Rådets yttrande

av den 10 februari 2004

om Irlands uppdaterade stabilitetsprogram 2003-2006

(2004/C 43/03)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGIVIT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken(1), särskilt artikel 5.3 i denna,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och efter att ha hört Ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

Den 10 februari 2004 granskade rådet Irlands uppdaterade stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2004-2006. Det uppdaterade programmet uppfyller i stort sett kraven i "uppförandekoden" för stabilitets- och konvergensprogrammens innehåll och utformning.

Den finanspolitiska strategi som ligger till grund för uppdateringen grundas på en bred stabilisering av de offentliga finanserna från 2004 och framåt genom en minskning av ökningstakten för de offentliga utgifterna. En bättre kontroll av utgifterna leder till en minskning av utgifternas andel av BNP, ehuru inte i tillräcklig grad för att uppväga ytterligare en markant nedgång i intäktskvoten.

Sistnämnda återspeglar en engångsintäkt från skatt på realisationsvinst på basis av innevarande år 2003, tekniska antaganden och en nedgång i "övriga inkomsters" andel av BNP snarare än ett program med skattesänkningar. Samtidigt genomförs ett omfattande offentligt investeringsprogram.

I uppdateringen beräknas den reala BNP-tillväxten att öka från 2,2 % under 2003 till 3,3 % under 2004 och till 5 % i genomsnitt under 2005-2006. Inflationstakten, mätt enligt HIKP, väntas få en snabb nedgång från 4 % under 2003 till 2,3 % under 2004 och därefter stabiliseras på 2 %. På grundval av de uppgifter som för närvarande finns tillgängliga förefaller det makroekonomiska scenario som ligger till grund för uppdateringen att vara realistiskt.

Uppdateringen tar sikte på ett underskott i de offentliga finanserna på 1,1 % av BNP under 2004, jämfört med ett förväntat underskott på 0,1 % under 2003. På grundval av kommissionens beräkningar enligt den allmänt vedertagna metoden och med beaktande av engångsintäkten från skatt på realisationsvinster uppnås en förbättring i konjunkturrensade termer på 0,5 procentenheter till 0,4 % av BNP. För 2005 och 2006 tyder prognoserna på underskott på 1,4 % respektive 1,1 % av BNP i nominella termer och på 0,8 % respektive 0,5 % av BNP i konjunkturrensade termer. Skuldkvoten beräknas stabiliseras på en tredjedel av BNP.

Stabilitets- och tillväxtpaktens mål att på medellång sikt ha offentliga finanser nära balans bör uppnås i slutet av programperioden, ehuru det finns vissa risker med de trendmässiga budgetprognoserna. Flera andra faktorer bör has i åtanke. För det första kan skatteintäkter som var större än väntat under 2003 ha en positiv inverkan på budgetbalansen. För det andra inbegriper budgetprognoserna för de sista två åren, som i alla tidigare uppdateringar, "avsättningar till reserver" för oväntade händelser som kanske inte kommer att utnyttjas helt. För det tredje innehåller beräkningen av produktionsgapet och därmed det konjunkturrensade saldot en ovanligt hög grad av osäkerhet på grund av den irländska ekonomins särdrag, samtidigt som det skall noteras att det förväntade nominella underskottet på något över 1 % av BNP under 2005-2006 sammanfaller med Irlands återgång till en hållbar tillväxttakt. Slutligen skall det påpekas att de förväntade saldona i stor utsträckning återspeglar genomförandet av ett intensivt offentligt investeringsprogram, med offentliga investeringar som andel av BNI på i genomsnitt 5 % under programperioden, jämfört med ett genomsnitt i EU på 2,4 % under 2003. Finanspolitiken i programmet bör ge en tillräcklig säkerhetsmarginal som motverkar riskerna att överskrida underskottströskeln på 3 % av BNP under normala konjunktursvängningar.

På grundval av nuvarande politik verkar Irland befinna sig på en hållbar väg, men vissa risker beroende på den åldrande befolkningen kan uppkomma på lång sikt. För att bemöta dessa risker har åtgärder vidtagits för ytterligare reformer på pensionsområdet i samband med offentlig tjänst. Det bör dessutom påpekas att den irländska skuldkvoten för närvarande är ganska låg och att tillgångar byggs upp i den nationella reservfonden för pensioner med 1 % av BNI per år, just för att bestrida de kostnader som är förbundna med åldrandet. Det är viktigt att det finns ett tillräckligt primärt överskott för att säkerställa att de offentliga finanserna vilar på en hållbar grund.

Den ekonomiska politiken, så som den kommer till uttryck i det uppdaterade programmet, är i stort sett förenlig med rekommendationerna i de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken, särskilt de som har budgetmässiga följder. Särskilt har systemet med den fleråriga budgetprocessen utvidgats till att omfatta alla investeringar, i samband med reformen av hälso- och sjukvårdssystemet bör frågor om att få valuta för pengarna beaktas, och fortsatta framsteg göras vad gäller utbyggnaden av den nationella utvecklingsplanen.

(1) EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.