(8)

En ny bedömning av de åtgärder som vidtagits av Portugal för att korrigera det alltför stora underskottet senast 2015 i enlighet med rådets rekommendation av den 21 juni 2013 föranleder följande konstateranden: — Efter anmälan om 2015 års underskott i de offentliga finanserna och dess validering av kommissionen (Eurostat), uppgick 2015 års underskott till 4,4 % av BNP, vilket är högre än referensvärdet enligt fördraget på 3,0 % av BNP. Skillnaden i förhållande till referensvärdet berodde huvudsakligen på en åtgärd för att stödja den finansiella sektorn i samband med resolutionen av Banif (Banco Internacional do Funchal, SA) i slutet av 2015, vilket hade en negativ inverkan på det offentliga underskottet motsvarande 1,4 % av BNP. Om denna komponent beaktas tillsammans med engångsposter på intäktsidan skulle underskottet exklusive engångsåtgärder fortfarande ligga precis över fördragets referensvärde. — Den kumulativa förbättringen av det strukturella saldot under perioden 2013–2015 beräknas till 1,1 % av BNP, vilket är betydligt lägre än de 2,5 % av BNP som rekommenderats av rådet. Efter justering för effekterna av en reviderad potentiell produktionstillväxt och oförutsedda intäktsökningar eller uteblivna inkomster jämfört med det referensscenario som ligger till grund för rekommendationen sjunker siffran för den kumulativa förbättringen kraftigt till – 0,1 % av BNP. — Omfattningen av de åtgärder som genomförts fram till juni 2014 låg i linje med målen enligt det makroekonomiska anpassningsprogrammet. Därefter skedde en kraftig minskning av de varaktiga konsolideringsåtgärder som låg till grund för budgetmålen för 2014, från motsvarande 2,3 % av BNP som planerades vid tiden för 2014 års budget, till cirka 1,5 % av BNP i den beräkning som låg till grund för 2015 års budget. Omfattningen av vidtagna åtgärder når därmed inte alls upp till rekommendationens nivå, dvs. att ytterligare åtgärder motsvarande minst 2,0 % av BNP skulle vidtas under 2014. För 2015 minskades omfattningen av varaktiga åtgärder för statsfinansiell konsolidering ytterligare till omkring 0,6 % av BNP i 2015 års budget och det nominella målet sattes till 2,7 % av BNP. De planerade strukturella konsolideringsåtgärderna var därför otillräckliga för att uppnå det rekommenderade underskottsmålet för 2015 på 2,5 % av BNP. Det resulterande underskottet för 2015 bekräftade att de planerade åtgärderna hade varit otillräckliga. — Sammanfattningsvis har förbättringen av det nominella underskottet sedan juni 2014 haft sin grund i den ekonomiska återhämtningen och minskade ränteutgifter i ett klimat med låga räntenivåer. Oförutsedda intäkter har inte utnyttjats för en snabbare minskning av underskottet och omfattningen av de strukturella konsolideringsåtgärderna har inte varit tillräcklig för att nå målen. — Den offentliga bruttoskulden har i stort sett stabiliserats sedan rådets rekommendation av den 21 juni 2013 och uppgick till 129,2 % av BNP i slutet av 2013, 130,2 % av BNP 2014 och 129,0 % av BNP 2015 enligt kommissionens vårprognos 2016. — Finanspolitiska strukturreformer har gått framåt på de flesta områden men i olika takt. Budgetramlagen har ändrats och stärkts och träder i kraft fullt ut i september 2018. Stora insatser har gjorts för att bekämpa skattebedrägeri och skattesmitning, och även för att reformera skatteförvaltningen. Pensionssystemets långsiktiga hållbarhet har förbättrats under de senaste åren, men det finns fortfarande utmaningar på kort och medellång sikt. Reformer för att göra det nationella hälso- och sjukvårdssystemet långsiktigt hållbart går framåt i tillfredsställande takt. Reformer har även genomförts under de senaste åren inom offentlig förvaltning för att förbättra hanteringen av de offentliga finanserna på regional och lokal nivå, samt inom offentlig-privata partnerskap och statsägda företag, i synnerhet under det makroekonomiska anpassningsprogrammet.