ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(10)

Målet med den finanspolitiska strategin i stabilitetsprogrammet 2014 är att korrigera det alltför stora underskottet senast 2015 och att uppnå det medelfristiga budgetmålet senast 2017. I stabilitetsprogrammet bekräftas det tidigare medelfristiga budgetmålet om en balanserad budget, vilket är i linje med kraven i stabilitets- och tillväxtpakten. Det (omräknade) strukturella saldot förväntas dock inte uppnå det medelfristiga budgetmålet 2017. I stabilitetsprogrammet planeras det att under 2015 sänka underskottet till under 3 % av BNP, i linje med det mål som anges i rekommendationen enligt förfarandet vid alltför stora underskott. Efter 2015 förutspås i stabilitetsprogrammet en stadig nedgång av underskottet, tills det under 2018 vänds i ett överskott på 0,3 % av BNP. Enligt stabilitetsprogrammet förväntas den offentliga skulden nå sin kulmen under 2015 med 81,1 % av BNP, innan den sjunker till 76 % under 2016. Sammantaget är den finanspolitiska strategi som anges i stabilitetsprogrammet i linje med kraven i stabilitets- och tillväxtpakten. Det makroekonomiska scenario som ligger till grund för stabilitetsprogrammets beräkningar av de offentliga finanserna, och som tagits fram av ett oberoende organ (institutet för makroekonomisk analys och utveckling), är försiktigt. I stabilitetsprogrammet anges vissa ytterligare åtgärder som kan bidra till att minska gapet till den finanspolitiska insats som behövs. På grundval av detta anses det att stabilitetsprogrammet delvis är ett svar på kommissionens fristående rekommendation. Trots detta kvarstår nedåtrisker eftersom de åtgärder som ligger till grund för stabilitetsprogrammet inte är tillräckligt detaljerade, och många av dem har ännu inte antagits. Eventuella ytterligare behov av att rekapitalisera banker, enligt 2013 års översyn av kvaliteten på tillgångarna och stresstest, skulle öka underskottet och skuldkvoten, medan eventuella inkomster från en framgångsrik privatisering av statligt ägda enheter eller banker som inte har räknats med i programmets prognoser skulle sänka skuldbördan. På grundval av kommissionens prognos missar de finanspolitiska insatserna under perioden 2013–2014 målet, med 1,4 % av BNP sett till den (korrigerade) förändringen av det strukturella saldot och med 0,5 % av BNP sett till mängden av de åtgärder som bedömdes som nödvändiga när rekommendationen enligt förfarandet vid alltför stora underskott gjordes. Medan underskottet 2015 i stabilitetsprogrammet beräknas vara i linje med rekommendationen enligt förfarandet vid alltför stora underskott, uppskattas det i kommissionens avdelningars vårprognos 2014 till 3,1 % av BNP.
(9)

Målet för den medelfristiga finanspolitiska strategin i stabilitetsprogrammet för 2014 är att återgå till det medelfristiga budgetmålet 2016 efter att avsevärt ha avvikit från det 2015. I stabilitetsprogrammet bekräftas det tidigare medelfristiga budgetmålet om ett underskott på 0,5 % av BNP, vilket avspeglar kraven i stabilitets- och tillväxtpakten. Det (omberäknade) strukturella allmänna offentliga överskottet förutspås minska från 1,4 % av BNP under 2013 till 1,1 % under 2014 och vändas till ett underskott på 0,1 % av BNP under 2015. Därefter förväntas gradvis ökande strukturella överskott. Luxemburg förväntas alltså hålla fast vid sitt medelfristiga budgetmål under 2014 men avsevärt avvika från det under 2015. Enligt stabilitetsprogrammet kommer de offentliga utgifternas ökningstakt, efter diskretionära åtgärder på inkomstsidan, att ligga över BNP:s potentiella medelfristiga tillväxttakt under 2015. Totalt sett överensstämmer alltså programmets mål delvis med kraven i tillväxt- och stabilitetspaktens förebyggande del, men en avvikelse uppträder särskilt under 2015. Skuldkvoten, som 2013 var 23,1 % av BNP, ligger långt under referensvärdet på 60 % av BNP, och förutspås minska ytterligare under programperioden. Det makroekonomiska scenario som ligger till grund för de finanspolitiska beräkningarna i stabilitetsprogrammet har utarbetats av det oberoende statistikorganet Statec och är något optimistiskt för 2014 och 2015. Regeringen förutspår att BNP kommer att öka med 3,2 % under både 2014 och 2015, medan kommissionens avdelningar i sin vårprognos 2014 räknar med 2,6 % respektive 2,7 %. Dessutom har myndigheterna inte helt redogjort för de åtgärder som ska ligga till grund för den statsfinansiella utvecklingen 2015–2018. Enligt kommissionens prognos, som inte beaktar de senast tillkännagivna åtgärderna, tros det strukturella överskottet sjunka till 0,6 % av BNP under 2014 och vändas till ett underskott på 1,3 % av BNP under 2015. De offentliga utgifternas ökningstakt, efter diskretionära åtgärder på inkomstsidan, förväntas ligga över den medelfrista potentiella referens-BNP-tillväxten under 2015, då en avsevärd avvikelse tros inträffa. På grundval av sin bedömning av stabilitetsprogrammet 2014 och kommissionens prognos anser rådet i enlighet med förordning (EG) nr 1466/97 att det finns risk att stabilitetsprogrammets mål inte uppnås, och att målen endast delvis överensstämmer med kraven i tillväxt- och stabilitetspaktens förebyggande del, särskilt från och med 2015.
(9)

Målet för den finanspolitiska strategin i stabilitetsprogrammet för 2014 är att nå budgetbalans i strukturella termer till 2016 och uppfylla det medelfristiga målet året därpå. I stabilitetsprogrammet bekräftas det tidigare medelfristiga målet på 0,75 % av BNP, vilket återspeglar stabilitets- och tillväxtpaktens mål, men man har skjutit upp måluppfyllelsen till 2017, dvs. ett år senare än vad som anges i fjolårets stabilitetsprogram. Den planerade årliga utvecklingen med sikte på det medelfristiga målet ligger i linje med de anpassningar som krävs enligt stabilitets- och tillväxtpakten. Enligt stabilitetsprogrammet klarar man i stort av att uppnå riktmärket för utgifterna under programperioden. Den offentliga skulden är 101,5 % av BNP under 2013, vilket är högre än fördragets referensvärde på 60 % av BNP, och den förväntas enligt stabilitetsprogrammet sjunka gradvis till runt 93 % av BNP under 2017. Därför ligger målen i stabilitetsprogrammet i stort sett i linje med stabilitets- och tillväxtpaktens krav. Det makroekonomiska scenario som ligger till grund för budgetprognoserna i stabilitetsprogrammet och som har utarbetats av en oberoende institution (Federala planeringsbyrån) är rimligt. Tillväxtprognoserna ligger nära beräkningarna i 2014 års vårprognos från kommissionens avdelningar. Den finanspolitiska planen backas ännu inte upp av några åtgärder. Enligt kommissionens prognos inträffar inga strukturella förbättringar under 2014 och en strukturell försämring under 2015, enligt det vanliga antagandet om oförändrad politik. Det innebär en risk för att målen inte nås, vilket kan leda till en betydande avvikelse från anpassningen för att nå det medelfristiga målet under 2014–15. Dessutom kommer Belgien enligt kommissionens prognos varken under 2014 eller 2015 att iaktta skuldregeln. Baserat på bedömningen av stabilitetsprogrammet och kommissionens prognos, enligt förordning (EG) nr 1466/97, anser rådet att Belgien har lyckats att på ett varaktigt sätt få ner det offentliga underskottet under 3 % av BNP under 2013, men riskerar att påtagligt avvika från kraven i förfarandets förebyggande del från och med 2014.
(9)

Syftet med den finanspolitiska strategin i konvergensprogrammet 2014 är att nå det medelfristiga budgetmålet om ett strukturellt underskott på -1 % av BNP senast 2016. Det medelfristiga budgetmålet är strängare än vad stabilitets- och tillväxtpakten kräver. Bulgarien har utnyttjat möjligheten att tillfälligt avvika från det medelfristiga budgetmålet med 0,6 % av BNP under 2013 och med 0,1 % av BNP under 2014 för samfinansierade projekt. Enligt konvergensprogrammet kommer det (omräknade) strukturella saldot att sjunka med 0,3 % av BNP under 2014 och uppgå till -1,3 % av BNP, och stiga med 0,3 % av BNP under 2015 till -1,0 % av BNP, då det medelfristiga målet uppfylls. Ökningstakten för de offentliga utgifterna överstiger inte det medelfristiga referensvärdet enligt utgiftsriktmärket under 2014–2015. Budgetplanerna överensstämmer därför med kraven i stabilitets- och tillväxtpakten. Skuldkvoten ligger klart under 60 % av BNP och förväntas enligt konvergensprogrammet stiga något till 20,6 % av BNP fram till slutet av programperioden. Det makroekonomiska scenario som ligger till grund för budgetprognoserna i konvergensprogrammet är optimistiskt för perioden 2014–2015. Den årliga tillväxten förväntas nå 2,1 % under 2014 och 2,6 % under 2015 i stället för 1,7 % under 2014 respektive 2,0 % under 2015 enligt vad som förutspåtts i 2014 års vårprognos från kommissionens avdelningar. Enligt kommissionens prognos kommer Bulgarien att avvika mer från det medelfristiga budgetmålet under 2014 än vad som tillfälligt är tillåtet för samfinansierade projekt, och landet kommer inte att kunna återgå till det medelfristiga budgetmålet under 2015 så som det krävs. På grundval av rådets bedömning av 2014 års konvergensprogram och kommissionens prognos, i enlighet med rådets förordning (EG) nr 1466/97, anser rådet att det finns en risk för avvikelse från det medelfristiga budgetmålet under 2014–2015.
(9)

Målet för den finanspolitiska strategin i stabilitetsprogrammet för 2014 är att korrigera det alltför stora underskottet till 2016 och nå det medelfristiga målet under 2017. I stabilitetsprogrammet bekräftar man det medelfristiga budgetmålet med ett saldo i balans i strukturella termer, vilket är strängare än vad stabilitets- och tillväxtpakten kräver. Enligt stabilitetsprogrammet ska man få ner underskottet under 3 procent av BNP under 2016, i linje med tidsfristen i rådets rekommendation av den 21 juni 2013 (6) och målet för 2014 ligger under det rekommenderade målet (5,5 % av BNP jämfört med 5,8 % av BNP). Den årliga förbättringen av det (omräknade) strukturella saldot från och med 2014 är dock mindre än vad som rekommenderas. För 2017 ska man enligt planen göra tillräckliga framsteg mot det medelfristiga målet, men det är kanske ändå inte tillräckligt för att nå målet det året såsom det hävdas i stabilitetsprogrammet. Enligt stabilitetsprogrammet kommer den offentliga skuldkvoten att nå sin på 101,7 % av BNP under 2015 för att sedan börja sjunka. Därför ligger den finanspolitiska strategin i stabilitetsprogrammet bara delvis i linje med stabilitets- och tillväxtpaktens krav. Det makroekonomiska scenario som ligger till grund för de finanspolitiska beräkningarna i stabilitetsprogrammet och som inte har utarbetats eller godkänts av något oberoende organ, är i stort sett rimligt för 2014, men hotas av vissa risker för 2015 jämfört med 2014 års vårprognos från kommissionens avdelningar. För 2016–2017 förefaller BNP-tillväxten i stabilitetsprogrammet något optimistisk mot bakgrund av dagens uppskattningar av ekonomins potentiella tillväxttakt och återstående ekonomiska anpassningsbehov efter krisen. Det finns risker som hotar justeringen av underskottet och skulden. Dessutom finns inga tillräckligt väl beskrivna konkreta åtgärder för att stödja målen för det totala underskottet från och med 2015 och det gäller särskilt förändringarna i skattelagstiftningen inom ramen för den planerade skattereformen. Andra risker gäller ansvarsförbindelser och vilken utdelning man kan få av de planerade besparingarna på lokal och regional nivå. På grundval av kommissionens prognos kommer den finanspoliska insatsen under 2013–2014 att missa målet med 1,1 procentenheter i termer av (korrigerade) ändringar i det strukturella saldot (även om denna siffra räknas upp av den senaste metodändringen för beräkningen av potentiell output) och med 0,4 procentenheter jämfört med den insatsmängd som ansågs nödvändig vid tidpunkten för rekommendationen enligt förfarandet vid alltför stora underskott. På grundval av dess bedömning av stabilitetsprogrammet och kommissionens prognos, enligt rådets förordning (EG) nr 1466/97, anser rådet att de åtgärder som ska ligga till grund för den finanspolitiska strategin måste specificeras noggrannare och att det krävs ytterligare insatser för att helt uppfylla rådets rekommendation enligt förfarandet vid alltför stora underskott.
(9)

Syftet med den finanspolitiska strategin i stabilitetsprogrammet 2014 är att komma till rätta med det alltför stora underskottet på ett hållbart sätt under 2014 och att stegvis nå det medelfristiga budgetmålet om en balanserad budget i strukturella termer, vilket är strängare än kraven i stabilitets- och tillväxtpakten. Man planerar dock inte att uppnå det medelfristiga budgetmålet inom programperioden. Den planerade (omberäknade) strukturella anpassningen för 2014 når inte riktigt det rekommenderade målet. En liten avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet planeras för 2015, efter den planerade korrigeringen av det alltför stora underskottet. Den planerade årliga utvecklingen mot det medelfristiga målet ligger därefter i stort sett i linje med kravet på minst 0,5 % av BNP. Enligt stabilitetsprogrammet kommer den offentliga skulden, som låg på 73 % av BNP under 2013, att börja sjunka 2014 och nå skuldminskningsriktmärket. Sammantaget ligger målen i programmet i stort sett i linje med kraven i stabilitets- och tillväxtpakten. Det makroekonomiska scenario som ligger till grund för budgetprognoserna i stabilitetsprogrammet, som har godkänts av ett oberoende organ (den nationella revisionsmyndigheten), är rimligt för 2014 och 2015 då prognoserna för den ekonomiska tillväxten endast är marginellt lägre än 2014 års vårprognos från kommissionens avdelningar för dessa år. Riskerna för budgetmålen går dock mot det negativa hållet eftersom den planerade ökningen av de strukturella intäkterna under programperioden inte helt underbyggs av åtgärder, och alltför höga kostnader kan kräva mer än de budgeterade utgifterna. Enligt kommissionens prognos förväntas Malta på ett hållbart sätt få bukt med sitt alltför stora underskott under 2014. Enligt kommissionens prognos missar samtidigt de finanspolitiska insatserna under perioden 2013–2014 målet med 1,6 % av BNP i fråga om den (korrigerade) ändringen av det strukturella saldot och med 1,25 % av BNP i fråga om de åtgärder som ansågs nödvändiga vid tiden för rekommendationen för förfarandet vid alltför stora underskott. Även om det inte finns någon marginal vad gäller att nå riktmärket för skuldminskning under 2014, går riskerna för skuldscenariot mot det positiva hållet.
(9)

Syftet med den finanspolitiska strategin i stabilitetsprogrammet 2014 är att återgå till det medelfristiga budgetmålet under 2015, se till att det strukturella saldot ligger över detta mål under återstoden av tiden för stabilitetsprogrammet och att uppnå balans i den offentliga budgeten från 2017 och framåt. Finlands medelfristiga mål om ett strukturellt underskott på 0,5 % av BNP återspeglar kraven i stabilitets- och tillväxtpakten. Finland nådde sitt medelfristiga budgetmål 2013, och ämnar hålla sig i närheten av det under 2014, eftersom det också är förenligt med utgiftsriktmärket. Finland ämnar hålla sig ovanför sitt medelfristiga budgetmål under 2015 och fortsätta efterleva utgiftsriktmärket. På det hela taget är detta i linje med kraven i stabilitets- och tillväxtpakten. Samtidigt håller bruttoskuldkvoten på att öka och förväntas tillfälligt överstiga 60 % av BNP under 2015, framför allt till följd av de svaga makroekonomiska utsikterna. Det makroekonomiska scenario som ligger till grund för beräkningarna av de offentliga finanserna i stabilitetsprogrammet, som inte tagits fram på ett oberoende sätt, är rimligt, även om det är något mer optimistiskt än kommissionens avdelningars vårprognos 2014 för den ekonomiska tillväxten under 2014 och 2015. I kommissionens avdelningars vårprognos 2014 förutspås att det strukturella saldot kommer att minska med 0,3 % av BNP under 2014, något som innebär en avvikelse från det medelfristiga budgetmålet, och öka med 0,6 % av BNP under 2015, samtidigt som de förutspås att utgiftsriktmärket kommer att efterlevas under båda åren. På grundval av dess bedömning av stabilitetsprogrammet och kommissionens prognos, enligt förordning (EG) nr 1466/97, anser rådet att Finland kan förväntas nå målen i sitt stabilitetsprogram som i stora drag överensstämmer med stabilitets- och tillväxtpakten.
(1)

Ungdomar har drabbats särskilt hårt under krisen. I flera medlemsstater har ungdomsarbetslösheten under de senaste åren varit högre än någonsin och det finns inga tecken på att den skulle minska på kort sikt. För att unga ska komma in på arbetsmarknaden är det därför avgörande att man främjar deras anställbarhet och produktivitet.
”BILAGA

I denna bilaga gäller följande definitioner:

a) dioxiner + furaner (WHO-TEQ) : summan av polyklorerade dibenso-para-dioxiner (PCDD) och polyklorerade dibensofuraner (PCDF), uttryckt som toxicitetsekvivalenter enligt Världshälsoorganisationen (WHO) med användning av WHO:s toxicitetsekvivalensfaktorer (WHO-TEF).

b) dioxinlika PCB (WHO-TEQ) : summan av polyklorerade bifenyler (PCB), uttryckt som toxicitetsekvivalenter enligt WHO med användning av WHO-TEF.

c) WHO-TEF : toxicitetsekvivalensfaktorer enligt WHO för bedömningen av risker för människor som baseras på slutsatserna från WHO:s expertmöte inom det internationella programmet för kemikaliesäkerhet (IPCS) i Genève i juni 2005 (Martin van den Berg et al., ’The 2005 World Health Organization Re-evaluation of Human and Mammalian Toxic Equivalency Factors for Dioxins and Dioxin-like Compounds’, Toxicological Sciences, 93(2), 2006, s. 223–241).
(9)

Målet med den finanspolitiska strategin i konvergensprogrammet 2014 är att uppfylla, och även i fortsättningen hålla fast vid, det medelfristiga budgetmålet om ett strukturellt underskott på 1 % av BNP 2015, vilket är förenligt med kravet i stabilitets- och tillväxtpakten. År 2014 utnyttjar Rumänien möjligheten att tillfälligt avvika från anpassningen till det medelfristiga budgetmålet för samfinansierade projekt. Rumänien måste kompensera för avvikelsen nästa år. Enligt konvergensprogrammet kommer det (omräknade) strukturella saldot att stabiliseras under 2014 och förbättras med 0,8 % av BNP under 2015. Utgifterna förväntas öka i en takt som är förenlig med utgiftsriktmärket både 2014 och 2015. Den offentliga skuldkvoten i förhållande till BNP förväntas uppgå till 40 % 2015 och minska 2016–2017. Den finanspolitiska strategin i konvergensprogrammet ligger i stort sett i linje med kraven i stabilitets- och tillväxtpakten. Det makroekonomiska scenario som ligger till grund för budgetprognoserna är rimligt. Det överensstämmer i stora drag med 2014 års vårprognos från kommissionens avdelningar. Den uppskattade potentiella BNP som ligger till grund för konvergensprogrammet är dock något högre, framför allt till följd av förbättrade utsikter på arbetsmarknaden. Utgiftskontrollen och lägre skatteuppbörd än planerat utgör nedåtrisker i 2014 års budgetplaner. Dessutom har de åtgärder som ligger till grund för den föreslagna finanspolitiska vägen för 2015 och framåt ännu inte specificerats. Trots en smärre avvikelse i det strukturella saldot 2014 uppfyller Rumänien, enligt kommissionens prognos, kraven i stabilitets- och tillväxtpakten 2014. Den tillfälliga tillåtna avvikelsen för samfinansierade projekt har beaktats i detta fall. För 2015 finns det en risk för en betydande avvikelse från den nödvändiga strukturella anpassningen, med beaktande av den tillfälliga tillåtna avvikelsen för samfinansierade projekt. Dessutom förväntas Rumänien avvika från utgiftsriktmärket under 2015. På grundval av sin bedömning av konvergensprogrammet och kommissionens prognos, i enlighet med rådets förordning (EG) nr 1466/97, anser rådet att konvergensprogrammet innebär en risk för en betydande avvikelse från kraven i den preventiva aspekten under 2015.
(12)

Trots förbättringar på senaste tiden fortsätter fattigdomen i arbetsför ålder att ligga över EU-genomsnittet. Höjningar av minimimånadslönen och tröskeln för att betala skatt har bidragit till att motverka fattigdomen. Fattigdom och allvarlig materiell fattigdom bland äldre medborgare har dock ökat kraftigt under senare år. Ett pilotprojekt med en reform av de kontanta socialbidragen under 2012–2013 resulterade i ett lägre antal socialbidragstagare och minskade utgifter för kontanta socialbidrag. Under 2014 utsträcktes pilotprojektet till samtliga kommuner. Det finns ett behov av att säkerställa övervakning och utvärdering när det gäller reformens effekter på de mest behövande. Långtidsarbetslösa bidragstagare omfattas inte i tillräcklig utsträckning av aktiveringsåtgärder. Dessutom är dessa åtgärder fortfarande inriktade på system för offentliga arbeten och de erbjuder därmed inkomststöd men ökar inte bidragstagarnas anställbarhet. Reformens effekter på låginkomsttagare behöver utvärderas. Litauen har antagit en handlingsplan för att öka den sociala integrationen under perioden 2014–2020. Det finns dock fortfarande ett behov att fastställa huvudsakliga målgrupper, budget och konkreta åtgärder och att specificera hur målen ska uppnås och hur de olika ministerier, lokalförvaltningar och aktörer i det civila samhället som genomför handlingsplanen ska samarbeta.
(9)

De viktigaste målen för den finanspolitiska strategin i stabilitetsprogrammet 2014 är att korrigera det alltför stora underskottet senast 2015 och nå det medelfristiga målet senast 2018. Enligt stabilitetsprogrammet är målet ett underskott som understiger 3 % av BNP senast 2015, i linje med rekommendationen enligt förfarandet vid alltför stora underskott. I stabilitetsprogrammet bekräftas det medelfristiga målet med en balanserad budget i strukturella termer, vilket är förenligt med stabilitets- och tillväxtpaktens regler. Efter 2015 ska det totala offentliga underskottet enligt stabilitetsprogrammet sänkas med runt 1 procentenhet av BNP per år mellan 2016 och 2018. Man vill minska skulden från nära 124 % av BNP under 2013 till 107 % av BNP under 2018. Det makroekonomiska scenario som ligger till grund för beräkningarna av de offentliga finanserna i stabilitetsprogrammet har av ett oberoende organ (Irlands finanspolitiska råd) godkänts som en ”relevant prognos”. Det makroekonomiska scenariot är i stort sett i linje med kommissionens prognos för 2014 och 2015, med vissa skillnader när det gäller bidragen från efterfrågekomponenterna. Myndigheternas prognos för stabilitetsprogrammets senare år är emellertid optimistisk. Dessutom är åtgärderna för att uppnå de finanspolitiska målen inte tillräckligt noggrant beskrivna för 2015. Därför är kommissionens underskottsprognos för 2015 högre än det mål som rådet har rekommenderat. Baserat på en bedömning av stabilitetsprogrammet och kommissionens prognos, enligt förordning (EG) nr 1466/97, anser rådet att målen i stabilitetsprogrammet stämmer överens med stabilitets- och tillväxtpaktens regler, men att de måste underbyggas med specifika åtgärder från och med 2015. Det har vidtagits omfattande åtgärder för att förbättra viktiga delar av Irlands finanspolitiska ramverk samt kvaliteten och punktligheten när det gäller statistikrapportering. Enligt de gällande bestämmelserna om de medelfristiga utgiftstaken kan regeringen göra godtyckliga ändringar som inte är begränsade till förhandsdefinierade oförutsedda utgifter.
(7)

I enlighet med förordning (EU) nr 472/2013 undantogs Portugal från skyldigheten att lämna in ett nationellt reformprogram och ett stabilitetsprogram så länge det makroekonomiska anpassningsprogrammet pågick. Portugal lämnade dock in ett uppdaterat dokument om den finanspolitiska strategin den 30 april 2014 (Documento de Estratégia Orçamental) och en skrivelse från den portugisiska regeringen med en uppdatering av hur Europa 2020-målen utvecklats. Den 17 maj 2014 lade regeringen fram sitt pågående reformprogram och nya initiativ för hållbar tillväxt i ”The Road to Growth, a medium-term reform strategy for Portugal”.