Årsrapport avseende EKSG

för budgetåret 1998 samt kommissionens svar

(1999/C 338/01)

(Artikel 45c.4 i EKSG-fördraget och artikel 88 i budgetförordningen av den 21 december 1977, senast ändrad genom rådets förordning (EG, EKSG, Euratom) nr 2779/98 av den 17 december 1998)

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

>Plats för tabell>

KAPITEL 1 EKSG:S SOLIDITET SAMT UTVECKLINGEN AV DESS HUVUDSAKLIGA VERKSAMHET

Inledning

1. Detta kapitel behandlar EKSG:s soliditet per den 31 december 1998 och utvecklingen av dess viktigaste budgetmässiga och finansiella verksamhet under budgetåret. EKSG:s soliditet är av särskild betydelse, bland annat av följande skäl:

a) Vid sidan av en marginell verksamhet bestående i utlåning av eget kapital, finansieras EKSG:s långivning genom banklån eller obligationslån. Det är därför viktigt att EKSG har det högsta kreditvärdighetsbetyget på finansmarknaderna, vilket kräver mycket god soliditet.

b) I och med att EKSG:s utlåning till största delen bygger på upplåning med liknande villkor (i fråga om räntesatser, valutor och förfallodagar), består den främsta kvarstående bankrisken i att lånen inte återbetalas. Andra risker kan uppstå om balansen mellan upplåning och utlåning rubbas till följd av en gäldenärs bristande betalningsförmåga.

c) Eftersom Parisfördraget utlöper år 2002, bör man vara uppmärksam på utvecklingen av det egna kapital som krävs för att säkerställa EKSG:s soliditet under hela den resterande fördragstiden, och även därefter, för att klara amorteringar och räntor på den resterande upplåningen.

EKSG:s soliditet

Kapitaltäckningsgrad

2. Sedan 1994 är det huvudsakliga hjälpmedel som används för att analysera EKSG:s soliditet den kvot som föreskrivs för ändamålet i rådets direktiv 89/647/EEG(1). Kvotens nämnare omfattar tillgångar och posterna utanför balansräkningen, viktade enligt direktivets anvisningar. Däremot använder kommissionen i kvotens täljare bara garantifonden och resultatet före avsättning medan man utesluter andra poster som kunde betraktas som ingående i EKSG:s eget kapital. Den definition av eget kapital som används vid beräkningen av kapitaltäckningsgraden motsvarar en tolkning av direktivet som innebär att rimlig försiktighet iakttagits vid värderingen.

3. Per den 31 december 1998 är EKSG:s kapitaltäckningsgrad 32,8 % mot 28,3 % per den 31 december 1997. Denna utveckling som beror på garantifondens ökning (+ 6 %) och framför allt på den kraftiga minskningen av utestående fordringar på lån är en följd av kommissionens beslut(2) att man efter år 2002 skall uppnå en nivå där reserverna till 100 % motsvarar de utestående lånen utan statlig säkerhet. Följaktligen närmar sig kapitaltäckningsgraden gradvis 100 %.

Avsättningar för stora exponeringar

4. Att Parisfördraget löper ut 2002 har redan en betydande inverkan på EKSG:s verksamhetsnivå. Dess låneportfölj minskar och koncentreras på allt färre låntagare. Den risk som beror på en koncentration av åtagandena gentemot tredje man har behandlats i ett rådsdirektiv om övervakning och kontroll av kreditinstitutens stora exponeringar(3). Revisionsrätten erinrade om de två gränser som föreskrivs i detta direktiv i sina årsrapporter avseende EKSG för budgetåren 1994 (punkt 1.5) och 1995 (punkt 1.6)(4).

5. För att minska riskerna med denna koncentration inrättade kommissionen 1995 en reserv för stora exponeringar vars belopp är beräknat på grundval av överskridandena av de två ovannämnda gränserna enligt bilaga VI till rådets direktiv 93/6/EEG(5). Trots att direktivet egentligen inte gäller EKSG:s situation, innebär denna taktik en rimlig försiktighet beträffande de överskridanden som härrör från tidigare transaktioner. Reserven sjönk från 27 miljoner ecu per den 31 december 1997 till 23 miljoner ecu per den 31 december 1998. Denna utveckling beror på en minskning av tillgångarna i fråga till följd av återbetalningar under 1998.

Specifika värdekorrigeringar

6. I enlighet med rådets direktiv om årsboksluten(6), skall tillgångsposterna i balansräkningen värderas individuellt och om nödvändigt bli föremål för specifika värdekorrigeringar. Det belopp som upptas i balansräkningen som specifika värdekorrigeringar på utlåningen, inklusive räntor, har sjunkit från 170 miljoner ecu per den 31 december 1997 till 130 miljoner ecu per den 31 december 1998(7), dvs. - 24 %. Denna minskning beror främst på att en fordran med värdekorrigering tagits bort i balansräkningen under rubriken "Värdepapper", för en gäldenär(8) som inte kunnat reglera sin skuld och som inom ramen för en omstrukturering av skulden 1998 utgav nya finansiella instrument som ersättning för en del av sina lån. Om denna post inte tagits bort hade värdekorrigeringen varit 185,2 miljoner ecu.

7. Beträffande övriga risklåntagare, det vill säga de vars skulder till EKSG inte täcks av säkerhet med bästa rätt(9) har kommissionen granskat den ekonomiska situationen och utfört nödvändiga värdekorrigeringar.

Utveckling av resursanvändningen och av EKSG:s resurser

8. Åtagandena i EKSG:s driftsbudget har fortsatt att minska under 1998 (med 14,9 %, se tabell 1). Denna tendens beror till största delen på minskningen av stödet till återanpassning (- 25,1 miljoner ecu) och i mindre utsträckning på frånvaron av nya räntesubventioner, inget lån med räntesubventioner beviljades 1998(10). Dessutom var åtagandena 60 miljoner ecu mindre i förhållande till budgetberäkningen, på grund av minskningen av återanpassningsstödet (traditionellt stöd och sociala åtgärder - 30 miljoner ecu) och omställningsstödet (- 30 miljoner ecu). Särskilt vad gäller det senare hade kommissionen den 10 juni 1998 lagt fram ett förslag till beslut i enlighet med artikel 95 i EKSG-fördraget som rörde överföringen av ett belopp på 60 miljoner ecu (- 30 miljoner ecu 1998 och lika mycket 1999) från EKSG:s driftsbudget till Europeiska unionens allmänna budget för att förstärka gemenskapsinitiativen Rechar II och Resider II(11). I brist på ett positivt yttrande från rådet, har detta förslag inte antagits och följaktligen har överföringen inte utförts.

9. Resurserna har åter visat en sjunkande utveckling efter den tillfälliga ökningen 1997(12). Denna utveckling beror framför allt på två motsatta faktorer: å ena sidan nollställningen av avgiften för första året och å andra sidan på att beloppet för åtaganden som dragits tillbaka är särskilt högt för andra året i rad.

10. I motsats till beräkningarna har den budgetmässiga verksamheten visat ett överskott för tredje året i rad vilket gjort det möjligt att ytterligare öka garantifonden (+ 30 miljoner ecu) liksom reserven för finansiering av driftsbudgeten (+ 26 miljoner ecu, se tabell 2 och 3). Denna reserv kommer vid behov att utnyttjas under de kommande budgetåren.

Utveckling av EKSG:s balansräkning

11. EKSG:s balansomslutning minskade med 903 miljoner ecu (dvs. 15,2 %) mellan den 31 december 1997 och den 31 december 1998 (se tabell 4). Denna nedgång beror främst på den minskade utestående fordran på utlåningen av upplånade medel. Under budgetåret 1998 erhöll EKSG 690,6 miljoner ecu i återbetalning på lån, medan endast 19,7 miljoner ecu i nya lån utbetalades (se tabell 5).

12. Den utestående fordran på utlåningen av upplånade medel på 2898 miljoner ecu per den 31 december 1998 kommer att minska till ca 730 miljoner ecu den 23 juli 2002 (före värdekorrigeringar), varav 90 % inte täcks av säkerhet med bästa rätt. Det sista av dessa lån förfaller år 2019. Beloppen är beräknade på grundval av lån som utbetalats före den 31 december 1998. Till följd av ett beslut av kommissionen(13), får det inte förekomma några nya lån som medför en låsning av reserver och som förfaller efter det att EKSG-fördraget löper ut.

13. Per den 31 december 1998 upptog de likvida medlen 39 % av EKSG:s tillgångar och utgjorde därmed den näst största posten efter lånen. De berörda kontona och de huvudsakliga motkontona på skuldsidan presenteras i tabell 6.

Slutsats

14. Budgetåret 1998 uppvisade ett överskott för tredje året i rad dels tack vare ett betydande belopp bestående av tillbakadragna åtaganden och dels för att färre åtaganden än beräknat förverkli gades. Detta överskott har gjort det möjligt för EKSG att väsentligt stärka sin soliditet, bygga upp nödvändiga reserver och värdekorrigeringar.

15. Med hänsyn till att fördraget löper ut är målet med de samlade reserverna dels att säkerställa slutskedet av budgetverksamheten trots den nollställning av EKSG-avgiften som skedde 1998, dels att gradvis bringa garantifonden, med avdrag för de specifika värdekorrigeringarna, till en nivå motsvarande 100 % av de utestående fordringarna på de lån som saknar garanti från en medlemsstat och som är utestående per den 23 juli 2002. Dessutom skall de reserver som är disponibla vid detta datum, enligt Europeiska rådets indikationer i resolutionen om tillväxt och sysselsättning som antogs i Amsterdam, användas till en forskningsfond inom kol- och stålsektorerna.

KAPITEL 2 REVISIONSFÖRKLARING AVSEENDE EKSG

16. I enlighet med artikel 45c i Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen (EKSG) har revisionsrätten granskat EKSG:s räkenskaper i avsikt att till Europaparlamentet och rådet avge en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

17. De aktuella räkenskaperna är bokslutet för kol- och stålgemenskapen per den 31 december 1998, vilket har upprättats under kommissionens överinseende och offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning(14).

18. I revisionsberättelsen för Europeiska kol- och stålgemenskapens årsredovisning per den 31 december 1998(15), som motsvarar revisionsförklaringen vad gäller räkenskapernas tillförlitlighet och som offentliggörs tillsammans med bokslutet, finner revisionsrätten att den ger "en rättvisande bild av Europeiska kol- och stålgemenskapens tillgångar och finansiella ställning per den 31 december 1998 samt av verksamhetens resultat för det budgetår som avslutats samma datum".

19. För att förvissa sig om lagligheten och korrektheten hos de transaktioner som ligger till grund för EKSG:s räkenskaper för budgetåret 1998 har revisionsrätten dessutom utfört sina granskningar i enlighet med internationellt erkänd revisionssed. Revisionsrätten har därvid särskilt stött sig på systemanalys samt på gjorda kontroller.

20. Revisionsrätten anser att transaktionernas laglighet och korrekthet som helhet är tillräckligt säkerställda.

Denna rapport har antagits av revisionsrätten i Luxemburg vid dess sammanträde den 22 och 23 september 1999.

För revisionsrätten

Jan O. KARLSSON

Ordförande

Tabell 1

Utveckling av resursanvändning och resurser mellan 1991 och 1998

>Plats för tabell>

Tabell 2

Förändringar i avsättningarna för finansiering av EKSG:s driftsbudget 1998

>Plats för tabell>

Tabell 3

Utveckling av EKSG:s eget kapital under 1998

>Plats för tabell>

Tabell 4

Utveckling av EKSG:s balansräkning i sammandrag före resultatdispositioner mellan den 31 december 1997 och den 31 december 1998

>Plats för tabell>

Tabell 5

Lån utbetalade av EKSG för artiklarna 54, 56 och 95 mellan 1989 och 1998

>Plats för tabell>

Tabell 6

Utveckling av EKSG:s likvida medel och de huvudsakliga motkontona mellan den 31 december 1997 och den 31 december 1998

>Plats för tabell>

(1) Rådets direktiv 89/647/EEG av den 18 december 1989 om kapitaltäckningsgrad för kreditinstitut (EGT L 386, 30.12.1989, s. 14).

(2) Frågor i samband med att EKSG-fördraget löper ut - finansiell verksamhet (PV(96) 1306). Diskussion på grundval av dokumenten SEK(96) 1492 till SEK(96) 1493.

(3) Rådets direktiv 92/121/EEG av den 21 december 1992 om övervakning och kontroll av kreditinstituts stora exponeringar (EGT L 29, 5.2.1993, s. 1).

(4) Årsrapport avseende EKSG för budgetåret 1994 (EGT C 329, 7.12.1995, s. 3). Årsrapport avseende EKSG för budgetåret 1995 (EGT C 377, 13.12.1996, s. 3). Gränserna gäller omfattningen av de åtaganden EKSG får ha gentemot en och samma kontrahent (kund eller grupp av kunder):

a) Summan av åtagandena gentemot en enda tredje part får inte överstiga 25 % av EKSG:s eget kapital och

b) den totala volymen "stora exponeringar" får inte överstiga 800 % av eget kapital. En "stor exponering" föreligger när summan av åtagandena gentemot en enda tredje part uppgår till eller överstiger 10 % av eget kapital.

(5) Rådets direktiv 93/6/EEG av den 15 mars 1993 om kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut (EGT L 141, 11.6.1993, s. 1).

(6) Rådets fjärde direktiv 78/660/EEG av den 25 juli 1978 grundat på artikel 54.3g i fördraget om årsbokslut i vissa typer av bolag (EGT L 222, 14.8.1978). Rådets direktiv 86/635/EEG av den 8 december 1986 om årsbokslut och sammanställd redovisning för banker och andra finansiella institut (EGT L 372, 31.12.1986).

(7) Bokslut för kol- och stålgemenskapen per den 31 december 1998 - specifika värdekorrigeringar på lån (130 miljoner ecu, not 5.1).

(8) Punkt b i not 6.2 i EKSG:s bokslut den 31 december 1998.

(9) Som säkerhet med bästa rätt betraktas säkerheter från EU:s medlemsstater eller liknande organ (offentliga inrättningar eller offentliga industrigrupper i medlemsstaterna) och bankgarantier.

(10) Anpassning av policyn för "upp- och utlåning" med hänsyn till att EKSG-fördraget löper ut (EGT C 175, 28.6.1994).

(11) SEK(98) 967 slutlig.

(12) Skälen till denna höjning anges i Årsrapport avseende EKSG för budgetåret 1997 (EGT C 352, 18.11.1998).

(13) Anpassning av policyn för "upp- och utlåning" med hänsyn till att EKSG-fördraget löper ut (EGT C 175, 28.6.1994).

(14) Bokslut för kol- och stålgemenskapen per den 31 december 1998, offentliggjort i EGT C 240, 25.8.1999.

(15) Revisionsberättelse för Europeiska kol- och stålgemenskapens årsredovisning per den 31 december 1998, offentliggjord i EGT C 240, 25.8.1999.

KOMMISSIONENS SVAR

Kommissionen har inga invändningar. Den uppskattar att revisionsrättens rapport inte innehåller någon kritik och att ett positivt förslag till revisionsförklaring lagts fram.