rätt till rättshjälp.

En persons ekonomiska situation ska bedömas med hänsyn till objektiva faktorer, såsom inkomst, förmögenhet eller familjesituation.

3. Rättshjälp ska inte beviljas om det är uppenbart att den talan som rättshjälpsansökan avser inte kan upptas till sakprövning eller om det är uppenbart att den är ogrundad.

Artikel 95

1. En ansökan om rättshjälp kan inges före eller efter det att talan har väckts.

Ansökan behöver inte inges genom advokat.

2. Till rättshjälpsansökan ska fogas alla upplysningar och bestyrkande handlingar som gör det möjligt att bedöma sökandens ekonomiska situation, såsom ett intyg från en behörig nationell myndighet som styrker denna ekonomiska situation.

Om ansökan inges innan talan väcks, ska sökanden kortfattat redogöra för föremålet för den talan han avser att väcka, de faktiska omständigheterna i saken och de argument som anförs till stöd för talan. Till ansökan ska bifogas bestyrkande handlingar i detta avseende.

3. Tribunalen får i enlighet med artikel 150 föreskriva att ett formulär måste användas för att inge en rättshjälpsansökan.

Artikel 96

1. Tribunalen ska innan ansökan prövas anmoda den andra parten att yttra sig skriftligen, såvida det inte mot bakgrund av de åberopade omständigheterna framgår att villkoren i artikel 94.2 inte är uppfyllda eller att villkoren i artikel 94.3 är uppfyllda.

2. Ordföranden ska ta ställning till rättshjälpsansökan genom beslut. Ordföranden får hänskjuta frågan till tribunalen.

Beslut om att avslå en rättshjälpsansökan ska motiveras.

3. I ett beslut om beviljande av rättshjälp ska en advokat utses att företräda sökanden.

Om sökanden inte själv har föreslagit en advokat eller om tribunalen inte finner skäl att bekräfta den sökandes val, ska justitiesekreteraren översända en utskrift av beslutet om beviljande av rättshjälp och en kopia av rättshjälpsansökan till den myndighet i den berörda staten som är behörig enligt bilaga II till tilläggsreglerna till domstolens rättegångsregler. Den advokat som ska företräda sökanden ska utses med beaktande av förslagen från denna myndighet.

I ett beslut om beviljande av rättshjälp kan fastställas ett belopp som ska betalas ut till den advokat som utsetts att företräda sökanden eller en gräns som advokatens utlägg och arvode i princip inte får överskrida. I beslutet kan föreskrivas att sökanden ska bidra till de kostnader som avses i artikel 94.1, med beaktande av dennes ekonomiska situation.

4. När en rättshjälpsansökan inges upphör fristen för att väcka talan att löpa till dess att beslutet om denna ansökan delges eller, i de fall som avses i punkt 3 andra stycket, till dess att beslutet om att utse den advokat som ska företräda sökanden delges.

5. Om de omständigheter som låg till grund för beslutet att bevilja rättshjälp ändras under förfarandets gång, kan ordföranden, efter att ha hört sökanden, på eget initiativ eller på begäran besluta att rättshjälpen ska upphöra. Ordföranden får hänskjuta frågan till tribunalen.

Beslut om att rättshjälpen ska upphöra ska motiveras.

6. Beslut som meddelas med stöd av denna artikel kan inte överklagas.

Artikel 97

1. Om rättshjälp beviljas, kan ordföranden, på begäran av sökandens advokat, besluta att ett förskott ska betalas ut till denne.

2. När det i det slutliga avgörandet anges att rättshjälpsmottagaren ska bära sin rättegångskostnad, ska ordföranden, genom motiverat beslut som inte kan överklagas, fastställa hur mycket av advokatens arvode och utlägg som tribunalens kassa ska stå för. Ordföranden får hänskjuta frågan till tribunalen.

3. När tribunalen i det slutliga avgörandet har förpliktat en annan part att ersätta rättshjälpsmottagarens rättegångskostnad, är denna andra part skyldig att återbetala de medel som har utgivits för rättshjälp till tribunalens kassa.

I händelse av tvist eller om parten i fråga inte rättar sig efter en begäran från justitiesekreteraren om återbetalning av dessa medel, ska ordföranden avgöra frågan genom motiverat beslut som inte kan överklagas. Ordföranden får hänskjuta frågan till tribunalen.

4. När rättshjälpsmottagaren tappar målet, kan tribunalen om så anses skäligt, när den i det slutliga avgörandet beslutar om rättegångskostnaderna, fastställa att en eller flera andra parter ska bära sina kostnader eller att tribunalens kassa helt eller delvis ska stå för dessa kostnader i form av rättshjälp.

Kapitel 8

ÅTERKALLELSE AV TALAN

Artikel 98

Om parterna förlikas innan tribunalen avkunnat dom i målet och parterna underrättar tribunalen om att de återkallar sin talan, ska ordföranden förordna att målet avskrivs samt med beaktande av eventuella förslag från parterna besluta om rättegångskostnader i enlighet med artikel 87.5.

Denna bestämmelse ska inte tillämpas på sådan talan som avses i artiklarna 263 och 265 FEUF.

Artikel 99

Om en sökande skriftligen meddelar tribunalen att han återkallar sin talan, ska ordföranden förordna att målet avskrivs samt besluta om rättegångskostnader i enlighet med artikel 87.5.

Kapitel 9

DELGIVNING

Artikel 100

1. Delgivning enligt dessa rättegångsregler ska utföras under justitiesekreterarens tillsyn genom att en kopia av den handling som ska delges antingen skickas med rekommenderad försändelse med mottagningsbevis eller överlämnas med bud till adressaten mot kvitto på den av honom angivna delgivningsadressen.

Justitiesekreteraren ska ombesörja och bestyrka kopior av handlingar som ska delges, utom i de fall parterna själva tillhandahållit kopior i enlighet med artikel 43.1.

2. När mottagaren i enlighet med artikel 44.2 andra stycket har godtagit att delgivning sker per telefax eller genom annat tekniskt kommunikationsmedel, kan samtliga inlagor, inbegripet tribunalens domar och beslut, delges genom att en kopia av handlingen översänds på detta sätt.

Domar och beslut som enligt artikel 55 i stadgan meddelas de medlemsstater och institutioner som inte varit parter i målet ska sändas till dem med telefax eller annat tekniskt kommunikationsmedel.

Om handlingen, av tekniska orsaker eller på grund av handlingens omfattning, inte kan översändas på detta sätt, och om mottagaren inte har angivit en adress för delgivning, ska handlingen delges mottagaren på dennes adress i enlighet med det förfarande som föreskrivs i punkt 1. Mottagaren ska underrättas om detta per telefax eller genom annat tekniskt kommunikationsmedel. En rekommenderad försändelse anses i sådana fall ha överlämnats till mottagaren tio dagar efter det att försändelsen lämnades in på postkontor på den ort där tribunalen har sitt säte, om det inte av mottagningsbeviset framgår att försändelsen mottogs en annan dag eller om mottagaren, inom tre veckor räknat från underrättelsen per telefax eller genom annat tekniskt kommunikationsmedel, upplyser justitiesekreteraren om att han inte mottagit försändelsen.

Kapitel 10

FRISTER

Artikel 101

1. Frister rörande förfarandet som föreskrivs i fördragen, i stadgan och i dessa rättegångsregler ska beräknas enligt följande:

a) Då en frist uttryckt i dagar, veckor, månader eller år ska räknas från den tidpunkt då en händelse inträffar eller en handling företas, inräknas inte i fristen den dag under vilken händelsen inträffade eller handlingen företogs.

b) En frist uttryckt i veckor, månader eller år löper ut vid utgången av den dag i fristens sista vecka, månad eller år som infaller på samma veckodag eller samma datum som den dag då händelsen eller handlingen från vilken fristen ska räknas inträffade eller företogs. Då en frist är uttryckt i månader eller år och den dag då fristen ska utlöpa inte förekommer i den sista månaden, ska fristen löpa ut vid utgången av den månadens sista dag.

c) Då en frist är uttryckt i månader och dagar ska hänsyn först tas till hela månader, därefter till dagar.

d) Fristerna ska innefatta lagstadgade helgdagar, lördagar och söndagar.

e) Frister ska löpa även under rättsferier.

2. Om fristen löper ut på en lördag, söndag eller lagstadgad helgdag ska den förlängas till utgången av närmast följande arbetsdag.

Den förteckning över lagstadgade helgdagar som upprättats av domstolen och kungjorts i Europeiska unionens officiella tidning gäller även för tribunalen.

Artikel 102

1. När fristen för att väcka talan mot en institutions rättsakt börjar löpa från tidpunkten för rättsaktens offentliggörande, ska fristen i enlighet med artikel 101.1 a räknas från slutet av den fjortonde dagen efter den dag då rättsakten offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning.

2. Tidsfristerna ska förlängas med tio dagar med hänsyn till avstånd i samtliga fall.

Artikel 103

1. Frister som har fastställts i enlighet med dessa rättegångsregler får förlängas av den som fastställt dem.

2. Ordföranden kan bemyndiga justitiesekreteraren att fastställa eller förlänga vissa frister som det enligt dessa regler ankommer på honom att fastställa.

AVDELNING III

SÄRSKILDA RÄTTEGÅNGSFORMER

Kapitel 1

UPPSKOV MED VERKSTÄLLIGHET OCH ANDRA INTERIMISTISKA ÅTGÄRDER

Artikel 104

1. En ansökan enligt artikel 278 FEUF och artikel 157 FEA om uppskov med verkställighet av en rättsakt som har utfärdats av en institution kan endast prövas om sökanden har väckt talan om prövning av rättsakten vid tribunalen.

En ansökan om andra interimistiska åtgärder enligt artikel 279 FEUF kan endast prövas om den inges av en part i ett mål som är anhängigt vid domstolen och har samband med det målet.

2. En ansökan som avses i punkt 1 ska ange föremålet för talan, de omständigheter som ställer krav på skyndsamhet och de faktiska och rättsliga grunder på vilka den begärda åtgärden omedelbart framstår som befogad.

3. Ansökan ska göras genom särskild handling och i enlighet med artiklarna 43 och 44 i dessa rättegångsregler.

Artikel 105

1. Ansökan ska delges motparten. Tribunalens ordförande ska därvid fastställa en kort frist inom vilken motparten har rätt att yttra sig skriftligen eller muntligen.

2. Tribunalens ordförande kan förordna om bevisupptagning.

Tribunalens ordförande kan bifalla ansökan även innan yttrande inkommit från motparten. Detta beslut kan senare ändras eller upphävas oberoende av ansökan av part.

Artikel 106

Om tribunalens ordförande är frånvarande eller har förhinder, ska han, vad gäller behörigheten att besluta om interimistiska åtgärder, ersättas av en annan domare som utses enligt de regler som fastställts i det beslut som tribunalen antagit i enlighet med artikel 10.

Artikel 107

1. Ärendet ska avgöras genom motiverat beslut. Beslutet ska omedelbart delges parterna.

2. Verkställighet av beslutet kan göras beroende av att sökanden ställer säkerhet som till belopp och slag fastställs med hänsyn till omständigheterna.

3. Om inte datum för den interimistiska åtgärdens upphörande har fastställts i beslutet, upphör åtgärden när den slutliga domen avkunnas.

4. Beslutet ska endast ha interimistisk verkan och inte föregripa tribunalens avgörande i saken.

Artikel 108

På ansökan av part kan beslutet när som helst ändras eller upphävas med hänsyn till ändrade förhållanden.

Artikel 109

Avslag på ansökan om en interimistisk åtgärd ska inte hindra sökanden att på grund av nya omständigheter ansöka på nytt.

Artikel 110

Bestämmelserna i detta kapitel ska tillämpas på en ansökan enligt artiklarna 280 och 299 FEUF samt artikel 164 FEA om uppskov med verkställighet av ett beslut av tribunalen eller av åtgärder vidtagna av andra institutioner.

I beslutet att bifalla ansökan ska, när så anses nödvändigt, det datum fastställas då den interimistiska åtgärden ska upphöra.

Kapitel 2

RÄTTEGÅNGSHINDER ELLER ANNAN RÄTTEGÅNGSFRÅGA

Artikel 111

Om det är uppenbart att tribunalen saknar behörighet att pröva viss sak eller att talan inte kan tas upp till prövning eller att talan helt saknar rättslig grund, kan tribunalen, sedan generaladvokaten hörts, fatta ett motiverat beslut utan ytterligare behandling.

Artikel 112

Hänskjutande av mål till domstolen enligt artikel 54 andra stycket i stadgan ska, för det fall tribunalen uppenbarligen saknar behörighet att pröva målet, ske utan ytterligare handläggning genom motiverat beslut.

Artikel 113

Tribunalen kan när som helst på eget initiativ, efter att ha hört parterna, avgöra om talan ska avvisas till följd av att det föreligger ett rättegångshinder som inte kan avhjälpas, eller fastställa att det inte längre finns något föremål för talan och att det inte finns anledning att döma i saken. Ett sådant beslut ska fattas i enlighet med bestämmelserna i artikel 114.3 och 114.4.

Artikel 114

1. Om en part begär att tribunalen ska meddela beslut i fråga om rättegångshinder, tribunalens behörighet eller annan rättegångsfråga utan att pröva själva sakfrågan, ska det ske genom särskild handling.

Begäran ska utöver yrkandet innehålla uppgift om de faktiska och rättsliga omständigheter på vilka talan grundas; åberopade handlingar ska bifogas.

2. Så snart begäran har inkommit, ska ordföranden fastställa en frist inom vilken motparten, med angivande av de faktiska och rättsliga omständigheterna, ska inkomma med ett skriftligt yttrande.

3. Om inte tribunalen bestämmer annat, ska återstoden av förfarandet avseende begäran vara muntlig.

4. Efter att ha hört generaladvokaten, ska tribunalen besluta i anledning av begäran eller låta beslutet anstå till den slutliga domen. Om domstolen är behörig instans, ska tribunalen hänskjuta målet dit.

Om tribunalen avslår begäran eller låter beslutet anstå, ska avdelningsordföranden fastställa nya frister för målets fortsatta handläggning.

Kapitel 3

INTERVENTION

Artikel 115

1. En interventionsansökan måste göras antingen inom sex veckor från dagen för kungörelse enligt artikel 24.6 eller, med förbehåll för vad som anges i artikel 116.6, före beslutet att inleda det muntliga förfarandet enligt artikel 53.

2. Ansökan ska innehålla uppgifter om

a) målet,

b) parterna,

c) intervenientens namn och adress,

d) intervenientens delgivningsadress på den ort där tribunalen har sitt säte,

e) de yrkanden som intervenienten önskar stödja genom interventionen,

f) för det fall ansökan sker med stöd av artikel 40 andra eller tredje stycket i stadgan, en redogörelse för de omständigheter som visar att intervenienten har rätt att intervenera.

Artiklarna 43 och 44 ska tillämpas.

3. Intervenienten ska företrädas i enlighet med vad som anges i artikel 19 i stadgan.

Artikel 116

1. Ansökan ska delges parterna.

Ordföranden ska innan ansökan prövas bereda parterna tillfälle att yttra sig skriftligen eller muntligen.

Ordföranden ska avgöra ärendet genom att meddela beslut eller hänskjuta ärendet till tribunalen. Om ansökan ej bifalles, ska de skäl som bestämt utgången anges i beslutet.

2. Om en ansökan som ingivits inom den sexveckorsfrist som anges i artikel 115.1 beviljas, ska intervenienten tillställas samtliga inlagor som delgivits parterna. På yrkande av part kan avdelningsordföranden dock undanta hemliga eller konfidentiella handlingar.

3. Intervenienten måste godta målet sådant det föreligger vid tidpunkten för hans intervention.

4. I de fall som avses i punkt 2 ovan ska ordföranden fastställa en frist inom vilken intervenienten får inkomma med interventionsinlaga.

Inlagan ska innehålla

a) intervenientens yrkande, genom vilket han helt eller delvis stöder eller bestrider något av parterna framställt yrkande,

b) de rättsliga grunder och omständigheter i övrigt som intervenienten åberopar,

c) i förekommande fall, uppgift om den bevisning som åberopas.

5. Sedan inlagan inkommit, ska ordföranden, om så anses nödvändigt, fastställa en frist inom vilken parterna kan bemöta inlagan.

6. Om interventionsansökan ingivits efter utgången av den sexveckorsfrist som föreskrivs i artikel 115.1 kan intervenienten, på grundval av den förhandlingsrapport som tillställs honom, yttra sig muntligen vid förhandlingen.

Kapitel 4

DOMAR AVKUNNADE AV TRIBUNALEN EFTER UPPHÄVANDE OCH ÅTERFÖRVISNING

Artikel 117

Om domstolen upphäver en dom eller ett beslut som avkunnats av tribunalen och återförvisar målet till denna, anhängiggörs målet vid tribunalen genom återförvisningen.

Artikel 118

1. Om domstolen upphäver en dom eller ett beslut som avkunnats på en avdelning, kan tribunalens ordförande tilldela en annan avdelning med samma antal domare målet.

2. Om domstolen upphäver en dom eller ett beslut som avkunnats av tribunalen i plenum eller i stor avdelning, ska målet tilldelas den sammansättning som har fattat det ifrågavarande beslutet.

2a. Om domstolen upphäver en dom eller ett beslut som avkunnats av ensamdomare, ska en avdelning sammansatt av tre domare tilldelas målet av tribunalens ordförande; målet ska dock inte tilldelas den avdelning som ensamdomaren tillhör.

3. I fall som avses i artikel 118.1, 118.2 och 118.2a ska artiklarna 13.2, 14.1 och 51 tillämpas.

Artikel 119

1. Om det skriftliga förfarandet vid tribunalen avslutats då domen, genom vilken målet återförvisas, avkunnas, ska följande bestämmelser gälla för förfarandet:

a) Sökanden får inom två månader från den dag då han delgavs domstolens dom inkomma med inlaga.

b) Svaranden får inkomma med inlaga inom en månad från den dag då han tillställts sökandens inlaga. Svarandens frist för att inge denna inlaga får emellertid inte bestämmas till mindre än två månader räknat från den dag då han delgavs domstolens dom.

c) Sedan sökandens och svarandens inlagor samtidigt tillställts intervenienten, får denne yttra sig skriftligen inom en månad. Intervenientens frist för att inge denna inlaga får emellertid inte bestämmas till mindre än två månader räknat från dagen för delgivning av domstolens dom.

2. Om det skriftliga förfarandet vid tribunalen ej avslutats då domen, genom vilken målet återförvisas, avkunnas, ska förfarandet, inom ramen för tribunalens processledning, återupptas i det skede i vilket det senast befann sig.

3. När det med hänsyn till omständigheterna är befogat, kan tribunalen medge att ytterligare inlagor inges.

Artikel 120

Bestämmelserna i avdelning II ska tillämpas på förfarandet.

Artikel 121

Tribunalen ska besluta om rättegångskostnader som uppkommit under förfarandet dels i målet vid tribunalen, dels i det överklagade målet vid domstolen.

Kapitel 4a

AVGÖRANDEN MEDDELADE AV TRIBUNALEN EFTER OMPRÖVNING OCH ÅTERFÖRVISNING

Artikel 121a

Om domstolen omprövar en dom eller ett beslut av tribunalen och återförvisar målet till denna, anhängiggörs målet vid tribunalen genom återförvisningen.

Artikel 121b

1. Om domstolen återförvisar ett mål som ursprungligen avgjorts av en avdelning, kan tribunalens ordförande tilldela en annan avdelning med samma antal domare målet.

2. Om domstolen återförvisar ett mål som ursprungligen avgjorts av tribunalen i plenum eller i stor avdelning, ska målet tilldelas den sammansättning som har meddelat det aktuella avgörandet.

3. I fall som avses i artikel 121b.1 och 121b.2 ska artiklarna 13.2, 14.1 och 51.1 tillämpas.

Artikel 121c

1. Parterna i förfarandet vid tribunalen har rätt att inom en månad från dagen för delgivningen av domstolens dom skriftligen yttra sig över vilka slutsatser som bör dras av denna dom inför tvistens lösning. Denna frist kan inte förlängas.

2. Tribunalen kan, som en åtgärd för processledning, bereda parterna tillfälle att yttra sig skriftligen samt besluta att de ska höras vid en muntlig förhandling.

Artikel 121d

Tribunalen ska besluta om rättegångskostnader som uppkommit i förfarandet vid tribunalen efter omprövningen.

Kapitel 5

TREDSKODOM OCH ANSÖKAN OM ÅTERVINNING

Artikel 122

1. Om en rätteligen instämd part inte inkommer med svaromål i föreskriven form inom den fastställda fristen, får sökanden yrka att tribunalen genom tredskodom bifaller hans talan.

Yrkandet ska delges svaranden. Tribunalen kan besluta att inleda muntlig förhandling i fråga om yrkandet.

2. Innan tredskodom avkunnas ska tribunalen undersöka om talan kan tas upp till prövning, om formkraven har uppfyllts samt om sökandens yrkanden framstår som välgrundade. Tribunalen kan förordna om bevisupptagning.

3. Tredskodomen är verkställbar. Tribunalen kan dock bevilja uppskov med verkställigheten till dess den har meddelat beslut med anledning av en ansökan om återvinning enligt punkt 4 eller göra verkställigheten beroende av att sökanden ställer säkerhet som till belopp och slag fastställs med hänsyn till omständigheterna; säkerheten ska återlämnas, om någon sådan ansökan inte görs eller om ansökan avslås.

4. Ansökan kan göras om återvinning av tredskodom. Ansökan ska göras inom en månad från dagen för delgivning av domen och ska inkomma i den form som anges i artiklarna 43 och 44 i dessa rättegångsregler.

5. Sedan ansökan om återvinning delgivits, ska ordföranden fastställa en frist inom vilken motparten får inkomma med skriftligt yttrande.

För det fortsatta förfarandet ska vad som föreskrivs i avdelning II gälla.

6. Tribunalen ska avgöra målet genom dom som inte kan återvinnas. Denna dom i original ska fogas till tredskodomen i original. En anteckning om den slutliga domen ska göras i marginalen på tredskodomen i original.

Kapitel 6

SÄRSKILDA RÄTTSMEDEL

Avsnitt 1 – Talan av tredje man

Artikel 123

1. Bestämmelserna i artiklarna 43 och 44 ska tillämpas på talan av tredje man. Därutöver ska en sådan ansökan innehålla uppgifter om

a) den dom som klandras,

b) på vilket sätt domen är till förfång för tredje mans rättigheter,

c) skälen för att tredje man inte kunde delta i det ursprungliga målet.

Ansökan ska riktas mot alla parter i det ursprungliga målet.

Om domen har kungjorts i Europeiska unionens officiella tidning, måste ansökan ha inkommit inom två månader från dagen för kungörelsen.

2. Tribunalen kan på ansökan av tredje man förordna om uppskov med verkställighet av domen. Bestämmelserna i tredje avsnittet, första kapitlet, ska tillämpas.

3. Om talan av tredje man bifalls helt eller delvis, ska den klandrade domen ändras i motsvarande mån.

Domen rörande talan av tredje man ska i original fogas till originalet av den klandrade domen. En anteckning om domen rörande talan av tredje man ska göras i marginalen på den klandrade domen i original.

4. Om en dom som tribunalen har avkunnat är föremål för såväl ett överklagande vid domstolen som talan av tredje man i ett vid tribunalen pågående mål, kan tribunalen, efter att ha hört parterna, skjuta upp förfarandet till dess domstolen har avkunnat sin dom.

Artikel 124

Talan av tredje man ska tilldelas den avdelning som har avkunnat den dom som är föremål för talan; den ska handläggas av tribunalen i plenum eller i stor avdelning, om tribunalen avkunnat domen i denna sammansättning. Om domen har avkunnats av ensamdomare, ska samme domare tilldelas talan av tredje man.

Avsnitt 2 – Resning

Artikel 125

Utan att det hindrar tillämpning av den tioårsfrist som föreskrivs i artikel 44 tredje stycket i stadgan ska en ansökan om resning inges inom tre månader från den dag då sökanden fick kännedom om de förhållanden på vilka ansökan grundas.

Artikel 126

1. Artiklarna 43 och 44 ska tillämpas på ansökan om resning. Därutöver ska en sådan ansökan innehålla uppgifter om

a) den dom som klandras,

b) de punkter på vilka domen klandras,

c) de omständigheter på vilka ansökan grundas,

d) de bevis som åberopas till styrkande av att det föreligger faktiska omständigheter som är resningsgrundande samt att ansökan inkommit inom de i artikel 125 föreskrivna fristerna.

2. Ansökan ska riktas mot samtliga parter i det mål i vilket den klandrade domen har avkunnats.

Artikel 127

1. En ansökan om resning ska tilldelas den avdelning som har avkunnat den dom som ansökan rör; den ska handläggas av tribunalen i plenum eller i stor avdelning, om tribunalen avkunnat domen i denna sammansättning. Om domen har avkunnats av ensamdomare, ska samme domare tilldelas ansökan om resning.

2. Utan att föregripa sitt beslut i saken ska tribunalen, med beaktande av parternas skriftliga yttranden och efter att ha hört generaladvokaten, avgöra huruvida ansökan kan tas upp till prövning.

3. Om domstolen finner att ansökan kan tas upp till prövning, ska den pröva saken och avkunna dom i enlighet med dessa rättegångsregler.

4. Den dom som avkunnats efter det att ansökan om resning bifallits ska i original fogas till den ursprungliga domen i original. En anteckning om den nya domen ska göras i marginalen på den ursprungliga domen i original.

Artikel 128

Om en dom som tribunalen har avkunnat är föremål för såväl ett överklagande vid domstolen som en ansökan om resning, kan tribunalen, efter att ha hört parterna, förklara målet vilande till dess domstolen dömt i saken.

Avsnitt 3 – Förklaring av dom

Artikel 129

1. Ansökan om förklaring av dom ska ske i enlighet med artiklarna 43 och 44. En sådan ansökan ska vidare innehålla uppgifter om

a) den dom som avses,

b) de delar av domen beträffande vilka förklaring söks.

Ansökan ska riktas mot samtliga parter i det mål i vilket domen avkunnats.

2. En ansökan om förklaring av dom ska tilldelas den avdelning som har avkunnat den dom som är föremål för ansökan; den ska handläggas av tribunalen i plenum eller i stor avdelning, om tribunalen avkunnat domen i denna sammansättning. Om domen har avkunnats av ensamdomare, ska samme domare tilldelas ansökan om förklaring av dom.

3. Tribunalen ska avkunna dom efter att ha berett parterna tillfälle att yttra sig och efter att ha hört generaladvokaten.

Domen med förklaring av dom ska i original fogas till den ursprungliga domen i original. En anteckning om förklaringen av dom ska göras i marginalen på den ursprungliga domen.

4. Om en dom som tribunalen har avkunnat är föremål för såväl ett överklagande vid domstolen som en ansökan om förklaring av dom, kan tribunalen, efter att ha hört parterna, förklara målet vilande till dess domstolen dömt i saken.

AVDELNING IV

IMMATERIALRÄTTSLIGA TVISTER

Artikel 130

1. Med förbehåll för de särskilda bestämmelserna i denna avdelning, ska bestämmelserna i dessa rättegångsregler tillämpas då talan väcks mot Byrån för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken, mönster och modeller) och mot Gemenskapens växtsortsmyndighet (nedan kallade ”myndigheten”) och som gäller tillämpningen av reglerna om immateriella rättigheter.

2. Bestämmelserna i denna avdelning ska inte tillämpas då talan väcks mot myndigheten utan att ha föregåtts av ett förfarande i överklagandenämnden.

Artikel 131

1. Ansökan ska skrivas på ett av de språk som anges i artikel 35.1 och som sökanden valt.

2. Det språk på vilket ansökan är utformad blir rättegångsspråk om sökanden var enda part vid förfarandet i överklagandenämnden eller om ingen annan part i det förfarandet motsätter sig det inom en tidsfrist som bestäms av justitiesekreteraren sedan ansökan ingivits.

Om parterna i förfarandet i överklagandenämnden inom denna tidsfrist informerar justitiesekreteraren om att de samtycker till att något av de språk som avses i artikel 35.1 väljs som rättegångsspråk, blir detta språk rättegångsspråk vid tribunalen.

Om någon, inom den tidsfrist som angivits ovan, motsätter sig sökandens val av rättegångsspråk och i avsaknad av överenskommelse om detta mellan parterna i förfarandet i överklagandenämnden, väljs som rättegångsspråk det språk på vilket den aktuella ansökan om registrering har ingivits till myndigheten. Om tribunalens ordförande, efter en motiverad begäran från en part och efter att ha hört övriga parter, konstaterar att användningen av detta språk inte skulle göra det möjligt för samtliga parter i förfarandet i överklagandenämnden att följa förfarandet och att försvara sina intressen och att endast användandet av ett annat av de språk som nämns i artikel 35.1 gör det möjligt att åstadkomma en lösning på detta, kan han utse detta senare språk till rättegångsspråk. Tribunalens ordförande får hänskjuta denna fråga till tribunalen.

3. Sökanden kan i inlagor och andra till tribunalen ställda skrifter samt under det muntliga förfarandet använda sig av det språk han har valt i enlighet med punkt 1, och övriga parter kan använda det språk de valt bland dem som nämns i artikel 35.1.

4. Om rättegångsspråket med stöd av punkt 2 ovan blir ett annat språk än det som ansökan är avfattad på, ska justitiesekreteraren se till att ansökan översätts till rättegångsspråket.

Varje part ska inom en rimlig tidsfrist som justitiesekreteraren för detta ändamål fastställer ge in en översättning till rättegångsspråket av inlagor och andra skrifter än ansökan som han givit in på ett annat språk än rättegångsspråket med tillämpning av bestämmelserna i punkt 3 ovan. Översättningen, som har vitsord i enlighet med artikel 37, ska, av den part som inger den, intygas vara en riktig återgivning. Om översättningen inte inges innan tidsfristen löpt ut, utgår inlagan eller rättegångshandlingen i fråga ur akten.

Justitiesekreteraren ska se till att allt som sägs under det muntliga förfarandet översätts till rättegångsspråket och, om någon av parterna så kräver, till ett annat språk som han använder i enlighet med punkt 3.

Artikel 132

1. Utan att det påverkar artikel 44 ska ansökan innehålla namnen på samtliga parter i förfarandet i överklagandenämnden och de adresser dessa har angivit för meddelanden till dem under det förfarandet.

Det beslut av överklagandenämnden som överklagas ska bifogas ansökan. Datum för när detta beslut meddelades sökanden ska anges.

2. Om ansökan inte uppfyller kraven i punkt 1, ska artikel 44.6 tillämpas.

Artikel 133

1. Justitiesekreteraren ska informera myndigheten och alla parter i förfarandet i överklagandenämnden om att ansökan ingivits. Han verkställer delgivning av ansökan sedan rättegångsspråk valts i enlighet med bestämmelserna i artikel 131.2.

2. Ansökan ska delges myndigheten i dess egenskap av svarande liksom andra parter i förfarandet i överklagandenämnden än sökanden. Denna delgivning ska ske på rättegångsspråket.

Delgivningen av ansökan med en part i förfarandet i överklagandenämnden ska ske genom att rekommenderat brev med mottagningsbevis sänds till den adress den berörda parten har angivit för meddelanden till honom under förfarandet i överklagandenämnden.

3. Så snart delgivning av ansökan skett ska myndigheten sända handlingarna i förfarandet i överklagandenämnden till tribunalen.

Artikel 134

1. Alla parter i förfarandet i överklagandenämnden utom sökanden kan delta i förfarandet vid tribunalen i egenskap av intervenienter om de inkommer med en svarsinlaga i föreskriven form inom den fastställda tidsfristen.

2. De intervenienter som avses i punkt 1 ska ha samma rättigheter i förfarandet som parterna.

De kan stödja en parts yrkanden, framställa yrkanden och ange grunder som är självständiga i förhållande till parternas.

3. En intervenient enligt punkt 1 kan i sin svarsinlaga, som inlämnats i enlighet med artikel 135.1, framställa yrkanden om upphävande eller ändring av överklagandenämndens beslut med avseende på en punkt som inte är omnämnd i ansökan och åberopa grunder som inte är nämnda i ansökan.

Om sökanden återkallar sin ansökan, ska sådana yrkanden eller grunder i intervenientens svarsinlaga lämnas utan avseende.

4. Trots vad som sägs i artikel 122 kan tredskodomsförfarande inte tillämpas då en intervenient enligt punkt 1 i denna artikel har svarat på ansökan på föreskrivet sätt och inom föreskriven tid.

Artikel 135

1. Myndigheten och andra parter än sökanden i förfarandet i överklagandenämnden ska inge svarsinlagor inom två månader räknat från delgivningen av ansökan.

Artikel 46 ska tillämpas på dessa svarsinlagor.

2. Förutom ansökan och svarsinlagorna kan såväl parterna som de intervenienter som avses i artikel 134.1 inlämna repliker och dupliker när tribunalens ordförande, efter en motiverad begäran som ingivits inom två veckor räknat från delgivningen av svarsinlagor eller repliker inkommit, bedömer det vara nödvändigt och tillåter detta för att den berörda parten ska kunna försvara sin ståndpunkt.

Tribunalens ordförande fastställer tidsfristen för ingivandet av dessa inlagor.

3. Utan att det påverkar vad som sägs ovan kan, i de fall som anges i artikel 134.3, de andra parterna inom två månader räknat från den tid punkt då de delges svarsinlagan inge en inlaga som endast får utgöra svar på yrkanden och grunder som för första gången lagts fram i en intervenients svarsinlaga. Denna tidsfrist kan förlängas av tribunalens ordförande efter motiverad begäran av den berörda parten.

4. Parternas inlagor kan inte ändra föremålet för tvisten i överklagandenämnden.

Artikel 135a

Efter det att de inlagor som avses i artikel 135.1 och, i förekommande fall, artikel 135.2 och 135.3 har inkommit, kan tribunalen, på grundval av referentens rapport och sedan generaladvokaten och parterna hörts, besluta att avgöra överklagandet utan muntlig förhandling, såvida inte någon av parterna inkommer med en begäran med uppgift om skälen till att hon önskar höras. Begäran ska framställas inom en månad från delgivningen av underrättelsen om att det skriftliga förfarandet avslutats. Den fristen kan förlängas av ordföranden.

Artikel 136

1. När talan mot ett beslut av en överklagandenämnd bifalls, kan tribunalen förordna att myndigheten endast ska bära sin kostnad.

2. Nödvändiga kostnader som parterna haft för förfarandet i överklagandenämnden samt kostnader som de ådragit sig för de i artikel 131.4 andra stycket angivna översättningarna av inlagor och andra skrivelser till rättegångsspråket ska betraktas som ersättningsgilla kostnader.

Om översättningarna inte överensstämmer med originalen, ska artikel 87.3 andra stycket tillämpas.

AVDELNING V

ÖVERKLAGANDEN AV EUROPEISKA UNIONENS PERSONALDOMSTOLS AVGÖRANDEN

Artikel 136a

Utan hinder av artikel 35.2 b, 35.2 c och 35.3 fjärde stycket i dessa rättegångsregler ska, vid överklagande av avgöranden från personaldomstolen enligt artiklarna 9 och 10 i bilagan till stadgan, rättegångsspråket vara detsamma som i det överklagade avgörandet från personaldomstolen.

Artikel 137

1. Överklagande sker genom att en skrivelse inges till tribunalens eller personaldomstolens kansli.

2. Personaldomstolens kansli ska utan dröjsmål sända över akten och, i förekommande fall, överklagandet till tribunalens kansli.

Artikel 138

1. Överklagandet ska innehålla uppgifter om

a) klagandens namn och adress,

b) övriga parter i målet vid personaldomstolen,

c) de rättsliga grunder som åberopas,

d) klagandens yrkanden.

Artikel 43 och artikel 44.2 och 44.3 ska tillämpas på överklagandet.

2. Det överklagade avgörandet från personaldomstolen ska bifogas överklagandet. Därvid ska anges vilken dag klaganden delgivits det överklagade avgörandet.

3. Om överklagandet inte uppfyller de i artikel 44.3 eller de i denna artikel punkt 2 stadgade kraven, ska artikel 44.6 tillämpas.

Artikel 139

1. Klagandens yrkanden får avse

a) att personaldomstolens avgörande ska upphävas helt eller delvis,

b) att de yrkanden som framställts i första instans ska bifallas helt eller delvis. Nya yrkanden får inte framställas.

2. Överklagandet får inte avse annan sak än den som varit föremål för talan vid personaldomstolen.

Artikel 140

Överklagandet ska delges parterna i målet vid personaldomstolen. Artikel 45 ska tillämpas.

Artikel 141

1. Parterna i målet vid personaldomstolen får inom två månader från delgivning av överklagandet inkomma med svarsskrivelse. Fristen kan inte förlängas.

2. I svarsskrivelsen ska finnas uppgifter om

a) namn och adress på den part som ger in skrivelsen,

b) datum för delgivning av överklagandet,

c) de rättsliga grunder som åberopas, samt

d) yrkandena.

Artikel 43 och artikel 44.2 och 44.3 ska tillämpas.

Artikel 142

1. Yrkandena i svarsskrivelsen får avse

a) att överklagandet helt eller delvis ska avvisas eller ogillas eller att personaldomstolens avgörande helt eller delvis ska upphävas,

b) att de yrkanden som framställts i första instans ska bifallas helt eller delvis. Nya yrkanden får inte framställas.

2. Svarsskrivelsen få