BILAGA IV

ENERGIEFFEKTIVITET

Tabell 1

Nationellt bidrag och vägledande utvecklingsbana för primärenergianvändning och slutlig energianvändning

Rapporterad uppgift Specifikation Enhet Indikator Definition av bidraget till energibesparingar för 2030 (1) O Ej tillämpligt Beskrivning av bidraget för 2030 och vägledande utvecklingsbana för 2021–2030 O Ej tillämpligt Värde av bidraget till energibesparingar för 2030 O Uttryckt som absolutnivå för primärenergianvändning O ktoe Uttryckt som absolutnivå för slutlig energianvändning O ktoe X–3 (4) X–2 Framsteg avseende den vägledande utvecklingsbanan för primärenergianvändning 2021–2030 (2) O ktoe Framsteg avseende den vägledande utvecklingsbanan för slutlig energianvändning 2021–2030 (2) O ktoe Referensnivå för BNP, om bidraget är fastställt som ett intensitetsmål Orel Miljoner euro, kedjeindexerade volymer (3) Allmänna kommentarer om det nationella bidraget och den vägledande utvecklingsbanan för primärenergianvändning och slutlig energianvändning (5) F Förklaring: X = rapporteringsår, O = obligatorisk, Orel = obligatorisk om relevant, F = frivillig. Anmärkningar:





Tabell 2

Milstolpar och framstegsindikatorer för renovering av det nationella beståndet av bostadshus och andra byggnader än bostäder – byggnadsbestånd

Antal byggnader (6) Total golvyta (m2) (7) Primärenergianvändning i byggnader (TJ) (8) Slutlig energianvändning i byggnader (TJ) (8) Direkta växthusgasutsläpp kopplade till byggnader (t CO2e) Totala växthusgasutsläpp kopplade till byggnader (t CO2e) Övrigt (9) 2020 X–3 X–2 2020 X–3 X–2 2020 X–3 X–2 2020 X–3 X–2 2020 X–3 X–2 2020 X–3 X–2 2020 X–3 X–2 Specifikation Otg Otg Otg Otg Otg Otg Otg Otg Otg Otg Otg Otg Otg Otg Otg Otg Otg Otg Otg Otg Otg Bostadshus Varav byggnader med sämst prestanda (10) Andra byggnader än bostadshus Varav byggnader med sämst prestanda Offentliga byggnader (11) Varav byggnader med sämst prestanda Förklaring: Otg = obligatorisk om tillgänglig. Anmärkningar:





Tabell 3

Milstolpar och framstegsindikatorer för renovering av det nationella beståndet av bostadshus och andra byggnader än bostäder – renoveringstakt (12)

Antal renoverade byggnader Total renoverad golvyta (m2) (13) Renoveringstakt (14) Ekvivalent renoveringstakt för djuprenovering (16) X–3 X–2 X–3 X–2 X–3 X–2 X–3 X–2 Specifikation Otg Otg Otg Otg Otg Otg F F Bostadshus Lätt Medel Djup Totalt Bostadshus – med sämst prestanda Lätt Medel Djup Totalt Andra byggnader än bostadshus Lätt Medel Djup Totalt Andra byggnader än bostadshus – med sämst prestanda Lätt Medel Djup Totalt Offentliga byggnader (15) Lätt Medel Djup Totalt Offentliga byggnader – med sämst prestanda Lätt Medel Djup Totalt Förklaring: X = rapporteringsår, Otg = obligatorisk om tillgänglig, F = frivillig. Anmärkningar:





Tabell 4

Milstolpar och framstegsindikatorer för renovering av det nationella beståndet av bostadshus och andra byggnader än bostäder – övriga indikatorer

Milstolpar och framstegsindikatorer för renovering av det nationella beståndet av bostadshus och andra byggnader än bostäder Beskrivning Mål (17) Målår Framsteg avseende mål/målsättning Framstegsindikator (om relevant) (18) Benämning på indikator för att övervaka framsteg (19) Enhet X–3 X–2 Orel Orel Orel Orel Orel Orel Orel Orel Orel Milstolpe/framstegsindikator 1 Milstolpe/framstegsindikator 2 Lägg till fler rader vid behov Förklaring: X = rapporteringsår, O = obligatorisk. Anmärkningar:





Tabell 5

Milstolpar och framstegsindikatorer för renovering av det nationella beståndet av bostadshus och andra byggnader än bostäder – bidrag till unionens energieffektivitetsmål

Specifikation Beskrivning Beskriv hur framstegen avseende milstolparna i den långsiktiga renoveringsstrategin bidragit till att unionens energieffektivitetsmål i enlighet med direktiv 2012/27/EU uppnås. O Förklaring: O = obligatorisk.





Tabell 6

Uppdatering av andra nationella mål för energieffektivitet som rapporterats i den nationella energi- och klimatplanen

Benämning på nationell(t) mål/målsättning Beskrivning Framsteg avseende mål/målsättning (20) Förväntade effekter av det uppsatta målet (21) Orel Orel Orel Orel Nationell(t) mål/målsättning 1 Nationell(t) mål/målsättning 2 Lägg till fler rader vid behov Anmärkningar: Orel = obligatorisk om relevant.

(1) Medlemsstaterna ska välja bland följande alternativ: primärenergianvändning; slutlig energianvändning; primärenergibesparingar; slutliga energibesparingar; energiintensitet.

(2) Primärenergianvändning och slutlig energianvändning i enlighet med Eurostats indikatorer för den fullständiga energibalansen [nrg_bal_c] – Primary and Final energy consumption (Europe 2020–2030). Se definitionerna av primärenergianvändning och slutlig energianvändning (som indikatorer för övervakning avseende direktivet om energieffektivitet) i den senaste versionen av vägledningen för energibalans på Eurostats webbplats (se kapitlet Complementing indicators).

(3) Referensår 2015 (med 2015 års växelkurser).

(4) X–3 ska inte tillämpas för de första lägesrapporterna 2023.

(5) medlemsstaterna får lämna ytterligare förklaringar om det nationella bidraget och den vägledande utvecklingsbanan för primärenergianvändning och slutlig energianvändning, inklusive om den metod som används.

(6) I artikel 2.1 i direktiv 2010/31/EU definieras byggnad som ”en takförsedd konstruktion med väggar, för vilken energi används för att påverka inomhusklimatet”, och i bilaga I till samma direktiv finns följande kategorier för beräkning av byggnaders energiprestanda: a) Enfamiljshus av olika typer. b) Flerfamiljshus. c) Kontor. d) Utbildningsanstalter. e) Sjukhus. f) Hotell och restauranger. g) Idrottsanläggningar. h) Byggnader för parti- och detaljhandel. i) Andra typer av energianvändande byggnader (punkt 5 i bilaga I till direktiv 2010/31/EU).

(7) Den golvyta som används som referensmått för bedömning av en byggnads energiprestanda, beräknad som summan av de användbara golvytorna i utrymmena inom det klimatskal som anges för bedömningen av energiprestanda.

(8) Det värde som används i den beräkning av byggnaders energiprestanda som definieras i direktiv 2010/31/EU.

(9) Enligt den nationella långsiktiga renoveringsstrategin. Andra indikatorer kan återspegla antalet byggnader och/eller den totala golvytan (m2) per energiprestandaklass, byggnadsperiod, klimatzon eller byggnadsstorlek, antalet energicertifikat per byggnadstyp och/eller per energiprestandaklass, en översikt över byggnadskonstruktionens förmåga, andelen värmesystem i byggnadssektorn, typ av värmesystem osv. Andra externa faktorer kan också användas för att ge en bättre bild av byggnadssektorn, t.ex. investeringar för renovering av det befintliga beståndet, byggsektorns andel av BNP, hälsofrågor osv.

(10) Enligt den nationella långsiktiga renoveringsstrategin. I kommissionens rekommendation (EU) 2019/786 om byggnadsrenovering finns exempel som hjälp för att fastställa segmenten med sämst prestanda i det nationella byggnadsbeståndet: a) fastställa ett visst tröskelvärde, såsom en energiprestandakategori (t.ex. under ”D”), b) utgå från en viss användning av primärenergi (uttryckt i kWh/m2 per år), eller t.o.m. c) inrikta sig på fastigheter som byggts före ett visst årtal (t.ex. före 1980).

(11) I kommissionens rekommendation (EU) 2019/786 om byggnadsrenovering förtydligas att artikel 2a.1 e i direktiv 2010/31/EU rör alla offentliga byggnader (och inte bara offentliga sektorns byggnader som ägs och används av staten). Strategier och åtgärder enligt artikel 2a.1 e i direktiv 2010/31/EU bör t.ex. inbegripa byggnader som används (t.ex. leasas eller hyrs) av lokala eller regionala myndigheter och byggnader som ägs av staten och regionala eller lokala myndigheter, men som inte nödvändigtvis används av dem.

(12) En energirenovering är en förändring av ett eller flera byggnadselement (ett byggnadsinstallationssystem eller en komponent i klimatskalet enligt artikel 2.9 i direktivet om byggnaders energiprestanda) som har potential att avsevärt påverka den beräknade eller uppmätta mängd energi som behövs för att uppfylla den efterfrågan på energi som förknippas med byggnadens typiska användning och som omfattar bland annat energi som används för värme, kyla, ventilation, varmvatten och belysning.

(13) Den golvyta som används som referensmått för bedömning av en byggnads energiprestanda, beräknad som summan av de användbara golvytorna i utrymmena inom det klimatskal som anges för bedömningen av energiprestanda.

(14) Renoveringstakten avser den kumulativa påverkade golvytan [m2] i alla byggnader som genomgick en energirenovering under kalenderåret X–3 eller X–2, för renovering med olika omfattning, dividerad med byggnadsbeståndets totala golvyta [m2] för samma tidsperiod.

Renoveringens omfattning kan definieras som “lätt” (besparingar som är minst 3 % men högst 30 %), “medel” (besparingar som är större än 30 % men högst 60 %) och ”djup” (en renovering som omvandlar en byggnad eller byggnadsenhet till en nära-nollenergibyggnad (före den 1 januari 2030) eller b) en nollenergibyggnad (fr.o.m. den 1 januari 2030).

Den totala energirenoveringstakten definieras som summan av alla renoveringstakter för olika renoveringsgrader.

Definitionen av en nära-nollenergibyggnad är den officiella nationella definition som antagits i samband med införlivandet av artikel 9 i direktiv 2010/31/EU, inom ramen för den definition som finns i artikel 2 i samma direktiv: ”nära-nollenergibyggnad: en byggnad som har mycket hög energiprestanda, som bestäms i enlighet med bilaga I. Nära nollmängden eller den mycket låga mängden energi som krävs bör i mycket hög grad tillföras i form av energi från förnybara energikällor, inklusive energi från förnybara energikällor som produceras på plats, eller i närheten,”

(15) I kommissionens rekommendation (EU) 2019/786 om byggnadsrenovering förtydligas att artikel 2a.1 e i direktiv 2010/31/EU rör alla offentliga byggnader (och inte bara offentliga sektorns byggnader som ägs och används av staten). Strategier och åtgärder enligt artikel 2a.1 e i direktiv 2010/31/EU bör t.ex. inbegripa byggnader som används (t.ex. leasas eller hyrs) av lokala eller regionala myndigheter och byggnader som ägs av staten och regionala eller lokala myndigheter, men som inte nödvändigtvis används av dem.

(16) Ekvivalent renoveringstakt för djuprenovering beräknas genom att respektive faktisk renoveringsgrad och dess faktiska renoveringstakt viktas så att de uttrycker motsvarande renoveringstakt för en tänkt djuprenovering, enligt följande formel: Ekvivalent renoveringstakt för djuprenovering = [(renoveringsgrad)*(renoveringstakt) för lättrenovering + (renoveringsgrad)*(renoveringstakt) för medelrenovering + (renoveringsgrad)*(renoveringstakt) för djuprenovering] / (renoveringsgrad) för djuprenovering – med samtliga faktorer uttryckta i procentenheter.

Renoveringens omfattning uttrycks som förhållandet mellan primärenergibesparingarna och den totala primärenergianvändningen före renovering av respektive andel av beståndet.

(17) Kan vara kvantitativ eller kvalitativ.

(18) Om målet/målsättningen går att kvantifiera ska medlemsstaterna ange en indikation på framstegen utifrån senast tillgängliga information. Indikatorer för rapporteringen ska fastställas utifrån nationella målsättningar eller mål.

(19) Medlemsstaterna ska hänvisa till ett referensår och ett referensvärde, enligt vad som är lämpligt, om detta bidrar till att framstegen kan påvisas.

(20) Medlemsstaterna ska lämna en uppdatering av vilka framsteg som lett till den nuvarande situationen. Om det fanns uppsatta mål bör en översikt över de huvudsakliga åtgärderna och de passerade milstolparna lämnas. Om det inte fanns uppsatta mål bör det anges huruvida mål har satts upp därefter, och en beskrivning av dessa mål bör lämnas.

(21) Medlemsstaterna ska beskriva de förväntade effekterna av de uppsatta målen och tidsramen för dessa.