INKOMST- OCH UTGIFTSREDOVISNING OCH BALANSRÄKNING FÖR VERKSAMHETEN UNDER BUDGETÅRET 1996 (i enlighet med artiklarna 78 och 81 i budgetförordningen av den 21 december 1977) VOLYM IV KONSOLIDERAD INKOMST- OCH UTGIFTSREDOVISNING OCH BALANSRÄKNING (97/C 349/01)

FÖRKLARANDE ANMÄRKNINGAR

Sida

Förord

1. Struktur . 3

2. Sammanfattning av de grundläggande redovisningsprinciperna . 3

Kapitel 1: Grundläggande fakta om genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för 1996

1. Resultat av genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget 1996 . 6

2. Konsoliderad sammanställning av budgetgenomförandet 1996

- Inkomster . 7

- Användning av disponibla anslag . 8

- Fullgörande av åtaganden . 11

Kapitel 2: Konsoliderad inkomst och utgiftsredovisning för budgetåret 1996

1. Budgetårets saldo - beståndsdelar

- Tabell 1: Resultat av budgetens genomförande . 12

- Tabell 2: Inkomster under budgetåret . 13

- Tabell 3: Utgifter under budgetåret . 14

- Tabell 4: Anslag för betalningar som överförts från budgetåret 1995 . 18

- Tabell 5: Växelkursdifferenser . 22

- Tabell 6: Överskridande av icke-diff anslag som överförts från 1995 till 1996 . 22

2. Sammanfattning av genomförandet av 1996 års allmänna budget

- Tabell 7: Inkomster . 23

- Tabell 8: Anslag för åtaganden . 24

- Tabell 9: Anslag för betalningar . 30

- Tabell 10: Åtaganden som ingåtts mot differentierade anslag och som återstod att fullgöra den 31 december 1996, uppdelade efter de år de ingåtts . 36

- Tabell 11: Åtaganden mot differentierade anslag planerad förfalloplan per den 31 december 1996 . 40

- Tabell 12: Åtaganden mot differentierade anslag som återstod att fullgöra den 31 december 1996 samt totala utförda betalningar . 42

- Tabell 13: Åtaganden som fullgjorts under budgetåret 1996 mot differentierade anslag . 44

- Tabell 14: Redogörelse för transaktioner sedan det ursprungliga åtagandet . 46

- Tabell 15: Fördelning av utförda betalningar under 1996 enligt slag . 60

- Tabell 16: Resultat av budgetgenomförandet avseende deltagandet från de EFTA-länder som är medlemmar i EES . 62

Kapitel 3: Konsoliderad balansräkning för Europeiska unionen per den 31 december 1996

- Balansräkning per den 31 december 1996 . 63

- Bilagor till den konsoliderade balansräkningen . 68

- Förklarande anmärkningar till den konsoliderade balansräkningen . 72

Kapitel 4: Åtaganden som inte förs in i balansräkningen potentiella förpliktelser, skulder och fordringar för Europeiska unionen den 31 december 1996

- Gjorda åtaganden . 80

- Åtaganden från tredje man . 83

- Förklarande anmärkningar . 85

FÖRORD

1 STRUKTUR

1.1 Europeiska unionens inkomst- och utgiftsredovisning och balansräkning upprättas i enlighet med artiklarna 78, 80 och 81 i budgetförordningen av den 21 december 1977 för Europeiska gemenskapernas allmänna budget, senast ändrad genom rådets förordning nr 2335/95 av den 18 september 1995.

1.2 Europeiska unionens räkenskaper redovisas i fyra volymer:

>Plats för tabell>

1.3 I volym I redogörs för de grundläggande dragen i budgetgenomförandet för det budgetår som behandlas.

I volymerna II och III återges inkomsterna och utgifterna under budgetåret fördelade mellan de olika institutionerna i enlighet med kontoplanen. I dessa volymer finns också tabeller över kapitaltransaktioner i form av in- och utlåning.

Denna volym IV innehåller den konsoliderade inkomst- och utgiftsredovisningen och balansräkningen för Europeiska unionen, tillsammans med förklarande anmärkningar. I den konsoliderade inkomst- och utgiftsredovisningen och balansräkningen anges även siffrorna för det föregående budgetåret.

2 SAMMANFATTNING AV DE GRUNDLÄGGANDE REDOVISNINGSPRINCIPERNA

2.1 Räkenskaperna förs i enlighet med bestämmelserna i budgetförordningen av den 21 december 1977 för Europeiska gemenskapernas allmänna budget, senast ändrad genom en förordning av den 18 september 1995 och kompletterad genom en förordning om tillämpning av vissa av dess bestämmelser.

2.2 Omräkning till ecu

2.2.1 Räkenskaperna förs i ecu. Denna enhet utgörs av en "valutakorg" bestående av tolv medlemsstaters valutor, och dess sammansättning justeras periodvis. Efter den senaste översynen av ecuns sammansättning i september 1989 består den av följande belopp i respektive valuta:

>Plats för tabell>

2.2.2 När förskott betalas ut inom ramen för garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket sker detta till den växelkurs som råder den tjugonde dagen i den andra månaden före den månad som beloppet beviljats för.

Vid vissa transaktioner som avser personal sker omräkning till särskilda kurser.

Vid övriga transaktioner sker omräkningen till den räkenskapsmässiga omräkningskurs som gäller den månad som transaktionen sker.

2.2.3 De omräkningskurser för ecu som använts vid upprättandet av balansräkningen är de som gällde den 31 december 1996, utom för följande rubriker:

- Materiella anläggningstillgångar (möbler och utrustning) som behåller sitt värde enligt den bokföringsmässiga ecu-kursen vid förvärvet.

- Anslag som skall överföras och som till delar består av åtaganden i nationell valuta som omräknats till ecu enligt de bokföringsmässiga kurser som tillämpades i december. Detta beror på att överförda anslag inte får omvärderas i efterhand.

2.2.4 Omräkningskurserna för medlemsstaternas valutor den 31 december 1996 såg ut på följande sätt:

>Plats för tabell>

2.3 Inkomster

2.3.1 Egna medel och finansiella bidrag bokförs på grundval av beloppen på de konton som medlemsstaternas förvaltningar öppnat i kommissionens namn.

Den differens som uppstår mellan egna medel från mervärdesskatt och BNI samt de finansiella bidragen i budgeten å ena sidan, och de belopp som faktiskt kan uppbäras å andra sidan, skall beräknas senast den 1 juli påföljande budgetår. Beloppet skall sedan föras in i en ändringsbudget under det året.

2.3.2 Övriga inkomster bokförs på grundval av den faktiska uppbörden under budgetåret.

2.4 Utgifter

2.4.1 När saldot för budgetåret beräknas avser man med utgifter de betalningar som skett mot de anslag för betalningar som beviljats för budgetåret i fråga, plus de av årets anslag för betalningar som överförs till följande år.

2.4.2 Betalningar anses ha genomförts mot anslagen för betalningar för innevarande budgetår om utanordnandet förelagts styrekonomen senast den 31 december och betalningen därefter verkställts av räkenskapsföraren senast den 15 januari.

Vad avser garantisektionen inom Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket räknas de betalningar med som genomförts av medlemsstaterna från och med den 16 oktober till och med den 15 oktober påföljande år, förutsatt att åtagandet och utanordnandet lagts fram för styrekonomen senast den 31 januari året därefter.

2.4.3 Överföring sker endast till närmast påföljande budgetår, och går till på följande sätt:

- Icke-differentierade anslag: Överföringen är automatisk om det återstår åtaganden att fullgöra. I övriga fall krävs ett förhandsgodkännande från den budgetansvariga myndigheten.

- Differentierade anslag: Betalningsbemyndiganden som inte utnyttjas skall normalt förfalla. Kommissionen kan emellertid besluta om överföring i fall då påföljande års betalningsbemyndiganden visar sig otillräckliga för att täcka tidigare åtaganden eller åtaganden som ingåtts mot åtagandebemyndiganden som också överförts från tidigare budgetår.

2.5 Förskott och påskyndade betalningar

Med undantag för förskott inom den gemensamma jordbrukspolitiken skall förskott som betalas ut inom ramen för driftsutgifterna ingå i beräkningarna av budgetårets utgifter, och således inte föras upp som tillgångar i balansräkningen.

2.6 Fordringar

Värdet på fordringar får aldrig korrigeras. Om så ändå skulle ske måste en särskild anmärkning föras in i balansräkningen.

2.7 EFTA-ländernas deltagande i 1996 års allmänna budget

De anslag som härrör från de EES-anslutna EFTA-ländernas bidrag till gemenskapens budget ingår i tabellerna i denna volym.

De redogörs också för separat i tabell 16.

2.8 Budgetårets saldo

Saldot för budgetåret består av två delar (resultatet för Europeiska unionen och resultatet av EES-ländernas deltagande).

Det utgörs av skillnaden mellan

- samtliga inkomster under budgetåret, och

- de betalningar som skett mot budgetårets anslag plus de anslag för budgetåret som överförs till det följande (definitionen av årets utgifter anges närmare i punkt 2.4.1 ovan).

Denna skillnad skall ökas eller minskas med

- nettosumman av de anslagsbelopp som överförts från tidigare budgetår och som förfaller, och de eventuella betalningar som, på grund av ecu-kursens variationer, överskrider de icke-differentierade anslag som överförts från föregående budgetår, plus

- saldot av de kursvinster och kursförluster som gjorts under budgetåret.

2.9 Konsolideringen

I de konsoliderade räkenskaperna sammanställs Europaparlamentets, rådets, kommissionens (inklusive publikationsbyrån och Gemensamma forskningscentret), domstolens, revisionsrättens, Ekonomiska och sociala kommitténs och Regionkommitténs räkenskaper.

Den metod som tillämpas är fullständig konsolidering.

KAPITEL 1 GRUNDLÄGGANDE FAKTA OM GENOMFÖRANDET AV EUROPEISKA UNIONENS ALLMÄNNA BUDGET FÖR BUDGETÅRET 1996

RESULTAT AV BUDGETENS GENOMFÖRANDE

Resultatet av budgetens genomförande återfinns under rubrik I.B i den konsoliderade balansräkningen, under skulder

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

ANVÄNDNING AV DE DISPONIBLA ANSLAGEN

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

KAPITEL 2 KONSOLIDERAD INKOMST- OCH UTGIFTSREDOVISNING FÖR BUDGETÅRET 1996

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

Tabell 14 ÅTAGANDEN SOM SKALL BETALAS PER DEN 31 DECEMBER 1996 REDOGÖRELSE FÖR RÖRELSER SEDAN DET URSPRUNGLIGA ÅTAGANDET (inklusive åtaganden som fullgjordes under 1996)

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

KAPITEL 3 KONSOLIDERAD BALANSRÄKNING FÖR EUROPEISKA UNIONEN PER DEN 31 DECEMBER 1996

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

Bilagor till europeiska unionens konsoliderade balansräkning

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

LIKVIDA TILLGÅNGAR OCH KORTFRISTIGA SKULDER

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

FÖRKLARANDE ANMÄRKNINGAR TILL BALANSRÄKNINGEN TILLGÅNGAR

I. ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR

A. Materiella tillgångar

Anmärkningar:

Inköpskostnaderna för lös och fast egendom tas upp i budgetutgifterna under det budgetår då de anskaffas. Ingen senare avskrivning praktiseras. Tillgångarna anges i balansräkningen till dess att de avyttras eller avställs.

På grundval av den fysiska inventeringen under budgetåret 1996 bedömer kommissionen att det belopp som förts upp i balansräkningen under fasta tillgångar stämmer överens med verkligheten, med förbehåll för tillgångar som kan komma att upptäckas i ett senare skede, värdekorrigeringar samt resultat av kompletterande inventeringar som skall utföras vid gemenskapens kontor inom Europeiska unionen och vid delegationerna utanför dess territorium samt vid Gemensamma forskningscentret. Vad gäller Gemensamma forskningscentret har inventeringen inletts och resultaten borde bli tillgängliga i början av 1998.

Kommissionen har strävat efter att motivera de skillnader som återfinns mellan balansräkningarna för 1995 och 1996 så uttömmande som möjligt, i de fall då siffrorna är jämförbara.

1. Fastigheter

I de fall då förvärvet skett efter 1992 har värdet på mark och byggnader i Bryssel och vid kontor och delegationer förts in i balansräkningen till inköpspriset, omräknat i ecu till den kurs som gällde vid inköpet. Byggnader i Bryssel som förvärvats före 1981 har förts in till den omräkningskurs för ecu som gällde i januari 1981.

Värdet på mark och byggnader vid delegationerna som förvärvats före 1992 har justerats med hänvisning till marknadspriset. Värderingarna har utförts av oberoende experter, och de aktuella beloppen fördes in i balansräkningen den 31 december 1996.

I det speciella fallet med delegationen vid OECD, där kommissionen fick ta över byggnaden gratis från EKSG i december 1994 har oberoende experter utfört en värdering baserad på marknadpris.

Vad gäller Ispra skedde 1984 en uppskrivning av värdena med 14 % för byggnader och med 20 % för övriga installationer och utrustning. Till detta skall läggas de investeringar som ökat byggnadernas värde eller livslängd.

2. Förskott och delbetalningar för materiella tillgångar

De byggnader vid vissa av gemenskapens kontor och delegationer som ursprungligen finansierats av EKSG förs upp under denna rubrik. Även om EKSG ersattes fullt ut för detta under 1995, återfinns dessa byggnader, med undantag för dem i Haren, Marseille och New York, fortfarande i EKSG:s balansräkning så länge som överlåtelsehandlingarna för egendomen inte upprättats i det skede då räkenskaperna avslutas.

3. Materiel och lösöre

4. Rullande materiel

Under dessa rubriker i balansräkningen uppförs lös egendom som förts in i inventarieförteckningen i enlighet med gällande lagstiftning vid förvärvstillfället (förordningen om tillämpning av vissa bestämmelser i budgetförordningen).

5. Datautrustning

Utrustning i denna kategori redovisas separat vid sidan om övrig lös egendom, med tanke på det stora värde den representerar.

B. Kapitalandelar

1. Kapitalandelar i EBRD

Startkapitalet i Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling uppgick till 10 miljarder ecu, varav 3 % tecknades av gemenskapen. 30 % av detta kapital är fullständigt inbetalt.

Det kapital som gemenskapen tecknat i EBRD förs upp under denna rubrik i sin helhet. Detta beror på att aktieägaren åtar sig ett fullt och slutgiltigt ansvar för hela det tecknade kapitalet. De inbetalningar som återstår, nämligen 210 miljoner ecu, har förts upp på balansräkningens skuldsida (under rubrik I.G)

Det bör påpekas att bankens direktörer vid sitt årliga sammanträde den 15 april 1996 beslutade att fördubbla bankens auktoriserade kapital. Efter detta beslut kan gemenskapen teckna ytterligare 30 000 aktier à 10 000 ecu vardera. En sådan transaktion skulle omfatta 22,5 % inbetalda aktier och 77,5 % icke inbetalda aktier. Den 31 december 1996 hade ännu inget beslut fattats i denna fråga.

2. Kapitalandelar i ECIP-programmet (European Community Investment Partners)

Till denna rubrik förs de andelar och deltagarlån som gemenskapen innehar i de "samriskföretag" som skapats inom ramen för ECIP.

Värdet av dessa långfristiga fordringar och andelar i balansräkningen är baserat på de belopp som utbetalats från den allmänna budgeten.

En oberoende redovisningsrevision av samtliga centraliserade konton pågår. När denna avslutats kan framtida balansräkningar upprättas på grundval av den faktiska utbetalningssituationen för dessa tillgångar.

3. Eurotech capital

4. Venture consort

"Eurotech capital" avser bidrag som utbetalats sedan 1990 och som utgörs av förskott som skall återbetalas enligt vissa villkor när kontrakten löper ut. Det instrument som kallas "Venture consort" avser bidrag som utbetalats efter 1985 för investeringar i små och medelstora företag som utvecklar innovativa projekt.

Eftersom det i båda fallen rör sig om transaktioner i form av riskkapital till högteknologiska, gränsöverskridande projekt som befinner sig i en inledningsfas, är det verkliga värdet av dessa fordringar mycket svårt att beräkna i nuläget.

Med hänsyn till försiktighetsprincipen ges full täckning av dessa bidrag i balansräkningen, och de uppförs till värdet 0.

De belopp som utbetalats inom ramen för dessa båda instrument redovisas i två tabeller i volym II till inkomst- och utgiftsredovisningen.

5. Europeiska investeringsfonden

I enlighet med rådets beslut av den 6 juni 1994 bidrar gemenskapen företrädd av kommissionen till Europeiska investeringsfondens kapital med ett belopp på 600 miljoner ecu, vilket motsvarar 30 % av fondens totala kapital.

Beloppet fördes upp på kommissionens balansräkning den 31 december 1996 på samma sätt som gemenskapens andel i EBRD.

De återstående betalningarna för det icke inbetalda kapitalet uppgår till 480 miljoner ecu (80 % av gemenskapens andel) och uppförs på skuldsidan i balansräkningen, under rubrik I.G.

Vad avser det inbetalda kapitalet (20 %) återstår i praktiken ett belopp på 30 miljoner ecu att betala in, och detta belopp har förts upp på skuldsidan under kortfristiga skulder (rubrik II.E.6).

C. Lån som utbetalats från budgetanslagen

Denna rubrik avser i första hand lån som beviljas inom samarbetet med tredje land, dels lån på särskilda villkor (437,2 miljoner ecu), dels riskkapitaltransaktioner till länder i Medelhavsområdet (63,1 miljoner ecu). Under 1991 beviljades Turkiet ett lån på 175 miljoner ecu inom ramen för de finansiella stödåtgärder som riktades till de länder som närmast berördes av gulfkrisen.

De lån som utbetalats med medel från gemenskapens budget har utvecklats på följande sätt:

>Plats för tabell>

Därtill skall läggas lån och förskott i syfte att främja investeringar i samriskföretag i Asien, Latinamerika, Medelhavsområdet och Sydafrika. Dessa lån och förskott inom ramen för ECIP uppgår till 115,4 miljoner ecu inklusive kapitaliseringar.

Vidare innehåller denna rubrik de lån som beviljas inom ramen för MEDIA-programmet, som har till syfte att främja den audiovisuella industrin i Europa (18,4 miljoner ecu).

Denna rubrik upptar också några mindre lån som beviljas med budgetanslag, nämligen utlåningen till förmån för migrerande arbetstagare (0,2 miljoner ecu) och bygglån till gemenskapens tjänstemän (0,1 miljoner ecu).

Tabeller med närmare redogörelser för dessa lån återfinns i volym II i inkomst- och utgiftsredovisningen.

D. Utlåning med lånade medel

Eftersom detta rör sig om finansiella tillgångar som täcks genom lån, och för att ge en sanningsenlig och fullständig bild av samlade tillgångar, finansieringssituation och uppkomna resultat, presenteras hela den finansiella verksamheten i form av en separat balansräkning och en redogörelse för kostnader och intäkter.

Bokslutet för denna finansiella verksamhet har konsoliderats inom ramen för kommissionens balansräkning enligt metoden fullständig konsolidering.

Med tanke på det särskilda ändamålet med lånen för livsmedelsstöd till f.d. Sovjetunionen bör det noteras att dessa lån i balansräkningen har separerats från de lån för medelfristigt finansiellt bistånd som givits inom ramen för de riktade åtgärderna för att hjälpa Central- och Östeuropas länder att modernisera sin ekonomi och lånen till Algeriet och Israel för finansiellt bistånd.

Utlåningen med lånade medel har utvecklats på följande sätt:

>Plats för tabell>

Inkomsterna från in- och utlåningsverksamheten under budgetåret 1996 framgår av följande tabell:

>Plats för tabell>

Mer detaljerade balansräkningar och redogörelser för inkomster och utgifter från den finansiella verksamheten återfinns i tabellform i inkomst- och utgiftsredovisningens volym II.

E. Garantier som berör gemenskapsbudgeten

Denna rubrik omfattar de betalningar som utförts av kommissionen inom ramen för gemenskapens garantier för lån som syftar till att främja utvecklingen i tredje land.

När saldona för den finansiella verksamheten skall sammanföras i kommissionens balansräkning bör denna punkt i allmänhet vara eliminerad. Vid slutet av 1995 uppstod emellertid ett problem i skarven mellan budgetåren, eftersom kommissionen bokförde en utbetalning på 211,5 miljoner ecu under 1995 medan räkenskapsföraren utförde betalningen under perioden 1 15 januari 1996. Beloppet kunde därför inte avföras från 1995 års balansräkning.

F. Garantifonden

Denna fond är avsedd att täcka risker i samband med de lån som beviljas tredje land eller för projekt som genomförs i tredje land.

Den inrättades genom rådets förordning (EG, Euratom) nr 2728/94 av den 31 oktober 1994.

Fondens medel kommer från gemenskapens budget, från ränteinkomster från fondens finansiella placeringar samt återbetalningar från försumliga gäldenärer i fall då fonden trätt in för att garantera skulder.

Europeiska investeringsbanken ansvarar för den finansiella förvaltningen av fonden inom ramen för ett mandat från gemenskapen.

Garantifondens inkomst- och utgiftsredovisning och balansräkning per den 31 december 1996 återfinns längre fram i denna volym.

Garantifonden mottog medel ur gemenskapens budget för första gången i december 1994.

Det belopp som förts upp på tillgångssidan i kommissionens balansräkning för den finansiella verksamheten motsvarar fondens nettotillgångar den 31 december 1996.

Eftersom fonden är avsedd att vid varje tillfälle kunna täcka risken för försumlighet hos gäldenärer, och med tanke på försiktighetsprincipen, återfinns fondens motsvarighet på skuldsidan inte under eget kapital. I stället har ett belopp motsvarande fondens nettotillgångar på tillgångssidan skapats under rubrik I.E på skuldsidan.

G. Andra fasta tillgångar

Under denna rubrik upptas sådana fasta tillgångar som inte tagits upp under ovanstående kategorier, bland annat säkerhets- och garantibelopp, stående förskott på avgifter för byggnader och de belopp för driftskostnader som utbetalats till ett transportföretag.

II. LAGER

Under denna rubrik upptas värdet av lagret av kontorsmateriel och förbrukningsvaror per den 31 december 1996, värderade efter inköpspriserna för de senaste varorna som inköpts inom 1996 och omräknade till ecu enligt den kurs som gällde vid räkenskapsavslutningen, i linje med den interinstitutionella metoden för lagervärdering.

Vidare omfattar rubriken leveranserna av vetenskaplig och teknisk utrustning till Gemensamma forskningscentret. Lagren av tungt vatten, fissila material och prover för industriellt eller vetenskapligt bruk värderas årligen och förs i enlighet med försiktighetsprincipen upp i balansräkningen till marknadsvärdet, som är lägre än de urprungliga inköpspriserna.

III. OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR

A. Medlemsstaternas skulder

Denna rubrik omfattar dels fordringar till följd av att EUGFJ betalat ut förskott till vissa medlemsstater, dels fordringar på medlemsstaterna i samband med räkenskapsavslutningen vid EUGFJ:s garantisektion (792,23 miljoner ecu). För 1995 upprättades en prognos över fordringar i samband med EUGFJ-garantisektionens räkenskapsavslutning. Prognosen uppgick till 758,098 miljoner ecu, och beloppet bokfördes som åtaganden utanför balansräkningen.

Denna rubrik omfattar också fordringar avseende egna medel som ännu inte uppburits samt de skatter som kommissionen betalat och för vilka den har fordringar på medlemsstaterna.

De fordringar som förs upp under denna rubrik har redogjorts för närmare i en tabell tidigare i denna volym.

B. Institutioner

Denna rubrik omfattar de utgifter som betalats av en gemenskapsinstitution på en annan gemenskapsinstitutions vägnar i fall där detta inte har reglerats i budgeten före budgetårets slut.

C. Utgifter för EGT som skall regleras mellan institutionerna

Denna rubrik avser utgifter som Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer betalat på de olika institutionernas vägnar, och som bör regleras av institutionerna.

D. Gemenskapsorgan

Denna rubrik avser kommissionens fordringar på olika gemenskapsorgan för vilka kommissionen betalar kostnader som i ett senare skede återbetalas.

Dessa organ ingår inte i Europeiska gemenskapernas konsoliderade balansräkning.

Under rubriken för EKSG upptas kommissionens fordran på EKSG, vilken uppgår till 11,1 miljoner ecu. Denna fordran motsvarar belopp som kommissionen betalat med likvida medel för EKSG:s räkning under 1996, och som senare återbetalas av EKSG.

E. Diverse gäldenärer

Under denna rubrik uppförs kommissionens fordringar på sin personal och på tredje man samt det totala beloppet för de betalningsorder som införts i inkomstredovisningen för utestående anspråk. Vidare inehåller rubriken fordringar i form av utestående böter som täckts av bankgarantier. Totalt har bankgarantier för böter betalats in till ett belopp på 432 035 411 ecu.

Rubriken omfattar också samtliga gäldenärer inom den finansiella verksamheten med utlåning av lånade medel (se I.D på tillgångssidan).

Den omfattar också samtliga fordringar som uppstår när garantifonden belastas (III.E.4). Dessa fordringar redovisas nedan:

>Plats för tabell>

Enligt försiktighetsprincipen och på grund av risken för att belopp inte återbetalas har en korrektionspost införts på tillgångssidan motsvarande en minskning med 100 % av de fordringar som täckts av garantifonden och som inte hade återbetalats av gäldenärerna den 31 december 1996.

Den 31 december 1996 uppgick det totala utestående beloppet gentemot försumliga gäldenärer till 422,8 miljoner ecu.

Nedan redovisas motsvarande siffror för budgetåret 1995 som jämförelse:

>Plats för tabell>

Sålunda avviker totalbeloppen på tillgångs- och skuldsidan i 1995 års balansräkning från de belopp som anges i inkomst- och utgiftsredovisningen för samma budgetår.

F. Förutbetalda utgifter

Under denna rubrik införs de utgifter som inte hunnit bokföras definitivt före räkenskapsavslutningen. Totalbeloppet för dessa utgifter uppgår till 133 753 912,27 ecu.

I dessa utgifter ingår bland annat de hyreskostnader och avgifter (447,7 miljoner ecu) som betalades av kommissionen i december 1996 och som skall bokföras mot 1997 års budget.

IV. LIKVIDA TILLGÅNGAR

Denna rubrik omfattar alla kommissionens disponibla finansiella tillgångar som hålls på konton i medlemsstaterna (inom statskassa eller centralbank), på avistakonton och förskottskonton eller i handkassa samt disponibla medel i samband med in- och utlåningstransaktionerna (rubrik I.D på tillgångssidan) och den utlåning som syftar till förbättrade bostadsförhållanden för migrerande arbetstagare (rubrik I.C.3).

Efter att avtalet mellan kommissionen och Europeiska samarbetsorganet undertecknades har kassatillgodohavandena vid samarbetsorganets före detta delegationer per den 1 januari 1988 upptagits i kommissionens räkenskaper till den ecukurs som gällde vid den tidpunkten.

Det bör noteras att rubrik IV.F omfattar de finansiella transaktionerna och förskottsförvaltningen vid gemenskapens kontor och delegationer i de fall då mellanhavandena med institutionernas huvudkontor inte har reglerats före räkenskapsavslutningen. Emellertid rådde ett kreditsaldo den 31 december 1995 (rubrik III.D på skuldsidan).

Till följd av tre bankkonkurser i tredje land torde tillgodohavandena på avistakonton i dessa banker inte kunna återvinnas (totalt 949 998,43 ecu). Till följd av detta faktum och i enlighet med försiktighetsprincipen har en korrigeringspost till de finansiella kontona införts på tillgångssidan (genom en minskning av tillgångarna under "förskottsförvaltning vid delegationerna", rubrik IV.F) (se anmärkningen till I.C på skuldsidan).

>Plats för tabell>

V. ÖVRIGA LIKVIDA TILLGÅNGAR

Denna rubrik avser tillgångar knutna till utlåningen med lånade medel (rubrik I.D på tillgångssidan), för vilken balansräkningen och redovisningen av inkomster och utgifter återfinns i volym II till inkomst- och utgiftsredovisningen). Det rör sig om upplupna icke förfallna räntor på lån, placeringar och svappar, avgifter och premier i samband med att utestående belopp återbetalas samt en utjämningspost för EIB-GNI.

SKULDER OCH EGET KAPITAL

I. FAST KAPITAL

A. Eget kapital

Detta är motsvarigheten till de tillgångar som införts på tillgångssidan i balansräkningen och som ursprungligen bokförts som utgifter i budgeten. Det rör sig om materiella tillgångar, tecknat kapital och andelar, lån som beviljats med budgetmedel samt aktier. Rubriken varierar med de tillgångar som upptas i den.

B. Budgetårets saldo

Saldot från genomförandet av 1996 års budget uppgår till 4 388 281 339,94 ecu och fördelar sig enligt följande:

>Plats för tabell>

C. Korrigering av värden på tillgångssidan

Denna rubrik motsvarar korrigeringen på tillgångssidan av de finansiella tillgångarnas värde (se anmärkningen till rubrik IV på tillgångssidan), eftersom endast budgetgenomförandet och kursvinster eller kursförluster får påverka årets saldo.

D. Positivt netto för in- och utlåningsavgifter

Denna rubrik omfattar överförda resultat och resultat från utlåningen med lånade medel. Även om dessa belopp ännu inte avsatts skall de inte betraktas som disponibla, eftersom de behövs för att täcka vissa kostnader (se balansräkningarna och kostnadsredovisningarna för utlåningsverksamheten med lånade medel i volym II till inkomst- och utgiftsredovisningen).

E. Avsättningar

Motsvarigheten till garantifonden (se anmärkningen till rubrik I.F på tillgångssidan) redovisas under avsättningar istället för under eget kapital på grund av de risker som verksamheten medför.

F. Kontraktsreglerade lån

De lån som förs in under denna rubrik redogörs för i följande tabell:

>Plats för tabell>

Kostnaderna för in- och utlåningsverksamheten under budgetåret 1996 framgår av följande tabell:

>Plats för tabell>

Mer detaljerade balansräkningar och redogörelser för inkomster och utgifter från den finansiella verksamheten återfinns i tabellform i inkomst- och utgiftsredovisningens volym II.

G. Återstående utbetalningar för icke betalda andelar

Denna rubrik innehåller de belopp som återstår att betala för de icke inbetalda andelarna i Europeiska investeringsfonden (80 % av det tecknade kapitalet) och i Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (70 % av det tecknade kapitalet (se anmärkningarna till rubrik I.B.1 och I.B.5 på tillgångssidan).

H. Fonder avsatta för personal

Denna rubrik omfattar arbetslöshetsfonden för tillfälligt anställda vid samtliga institutioner (6,5 miljoner ecu) samt socialförsäkringsfonden för kommissionens lokalt anställda som tjänstgör i tredje land (2,9 miljoner ecu).

I. Inkomster i samband med säkerheter och garantier

Denna rubrik omfattar de avdrag som görs för garantier i samband med byggnadsarbeten samt beloppen på räkenskapsförares, biträdande räkenskapsförares och förskottsförvaltares garantikonton.

II. KORTFRISTIGA SKULDER

A. Skulder till medlemsstaterna

Denna rubrik omfattar kommissionens skulder till medlemsstaterna. I detta fall rör det sig om ett förskott för Nederländerna med finansiering av hjälpverksamheten i Bangladesh.

B. Skulder till EFTA-länder

Denna rubrik omfattar ett saldo för de EES-anslutna EFTA-ländernas bidrag från budgetåret 1995 som inte reglerades förrän i januari 1997.

C. Institutioner

Denna rubrik avser försäljningsinkomster för Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer, som skall fördelas på de olika institutionerna.

D. Gemenskapsorgan

Denna rubrik omfattar kommissionens skulder gentemot vissa gemenskapsorgan.

Dessa organ ingår inte i de Europeiska gemenskapernas konsoliderade balansräkning.

Vidare innehåller den avdrag och återbetalningar i samband med bygglån till gemenskapens tjänstemän.

E. Diverse skulder

Under denna rubrik införs främst inkomster som skall överföras till olika organ eller till annan tredje man, samt återstående betalningar för den inbetalda delen av kapitalet i Europeiska investeringsfonden (se anmärkning till I.B.5 på tillgångssidan).

F. Inkomster att föra in i räkenskaperna

Under denna rubrik införs diverse inkomster som inte hunnit bokföras definitivt före räkenskapsavslutningen, samt inkomster som kan användas på nytt (86,4 miljoner ecu).

I fall då tredje man lägger in en överklagan inför domstolen angående överträdelser av konkurrenslagstiftningen förs belopp motsvarande böter in på ett avräkningskonto (38,1 miljoner ecu). Vid dom till tredje mans fördel återförs detta belopp till denne med omedelbar verkan. Så länge som inte domstolen avgivit någon dom kan beloppet inte bokföras som inkomst direkt vid mottagandet.

G. Inkomster som ännu inte uppburits

Denna rubrik motsvarar de fordringar som införts under diverse rubriker under omsättningstillgångar i balansräkningen och som inte kommer att bokföras som inkomster förrän de inbetalas. Summan av de icke uppburna beloppen per den 31 december 1996 uppgick till 2,765 miljarder ecu.

H. Anslag som skall överföras

De anslag som skall överföras fördelar sig på följande sätt för samtliga institutioner tillsammans:

>Plats för tabell>

I. Icke slutförda betalningar

Denna rubrik omfattar de betalningar som bokförts senast den 31 december 1996, men som inte verkställts av räkenskapsföraren förrän under första halvan av januari 1997.

III. LIKVIDA MEDEL

Denna rubrik avser de fall där konton den 31 december uppvisade ett kreditsaldo på bokföringsdagen men inte på valutadagen.

IV. UPPLUPNA UTBETALNINGAR

Denna rubrik avser utlåningen med lånade medel, för vilken balansräkningen och redovisningen av inkomster och utgifter återfinns i volym II till inkomst- och utgiftsredovisningen.

Det rör sig om upplupna icke förfallna räntor för lånade medel och för svappar, om svapptransaktioner som sådana samt om avsättningar och avräkningskonton.

KAPITEL 4 ÅTAGANDEN SOM INTE FÖRS IN I BALANSRÄKNINGEN POTENTIELLA FÖRPLIKTELSER, SKULDER OCH FORDRINGAR FÖR EUROPEISKA UNIONEN PER DEN 31 DECEMBER 1996

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

FÖRKLARANDE ANMÄRKNINGAR

ÅTAGANDEN SOM INTE FÖRS IN I BALANSRÄKNINGEN - POTENTIELLA SKULDER OCH FORDRINGAR

1) Vad gäller differerentierade anslag återstod den 31 december 1996 åtaganden att fullgöra till ett belopp av 47 911 667 666,38 ecu, varav 422 469 073,73 ecu täckts genom betalningsbemyndiganden som överförts från 1996 till 1997.

2) Juridiskt sett hänför sig garantin till de lån som tecknats av EIB per den 31 december 1996, i detta fall 10 735,4 miljoner ecu. I detta belopp ingår lån till tre olika tredje länder som nu blivit medlemsstater (1 542,7 miljoner ecu).

Det bör dock påpekas att dessa lån ännu inte utbetalats i sin helhet. Den 31 december uppgick de utestående beloppen till 3 898 541 974 ecu (3,634 miljoner ecu om man bortser från de länder som nu blivit medlemsstater). Europeiska unionens risk är således begränsad till detta belopp. Av de belopp som hade betalats ut per den 31 december 1996 (totalt 5 147,7 miljoner ecu), har redan 1 249,5 miljoner ecu återbetalats.

I nedanstående tabell visas prognoserna för dessa EIB-lån år för år, på grundval av de belopp som hade utbetalats per den 31 december 1996 (lånen till nuvarande medlemsstater ingår inte i prognoserna).

>Plats för tabell>

Ca 63 % av de garantier som gemenskapen ställt för EIB:s utlåning med egna medel till förmån för tredje land (10 735,4 miljoner ecu, se ovan), har täckts av garantier som ställts av tredje man:

- 47 % statliga garantier,

- 2 % garantier från offentliga eller delvis offentliga institutioner,

- 14 % garantier från privata finansiella institut.

3) De slutliga belopp som dessa förpliktelser uppgår till och vilket år dessa belopp skall belasta budgeten beror på hur lång tid förfarandet vid domstolen tar.

4) Beloppen bör regleras i samband med beslutet om räkenskapsavslutning.

5) Brysselregionen (Bruxelles-Capitale) har infört en skatt som belastar dem som använder kontorsfastigheter. Kommissionen har framlagt frågan om undantag från denna skatt till myndigheterna med åberopande av protokollet om immunitet och privilegier. Det underhandsbesked som getts i frågan var positivt. De lokala myndigheterna har även lagt fram ärendet inför domstol, där domaren bekräftade att kommissionen åtnjuter undantag i enlighet med protokollet. Något definitivt beslut har emellertid inte fattats. Om institutionens linje inte skulle accepteras skulle detta innebära en ny kostnad på 2 miljoner ecu per år. För åren 1992 1996 skulle det totala beloppet uppgå till 8 410 000 ecu, och beloppet för 1996 till 1 700 000,00 ecu.

6) Detta belopp avser köpeskillingen för byggnaden Court St. Michel 1, för vilken ett preliminärt kontrakt undertecknades i slutet av 1996, och för vilken ett slutligt köpeavtal förutsätter att ett äganderättsförbehåll införs.

7.1 Eftersom detta rör sig om belopp utanför räkenskaperna är de uppgifter som införts under denna rubrik inte uttömmande. Rubriken upptar också tillgångar inom ramen för ett hyresavtal med köpoption.

7.1.1 Den 31 december 1996 hade kommissionen inte ingått några långsiktiga åtaganden med köpoption.

7.1.2 I januari 1992 slöt Europaparlamentet ett ramavtal för tomträtt med köpoption för ett byggnadskomplex i Bryssel omfattande tre byggnader och med en beräknad kostnad för grundinvesteringen på ca 1 047 miljoner ecu (till 1992 års priser, och enligt den växelkurs BEF/ecu som rådde den 31 december 1996), med föresatsen att tomträtten skulle träda i kraft steg för steg allteftersom byggnaderna ställdes till förfogande.

Då balansräkningen upprättades hade två av de tre byggnaderna ställts till parlamentets förfogande till en slutlig investeringskostnad på 343 miljoner ecu, som hade betalats i sin helhet före den 31 december 1996. För den tredje byggnaden beräknas investeringskostnaden uppgå till 803 miljoner ecu (ny värdering 1997 till växelkurs BEF/ecu den 31 december 1996). Men tanke på att den belgiska staten åtagit sig att på vissa villkor täcka kostnaden för den tomtmark som byggnaden står på skulle denna beräkning kunna reduceras till ca 627 miljoner ecu.

I mars 1994 slöt Europaparlamentet ytterligare ett tomträttsavtal med köpoption för ett byggnadskomplex i Strasbourg, för vilket investeringskostnaden preliminärt beräknades till 457 miljoner (ny värdering 1996 till växelkursen FRF/ecu den 31 december 1996). Ingen avgift hade betalats ut när balansräkningen upprättades. Långsiktiga kostnader för finansieringen har inte tagits med i beräkningarna av investeringskostnader.

7.1.3 Den 15 november 1994 undertecknade domstolen ett hyresavtal med köpoption med den luxemburgiska staten för annex A, B och C till huvudbyggnaden (Palais), vars yta (brutto) uppgår till 26 635 m², 24 505 m² respektive 14 809 m².

Domstolen hyr därmed byggnaden under hela avtalets löptid, och möjligheten att förvärva byggnaderna inträder först sedan hela försäljningspriset betalats (artikel 8.4), och senast den 31 december år 2015. Från och med den 1 januari 1995 har domstolen förbundit sig att betala en årsavgift på 633,5 miljoner luxemburgiska franc.

Försäljningspriset för byggnaderna skall fastställas av en oberoende expert som utses efter överenskommelse mellan parterna (artikel 9). Som expert har företaget KPMG utsetts.

Den senaste expertrapporten vi har tillgång till är daterad den 23 januari 1997 och sifferuppgifterna från denna rapport anges i tabellen nedan.

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

Därav framgår att om den budgetansvariga myndigheten hade beslutat att per den 31 december 1996 betala hela det återstående försäljningspriset istället för de avtalsenliga betalningarna, skulle summan att betala ha uppgått till 3,2 miljarder LUF, eller 79,9 miljoner ecu. Det betydligt lägre beloppet jämfört med motsvarande tidpunkt 1995 beror på de två förhandsbetalningar som domstolen utförde under 1996 i enlighet med artikel 8.2 i avtalet med den luxemburgiska staten.

Domstolen har utnyttjat de 50 miljoner ecu som avsatts under kapitel 100 (preliminära anslag) för en förhandsbetalning i syfte att förvärva annexbyggnaderna i enlighet med artikel 8.2 i hyrköpsavtalet.

7.2 Eftersom detta rör sig om belopp utanför räkenskaperna är sifferangivelserna under denna rubrik inte uttömmande. Rubriken avser tillgångar som omfattas av långfristiga (ursprunglig löptid på minst fem år) kontrakt utan köpoption, till exempel i form av hyres- eller tomträttsavtal. De belopp som tas upp är de som återstår att betala under kontrakttiden. Ett undantag utgörs dock av domstolens huvudbyggnad Palais, som omfattas av ett kontrakt med obegränsad löptid, varför de upptagna beloppen istället motsvarar den årliga hyran.

7.2.1 2,29 hektar mark i Luxemburg som omfattas av ett tomträttsavtal på 29 år.

7.2.2 Byggnader som används av kommissionen i Bryssel och som omfattas av hyreskontrakt. Av åtaganden motsvarande 586 430 306,40 ecu betalar Régie des Bâtiments 10 004 583,65 ecu.

7.2.3 Byggnader som används av kommissionen i Bryssel i enlighet med tomträttsavtal. Rubriken omfattar de belopp som anges i tabell 1 nedan, plus åtagandena vad gäller Charlemagne-byggnaden (320 930 824,10 ecu), för vilken inga utbetalningar hade skett före den 31 december 1996.

7.2.4 Byggnader som används av kommissionen i Luxemburg i enlighet med hyreskontrakt.

Vad gäller de åtaganden som nämns i punkterna 7.2.2 7.2.4 är beloppen uppskattningar på grundval av de faktiska betalningarna 1996.

>Plats för tabell>

7.3 Eftersom detta rör sig om belopp utanför räkenskaperna är de uppgifter som införts under denna rubrik inte uttömmande. Rubriken avser tillgångar inom ramen för långfristiga leasingavtal i anknytning till materiel eller drift (med en löptid på mer än fem år). De rapporterade beloppen avser de hyror som återstår att betala enligt avtalsvillkoren.

8) I samband med att Europeiska gemenskapen ställt garantier inom ramen för in- och utlåningstransaktionerna, har den även använt sig av garantier från tredje man. Dess fördelar sig på följande sätt:

>Plats för tabell>

Det bör noteras att gemenskapen inte har använt sig av några garantier från tredje man när det gäller lån för livsmedelsstöd. Dessa lån, som uppgår till 143 657 826,15 ecu, garanteras istället av garantifonden.

9) I nedanstående tabell redogörs för alla de fall av böter för brott mot den fria konkurrensen som ännu var utestående den 31 december 1996 (årsvis efter datumen för kommissionens beslut). De fall som var helt och hållet reglerade vid den tidpunkten inkluderas inte.

Med tanke på hur komplicerade dessa ärenden är, det stor antalet berörda företag och de olika beslutsalternativ som föreligger, visar denna tabell inte någon utveckling över flera år, utan endast den aktuella situationen i de fall som ännu inte avslutats efter kommissionens ursprungliga beslut.

En mer detaljerad tabell återfinns i volym II till inkomst- och utgiftsredovisningen för 1996.

>Plats för tabell>

10) I nedanstående tabell anges de belopp som skall återbetalas av medlemsstaterna till följd av oegentligheter som de underrättat kommissionen om i enlighet med artikel 3 i förordningarna (EEG) nr 283/72 och (EEG) nr 595/91:

EUGFJ-GARANTISEKTIONEN: OEGENTLIGHETER

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

Enligt artikel 8 i förordning (EEG) nr 729/70 skall de belopp som drivs in av medlemsstaterna betalas in till de myndigheter och organ som handhar utbetalningarna och dessa myndigheter och organ skall dra av de indrivna beloppen från de utgifter som fonden finansierar.

Vid uppföljningen av oegentligheter och indrivningen av förlorade belopp skall medlemsstaterna underrätta kommissionen om hur de inledda administrativa och rättsliga förfarandena fortlöper (artikel 5 i förordning (EEG) nr 283/72 och förordning (EEG) nr 595/91).

De indrivna beloppen får bara dras av från EUGFJ-utgifter efter det att de rättsliga förfarandena har avslutats. Eftersom det är svårt att förutsäga hur lång tid sådana förfaranden tar går det inte att fastställa tidsfrister för indrivningen. De berörda beloppen måste således modifieras löpande.

11) Beloppen i samband med bedrägerier och oegentligheter som konstaterats inom området för strukturella åtgärder härrör från medlemsstaternas uppgifter från slutet av det tredje kvartalet 1996. Siffrorna för det fjärde kvartalet 1995 hade ännu inte framlagts av medlemsstaterna när inkomst- och utgiftsredovisningen för 1995 upprättades.

De aktuella beloppen redovisas i följande tabeller:

>Plats för tabell>

Vad gäller de belopp som berörs av bedrägerier och oegentligheter inom området traditionella egna medel har betalningsorder upprättats, och beloppen ingår därför i balansräkningen under rubrik III.A.1 "Medlemsstaternas skulder".

12) Den 30 september 1996 konstaterades att avyttringen av jordbruksprodukter i lager skulle kunna generera en nettovinst på 109,8 miljoner ecu. Detta belopp motsvarar mellanskillnaden mellan potentiella kostnader (4,8 miljoner ecu) och potentiell vinst (114,6 miljoner ecu).

Detta beror på en rad faktorer:

- Ca två tredjedelar av den totala potentiella vinsten härstammar från spannmål. Detta beror på den betydande återhämtningen i världsmarknadspriserna till följd av en rad dåliga skördar. Värdet i försäljningsledet kan förutspås fortsätta stiga såväl inom den inre marknaden som på världsmarknaden.

- En betydande vinst kan också förutses vad gäller olivolja. Detta beror på att Italiens nedskrivning av lagren i slutet av budgetåret 1993 (Italien svarar för hälften av gemenskapens lager av olivolja) visade sig alltför kraftig och ledde till att det bokförda värdet på lagren som helhet sjönk långt under de försäljningspriser som kunde förutses i slutet av 1994. Den överdrivna nedskrivningen berodde på att det bokförda värde som Italien redovisade före nedskrivningen i slutet av 1993 var för högt. Detta gav ännu under 1996 upphov till en relativt stor potentiell vinst.

>Plats för tabell>

För avskrivning av nya lager som börjar skrivas av från den dag de upprättas avsätts 1 843,1 miljoner ecu i 1997 års budget (underavsnitt B1):

>Plats för tabell>

13) Det tecknade kapitalet i Europeiska investeringsfonden har inbetalts till 20 %, vilket för Europeiska unionen innebär 120 miljoner ecu, som betalas in med 30 miljoner per år under perioden 1994 1997. Den 31 december 1996 hade Europeiska unionen betalat in 90 miljoner ecu.

De garantier som dittills undertecknats av EIF uppgick till 1 423 miljoner ecu. Därmed uppgick den totala risken för Europeiska unionen till 478 miljoner ecu (med hänsyn till att det totala tecknade kapitalet i EIF motsvarar 89,3 %). Den sista delen av det inbetalda kapitalet (30 miljoner ecu av totalt 120 miljoner) skall betalas in av Europeiska unionen i juli 1997. Unionen skulle därmed vid sämsta tänkbara utfall behöva skjuta till ytterligare 358 miljoner ecu (478 miljoner minus 120 miljoner).

14) Finansiering av åtagandena för gemenskapens pensionssystem

1. Inledning

I tjänsteföreskrifterna för Europeiska unionens tjänstemän, som upprättades 1962, behandlas pensioner i kapitel 3 (Pensionering) i avdelning V (Tjänstemännens löneförmåner och sociala förmåner) samt i bilaga VIII (Pensionssystemet).

I artikel 77 80 redogörs för de olika typer av pensioner som ingår i pensionssystemet (avgångs-, invaliditets- och efterlevandepension). Systemet omfattar även familjebidrag.

2. Åtaganden enligt systemet

Åtagandena motsvarar summan av de pensionsrättigheter som tillkommer tjänstemän och andra anställda vid gemenskapens institutioner, kontor och byråer (inklusive avgångsvederlag till tjänstemän som avgår före tio års tjänstgöring). Utbetalningarna sker från kapitel A-19 i budgeten (Pensioner och avgångsvederlag), och omfattar även pensionsrättigheter som överförts från nationella pensionssystem till gemenskapens (enligt artikel 11 i bilaga VIII).

De här redovisade åtagandena avser det försäkringstekniska värdet av de pensioner gemenskapen per den 31 december 1996 förbundit sig att betala till de tjänstemän som fortfarande är i tjänst, plus de pensioner som nu utbetalas.

3. Finansiering av systemet

Pensionssystemet finansieras i enlighet med artikel 83 i tjänsteföreskrifterna:

"De förmåner som betalas ut inom ramen för detta pensionssystem skall belasta gemenskapernas budget. Medlemsstaterna skall gemensamt garantera utbetalningen av dessa förmåner enligt den fördelningsnyckel som fastställs för finansieringen av sådana utgifter (punkt 1 första stycket).

"Tjänstemännen skall bidra med en tredjedel till finansieringen av detta pensionssystem. Avgiften skall vara 8,25 % av tjänstemannens grundlön[. . .]" (punkt 2).

4. Kontroll av jämvikten i systemet

I artikel 83.4 anges: "Om det vid en försäkringsteknisk bedömning av pensionssystemet som gjorts av en eller flera kvalificerade experter på begäran av rådet skulle visa sig att tjänstemännens avgifter är otillräckliga för att finansiera den tredjedel av de förmåner som skall betalas ut inom ramen för pensionssystemet, skall den budgetansvariga myndigheten i enlighet med budgetförfarandet och efter yttrande från kommittén för tjänsteföreskrifterna enligt artikel 10 besluta om vilka ändringar som skall göras beträffande avgiftssatserna eller pensionsåldern."

Enligt de försäkringstekniska bedömningar som gjordes 1986 och 1989 skulle systemet, om det hade varit en pensionsfond i vanlig mening, vara i balans med en avgiftsnivå på 6,75 % av grundlönen. Försörjningen av systemet har ytterligare säkrats sedan avgiftsnivån den 1 januari 1993 höjdes från 6,75 % till 8,25 %.

5. I balansräkningen

Kommissionen har beslutat att genomföra en ny försäkringsteknisk bedömning under 1997, vilken även skulle omfatta budgetåtagandena för pensioner. En sådan bedömning kan även komma att bifogas i samband med den slutliga sammanställningen av 1997 års balansräkning.

(1) Beloppet 1 981,610 miljoner ecu avser de fordringar på medlemsstaterna för vilka beloppen kunnat beräknas och fastställas helt. I andra fall har själva beloppen inte beräknats även om fastställande har skett, varvid angivelsen "p.m." förts in i kommissionens räkenskaper. Antalet fall där p.m. förts in i räkenskaperna redogörs för nedan:

Discarding a TABLE

>Plats för tabell>

Discarding a TABLE

>Plats för tabell>