ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Meddelande från kommissionen inom ramen för genomförandet av Europaparlamentets och rådets
direktiv 97/23/EG av den 29 maj 1997 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om
tryckbärande anordningar (1)
(1999/C 227/06)
(Text av betydelse för EES)
(Offentliggörande av beteckningar och referensnummer på Europeiska harmoniserade standarder enligt direktivet)
OEN (1) Referensnummer Beteckning på harmoniserade standarder Ratificeringsår
CEN EN 10222-1 Smide av stål för tryckkärlsändamål  Del 1: Allmänna be-
stämmelser för friformssmide1998
CEN EN 10222-3 Smide av stål för tryckkärlsändamål  Del 3: Nickelstål med
fordrade lågtemperaturegenskaper1998
CEN EN 10222-4 Smide av stål för tryckkärlsändamål  Del 4: Svetsbara fin-
kornstål med förhöjd sträckgräns1998
CEN EN 10268 Höghållfast kallformningsstål  Kallvalsade produkter av hög-
hållfast stål för kallformning  Allmänna1998
CEN EN ISO 898-5 Fästelement  Hållfasthetsfordringar för fästelement av olege-
rade och legerade stål  Del 5: Stoppskruvar och liknandegängade fästelement ej påverkade av dragpåkänningar (ISO
898-5:199)1998
CEN EN ISO 14555 Svetsning  Bågbultsvetsning av metaller (ISO 14555:1998) 1998
CEN EN 12482-1 Aluminium och aluminiumlegeringar  Förvalsband för all-
männa ändamål  Del 1: Specifikationer för varmvalsadeförvalsband1998
CEN EN 12517 Oförstörande provning av svetsar  Radiografisk provning 
Acceptansnivåer1998
CEN EN 1708-1 Svetsning  Svetsförband  Tryckbärande komponenter 1999
CEN EN 12300 Kryogena kärl  Renhetskrav vid kryogen användning 1998
(1) OEN (Europeiska standardiseringsorgan):
 CEN: Rue de Stassart 36, B-1050 Bryssel, tfn (32-2) 550 08 11, fax (32-2) 550 08 19. CENELEC: Rue de Stassart 35, B-1050 Bryssel, tfn (32-2) 519 68 71, fax (32-2) 519 69 19. ETSI: BP 152, F-06561 Valbonne Cedex, tfn (33-4) 92 94 42 12, fax (33-4) 93 65 47 16.
ANM˜RKNING:
 All information om standardernas tillgänglighet kan erhållas antingen från de europeiska standardise-
ringsorganen eller från de nationella standardiseringsorganen över vilka en lista bifogats Europaparla-mentets och rådets direktiv 98/34/EG (
2), ändrad genom rådets direktiv 98/18/EG (3).
 Offentliggörandet av referenserna i Europeiska gemenskapernas officiella tidning innebär inte att de aktuella
standarderna är tillgängliga på alla gemenskapsspråken.
 Kommissionen skall kontinuerligt uppdatera denna förteckning.
(1) EGT L 265, 27.9.1997 , s. 110.
(2) EGT L 204, 21.7.1998, s. 37.
(3) EGT L 217 , 5.8.1998, s. 18.SV C227/14 Europeiska gemenskaper nas officiella tidning 10.8.1999
Rådets slutsatser

av den 8 juni 1999

om införande av hälsoskyddskrav i gemenskapens politik

(1999/C 195/02)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD,

som beaktar Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

BEKRÄFTAR sina resolutioner av den 20 december 1995(1) och den 12 november 1996(2) och sina slutsatser av den 30 april 1998(3) om införandet av hälsoskyddskrav i gemenskapens politik och noterar att kommissionen, på det sätt som begärs i dessa resolutioner och slutsatser, utformar lämpliga metoder och kriterier som grundval för införande av hälsoskyddskrav i gemenskapens övriga politikområden och för utvärderingen av effekterna av gemenskapens politik när det gäller människors hälsa,

UPPREPAR sin uppmaning till kommissionen att i sina årsrapporter om genomförande av föregående års allmänna arbetsprogram införa avsnitt om inverkan på folkhälsan samt att i sitt årliga långsiktiga arbetsprogram ange alla förslag som kan ha inverkan på hälsoskyddet,

BEKLAGAR, att den fjärde årsrapporten om införande av hälsoskyddskrav i gemenskapens politik (1997) ännu inte har överlämnats,

ANMODAR kommissionen att brådskande utarbeta sin fjärde rapport,

BETONAR att skyldigheten att införa hälsofrågorna i gemenskapens övriga politikområden har skärpts,

ANSER att rapporterna i framtiden bör vara probleminriktade och fokusera på frågor av omedelbar vikt så att prioriteringarna i det nya folkhälsoprogrammet beaktas.

(1) EGT C 350, 30.12.1995, s. 2.

(2) EGT C 374, 11.12.1996, s. 3.

(3) EGT C 169, 4.6.1998, s. 1.
UTTALANDEN TILL RÅDETS BESLUT 1999/468/EG

av den 28 juni 1999

om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförande befogenheter

(1999/C 203/01)

1. UTTALANDE FRÅN KOMMISSIONEN (till artikel 4)

Kommissionen erinrar om att det enligt förvaltningsförfarandet är dess ständiga stävan att säkerställa ett tillfredsställande beslut som samtidigt kan vinna största möjliga stöd inom kommittén.

Kommissionen kommer att beakta kommittémedlemmarnas ståndpunkter och agera på ett sådant sätt att man undviker att gå emot en övervägande ståndpunkt som kan uppkomma mot en genomförandeåtgärds lämplighet.

2. UTTALANDE FRÅN RÅDET OCH KOMMISSIONEN

Rådet och kommissionen är eniga om att bestämmelserna om de kommittéer som biträder kommissionen när den utövar sina genomförandebefogenheter som anges i beslut 87/373/EEG utan dröjsmål bör anpassas till artiklarna 3, 4, 5 och 6 i beslut 1999/468/EG, i enlighet med de tillämpliga lagstiftningsförfarandena.

En sådan anpassning bör genomföras på följande sätt:

- Det nuvarande förfarande I kommer att bli det nya rådgivande förfarandet.

- De nuvarande förfarandena II a och II b kommer att bli det nya förvaltningsförfarandet.

- De nuvarande förfarandena III a och III b kommer att bli det nya föreskrivandeförfarandet.

En ändring av det slag av kommitté som anges i en grundläggande rättsakt bör göras från fall till fall i samband med den normala översynen av lagstifningen och i enlighet med bland annat kriterierna i artikel 2.

En sådan anpassning eller ändring bör göras med beaktande av de skyldigheter som åligger gemenskapens institutioner. Detta får inte äventyra att målen för den grundläggande rättsakten uppnås eller inkräkta på effektiviteten när det gäller gemenskapens verksamhet.

3. UTTALANDE FRÅN KOMMISSIONEN (till artikel 5)

När förslag till genomförande åtgärder inom särskilt känsliga områden ses över kommer kommissionen i sin strävan att nå en väl avvägd lösning att agera på ett sådant sätt att den inte går emot en övervägande ståndpunkt som kan uppkomma inom rådet mot en genomförandeåtgärds lämplighet.
RÅDETS RESOLUTION

av den 24 juni 1999

om förvaltningen av avtal om ömsesidigt erkännande av bedömning av överensstämmelse

(1999/C 190/02)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD,

SOM UNDERSTRYKER vikten av ömsesidigt erkännande av bedömning av överensstämmelse som ett medel för att minska de tekniska hindren för handel och för att främja handel mellan gemenskapen och tredje land,

SOM ERINRAR om att rådet den 21 september 1992 antog ett beslut om att bemyndiga kommissionen att förhandla om avtal mellan gemenskapen och vissa tredje länder om ömsesidigt erkännande i samband med bedömning av överensstämmelse,

SOM ERINRAR om att Europeiska gemenskapen som ett resultat av framgångsrika förhandlingar har kunnat ingå avtal om ömsesidigt erkännande (MRA) med Australien, Kanada, Nya Zeeland och Förenta staterna,

SOM KONSTATERAR att syftet med dessa avtal är att ge verkligt tillträde till marknaden över parternas hela territorium för alla produkter som omfattas av avtalen,

SOM ERINRAR om rådets slutsatser av den 26 juni 1997 om standarder och bedömning av överensstämmelse,

SOM BETONAR vikten av att rådet är aktivt engagerat i förberedelse-, förhandlings- och genomförandefaserna i förvaltningen av avtal om ömsesidigt erkännande,

SOM BETONAR nödvändigheten av att utveckla vägledande principer för förvaltningen av avtal om ömsesidigt erkännande, så att ett mer effektivt och enhetligt system uppnås,

UTFÄRDAR DENNA RESOLUTION.

RÅDET

1. UPPMANAR kommissionen att lägga fram ett förslag till vägledande principer för förvaltningen av avtal om ömsesidigt erkännande, vilka omfattar förberedelse-, förhandlings- och genomförandefaserna, och att utarbeta ett förslag till modellavtal som en grundval för förhandlingar om och ingående av sådana avtal i framtiden, med beaktande av erfarenheterna av redan ingångna avtal,

2. UPPMANAR också kommissionen att utarbeta ett Vademecum med en förklaring till avtalen om ömsesidigt erkännande, samt en vägledning för alla berörda parter inom gemenskapen om genomförandet av dessa avtal; i ett sådant Vademecum bör det också förklaras vilken behörighet att fatta beslut som respektive MRA-kommitté har samt hur beslutsprocessen samordnas (horisontellt och sektoriellt) inom gemenskapen,

3. UPPMANAR medlemsstaterna att kraftfullt verka för ett faktiskt genomförande av avtalen om ömsesidigt erkännande, inklusive sektorsbilagor.

4. UPPMANAR kommissionen att upprätta regelbundna rapporter över interimsresultat i genomförandet av befintliga avtal om ömsesidigt erkännande,

5. NOTERAR med tillfredsställelse kommissionens avsikt att säkerställa att möten i MRA-kommittéerna planeras i god tid och att dessa möten förbereds och samordnas väl av gemenskapen,

6. ANMODAR kommissionen att underrätta rådet före 1999 års utgång om framstegen i dessa avseenden.
RÅDETS RESOLUTION

av den 27 maj 1999

om att bekämpa internationell brottslighet som följer bestämda rutter

(1999/C 162/01)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD

SOM KÄNNER ORO för den gränsöverskridande brottsligheten, som ofta följer bestämda rutter till land, till sjöss eller i luften,

SOM BEKRÄFTAR sin beslutsamhet att bygga ut Europeiska unionen till ett område av frihet och säkerhet samt till ett rättssamhälle,

SOM ÄR ANGELÄGET om att ytterligare förbättra det praktiska samarbetet mellan medlemsstaternas polismyndigheter,

SOM BEAKTAR den gemensamma åtgärden 97/12/RIF av den 20 december 1996 om fastställande av ett gemensamt program för utbyte, utbildning och samarbete mellan myndigheter med ansvar för brottsbekämpning (Oisin)(1).

UTFÄRDAR DENNA RESOLUTION:

1. I överensstämmelse med nationell lagstiftning och behörighet samt med lämpligt iakttagande av den nationella suveräniteten med efter läget anpassade insatser av arbetskraft och material samt med användning av efter läget anpassade metoder kan ruttprojekt genomföras av medlemsstaterna mot kända rutter som samordnade polisinsatser för att bekämpa en bestämd typ av brott på grundval av ett anpassat koncept, i förekommande fall med stöd av Europol. När så är lämpligt skall tull och andra ansvariga myndigheter medverka.

2. Ruttprojekt kan omfatta hela unionens område eller bestämda regioner.

3. Syftet med dessa ruttinsatser är att uppnå bästa möjliga polisiära resultat med att förebygga och klara upp brott, att förbättra samordningen av gemensamma polisiära åtgärder, förbättra kommunikationen samt inhämta ytterligare kunskaper om gärningsmännens uppträdande och sätt att begå brott.

4. De medlemsstater som medverkar i ruttprojektet kan - med stöd av Europol - genomföra en gemensam utvärdering och vid regionala insatser även meddela de övriga medlemsstaterna resultaten. Vid utvärderingen skall de sträva efter att utarbeta åtgärder som bidrar till att ytterligare förbättra ruttstrategin. De skall särskilt granska vilka nya former för att förhindra och klara upp gränsöverskridande brottslighet som kan utvecklas, med beaktande av den fria rörligheten inom Europeiska unionen.

5. Överföringen av personuppgifter skall följa nationell lagstiftning och internationella konventioner; artiklarna 126 till 128 i konventionen om tillämpning av Schengenavtalet skall gälla i respektive fall.

(1) EGT L 7, 10.1.1997, s. 5.
KOMMISSIONENS YTTRANDE

av den 12 mars 1999

om planerna för omhändertagande av radioaktivt avfall som härrör från nedläggningen och demonteringen av kärnkraftverket Greifswald i Mecklenburg-Vorpommern i Förbundsrepubliken Tyskland enligt artikel 37 i Euratom-fördraget

(Endast den tyska texten är giltig.)

(1999/C 97/07)

Den 15 september 1998 mottog Europeiska gemenskapernas kommission från Förbundsrepubliken Tysklands regering, i enlighet med artikel 37 i Euratom-fördraget, de allmänna upplysningarna om planerna på omhändertagande av radioaktivt avfall från nedläggningen och demonteringen av kärnkraftverket Greifswald (KGR) i Mecklenburg-Vorpommern.

På grundval av dessa upplysningar och senare inlämnade preciseringar från tyska regeringen och efter samråd med expertgruppen avger kommissionen följande yttrande:

a) Avståndet mellan anläggningen och närmaste landgräns (med Polen) är 45 km, de närmaste punkterna i en annan medlemsstat ligger 120 km (Danmark) och 135 km (Sverige) från anläggningen.

b) Under normala driftsförhållanden medför de flytande och gasformiga utsläppen ingen ur hälsosynpunkt signifikant exponering för andra medlemsstaters befolkning.

c) Radioaktivt avfall som härrör från demontering kommer att lagras eller omhändertas vid tillståndspliktiga anläggningar i Tyskland (mellanlagringsstationen ZLN på samma ställe och djupförvaringen i Morsleben). Icke-radioaktivt fast material och restmaterial och material som befriats från myndighetskontroll i enlighet med friklassningsnivåerna befrias för deponering som konventionellt avfall eller för återanvändning eller återvinning i alla fall som uppfyller de villkor som har fastställts i de grundläggande säkerhetsnormerna (direktiv 96/29/Euratom). Annat material kommer att lagras för radioaktivt sönderfall eller återanvändas eller återvinnas vid andra kärnkraftsanläggningar i Tyskland.

d) Om radioaktiva ämnen släpps ut oavsiktligt till följd av en olycka av den typ och omfattning som beaktas i de allmänna upplysningarna, kommer de doser som andra medlemsstaters befolkningar kan utsättas för inte att vara signifikanta ur hälsosynpunkt.

e) De allmänna upplysningarna innehåller inte information om ett program för radioaktiv övervakning av marin miljö, men sådan övervakning sägs finnas för Östersjön. Kommissionen rekommenderar att sådan övervakning skall krävas i lag och att resultaten av denna övervakning skall ställas till kommissionens, de angränsande medlemsstaternas och Polens förfogande.

Sammanfattningsvis anser kommissionen att genomförandet av projektet att omhänderta radioaktivt avfall som härrör från nedläggningen och demonteringen av kärnkraftverket Greifswald, vare sig vid normal drift eller vid en olycka av den typ eller omfattning som beaktas i de allmänna uppgifterna, inte riskerar att medföra ur hälsosynpunkt signifikant radioaktiv kontamination av en annan medlemsstats vatten, jord eller luft.
KOMMISSIONENS YTTRANDE

av den 12 mars 1999

om planerna för omhändertagande av radioaktivt avfall som härrör från verksamheten vid Interim Storage North i Mecklenburg-Vorpommern i Förbundsrepubliken Tyskland enligt artikel 37 i Euratom-fördraget

(Endast den tyska texten är giltig.)

(1999/C 97/06)

Den 15 september 1998 mottog Europeiska gemenskapernas kommission från Förbundsrepubliken Tysklands regering, i enlighet med artikel 37 i Euratom-fördraget, de allmänna upplysningarna om planerna på omhändertagande av radioaktivt avfall som härrör från Interim Storage North (ZLN) i Mecklenburg-Vorpommern.

På grundval av dessa upplysningar och senare inlämnade preciseringar från tyska regeringen och efter samråd med expertgruppen avger kommissionen följande yttrande:

a) Avståndet mellan anläggningen och närmaste landsgräns (med Polen) är 45 km; de närmaste punkterna i en annan medlemsstat ligger 120 km (Danmark) och 135 km (Sverige) från anläggningen.

b) Under normala driftsförhållanden medför de flytande och gasformiga utsläppen ingen ur hälsosynpunkt signifikant exponering för andra medlemsstaters befolkning.

c) Lågaktivt och medelaktivt avfall som härrör från anläggningen kommer att lagras på plats.

d) Om radioaktiva ämnen släpps ut oavsiktligt till följd av en olycka av den typ och omfattning som beaktas i de allmänna upplysningarna, kommer de doser som andra medlemsstaters befolkningar kan utsättas för inte att vara signifikanta ur hälsosynpunkt.

e) De allmänna upplysningarna innehåller inte information om ett program för radioaktiv övervakning av marin miljö, men sådan övervakning sägs finnas för Östersjön. Kommissionen rekommenderar att sådan övervakning skall krävas i lag och att resultaten av denna övervakning skall ställas till kommissionens, de angränsande medlemsstaternas och Polens förfogande.

Sammanfattningsvis anser kommissionen att genomförandet av projektet att omhänderta radioaktiva ämnen från anläggningen Interim Storage North, vare sig vid normal drift eller vid en olycka av den typ eller omfattning som beaktas i de allmänna uppgifterna, inte riskerar att medföra ur hälsosynpunkt signifikant radioaktiv kontamination av en annan medlemsstats vatten, jord eller luft.
KOMMISSIONENS YTTRANDE

av den 18 mars 1999

om planerna för bortskaffande av radioaktivt avfall som härrör från nedläggningen och nedmonteringen av kärnkraftverket Rheinsberg i delstaten Brandenburg i Förbundsrepubliken Tyskland enligt artikel 37 i Euratom-fördraget

(Endast den tyska texten är giltig.)

(1999/C 97/08)

Den 25 september 1998 mottog Europeiska kommissionen från Förbundsrepubliken Tyskland, i enlighet med artikel 37 i Euratomfördraget, allmänna upplysningar om planerna på bortskaffande av radioaktivit avfall som härrör från nedläggningen och nedmonteringen av kärnkraftverket Rheinsberg (KKR) i delstaten Brandenburg.

På grundval av dessa upplysningar och senare inlämnade preciseringar från den tyska regeringen och efter samråd med expertgruppen har kommissionen utarbetat följande yttrande.

a) Avståndet mellan anläggningen och närmaste statsgräns (till Polen) är 80 km och de närmaste medlemsstaternas territorier ligger på ett avstånd av 180 km (Danmark) och 250 km (Sverige).

b) Under normala driftsförhållanden medför de flytande och gasformiga utsläppen ingen ur hälsosynpunkt signifikant exponering för andra medlemsstaters befolkning.

c) Radioaktivt avfall som härrör från nedmonteringen kommer att förvaras eller bortskaffas vid tillståndspliktiga anläggningar i Tyskland (mellanlagringsstationen ZLN och djupförvaringen i Morsleben). Icke-radioaktivt fast avfall eller restmaterial och material som undantagits från myndighetskontroll i enlighet med friklassningsnivåerna befrias för bortskaffning som konventionellt avfall eller för återanvändning eller återvinning i alla fall som uppfyller de villkor som har fastställts i de grundläggande säkerhetsnormerna (direktiv 96/29/Euratom). Annat material kommer att lagras för att radioaktiviteten skall avklinga eller kommer att återanvändas eller återvinnas vid andra kärnkraftsanläggningar i Tyskland.

d) Om radioaktiva ämnen släpps ut oavsiktligt till följd av en olycka av den typ och omfattning som beaktas i de allmänna upplysningarna, kommer de doser som andra medlemsstaters befolkningar kan utsättas för inte att vara signifikanta ur hälsosynpunkt.

Sammanfattningsvis anser kommissionen att genomförandet av planerna på att bortskaffa radioaktivt avfall som härrör från nedläggningen och nedmonteringen av kärnkraftverket Rheinsberg, inte torde innebära risker för radioaktiv kontamination, som är signifikant ur hälsosynpunkt, av en annan medlemsstats vatten, jord eller luft, vare sig vid normal drift eller vid en olycka av den typ eller omfattning som beaktas i de allmänna upplysningarna.
RÅDETS RESOLUTION

av den 2 december 1999

om utarbetande av en samordnad europeisk strategi för rymden

(1999/C 375/01)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD

SOM ERINRAR OM rådets resolution av den 22 juni 1998 om ökad samverkan mellan Europeiska rymdorganisationen och Europeiska gemenskapen(1), parallellt antagen av Europeiska rymdorganisationens råd (organisationen nedan kallad ESA), samt NOTERAR den resolution om "Uppbyggnaden av det framtida Europa på rymdområdet" som antogs av ESA-rådet den 11 maj 1999 och i vilken det krävs en fullt utarbetad strategi före utgången av år 2000,

SOM BEAKTAR kommissionens arbetsdokument "Mot ett samordnat europeiskt förhållningssätt i rymdfrågor" som innehåller en analys av behovet att behandla Europas insatser på rymdområdet och att granska Europas mål på lång sikt,

SOM BEAKTAR den centrala rollen för ESA när det gäller Europas gemensamma insatser för att utveckla verksamheten i rymden,

SOM BEAKTAR det fruktbara samarbetet mellan gemenskapen och ESA samt den nuvarande verksamheten med Europas deltagande i en ny generation av satellitbaserade navigationstjänster (Galileo),

SOM BETONAR behovet av att genom en övergripande strategi för rymden svara på utmaningarna på områdena för telekommunikation, transport och miljö, och även BEAKTAR rymdteknikens betydelse i samband med säkerhetsfrågor och BEAKTAR omstruktureringen av den europeiska rymdindustrin,

UTFÄRDAR DENNA RESOLUTION.

RÅDET

1. VÄLKOMNAR kommissionens analys om behovet av åtgärder om Europa vill bevara och ytterligare förstärka den kapacitet på rymdområdet som har byggts upp under de senaste årtiondena och fortsätta att spela en avgörande roll för att möta informationssamhällets kommersiella och strategiska utmaningar med stöd av satellitinfrastruktur,

2. ÄR ENIGT OM att den industriella, vetenskapliga och tekniska kapaciteten för att möta dessa utmaningar kräver engagemang och investeringar på lång sikt inom samtliga områden, inbegripet rymdvetenskap, deltagande i internationella program samt upprätthållande av konkurrenskraftiga tjänster för uppskjutning,

3. VÄLKOMNAR det ökade samarbetet mellan Europeiska gemenskapen och ESA och STÖDJER kommissionens avsikt att tillsammans med ESA genomföra åtgärder för att förbättra synergin samt att undersöka ytterligare konkreta åtgärder så att Europas insatser på rymdområdet även kan dra nytta av EU:s verksamhet på andra områden,

4. UPPMANAR kommissionen att tillsammans med ESA förbereda ett övergripande dokument om en samordnad europeisk strategi för rymden med hjälp av en enda och gemensam ram för samråd med samtliga berörda parter,

5. UPPMANAR samtliga medlemsstater att till fullo delta i rådgivningsprocessen, särskilt inom den rådgivande gruppen i rymdfrågor där kommissionen och ESA tillhandahåller regelbunden information om framsteg och möjligheter till diskussion,

6. UPPMANAR kommissionen att rapportera till nästa möte i rådet (forskning) om de framsteg som gjorts under denna process och att för övervägande av rådet före utgången av år 2000 lägga fram en europeisk strategi för rymden på grundval av det gemensamma dokumentet från ESA och kommissionen.

(1) EGT C 224, 17.7.1998, s. 1.