1.

Bilaga I ska ändras på följande sätt: a) Avsnitt 1 ska ersättas med följande: ”1. Betalningsbalansstatistik Europeiska centralbanken (ECB) behöver betalningsbalansstatistik för två olika tidsintervall: per månad och per kvartal för motsvarande referenskalenderperioder. Årsstatistiken sammanställs genom att de kvartalsvisa uppgifter som medlemsstaterna rapporterar under respektive år sammanräknas. Betalningsbalansstatistiken bör så långt som möjligt överensstämma med annan statistik som tillhandahålls för genomförandet av penningpolitiken, i synnerhet kvartalsvisa nationella räkenskaper (inbegripet per sektor) och månadsvis penningmängds- och bankstatistik. 1.1 Månadsstatistik över betalningsbalansen Syfte Målet för den månadsvisa betalningsbalansen för euroområdet är att visa de viktigaste posterna som påverkar de monetära förhållandena och valutamarknaderna (se tabell 1 i bilaga II). Krav Uppgifterna måste kunna användas för beräkning av betalningsbalansen i euroområdet. Den korta tidsfristen för rapportering av de månadsvisa uppgifterna om betalningsbalansen, deras i hög grad aggregerade natur och deras betydelse för penningpolitik och valutatransaktioner gör att ECB, när det är oundvikligt, tillåter vissa avvikelser från internationella standarder (se artikel 2.4). Registrering fullt ut på upplupen basis eller transaktionsbasis är inte nödvändig. ECB godtar skattningar eller preliminära uppgifter om det är nödvändigt för att uppgifter ska kunna lämnas inom den utsatta rapporteringsfristen, så länge dessa inte avviker signifikant från internationella standarder och säkerställer tillräcklig datakvalitet. För varje huvudkategori av transaktioner krävs uppgifter om tillgångar och skulder (eller inflöde och utflöde för bytesbalansposter). För internationella transaktioner kräver detta i allmänhet att de nationella centralbankerna skiljer mellan transaktioner med hemmahörande i andra medlemsstater i euroområdet och transaktioner med hemmahörande utanför euroområdet. De nationella centralbankerna gör detta på ett konsekvent sätt. När antalet medlemmar i euroområdet ändras, ska de nationella centralbankerna ändra definitionen av euroområdets landssammansättning från och med den dag då ändringen av medlemsantalet börjar gälla. Bästa möjliga skattningar av historiska uppgifter för det utvidgade euroområdet ska begäras in från de nationella centralbankerna i euroområdet i dess tidigare sammansättning och från den nationella centralbanken i de nya medlemsstaterna i euroområdet. För att möjliggöra en meningsfull aggregering av uppgifter om portföljinvesteringar på månadsbasis för euroområdet måste man skilja mellan transaktioner i värdepapper som emitterats av hemmahörande i euroområdet och transaktioner i värdepapper som emitterats av hemmahörande utanför euroområdet. Statistiken över euroområdets nettotransaktioner i tillgångar i portföljinvesteringar sammanställs genom aggregering av rapporterade nettotransaktioner i värdepapper som emitterats av hemmahörande utanför euroområdet. Statistiken över euroområdets nettotransaktioner avseende skulder i portföljinvesteringar sammanställs genom konsolidering av nettotransaktioner i de totala nationella skulderna och nettotransaktionerna i värdepapper som emitterats och förvärvats av hemmavarande i euroområdet. Ett motsvarande rapporteringskrav och en motsvarande sammanställningsmetod för de aggregerade uppgifterna tillämpas för avkastning på portföljinvesteringar. För att en monetär presentation av betalningsbalansen ska kunna sammanställas ska de nationella centralbankerna lämna in uppgifter uppdelade efter institutionell sektor. Den månadsvisa betalningsbalansen ska följa nedanstående uppdelning efter sektor: — För direkta investeringar: a) monetära finansinstitut som tar emot inlåning, utom centralbanken, b) penningmarknadsfonder, c) offentlig förvaltning, och d) övriga sektorer. — För tillgångar i portföljinvesteringar och övriga investeringar: a) centralbanken, b) monetära finansinstitut som tar emot inlåning, utom centralbanken, c) penningmarknadsfonder, d) offentlig förvaltning, och e) övriga sektorer. För att en sektorsuppdelning av betalningsbalansen ska kunna göras och på så sätt möjliggöra en sammanställning av en monetär redovisning ska de nationella centralbankerna lämna uppgifter om nettotransaktioner avseende portföljinvesteringar i värdepapper emitterade av hemmahörande i euroområdet uppdelade på den institutionella sektor som emittenten tillhör. Därutöver ska skulder i portföljinvesteringar innefatta en uppdelning efter den institutionella sektor som den inhemska emittenten tillhör. Statistiken över euroområdets nettotransaktioner avseende skulder i portföljinvesteringar som delats upp efter sektor sammanställs sedan genom konsolidering av respektive sektors totala nationella nettoskulder och motsvarande nettotransaktioner i värdepapper som emitterats och förvärvats av hemmahörande i euroområdet. De nationella centralbankerna (och i tillämpliga fall andra behöriga myndigheter) ska samla in uppgifter om portföljinvesteringar i enlighet med en av modellerna i tabellen i bilaga VI. 1.2 Kvartalsstatistik över betalningsbalansen Syfte Målet för den kvartalsvisa betalningsbalansen för euroområdet är att tillhandahålla mer detaljerade uppgifter för vidare analys av internationella transaktioner. Kvartalsvisa betalningsbalansuppgifter utgör också grunden för detaljerade landsspecifika ekonomiska bedömningar. Denna statistik bidrar i synnerhet till sammanställningen av sektorsvisa räkenskaper och finansräkenskaper för euroområdet och till den gemensamma redovisningen av unionens och euroområdets betalningsbalans i samarbete med Europeiska kommissionen (Eurostat). Krav Den kvartalsvisa betalningsbalansstatistiken överensstämmer så långt som möjligt med internationella standarder (se artikel 2.4). Den begärda uppdelningen av kvartalsstatistiken avseende betalningsstatistiken framställs i tabell 2 i bilaga II. Harmoniserade begrepp och definitioner beträffande kapitalbalans och finansiell balans återfinns i bilaga III. Uppdelningen av den kvartalsvisa bytesbalansen liknar den som gäller för månadsstatistiken. För tjänster och inkomster krävs dock en mer detaljerad kvartalsvis uppdelning. För posten ’övriga investeringar’ i den finansiella balansen tillämpar ECB kraven i Internationella valutafondens (IMF) sjätte utgåva av manualen för betalningsbalansen och utlandsställningen (BPM6) (nedan kallad BPM6). Det finns en ändring i presentationen av uppdelningen (dvs. uppdelningen sker i första hand efter sektorer). Denna sektorsuppdelning är mer detaljerad men följer fortfarande uppdelningen i BPM6, som i första hand sker efter instrument. På samma sätt som i presentationen av BPM6 görs det skillnad mellan sedlar, mynt och inlåning samt lån och andra investeringar. De nationella centralbankerna ska skilja mellan transaktioner med medlemsstaterna i euroområdet samt alla övriga internationella transaktioner. Statistiken över euroområdets nettotransaktioner i tillgångar i portföljinvesteringar sammanställs genom aggregering av rapporterade nettotransaktioner i värdepapper som emitterats av hemmahörande utanför euroområdet. Statistiken över euroområdets nettotransaktioner avseende skulder i portföljinvesteringar sammanställs genom konsolidering av nettotransaktioner i de totala nationella skulderna och nettotransaktionerna i värdepapper som emitterats och förvärvats av hemmavarande i euroområdet. Ett motsvarande rapporteringskrav och en motsvarande sammanställningsmetod för de aggregerade uppgifterna tillämpas för avkastning på portföljinvesteringar. De nationella centralbankerna ska även lämna in kvartalsvisa uppgifter uppdelade efter institutionell sektor. Detta datakrav är mer omfattande än IMF:s standardkomponenter. De nationella centralbankerna ska lämna kvartalsvisa uppgifter för följande sektorer: a) centralbanker, b) monetära finansinstitut som tar emot inlåning, utom centralbanken, c) penningmarknadsfonder; d) offentlig sektor, e) investeringsfonder utom penningmarknadsfonder, f) försäkringsföretag och pensionsinstitut, g) andra finansinstitut, h) icke-finansiella företag och i) hushåll och hushållens icke vinstdrivande organisationer. Vid sammanställningen av statistiken över euroområdets nettotransaktioner avseende skulder i portföljinvesteringar efter den sektor som emittenten med hemvist i euroområdet är verksam inom, gäller liknande krav för de kvartalsvisa uppgifterna som för den månatliga betalningsbalansen. I överensstämmelse med nationalräkenskapssystemet rekommenderar BPM6 att räntor redovisas på upplupen basis. Detta krav påverkar såväl bytesbalansen (kapitalavkastning) som den finansiella balansen.” b) Avsnitt 3 ska ersättas med följande: ”3. Statistik över utlandsställningen Syfte Utlandsställningen är en redogörelse för euroområdets sammanlagda externa tillgångar och skulder och ligger till grund för penningpolitiken och analysen av valutamarknaderna. Den är särskilt betydelsefull för att bedöma medlemsstaternas externa sårbarhet och för att bevaka hur innehavarsektorns innehav av likvida tillgångar utomlands utvecklas. Detta statistiska underlag är nyckeln till sammanställningen av räkenskaperna för övriga världen i euroområdets kvartalsvisa finansräkenskaper. Kvartalsvis statistik över utlandsställningen utgör också grunden för detaljerade landsspecifika ekonomiska bedömningar, bland annat i samband med Europeiska kommissionens förfarande vid makroekonomiska obalanser (*1). Krav De nationella centralbankerna måste tillhandahålla kvartalsvis statistik över utlandsställningen avseende stockarna vid periodens utgång och omvärderingar på grund av växelkurs- eller andra prisförändringar. Uppgifterna om utlandsställningen överensstämmer så långt som möjligt med internationella standarder (se artikel 2.4). ECB sammanställer statistik över utlandsställningen för euroområdet som helhet. Uppdelningen av utlandsställningen för euroområdet presenteras i tabell 4 i bilaga II. Utlandsställningen visar de finansiella stockarna i slutet av referensperioden, värderade till de kurser som gäller vid denna tidpunkt. Förändringar i stockarnas värde kan ha flera orsaker. En del av förändringarna under en referensperiod beror på de finansiella transaktioner som ägt rum och redovisats i betalningsbalansen. Värdeförändringar under en viss period beror också på prisförändringar på de redovisade finansiella tillgångarna och skulderna. Om stockarna är denominerade i andra valutor än den beräkningsenhet som används för utlandsställningen, kommer valutakursförändringarna också att påverka stockarnas värde. Alla övriga förändringar som inte beror på ovannämnda faktorer betraktas som att de härrör från andra volymförändringar under perioden. För en korrekt avstämning mellan euroområdets finansiella flöden och stockar krävs att de värdeförändringar som beror på pris- eller växelkursförändringar samt övriga volymförändringar redovisas separat. Uppgifterna i utlandsställningen ska så långt som möjligt överensstämma med uppgifterna i kvartalsstatistiken över betalningsbalansflödena. Begrepp, definitioner och uppdelningar överensstämmer med dem som används för kvartalsstatistiken över betalningsbalansflödena. Så långt det är möjligt bör uppgifter om utlandsställningen stämma överens med annan statistik, särskilt vad gäller penningmängds- och bankstatistik och finansräkenskaper. De nationella centralbankerna ska i sin månads- och kvartalsstatistik över betalningsbalansen, när det gäller utlandsställningen, skilja mellan innehav gentemot medlemsstater i euroområdet och alla övriga internationella positioner. Vad gäller portföljinvesteringar måste man skilja mellan innehav av värdepapper som emitterats av dem med hemvist i euroområdet och värdepapper emitterade av dem med hemvist utanför euroområdet. Statistik över euroområdets tillgångar i portföljinvesteringar sammanställs genom aggregering av rapporterade tillgångar i värdepapper som emitterats av personer med hemvist utanför euroområdet. Statistiken över euroområdets skulder i portföljinvesteringar sammanställs genom konsolidering av de sammanlagda nationella skulderna och tillgångarna i värdepapper som emitterats och förvärvats av personer med hemvist i euroområdet. Tillgångar och skulder i portföljinvesteringar inom utlandsställningen sammanställs uteslutande med hjälp av stockuppgifter. De nationella centralbankerna (och i förekommande fall andra behöriga statistikmyndigheter) ska åtminstone samla in kvartalsvisa uppgifter om portföljinvesteringsstockar avseende tillgångar och skulder värdepapper för värdepapper i enlighet med en av insamlingsmetoderna i tabellen i bilaga VI. (*1) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1174/2011 av den 16 november 2011 om verkställighetsåtgärder för att korrigera alltför stora makroekonomiska obalanser i euroområdet (EUT L 306, 23.11.2011, s. 8) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (EUT L 306, 23.11.2011, s. 25).”"