Bokslut för Europeiska kol- och stålgemenskapen per den 31 december 2000

(2001/C 185/02)

EKSG:s balansräkning, resultaträkning samt dispositionen av resultatet för det räkenskapsår som slutade den 31 december 2000 har överlämnats till kommissionen för godkännande genom det skriftliga förfarandet nr E/306/2001 av den 20 juni 2001. De redovisas i denna finansrapport i den form som de godkänts av kommissionen.

Balansräkning per den 31 december 2000

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

Resultaträkning för det räkenskapsår som slutar den 31 december 2000

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

Disposition av resultatet för det räkenskapsår som slutar den 31 december 2000

>Plats för tabell>

ANMÄRKNINGAR TILL EKSG:s BOKSLUT PER DEN 31 DECEMBER 2000

(Belopp i euro)

A. EKSG

Europeiska kol- och stålgemenskapen (EKSG) inrättades genom fördraget av den 18 april 1951. Enligt detta skall EKSG bidra till medlemsstaternas ekonomiska utveckling genom att det upprättas en gemensam kol- och stålmarknad. Eftersom EKSG-fördraget löper ut den 23 juli 2002 har EKSG:s skatteuttag varit 0 % sedan 1998 och låneverksamheten upphörde i juli 1997 (kommissionens beslut av den 22 juni 1994). EKSG:s viktigaste källa till kapital är numera därför det netto som uppkommer (se anm. C16.2) genom förvaltningen av de olika reserverna och avsättningarna.

Alla EKSG:s tillgångar och skulder kommer att överföras till Europeiska gemenskapen efter den 23 juli 2002. Nettovärdet skall användas till forskning inom de sektorer som är knutna till kol- och stålindustrin och går under benämningen "EKSG under avveckling".

B. PRINCIPER OCH METODER FÖR BOKFÖRINGEN

1. Presentation av bokslutet

Bokslutet är upprättat enligt allmänt vedertagna bokföringsmetoder.

Då bokslutet upprättades har i bokföring och beräkningar hänsyn tagits till krav och skyldigheter som EKSG åläggs genom fördragen och andra beslut som fattats av Europeiska gemenskapernas olika institutioner med avseende på EKSG.

I bokföringen tas också hänsyn till att verksamheten upphör efter den 23 juli 2002, då EKSG-fördraget löper ut.

Ovannämnda principer och metoder står i överensstämmelse med rådets direktiv 78/660/EEG och 86/635/EEG(1) om årsbokslut och sammanställd redovisning för banker och andra finansiella institut, i den mån de är tillämpliga och nödvändiga anpassningar gjorts.

2. Omräkning av valutor

Valutan i EKSG:s årsbokslut är euro.

Alla EKSG:s transaktioner i främmande valuta omvandlas till euro enligt Europeiska centralbankens månadskurs.

Icke-monetära poster räknas om till euro till den månadskurs som gällde då de förvärvades eller då de senast omvärderades.

Då bokslutet upprättas räknas de monetära posterna om till euro till den månadskurs som då gäller. De negativa valutakursskillnaderna redovisas i resultaträkningens kostnadsdel. De positiva valutakursskillnaderna förs över till "Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter" i balansräkningens passivsida.

2.1 Växelkurser

Följande kurser har använts när balansposterna räknades om till euro vid årets slut:

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

2.2 Per den 31 december 2000 ingick de olika valutorna och euron i EKSG:s balansräkning med följande belopp:

>Plats för tabell>

3. Investeringar och metod för värdering av obligationer och andra värdepapper

Enligt EKSG:s interna bokföringsregler skall portföljinvesteringar begränsas till obligationer från offentliga emittenter. I samband med ett avtal om skulduppgörelse med en gäldenär som försatts i konkurs, blev dock EKSG under 1998 undantagsvis ägare till aktier och andra andelar med rörlig avkastning i ett privat företag.

Obligationer, andra värdepapper med fast avkastning samt aktier och andra värdepapper med rörlig avkastning värderas antingen till det genomsnittliga anskaffningspriset eller det gällande marknadsvärdet vid räkenskapsårets slut, beroende på vilket som är lägst.

Denna regel gäller inte för värdepapper som anses vara finansiella anläggningstillgångar, vilka värderas antingen till det genomsnittliga anskaffningspriset eller till inlösenpriset, beroende på vilket som är lägst.

4. EKSG:s driftbudget

Delar av EKSG:s medel ställs till förfogande i driftbudgeten. Den fastställs årligen av kommissionen efter det att upplysningar inhämtats hos rådet och samråd ägt rum med Europaparlamentet.

Åtagandena i driftbudgeten som avser tredje part liksom avsättningarna för finansieringen av driftbudgeten framgår av EKSG:s driftbudget (se anm. C13).

5. Böter och räntebidrag

Böter och räntebidrag för vilka det krävs återbetalning räknas inte som EKSG:s tillgångar förrän de verkligen har inbetalts. Böter som har ålagts men ännu inte inkasserats liksom räntebidrag för vilka återbetalning har krävts har därför förts till reserven (se anm. 14.3a).

6. Jämförbara siffror för 1999

Eftersom bokslutet för år 2000 presenteras på ett annat sätt, har siffrorna för år 1999 omarbetats för att de skall bli jämförbara.

C. ANMÄRKNINGAR TILL POSTERNA I BALANSRÄKNINGEN OCH RESULTATRÄKNINGEN

1. Tillgodohavanden i centralbankerna

Denna post utgör EKSG:s tillgodohavanden i vissa medlemsstaters centralbanker.

2. Fordringar hos kreditinstitut

2.1 Kapitalräkning, uppsägningskonton

Den kvarvarande löptiden är enligt följande:

>Plats för tabell>

2.2 Lån

Den kvarvarande löptiden är enligt följande:

>Plats för tabell>

3. Kundfordringar

3.1 Utlåning

Lån till kreditinstitut redovisas i posten "Fordringar hos kreditinstitut" (se anm. 2).

Fördelning av övriga lån

>Plats för tabell>

Anm.:

Lånen garanteras vanligen genom medlemsstaternas garantier, bank- och företagsgarantier eller inteckningar.

3.2 Avgifter

Avgiftssatserna för 1998, 1999 och 2000 var 0 % och fordringarna per den 31 december 2000 gäller alltså föregående års avgifter.

Denna post består av följande:

>Plats för tabell>

Posten omfattar bl.a. ett belopp på 5551715 euro för rättsliga förfaranden (5281288 euro per den 31 december 1999).

3.3 Böter

Denna post omfattar kommissionens fordringar på de företag som har ålagts böter i enlighet med fördragets regler.

Efter värdekorrigeringar uppgår posten till 38950716 euro (37195283 euro per den 31 december 1999).

Posten rymmer huvudsakligen två förfaranden.

Den består till största delen av böter på sammanlagt 104364350 euro (beslut 94/215/EKSG(2) av den 16 februari 1994) som kommissionen har ådömt stålföretag, därför att de inte följt konkurrensreglerna vid saluföring av stålbalkar. I sin dom av den 11 mars 1999 minskade förstainstansrätten bötesbeloppet med 24774000 euro till 79590350 euro. Fram till den 31 december 2000 hade 50631350 euro inkasserats. Sju företag har överklagat förstainstansrättens dom.

Med stöd av artikel 65 i fördraget har kommissionen ådömt flera stålföretag böter på totalt 27380000 euro (beslut 98/247/EKSG(3) av den 21 januari 1998) för samordnade förfaranden vid beräkning av legeringspåslag. Hitintills har 14740000 euro betalts in. Två tredjedelar av de berörda företagen har överklagat beslutet till förstainstansrätten.

3.4 Räntebidrag som skall återbetalas

Denna post innehåller fordringar på de företag som har erhållit lån med räntegaranti, där kommissionen har tvingats kräva hel eller delvis återbetalning av de räntebidrag som redan utbetalats.

4. Obligationer och andra värdepapper med fast avkastning

4.1 Sammanställning

Obligationer och andra värdepapper med fast avkastning uppvisar följande fördelning:

>Plats för tabell>

4.2 Förfallodag under 2001

Under 2001 förfaller värdepapper ur värdepappersportföljen till ett belopp motsvarande:

>Plats för tabell>

4.3 Finansiella anläggningstillgångar (se anm. B3)

Som finansiella anläggningstillgångar räknas värdepapper som skall ingå i portföljen fram till förfallodagen. Det rör sig huvudsakligen om korta eller medellånga papper som återköpts för att säkerställa upplåningen.

Per den 31 december 2000 uppgick de finansiella anläggningstillgångarna till 48519675 euro.

Värdet för inlösen av dessa värdepapper understiger det genomsnittliga anskaffningsvärdet med sammanlagt 1548471 euro.

4.4 Avkastning

Då investeringar görs tas hänsyn till förfallodagar och behovet av likvida medel för EKSG:s ekonomiska verksamhet. De är underkastade stränga villkor vad gäller motpartens ekonomiska förmåga.

Avkastningen på investeringarna (beräknad enligt den metod som tillämpas av Association of Investment Management and Research) var 4,72 % under 2000.

5. Aktier och övriga värdepapper med rörlig avkastning

Aktier och övriga värdepapper med rörlig avkastning har utvecklats på följande sätt:

>Plats för tabell>

I samband med ett avtal om skulduppgörelse med en gäldenär som försatts i konkurs blev EKSG ägare till dessa aktier och andra värdepapper med rörlig avkastning (jfr anm. B3).

En del av dessa värdepapper, som motsvarar ett nettovärde på 8287500 euro ingår i ett låneavtal med ett kreditinstitut (förfallodag den 1 juli 2004, med option på inlösen den 1 juli 2002).

6. Mark och byggnader

>Plats för tabell>

Enligt avtal hade Europeiska gemenskapen till en början nyttjanderätt till de olika fastigheter som ägs av EKSG mot erläggande av hyra. Detta innebar en förräntning av EKSG:s investerade medel.

I enlighet med dessa nyttjanderättsavtal betalade kommissionen under 1994 och 1995 den resterande avgiften till EKSG för att EKSG:s äganderätt till fastigheterna skulle kunna övergå till Europeiska gemenskapen.

Fastigheterna i Lissabon och Milano överläts slutgiltigt år 2000.

För EKSG innebar denna transaktion en realisationsvinst på 1987121 euro, vilket motsvarar skillnaden mellan försäljningsbeloppet (2531228 euro) och det bokförda nettovärdet (544107 euro) på avyttringsdagen. Beloppet redovisas under rubriken "Övriga rörelseintäkter" i resultaträkningen.

7. Övriga tillgångar

Övriga tillgångar fördelas på följande sätt:

>Plats för tabell>

8. Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter

De fördelas på följande sätt:

>Plats för tabell>

9. Skulder till kreditinstitut

Den återstående löptiden är enligt följande:

>Plats för tabell>

10. Skuldebrev

Denna post omfattar obligatoriska lån.

En del av lånen per den 31 december 2000 förfaller under räkenskapsåret 2001. De uppgår totalt till 240430841 euro.

11. Övriga skulder

Fördelning av övriga skulder:

>Plats för tabell>

12. Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter

De fördelas på följande sätt:

>Plats för tabell>

13. EKSG:s driftbudget

Denna post omfattar åtagandena för EKSG:s driftbudget till ett totalbelopp av 434516282 euro (556154370 euro per den 31 december 1999) samt avsättningarna för finansieringen av driftbudgeten till ett totalbelopp av 401000000 euro (393000000 per den 31 december 1999):

Under 2000 har åtagandena för driftbudgeten utvecklats på följande sätt:

>Plats för tabell>

Avsättningarna för finansieringen av kommande driftbudgetar och för oförutsedda budgetutgifter har utvecklats på följande sätt:

>Plats för tabell>

14. Avsättning för risker och kostnader

14.1 Garantifonden

Garantifonden är avsedd att täcka in- och utlåningstransaktioner. Efter en avsättning på 12 miljoner euro uppgår den per den 31 december 2000 till 565 miljoner euro. Förstärkningen har skett mot bakgrund av att EKSG-fördraget löper ut.

Kommissionen bekräftade den 11 september 1996 sin avsikt att garantinivån skall vara 100 % på utestående lån efter den 23 juli 2002, om medlemsstaten inte erbjuder någon garanti. Detta gör det nödvändigt att efter hand öka garantifonden för att komma upp i 572 miljoner euro (beräknad efter omräkningskursen den 31 december 2000). Per den 31 december 2000 uppgår täckningsgraden till 98,8 %, under förutsättning att det inte uppkommer betalningssvårigheter för lån som förfaller före den 23 juli 2002.

Garantifonden har utvecklats på följande sätt:

>Plats för tabell>

14.2 Avsättning för stora exponeringar

Mot bakgrund av EKSG-fördragets upphörande år 2002 och den gradvisa minskningen av utestående lån ökar riskkoncentrationen på vissa stora lån betydligt (dessa stora exponeringar definieras i enlighet med direktiv 92/121/EEG av den 21 december 1992 om övervakning och kontroll av kreditinstituts stora exponeringar).

Avsättningen för stora exponeringar gäller lån utan första gradens säkerhet, vilka utgör mer än 25 % av EKSG:s egna medel.

Avsikten är att den skall täcka denna riskkoncentration vid eventuella betalningssvårigheter.

Beräknat utifrån utestående stora risker per den 31 december 2000 och enligt en metod som rekommenderas av en grupp internationella experter uppgår reserven till 17 miljoner euro (18 miljoner per den 31 december 1999).

14.3 Övriga avsättningar

Posten omfattar avsättningar för böter och räntebidrag som skall återbetalas till ett totalbelopp av 42272249 euro (41735261 euro per den 31 december 1999) och de övriga avsättningarna till ett totalbelopp av 116391098 euro (113461382 euro per den 31 december 1999).

a) Avsättningarna för böter och räntebidrag som skall återbetalas (se anm. B5):

>Plats för tabell>

b) Övriga avsättningar:

>Plats för tabell>

15. Reserver

>Plats för tabell>

Specialreserven skall användas för att bevilja lån ur EKSG:s eget kapital till subventionerade bostäder.

Den f.d. pensionsfonden omfattade före den 5 mars 1968 alla EKSG:s pensionsåtaganden. Från och med denna dag övertog medlemsstaterna ansvaret för tjänstemännens pensionsutbetalningar genom den allmänna budgeten. Fonden används nu för att finansiera bostadslån till Europeiska gemenskapernas tjänstemän. Den har även använts för att bevilja särskilda lån till kol- och stålindustrin.

16. Analys av räkenskapsårets resultat

I sin helhet påverkas EKSG:s resultat både av resultatet av sådan verksamhet som inte behandlas i budgeten (in- och utlåning, investeringar, växelkursförändringar) och av utfallet av EKSG:s driftbudget.

16.1 Transaktioner som inte behandlas i budgeten

>Plats för tabell>

16.2 Utfall av EKSG:s driftbudget

>Plats för tabell>

16.3 Redovisning av räkenskapsårets resultat

>Plats för tabell>

17. Räntor och liknande utgifter

>Plats för tabell>

18. Allmänna administrationskostnader

Ett schablonbelopp på 5 miljoner euro har betalats in till Europeiska kommissionens allmänna budget för att täcka EKSG:s administrationskostnader.

19. Övriga driftkostnader

>Plats för tabell>

20. Upplupna räntor och liknande intäkter

>Plats för tabell>

21. Övriga rörelseintäkter

>Plats för tabell>

22. Intäkter i samband med EKSG:s driftbudget

>Plats för tabell>

23. Åtaganden utanför balansräkningen

23.1 Mottagna åtaganden

>Plats för tabell>

23.2 Åtaganden mot tredje man

>Plats för tabell>

Av hänsyn till ingångna avtal har EKSG traditionellt alltid gjort utbetalningar för kuponger även efter det att de har förfallit.

24. Finansieringsanalys för det räkenskapsår som slutar den 31 december 2000

>Plats för tabell>

(1) EGT L 222, 14.8.1978 och EGT L 372, 31.12.1986.

(2) EGT L 116, 6.5.1994.

(3) EGT L 100, 1.4.1998.