L 400/404 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 Rådets beslut 
av den 19 december 2006 
om det särskilda programmet för genomförande 
av sjunde ramprogrammet (2007–2011) 
för Europeiska atomenergigemenskapens (Euratom) 
verksamhet inom området forskning och utbildning på kärnenergiområdet 
(2006/976/Euratom) 
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT 
med beaktande av fördraget om upprättandet av  Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt 
artikel 7 första stycket, 
med beaktande av kommissionens förslag, 
med beaktande av Europaparlamentets yttrande1, och 
med beaktande av Europeiska ekonomika och sociala kommitténs yttrande2, 
efter att ha hört vetenskapliga och tekniska kommittén, och 
                                                 
1 Yttrandet avgivet den 30 november 2006 (ännu ej offentliggjort i EUT).  
2 EUT C 185, 8.8.2006, s. 10. 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/405 
 av följande skäl: 
(1) Enligt rådets beslut 2006/970/Euratom av den 18 december 2006 om sjunde 
ramprogrammet (2007–2011) för Europeiska atomenergigemenskapens (Euratom) 
verksamhet inom området forskning och utbildning på kärnenergiområdet 1 (nedan kallat 
"ramprogrammet"), skall ramprogrammet genom föras med hjälp av särskilda program med 
de närmare villkoren för genomförandet, pr ogrammets längd och de medel som bedöms 
nödvändiga. 
(2) Ramprogrammet är uppdelat i två typer av ve rksamhet: i) indirekta åtgärder för forskning 
om fusionsenergi, kärnklyvning och strålskydd oc h ii) gemensamma forskningscentrumets 
(GFC) direkta åtgärder på kärnenergiområde t. Verksamheten enligt led i bör genomföras 
genom detta särskilda program. 
(3) Detta program bör omfattas av reglerna fö r företags, forskningscentrums och universitets 
deltagande i ramprogrammet och för spridni ng av forskningsresultat (nedan kallade 
"reglerna för deltagande och för spridning"). 
(4) Ramprogrammet bör komplettera andra EU-å tgärder inom forskningspolitiken som krävs 
för den övergripande strategiska insatsen fö r genomförandet av Lissabonmålen, parallellt 
med framför allt dem som avser utbil dning, kultur, konkurrenskraft och innovation, 
industri, hälsa, konsumentskydd, sysselsä ttning, energi, transport och miljö. 
                                                 
1 Se sidan … i detta nummer av EUT. 
L 400/406 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 (5) Genom rådets beslut av den 26 november 2004 om ändring av förhandlingsdirektiven för 
ITER-projektet1, kommer bygget av ITER-reaktorn i Europa att fungera som en bredare 
inkörsport till fusionsenergi n och bli det centrala insl aget i ramprogrammets 
fusionsforskning. 
(6) EU:s insatser för genomförandet av ITER-p rojektet – och då framför allt de som behövs 
för att sätta igång reaktorbygget i Cadarach e och genomföra FoU inom teknikdelen av 
ITER inom ramprogrammet – bör ledas av ett gemensamt företag i enlighet med avdelning II kapitel 5 i Euratomfördraget. 
(7) Vissa delar av forskning och teknisk utv eckling på kärnklyvningsområdet kan också passa 
för gemensamma företag som bildats i enlighe t med avdelning II kapi tel 5 i fördraget. 
(8) I enlighet med artikel 101 i fördraget har gemenskapen ingått en rad internationella 
överenskommelser på det kärntekniska forskning sområdet, och insatser bör göras för att 
stärka detta internationella forskningssamarbet e. På så sätt kan gemenskapen ytterligare 
integreras i det världsomfattande forskarsamhä llet. Därför bör det särskilda program som 
omfattas av det föreliggande beslutet vara öppe t för deltagande av länder som har ingått 
överenskommelser i detta syfte, och det bör oc kså vara öppet på projektnivå – på grundval 
av ömsesidig nytta – för organ från tredje länder och internationella organisationer för 
vetenskapligt samarbete. 
                                                
 
1 Inte offentliggjort i EUT. 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/407 
 (9) Forskning som bedrivs inom ramen för dett a särskilda program bör vara förenlig med 
grundläggande etiska principer, bland annat dem som återspeglas i Europeiska unionens 
stadga om de grundläggande rättigheterna. 
(10) Ramprogrammet bör bidra t ill att främja hållbar utveckling.  
(11) Man bör se till att ramprogrammet har en sund ekonomisk förvaltning och att det 
genomförs på ett så effektivt och användarvän ligt sätt som möjligt, och att det samtidigt är 
rättsligt säkert och tillgängligt för samtliga de ltagare, i enlighet med rådets förordning (EG, 
Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska 
gemenskapernas allmänna budget1 och kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 
2342/20022 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för den 
budgetförordningen samt eventuel la framtida ändringar.  
                                                 
1 EGT L 248, 16.9.2002, s. 1. 
2 EGT L 357, 31.12.2002, s. 1. Förordninge n ändrad genom kommissionens 
förordning (EG, Euratom) nr 1261/2005 (EUT L 201, 2.8.2005, s. 3). 
L 400/408 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 (12) Lämpliga åtgärder som står i proportion till Europeiska gemenskapernas finansiella 
intressen bör vidtas för att kont rollera dels hur effektivt det beviljade finansiella stödet är, 
dels hur effektivt medlen används för att fö rhindra oegentligheter och bedrägerier, och 
nödvändiga mått och steg bör vidt as för att återkräva stöd so m gått förlorat, utbetalats 
felaktigt eller använts på fe l sätt i enlighet med förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002, 
kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002, rådets förordning (EG, Euratom 
nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella 
intressen1, rådets förordning (EG, Euratom) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de 
kontroller och inspektioner på platsen som ko mmissionen utför för att skydda Europeiska 
gemenskapernas finansiella intressen mo t bedrägerier och andra oegentligheter2 och 
Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 om utredningar som utförs 
av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf)3. 
(13) Varje temaområde bör ha en egen budge tpost i Europeiska gemenskapernas allmänna 
budget. 
(14) När detta program genomförs bör lämplig  uppmärksamhet ägnas åt integrering av ett 
jämställdhetsperspektiv, liksom bland a nnat arbetsförhållandena, insynen i 
anställningsprocessen och karriärutvecklingen för forskare som anställts inom ramen för 
projekt och program som finansieras inom rame n för åtgärder i detta program. Ramar för 
detta återfinns i kommissionens rekommendati on av den 11 mars 2005 om den europeiska 
stadgan för forskare och riktlinjer för rekryter ing av forskare samtidigt som deras frivilliga 
natur beaktas. 
                                                 
1 EGT L 312, 23.12.1995, s. 1. 
2 EGT L 292, 15.11.1996, s. 2. 
3 EGT L 136, 31.5.1999, s. 1. 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/409 
 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. 
Artikel 1 
För Euratoms sjunde ramprogram antas härmed det särskilda programmet för verksamhet inom 
forskning och utbildning på områdena fusionsenergi , kärnklyvning och strålskydd (nedan kallat det 
"särskilda programmet") för peri oden 1 januari 2007–31 december 2011. 
Artikel 2 
Det särskilda programmet skall främja forsknings-  och utbildningsinsatser på kärnenergiområdet 
och stödja all slags forskning inom följande temaområden: 
a) Forskning om fusionsenergi. b) Forskning om kärnklyvning och strålskydd. Målen och huvudlinjerna för denna verksamhet anges i bilagan. 
L 400/410 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 Artikel 3 
I enlighet med artikel 3 i ramprogrammet skall det belopp som anses nödvändi gt för att genomföra 
det särskilda programmet uppgå till 2 234 miljone r EUR, varav högst 15 % skall avsättas till 
kommissionens administrativa  utgifter. Detta belopp ska ll fördelas enligt följande: 
Forskning om fusionsenergi1 1 947 
Kärnklyvning och strålskydd 287 
Artikel 4 
1. All forskningsverksamhet som genomförs in om det särskilda programmet skall vara 
förenlig med grundläggande etiska principer. 
Artikel 5 
1. Det särskilda programmet ska ll genomföras med hjälp av de finansieringssystem som 
fastställs i bilaga II till ramprogrammet. 
2. Reglerna för deltagande och spridning sk all gälla för det särskilda programmet. 
                                                 
1 Inom ramen för det planerade anslaget  för fusionsenergiforskning skall minst 
900 miljoner EUR avsättas för sådan annan verksamhet än ITER-bygget som anges i bilagan. 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/411 
 Artikel 6 
1. Kommissionen skall utarbeta ett arbetspr ogram för genomförande t av det särskilda 
programmet med en detaljerad re dogörelse för målen och de vetenskapliga och tekniska 
prioriteringarna enligt bilagan, finansieringssy stem som skall användas för det område som 
ansökningsomgångarna avser och tidsschemat för genomförandet. 
2. I arbetsprogrammet skall relevant forskningsverksamhet som genomförs av 
medlemsstaterna, associerade stater samt eu ropeiska och internationella organisationer 
beaktas. Det skall uppdateras efter behov. 
3. Arbetsprogrammet skall innehålla kriterier för bedömning av förslag om indirekta åtgärder 
inom ramen för de olika finansieringssystemen, och för urval av projek t. Kriterierna skall 
avse projektförslagens excellens, effe kter och genomförande, uppgifter som i 
arbetsprogrammet kan specificeras närmare eller kompletteras med ytterligare krav, 
viktningar och tröskelvärden inom denna ram. 
4. Arbetsprogrammet får innehålla uppgifterna om 
a) organisationer som får bidrag i form av medlemsavgifter, och 
b) åtgärder till stöd för bestämda  rättsliga enheters verksamhet. 
L 400/412 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 Artikel 7 
1. Kommissionen skall ansvara för genomf örandet av det särskilda programmet. 
2. För att genomföra det särskild a programmet skall kommissionen biträdas av en rådgivande 
kommitté. Kommitténs sammansättning kan variera beroende på vilka frågor som finns på 
kommitténs dagordning. När det gä ller frågor om kärnklyvning skall sammansättningen av 
kommittén, och den arbetsordning och de förfaranden den skall tillämpa, motsvara bestämmelserna i rådets be slut 84/338/Euratom, EKSG, EEG av den 29 juni 1984 om 
strukturen på och förfarandet vid hanter ingen och samordningen av gemenskapens 
forskning, utveckling och demonstrationer
1. För frågor som rör fusionsenergi skall de 
motsvara bestämmelserna i rådets beslut av den 16 december 1980 om inrättande av en rådgivande kommitté för fusionsprogrammet
2.  
3. Kommissionen skall regelbundet informer a kommittén om hur genomförandet av det 
särskilda programmet förlöper i stort och i tid tillhandahålla upplysningar om alla 
FoTU-åtgärder som föreslås eller finansieras inom detta program 
                                                 
1 EGT L 177, 4.7.1984, s. 25. 
2 Ej offentliggjort, men senast ändrat genom beslut 2005/336/Euratom (EUT L 108, 
29.4.2005, s.64). 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/413 
 Artikel 8 
Kommissionen skall sörja för att den obero ende övervakning, bedömning och översyn som 
föreskrivs i artikel 6 i ramprogrammet genomförs när det gäller den verksamhet som omfattas av 
det särskilda programmet. 
Artikel 9 
Detta beslut träder i kraft den tr edje dagen efter det att det har o ffentliggjorts i Europeiska unionens 
officiella tidning. 
Detta beslut riktar si g till medlemsstaterna. 
Utfärdat i Bryssel 19 december 2006. 
 På rådets vägnar 
 J. KORKEAOJA 
 Ordförande 
 
L 400/414 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 BILAGA  
VETENSKAPLIGA OCH TEKNIS KA MÅLSÄTTNINGAR,  
TEMAOMRÅDEN OCH ÅTGÄRDER  – HUVUDINRIKTNINGAR 
1. INLEDNING 
Kärnkraft står för närvarande för en tredjedel av all el som förbrukas inom  EU och är ett viktigt 
argument i debatten om hur klimatförändring ska ll bekämpas och Europas energiimportberoende 
skall minskas eftersom den är den viktigaste kä llan till baslastel, som, under driften av ett 
kärnkraftverk, inte släpper ut CO 2. 
Fusion kan om några decennier, nä r kommersiella fusionsreaktore r nått spridning på marknaden, 
komma att utgöra ett viktigt bidrag till förverklig andet av en hållbar och säker energiförsörjning i 
EU och ITER-projektet (Interna tional Thermonuclear Experimental  Reactor – den internationella 
termonukleära försöksreaktorn) är hä r det viktigaste steget på vä gen mot detta mål. Genomförandet 
av ITER är därför ett centralt inslag i EU:s nuvarande stra tegi, men det måste åtföljas av ett 
kraftfullt och målinriktat europeiskt FoU-program fö r att förbereda driften av ITER och utveckla de 
tekniska lösningar samt bygga upp den kunskapsba s som kommer att behövas under dess drift och 
framöver. 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/415 
 Samtidigt kommer kärnklyvning även i fortsättningen att kvarstå som ett bärk raftigt alternativ för 
de medlemsstater som vill utnyttja denna teknik fö r att uppnå en avvägd mix av sina energikällor. 
Forskning och utbildning är av a llra största betydelse när det gälle r att sörja för god kärnsäkerhet 
både nu och i framtiden, kontinue rligt driva utvecklingen framåt mot hållbara lösningar för 
hantering av avfall, samt öka effektiviteten oc h konkurrenskraften inom kärnenergisektorn som 
helhet. Ett mycket viktigt inslag på detta poli tikområde är forskning om strålskydd, som syftar till 
att tillförsäkra allmänheten och personalen stör sta möjliga säkerhet på alla användningsområden 
inom sjukvården och industrin. 
Inom alla områden är det av största vikt att det i nvesteras tillräckligt i forskning för att Europa skall 
kunna behålla sin konkurrenskraft; för att uppnå maxima l effektivitet krävs en samordnad strategi 
på EU-nivå med fortlöpande samarbete mellan me dlemsstaterna och betydande insatser för att 
upprätthålla infrastrukturer, kompetens och know -how. Generellt sett kommer forskning också att 
behövas för att utforska nya vetenskapliga och tekni ska möjligheter och för att på ett flexibelt sätt 
tillgodose nya behov av politiska åtgärder som uppstår under ramprogrammets löptid. 
L 400/416 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 2. Temaområden för forskning 
2.1 Fusionsenergi 
Bygget av ITER i Cadarache i Frankrike, och ge nomförandet av projekt med bredare inriktning 
(Broader Approach ) för att påskynda utvecklingen av fusi onsenergitekniken, kommer att bedrivas i 
internationellt samarbete. Genom ett internationell t ITER-avtal kommer en organisation att bildas 
för ITER. Bygget av ITER och projekt med bredar e inriktning, och deras utnyttjande tillsammans 
med andra anläggningar i internationell samverka n, kommer att leda till ett betydligt mer 
omfattande samarbete än hittills. Det kommer att vara  till stort gagn för Europa, framför allt i fråga 
om effektivitet och möjligheter till kostna dsfördelning. Ett internt organ för ITER ( Domestic 
Agency for ITER ) skall inrättas i form av ett gemensamt företag inom ramen för Euratomfördraget. 
Den kommer att ge Euratom möjlighet att uppfylla sina internationella förpliktelser enligt ITER-
avtalet och att sörja för att Euratom på ett effek tivt och samlat sätt ger Europas bidrag till ITER 
liksom till projekten med bredare inriktning, däribla nd FoU-insatser till stöd för sådana projekt. 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/417 
 Att Europa intar en ledande stä llning inom fusionsenergiforskninge n beror på kombinationen av ett 
gemensamt och fullständigt integrerat europeiskt fusionsprogram i linje med strategin ett europeiskt område för forskningsverksamhet, ett intens ivt och stadigvarande stöd från gemenskapen, 
samordningen genom Euratom, samt uppbyggnaden av humankapital i Euratoms fusionsorganisationer. Dessa orga nisationer är spetsforskningsenhe ter inom fusionsområdet och har 
ett omfattande samarbetsnät, till stor del baserat på deras försöksanläggningar. De stora tekniska 
landvinningar som Euratom har gjort genom sin me dverkan i projekteringsverksamheten av ITER 
och den framgångsrika driften av  JET-anläggningen har i hög grad  bidragit till en ännu större 
sammanhållning av det europeiska fusionsprogrammet. På så sätt har Europa också fått den kunskap 
och erfarenhet som behövs för ett brett samarbet e inom alla delar av fusionsenergiforskningen, 
däribland förverkligandet av ITER och proj ekt med bredare inriktning. Genom att bygga på 
resultaten av detta arbete komm er man genom sjunde ramprogramme ts organisation och förvaltning 
att kunna sörja för att FoU-verksamh eten samordnas effektivt och ra tionellt så att programmets mål 
kan uppnås på både kort och lång sikt. 
För att fusionstekniken skall kunna utvecklas snabbt krävs också en bred bas inom industrin så att 
produktionen av fusionsenergi kan byggas upp och spri das på kort tid. Den europeiska industrin har 
redan i stor omfattning medverkat i projektering sverksamheten av ITER. Under loppet av sjunde 
ramprogrammet kommer den europeiska industrin, dä ribland små och medelstora företag, att spela 
en central roll vid bygget av ITER och kommer också att sträva efter att få en ställning som gör att 
den kan delta fullt ut i utvecklingen av fusions energiteknik för DEMO (ett fusionskraftverk för 
demonstrationsändamål) och framtida fusionskraftverk. 
L 400/418 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 ITER och det europeiska programmet för forskni ng om fusionsenergi ingår som en del i de 
angelägna insatser som enligt rapporten från högnivågruppen (den s.k. Wim Kok-rapporten) är 
nödvändiga för att man skall nå framgång med Li ssabonstrategin. ITER kommer framförallt att 
fungera som en magnet och dra till sig de bästa fo rskarna och ingenjörerna på fusionsområdet samt 
högteknologiska industriföretag. Det kommer att gagna såväl de t europeiska fusionsprogrammet 
som den samlade vetenskapliga och tekniska kunskaps basen. När den europeiska industrin tillverkar 
system och komponenter som skall klara de högt stä llda kraven för ITER, kommer den att skaffa sig 
erfarenheter och kunnande som kommer att bi dra till att stärka dess konkurrenskraft. 
Övergripande mål 
Att bygga upp kunskapsbasen för och genomföra ITER som det viktigaste steg et mot tillverkning av 
prototypreaktorer för fusionskraftverk som är sä kra, hållbara, miljövänliga och bärkraftiga. 
Verksamhet 
i) Genomförandet av ITER 
Detta innefattar verksamhet för ett gemensamt genomförande av ITER som en internationell 
forskningsinfrastruktur: 
Gemenskapen kommer att ha ett särskilt ansvar inom  ITER-organisationen i sin egenskap av värd 
för projektet och kommer också att inta en ledande roll, framför allt när det gäller iordningställandet 
av platsen för anläggningen, upprättandet av ITER-o rganisationen, ledning och personalrekrytering, 
samt allmänt tekniskt och administrativt stöd. 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/419 
 Gemenskapen kommer som part i ITER även att bidr a till tillverkning och m ontering av utrustning 
och installationer som ligger inom platsen för IT ER-anläggningen och som behövs för dess drift och 
stöd till projektet under byggfasen. 
FoU-verksamheten för bygget av ITER kommer att bedrivas i fusionsorganisationerna och 
europeiska industriföretag. I verksamheten ko mmer bl.a. att ingå ut veckling och provning av 
komponenter och system. 
ii) FoU för att förbereda driften av ITER 
Ett program med inriktning på fysi k och teknik kommer att syfta till att befästa urvalen av projekt 
för ITER och förbereda ett snabbt idrifttagande och på så sätt kraftig t minska den tid och de utgifter 
som krävs för att ITER skall uppnå sina grundläggande mål. Pr ogrammet kommer att genomföras i 
form av samordnad experimentell och teoretis k verksamhet samt modellering med hjälp av 
JET-anläggningen och annan utrust ning för magnetisk inneslutning – oavsett om den redan finns, är 
en framtida lösning eller är under uppförande (tokamaker, stellarato rer och RFP, med omvända fält) 
– samt annan utrustning hos fu sionsorganisationerna, och geno m programmet kommer Europa att 
kunna skaffa sig det nödvändiga infl ytandet över ITER-projektet, oc h det kommer att lägga grunden 
till en framträdande europeisk roll i driften av  ITER. I det här programmet ingår bl.a. följande: 
– Bedömning av särskild nyckelteknik för dr iften av ITER genom färdigställande och 
utnyttjande av förbättringar av JET-anläggni ngen ("första vägg", uppvärmningssystem och 
diagnostiksystem). 
– Kartläggning av olika driftsscenarier för ITER genom målinriktade försök i JET-
anläggningen och andra anläggning ar samt samordnad modellering. 
L 400/420 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 I ett tidigt skede av sj unde ramprogrammet kommer man att göra en översyn av de anläggningar 
som används i programmet och undersöka om det är möjligt att avveckla gamla anläggningar och om det behövs ny utrustning parallellt med ITER -användningen. Översynen kommer att tjäna som 
underlag för ett eventuellt tills kott av ny eller uppgraderad utru stning för att se till att man i 
programmet hela tiden förfogar över de fusi onsanläggningar som behövs för den aktuella 
FoU-verksamheten. 
iii) Tekniska förberedelser för DEMO 
Nyckelteknik och material, som krävs för att DEMO-kraftverket skall kunna godkännas, byggas och 
tas i drift, skall vidareutvecklas av fusionsorganisationerna och industr in för att sedan testas i ITER 
så att den europeiska industrin kan bygga DEMO  och utveckla nya fusionskraftverk. Följande 
inslag kommer att ingå i verksamheten: 
– Upprättande av en särskild projektgrupp oc h genomförande av den tekniska valideringen 
och projekteringsverksamheten ( Engineering Validation and E ngineering Design Activities 
– EVEDA ) för att förbereda bygget av den interna tionella anläggningen fö r bestrålning av 
fusionsmaterial ( International Fusion Material s Irradiation Facility – IFMIF ), som 
kommer att användas för provning av material för fusionskraftverk. Allt detta är mycket 
viktiga förutsättningar för att DEMO skall kunna godkännas. 
– Utveckling, provning genom bestråln ing av lågaktiva och strålni ngsresistenta material samt 
modellering av dem, utveckling av de centrala tekniska lösni ngar som behövs för drift av 
fusionskraftverk, inbegripet ma ntlar, arbete med konstruktions utkast för DEMO, där också 
säkerhets- och miljöaspekter ingår. 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/421 
 iv) FoU-verksamhet på lång sikt 
Fusionsprogrammet kommer att bygga vidare på den verksamhet som är speciellt inriktad på 
ITER- och DEMO-projekten och därigenom bygga  upp kompetens och utvidga kunskapsbasen på 
områden som har strategisk betydelse för fram tida fusionskraftverk. Denna forskningsverksamhet 
kommer att leda till att fusionskraften blir lä ttare att genomföra tekni skt och göra ekonomiskt 
bärkraftig. I sjunde ramprogrammet ingår bl.a. fö ljande särskilda åtgärder för dessa ändamål: 
– Studier av förbättrad utformning av ma gnetiska inneslutningssystem, inklusive 
stellaratorer, för de fusionstekniska lösn ingar som är mest lovande för användning i 
reaktorer. Arbetet kommer att inriktas på  färdigställandet av W7-X-stellaratorn, 
användning av befintlig utrust ning för utbyggnad av försöksdatabaserna och bedömning av 
framtidsutsikterna för dessa konfigurationer. 
– Ett program för experimentell fusionsfysik med omfattande utforskning av fusionsplasmor 
som mål för att optimera konstruktionen av fusionskraftverk. 
– Teoribildning och ytterligare modellering med omfattande kunskaper om fusionsplasmor 
av reaktorkvalitet som slutmål. 
– Undersökningar av fusionsenergins samhälls aspekter och ekonomiska aspekter och 
kampanjer för att öka allmänhetens medvetenhet och kunskap om fusionsenergi. 
Den befintliga verksamheten på området för fusionsenergi genom tröghe tsinneslutning, genom 
vilket medlemsstaternas civila forskning om tr öghetsinneslutning bevakas, kommer att fortsätta. 
L 400/422 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 v) Personalresurser, utbildning och fortbildning 
Att se till att det finns lämplig personal och e tt intensivt samarbete inom programmet, både för 
ITER-projektets omedelbara behov och behoven på medellång sikt, liksom för vidareutvecklingen 
av fusionstekniken, är uppgifter som kommer  att hanteras genom följande åtgärder: 
– Stöd till fri rörlighet för forskare mellan organisationer som deltar i programmet för att 
stimulera till ökat samarbete och bättre integrering av programmet, och främja 
internationellt samarbete. 
– Fortbildning på doktorandnivå och postdoktoral  nivå av ingenjörer  och forskare. Som 
"utbildningsplattformar" ingår här bl.a. anvä ndning av anläggningar i programmet, samt 
specialinriktade seminarier och workshopar. Åtgärder skall vidt as för att främja samarbete 
mellan programdeltagare inom högre utbildni ng, vilket kan omfatta masters- och 
doktorandkurser i fysik oc h ingenjörsvetenskap inom fusionsområdet. 
– Satsningar på innovation och utbyte av  know-how med berörda universitet, 
forskningsinstitut och industriföretag. 
– Främjande av patentering. 
vi) Infrastruktur 
Genomförandet av ITER i Europa inom ramen fö r den internationella I TER-organisationen kommer 
att vara ett led i den nya fo rskningsinfrastruktur som har en  stark europeisk dimension. 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/423 
 vii) Tekniköverföring 
ITER kommer att kräva en ny och mer flexibel struktur för att den process av innovation och 
tekniska framsteg som därigenom uppstår snabbt skall kunna överföras till industrin och den 
utmaning som det innebär att skapa förutsättninga r för en mer konkurrenskraf tig europeisk industri 
skall kunna antas. 
viii) Att tillgodose nya och oförutsedda politiska behov 
Genom ett "snabbspår" för ett program för fusi onsutvecklingen kan man få ut fusionsenergin 
tidigare på marknaden, som ett led i en mer vittomf attande politik för att behandla frågorna om en 
tryggad energiförsörjning i Europa , klimatförändringen och hållbar utveckling. Huvudmålet, och en 
viktig milsten på "snabbspåret" skulle vara ett tidigare färdig ställande av DEMO-reaktorn. Inom 
sjunde ramprogrammet skulle detta omfatta ve rksamhet och projekt inom ramen för den 
internationella satsningen med bredare inriktning på fusionsenergi, som Euratom genomför i 
samverkan med partner i ITER-projektet. 
2.2 Kärnklyvning och strålskydd 
Indirekta åtgärder kommer att genomföras inom de  fem viktiga verksamhetsområden som beskrivs 
nedan. Det övergripande målet är att särskilt förbättra säkerhetsp restanda, resurseffektivitet och 
kostnadseffektivitet vid kärnklyvn ing och vid användning av stråln ing inom industri och medicin. 
Det finns emellertid viktiga kopplingar som skär  genom hela programmet, och det måste finnas 
tillräckligt utrymme för samverkan mellan olika verksamheter. Här är stöd till utbildning och 
forskningsinfrastruktur av största betydelse. Utbildningsbehoven må ste ingå som en tung aspekt i 
alla av gemenskapen finansierade projekt inom  denna sektor, och dessa kommer tillsammans med 
stödet till forskningsinfrastruktur att vara ett vikt igt inslag när det gäller att lösa frågan om 
kärnteknisk kompetens. 
L 400/424 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 Det europeiska området för forskningsverksam het behöver stärkas, och för detta krävs en 
gemensam europeisk ståndpunkt om centrala prob lem och arbetssätt. Det kommer att upprättas 
förbindelser mellan nationella program, och upprättande av nätverk med internationella 
organisationer och tredjeländer kommer att främjas, däribland med USA, de nya oberoende staterna 
i f.d. Sovjetunionen samt med Kanada och Japan. I de fall gemenskapen har ett uppenbart intresse 
måste Euratom spela en aktiv roll i redan existe rande forum som samordnar FoTU-verksamhet på 
det internationella planet. I förekommande fall ko mmer samordning att ske även med det särskilda 
programmet för direkta åtgärder, som genomförs av Gemensamma forskningscentrumet (GFC) på 
det här området, liksom med indirekta åtgärder inom fusionsenergiforskningen. 
Lika starka förbindelser måste upprättas med fo rskningen inom EG:s ramprogram, framför allt när 
det gäller europeisk standardisering, utbildni ng, miljöskydd, materialvetenskap, samhällsstyrning, 
gemensam infrastruktur, säkerhet, säkerhetskultur och energi. Internationellt samarbete är ett 
centralt inslag i verksamheten på många av temaområdena. 
i) Hantering av radioaktivt avfall 
Mål 
Målen är att genom tillämpningsorienterad FoTU-verksamhet lägga en solid vetenskaplig och 
teknisk grund för demonstration av teknik och sä kerhet i fråga om geol ogisk slutförvaring av 
utbränt kärnbränsle och långlivat radioaktivt av fall, att stödja utarbetandet av en gemensam 
europeisk ståndpunkt om de viktigas te frågorna om hantering och sl utförvaring av kärnavfall, samt 
att undersöka sätt att nedbringa mängden avfall och/eller dess risker genom separation, 
transmutation eller andra metoder. 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/425 
 Åtgärder 
Geologisk slutförvaring: FoTU-verksamhet på området geologisk slutförvaring av högaktivt 
och/eller långlivat radioaktivt avfall, inklusive ingenjörstekniska studier och demonstration av 
utformning av förvar, bestämning på plats av berg tekniska egenskaper (både i allmänt inriktade och 
platsspecifika underjordiska laboratorier), kunskap om miljön vid slutförvarsplatser, undersökning 
av relevanta processer i närområdet (avfallsform  och anlagda barriärer) och på större avstånd 
(berggrund och utsläppsvägar till biosfären), utveckling av pålitliga metoder för bedömning av 
prestanda och säkerhet samt utredning av frågor  om samhällsstyrning och samhällsfrågor som har 
betydelse för allmänhetens acceptans. 
Separation och transmutation: FoTU-verksamhet inom alla tekniska områden som rör separation 
och transmutation, som skulle kunna utgöra ba sen för utveckling av pilotanläggningar och 
demonstrationssystem för de mest avancerade se parationsprocesserna och transmutationssystemen, 
med bl.a. subkritiska och kritiska system, i sy fte att nedbringa mängderna av och riskerna med 
högaktivt långlivat radioaktivt av fall, som kommer från upparbetni ng av utbränt kärnbränsle. Man 
kommer också att utforska möjligheterna med konstruktioner där mindre mängder avfall uppstår vid 
kärnkraftsproduktion, bl.a. effektivare utnyttjande av klyvbart material i befintliga reaktorer. 
ii) Reaktorsystem 
Mål 
Målen för dessa åtgärder är att trygga fortsatt sä ker drift av alla relevanta typer av befintliga 
anläggningar och, för att bidra till ökad diversifiering av  energikällorna, till ökad trygghet i fråga 
om energiförsörjningen och till motverkan av den globala uppvärmningen, att också utforska 
möjligheterna att med mer avancerad teknik åstadkom ma ett ännu säkrare, me r resurseffektivt och 
mer konkurrenskraftigt utnyttjande av kärnenergi. 
L 400/426 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 Åtgärder  
Säkerhet hos kärnenergianläggningar: FoTU-verksam het på området driftssäkerhet hos befintliga 
och framtida kärnenergianläggningar, framför a llt bedömning av kärnkraftverkens livslängd och 
skötsel, säkerhetskultur (minimering av risken fö r mänskliga eller organisa toriska fel), metoder för 
avancerad säkerhetsbedömning, verktyg för numer isk simulering, instrumentering och styrning, 
samt förebyggande av allvarliga olyckor och skadeb egränsning. Även tillhörande åtgärder för att 
optimera kunskapshanteringen och upprätthålla yrkeskompetensen ingår. 
Avancerade nukleära system: FoTU-verksamhet för ett mer effektivt utnyttjande av nuvarande 
system och bränslen och, i samverkan med inte rnationella satsningar på detta område, t.ex. 
Generation IV International Forum, för undersök ning av vissa aspekter av utvalda avancerade 
reaktorsystem i syfte att bedöma deras poten tial, "motståndskraft" mot spridning för 
kärnvapentillverkning samt effekter för hållba rhet på lång sikt, inklusive verksamhet inom 
grundforskningen1 (framför allt inom materialvetenska p) och studier av bränslecykeln och 
innovativa bränslen samt avfallshanteringsaspekter. 
iii) Strålskydd 
Mål 
För en säker användning av strålning inom sjukvård och industri krävs en väl utformad politik för 
strålskydd och ett effektivt genomförande av denna, och detta är fortfarande en prioriterad del av 
programmet. Forskningen har en central roll när de t gäller att upprätthålla och förbättra kvaliteten 
på strålskyddet, och det är ett gemensamt mål som gäller all verksamhet i programmet. Forskningen 
har också de viktiga målen att st ödja gemenskapens politik och ett effektivt genomförande av denna 
samt att snabbt och effektiv t tillgodose framväxande behov. 
                                                 
1 Det erinras om att inom ramen för EG :s särskilda program "Idéer" stöder ERC 
spetsforskning inom alla områden för vetenskaplig och teknisk grundforskning. 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/427 
 Ett huvudmål i denna forskning kommer att vara att bi dra till att klargöra de n omstridda frågan om 
risken vid exponering för strålning med låga  doser under lång tid. En lösning av denna 
vetenskapliga fråga och lagstiftningsfråga kan få  betydande ekonomiska oc h/eller hälsomässiga 
konsekvenser för användningen av stråln ing, både inom sjukvård och industri. 
Åtgärder 
– Kvantifiering av risker vid låg och långvari g exponering: Noggranna re kvantifiering av 
hälsoriskerna vid låg och långvarig exponering, med hänsyn tagen till variationen mellan 
olika individer, genom epidemiologiska studi er och bättre kunskap om mekanismerna 
genom forskning om cell- och molekylärbiologi. 
– Användning av strålning i sjukvården: Förbättrad  säkerhet och effektivitet vid medicinsk 
användning av strålning för diagnostik och be handling (här ingår också nukleärmedicin) 
med hjälp av ny teknik och genom en förnuftig  avvägning mellan fördelar och risker med 
sådan användning. 
– Katastrofinsatser och sanering: Bättre samo rdning och integrering av katastrofinsatser 
(inklusive karaktärisering av  kontaminationen och sanering av oavsiktligt kontaminerade 
områden) i Europa genom att ta fram gemensa mma instrument och strategier samt visa att 
de fungerar under verkliga förhållanden. 
L 400/428 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 – Uppsåtligt skadlig användning av strålning el ler radioaktivt material: Utveckling av 
hållbara och praktiskt användbara metoder fö r hantering av ver kningarna av uppsåtligt 
skadlig användning (bland annat genom avledning ) av strålning eller radioaktiva material 
som även omfattar direkt och indirekt påve rkan av hälsan och kontaminering av miljön, 
framför allt bebodda områden samt livsmedels- och vattenförsörjning.  I förhållande till temat Säkerhet , som även kan dra nytta av  relevant sakkunskap som 
förvärvats vid tidigare Euratomåtgärder,  i det särskilda programmet Samarbete
1 kommer 
komplementaritet att garanter as och dubbelarbete undvikas.  
– Övriga områden: Nationell forskningsverksamhet inom andra områden (t.ex. naturlig 
strålning, radioekologi, miljöskydd, dosimet ri, yrkesexponering, riskkontroll osv.) skall 
integreras på ett effektivare sätt. 
                                                 
1 Ingår i Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram. 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/429 
 iv) Infrastruktur 
Mål 
Forskningsinfrastruktur är oundgänglig för FoTU-ver ksamhet inom kärnvetenskap, kärnteknik och 
för strålningsvetenskap och varierar i storle k från mycket stora och dyra anläggningar och 
laboratorienätverk, till mycket mindre resurser, t. ex. databaser, numeriska simuleringsverktyg och 
vävnadsbanker. Målen med programmet är att ge stöd åt infrastrukturer  som är av central betydelse 
i de fall det finns ett klart europeiskt mervärde särskilt när det gäller at t åstadkomma en kritisk 
massa och ersätta föråldrade anlä ggningar, t.ex. forskningsreaktore r. På så sätt kommer man att 
befästa de goda resultaten från de föreg ående gemenskapsprogrammen, som har förbättrat 
transnationellt tillträde till sådana infrastrukturer  liksom samarbete mellan dem och bidragit till att 
vidmakthålla den höga nivån på de tekniska re sultaten, innovationen och säkerheten inom den 
europeiska kärnenergisektorn. 
Forskningsinfrastrukturen betyder också mycket fö r utbildning av vetenskapsmän och ingenjörer. 
Åtgärder 
– Stödjande forskningsinfrastr ukturer: Stöd till konstruktion, modernisering, uppbyggnad 
och drift av viktig forskningsinfrastruktur  som behövs på något av de ovannämnda 
temaområdena. Det gäller t.ex. underjordisk a laboratorier för forskning om geologisk 
slutförvaring av radioaktivt avfall, pilot- och provningsanläggninga r för separations- och 
transmutationsutrustning, komponenter och undersystem till reaktorer, heta celler ( hot 
cells), anläggningar för simulering av allv arliga olyckor, termohydraulisk provning, 
anläggningar för materialprovning, numeriska simuleringsverktyg och radiobiologiska 
anläggningar samt databaser och vävnadsbanker för användning inom 
strålskyddsforskning. 
L 400/430 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 – Tillträde till forskningsinfrastr ukturer: Att underlätta för forskarlag och enskilda forskare 
att få transnationellt tillträde till befintlig och framtida forskningsinfrastruktur i olika länder. 
v) Personalresurser, utbyte och fortbildning 
Mål 
Inom alla områden, där kärnklyvning och strå lskydd förekommer, är man angelägen om att 
bibehålla den höga sakkunskap och högt kvalificerade personal so m behövs och detta kan påverka 
framför allt förmågan att vidmakthålla god kärnsäke rhet och därför skall målen i programmet vara 
att genom olika åtgärder främja utbredningen av vetenskaplig kompetens och know-how inom hela 
sektorn. Syftet med dessa åtgärder är att garantera tillgång på kvalif icerade forskare, ingenjörer och 
tekniker så snart som möjligt, t.ex. genom gemens amma utbildningsinsatser och bättre samordning 
mellan utbildningsinstitutionerna i EU för att se till att utbildningarna blir likvärdiga i alla 
medlemsstater eller genom att förbättra studenters och forskares möjligheter till fortbildning och fri rörlighet mellan institutioner i olik a länder. Det är enbart genom a tt ta itu med den här frågan på 
europeisk nivå som man kan ombesörja den stimul ans och de likvärdiga nivåer som krävs i fråga 
om högre utbildning. På det sättet un derlättar man den fria rörligheten för en ny generation forskare 
mellan utbildnings- och forskningsinstitutioner och tillgodoser de behov av fortbildning som 
ingenjörer har under hela sin karr iär med hänsyn till att de står inför morgondagens vetenskapliga 
och tekniska utmaningar i den kärntekniska sektor n med dess allt större integration av olika 
områden. 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/431 
 Åtgärder 
– Fortbildning: Samordning av nationella progr am och tillgodoseende av behov av allmän 
fortbildning inom kärnvetenskap och kärntekn ik med en rad olika instrument, däribland 
sådana som är konkurrensutsatta, som en del av allmänt personalstöd inom alla 
temaområden. Här ingår också stöd till kursv erksamhet och utbildningsnätverk samt 
åtgärder som syftar till att gö ra sektorn mer attraktiv för un ga forskare och ingenjörer. 
– Forskarutbyte: Stöd huvudsakligen i form av s tipendier och doktoran dtjänster för att öka 
utbytet av vetenskapsmän och högskoleutbild ade ingenjörer mellan olika universitet, 
högskolor och forskningsinstitut i medlemsstaterna, men också mellan institutioner i länder utanför EU. Särskilt stöd kan ges till utbyte av  forskare från de nya oberoende staterna i 
f.d. Sovjetunionen. 
L 400/432 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 3. Etiska aspekter 
Grundläggande etiska principer skall följas vi d genomförandet av detta program och i den 
forskningsverksamhet som följer av det. H it hör bl.a. de princi per som framgår av 
Europeiska unionens stadga om de grundläggand e rättigheterna, däribland skydd av människans 
värdighet och liv, skydd av personuppgifter och priva tlivet samt av djuren och miljön i enlighet med 
gemenskapslagstiftningen och de senaste versione rna av tillämpliga intern ationella konventioner, 
riktlinjer och uppförandekoder, såsom Helsingforsdeklaratione n, Europarådets konvention om 
mänskliga rättigheter och biomedicin, vilken  undertecknades i Ovie do den 4 april 1997, med 
tilläggsprotokoll, FN-konventione n om barnets rättigheter, Unes cos universella deklaration om 
humangenomet och mänskliga rättigheter, FN-konven tionen om bakteriologisk a (biologiska) vapen 
och toxinvapen (BTV-konventionen), det internationella fö rdraget om växtgenetiska resurser för 
livsmedel och jordbruk, samt Världshälsoorga nisationens (WHO) gä llande resolutioner. 
Hänsyn kommer också att tas till synpunkterna frå n den europeiska rådgivande gruppen för etik 
inom bioteknik (1991–1997) och den europeiska gruppen för etik inom vetenskap och ny teknik 
(sedan 1998). 
I överensstämmelse med subsidiaritetsprincipen och de olika angreppssätt som tillämpas i Europa 
måste deltagare i forskningsprojek t följa gällande lagar, förordningar och etiska bestämmelser i de 
länder där forskningen kommer att genomföras.  Nationella bestämmelser gäller under alla 
förhållanden, och forskningsverksamhet som är förb juden i en given medlemsstat eller något annat 
land kommer inte att erhålla något gemenskapsfinans ierat stöd i medlemsstaten eller landet i fråga. 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/433 
 I tillämpliga fall skall deltaga rna i forskningsprojekten begära godkännande från relevanta 
nationella eller lokala etikko mmittéer, innan FoTU-verksamhete n inleds. Kommissionen kommer 
systematiskt att genomföra en etisk granskning av sådana förslag som berör etiskt känsliga frågor 
eller som inte tillräckligt uppmärksammar etiska as pekter. I särskilda fall kan en etisk granskning 
genomföras under projektets genomförande. 
Enligt protokollet om djurskydd och djurens välfär d, som fogas till fördraget, skall gemenskapen 
fullt ut ta hänsyn till djurens välfärd när gemenska pspolitik utarbetas och genomförs – detta gäller 
även forskning. Enligt rådets direktiv 86/609/EE G av den 24 november 1986 om tillnärmning av 
medlemsstaternas lagar och andra författningar om skydd av djur som används för försök och andra 
vetenskapliga ändamål1 skall alla experiment utformas så att man undviker att utsätta försöksdjuren 
för ångest, smärta och lidande i onödan; så få djur som möjligt skall a nvändas; man skall ta i 
anspråk djur med den lägsta graden av neurof ysiologisk känslighet och man skall se till att 
förorsaka minsta möjliga smärta, lidande, ångest eller bestående men. Förändringar av djurens arvsmassa och kloning av djur får endast komma i fråga om syftena är etiskt motiverade och 
villkoren är sådana att djurens välfärd garanteras  och principerna om biologisk mångfald följs. Vid 
genomförandet av detta program  kommer kommissionen regelbunde t att övervaka vetenskapliga 
framsteg och nationella och internationella best ämmelser för att ta hä nsyn till utvecklingen. 
 
                                                 
1 EGT L 358, 18.12.1986, s. 1. Direktivet ändrat genom Europaparlamentets och rådets 
direktiv 2003/65/EG (EUT L 230, 16.9.2003, s. 32).