INKOMST- OCH UTGIFTSREDOVISNING OCH BALANSRÄKNING FÖR VERKSAMHETEN UNDER BUDGETÅRET 1997 (i enlighet med artiklarna 78 och 81 i budgetförordningen av den 21 december 1977) VOLYM IV KONSOLIDERAD INKOMST- OCH UTGIFTSREDOVISNING OCH BALANSRÄKNING FÖRKLARANDE ANMÄRKNINGAR (98/C 350/01)

INLEDNING

STRUKTUR

1. Europeiska unionens inkomst- och utgiftsredovisning och balansräkning upprättas enligt artiklarna 78, 80 och 81 i budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget av den 21 december 1977, senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 2335/95 av den 18 september 1995.

2. Europeiska unionens räkenskaper redovisas i fyra volymer:

>Plats för tabell>

3. I volym I redogörs i stora drag för hur budgeten genomförts det budgetår som behandlas.

I volym II och III anges budgetårets inkomster och utgifter fördelade på de olika institutionerna i enligt kontoplanen. I dessa volymer finns också tabeller över kapitaltransaktioner i form av upp- och utlåning.

Den här volymen (IV) innehåller Europeiska unionen konsoliderade inkomst- och utgiftsredovisning och balansräkning med förklarande anmärkningar. Inkomst- och utgiftsredovisningen samt den konsoliderade balansräkningen innehåller även siffrorna för det föregående budgetåret.

1. PRINCIPER FÖR REDOVISNINGEN

1.1 Enligt internationell redovisningsstandard (1) skall redovisningen visa institutionernas verksamhet och verksamhetsområden, hur de finansieras samt innehålla slutgiltiga uppgifter om genomförandet.

Det är också syftet med den konsoliderade inkomst- och utgiftsredovisning och balansräkning som Europeiska kommissionen upprättar varje år. Hur budgeten genomförts under budgetåret beskrivs i volym I, del 2: "Analys av den ekonomiska förvaltningen".

Redovisningen skall inte bara vara informativ utan även ge en tillförlitlig och rättvisande bild av situationen och den skall dessutom vara tydlig, förståelig, koncis och jämförbar från ett budgetår till ett annat. Det är riktlinjerna för det här dokumentet.

1.2 De europeiska institutionernas räkenskaper delas upp i allmänna räkenskaper och budgeträkenskaper. Räkenskaperna upprättas i ecu och löper över ett kalenderår.

1.2.1 De allmänna räkenskaperna för alla budgetårets inkomster och utgifter förs med dubbel bokföring och skall ge insyn i den ekonomiska situationen genom att en balansräkning för föregående budgetår upprättas på balansdagen den 31 december.

De allmänna räkenskaperna förs enligt följande principer:

- Principen om kontinuerlig verksamhet.

- Försiktighetsprincipen, enligt vilken tillgångssidan inte får övervärderas och skuldsidan inte får undervärderas.

- Principen om beständiga redovisningsmetoder.

- Principen om att tillgångar inte få kvittas mot skulder.

Kommissionen undersöker möjligheten att i framtiden redovisa ett mer övergripande resultat på så sätt att en inkomst- och utgiftsredovnisning tas in i balansräkningen varje budgetår. I kontoplanen skall man även i fortsättningen skilja inkomst- och utgiftsredovisningen från balansräkningen och kontoplanen skall därför innehålla följande:

a) Inkomst- och utgiftsredovisning som delas upp på

- redovisning av budgetmässiga kostnader och intäkter som skall ge insyn både i hur budgeten genomförts och ställningen på konton för växelkursdifferenser, vilket gör det möjligt att få fram budgetårets saldo, samt

- övrig inkomst- och utgiftsredovisning som gör det möjligt att få fram det mer övergripande resultat som avses ovan.

b) Balansräkningen visar institutionernas ekonomiska situation och den förväntade effekten av olika åtaganden och fordringar.

1.2.2 Budgetbokföringen visar hur budgeten genomförts i detalj och skall ge underlag för

- den inkomst- och utgiftsredovisning som avses i avdelning VI i budgetförordningen, samt

- den överblick över budgetgenomförandet som avses i artikel 34 i budgetförordningen.

2. BESTÄMMELSER OCH REDOVISNINGSMETODER

2.1 Räkenskaperna förs i enligt med bestämmelserna i budgetförordningen av den 21 december 1977, senast ändrad genom förordningen av den 18 september 1995 och kompletterad genom en förordning om närmare bestämmelser för genomförandet av vissa bestämmelser i budgetförordningen.

2.2 Omräkning till ecu

2.2.1 Räkenskaperna förs i ecu.

2.2.2 I balansräkningen har omräkning till ecu gjorts enligt kursen den 31 december 1997, utom i fråga om följande rubriker:

- Materiella anläggningstillgångar (materiel och lösöre), på vilka värdet beräknas enligt gällande växelkurs vid inköpet.

- En del anslag som skall överföras avser åtaganden i nationell valuta som vid bokföringen räknas om i ecu enligt gällande kurs i december. Det totala beloppet i ecu för dessa anslag får inte senare skrivas upp.

- Förskott från garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket räknas om enligt växelkursen den tionde dagen i månaden efter det att förskottet beviljats.

- Vissa transaktioner som avser personal görs med särskilda omräkningskurser.

Övriga transaktioner räknas om enligt gällande kurs den månad de bokförs.

2.3 Inkomster

2.3.1 Egna medel och bidrag till budgeten redovisas med de belopp som medlemsstaternas myndigheter under budgetåret satt in på kommissionens konton.

Skillnaden mellan de egna medel som skrivs in i budgeten från mervärdesskatt, BNI och finansiella bidrag å ena sidan och de belopp som faktiskt kan uppbäras å andra sidan skall beräknas senast den 1 juli påföljande budgetår. Beloppet skall sedan föras in i en ändringsbudget under det året.

2.3.2 Övriga inkomster redovisas med belopp som verkligen uppburits under budgetåret.

2.4 Utgifter

2.4.1 Utgifterna i årssaldot avser dels betalningar enligt budgetårets anslag för betalningar, dels överföring av anslag för betalningar till följande budgetår.

2.4.2 Betalningar enligt budgetårets betalningsbemyndiganden skall utanordnas och föreläggas styrekonomen senast den 31 december och verkställas av räkenskapsföraren senast den 15 januari närmast efterföljande år.

För garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket skall medlemsstaterna verkställa betalning från och med den 16 oktober 1996 till och med den 15 oktober 1997, varför deras åtagande och godkännande skall föreläggas räkenskapsföraren senast den 31 januari närmast efterföljande år.

2.4.3 Betalningsbemyndiganden får bara föras över till närmast efterföljande budgetår och går till på följande sätt:

- Icke-differentierade anslag får vanligen föras över om åtaganden återstår att fullgöra. I annat fall krävs ett förhandsgodkännande från den budgetansvariga myndigheten.

- Differentierade anslag: Betalningsbemyndiganden som inte utnyttjats skall normalt förfalla. Kommissionen kan emellertid besluta om överföring, om påföljande års betalningsbemyndiganden inte räcker för att täcka tidigare åtaganden eller åtaganden som görs mot åtagandebemyndiganden som i sin tur förts över från tidigare budgetår.

2.5 Värderingsregler

Om inte annat anges i de förklarande anmärkningarna till balansräkningen värderas nedanstående rubriker på följande sätt.

2.5.1 Materiella och immateriella anläggningstillgångar värderas till inköpspriset omräknat i ecu till den kurs som gällde vid inköpet. Kommissionen måste göra avskrivningar för anläggningstillgångarna enligt den linjära metoden och per helt år (avsnitt 8 i kommissionens förordning om inventarieförteckning).

2.5.2 Lager värderas till det senaste leveranspriset, omräknat i ecu till den kurs som gällde den 31 december.

2.5.3 Finansiella anläggningstillgångar värderas till inköpspriset. Om de utfärdats i annan valuta räknas de om i ecu till den kurs som gällde den 31 december. Enligt försiktighetsprincipen skall värdekorrigering göras när förlust är trolig.

2.5.4 Fordringar bokförs till det nominella värdet, omräknat i ecu till den kurs som gällde den 31 december, med undantag för fordringar som anges till fast kurs. Värdet på fordringarna korrigeras endast i undantagsfall, men kommissionen undersöker möjligheten att göra detta i framtiden. När värdet på fordringar korrigeras kommenteras det i den förklarande anmärkningarna till balansräkningen.

2.5.5 Kapitalinvesteringar och disponibla medel bokförs till nominellt värde, omräknat i ecu till den kurs som gällde den 31 december. Av försiktighetsskäl skall värdekorrigering göras när förlust är trolig.

2.5.6 Skulder bokförs till nominellt värde och räknas om i ecu till den kurs som gällde den 31 december om de angivits i annan valuta.

2.6 Förskott och snabbare betalningar

Förskottsbetalningar ingår i kostnaderna för budgetårets verksamhet och förekommer inte bland de konsoliderarde tillgångarna, förutom förskott som betalas ut inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken.

2.7 EFTA-ländernas bidrag till 1997 års allmänna budget

Anslag som härrör från de EES-anslutna EFTA-ländernas bidrag till gemenskapens budget framgår av tabellerna i den här volymen. Närmare uppgifter om hur anslagen använts finns i tabell 15.

2.8 Budgetårets saldo

Budgetårets saldo har två komponenter (Europeiska unionens resultat och resultatet från EES-anslutna EFTA-länder). Saldot består av skillnaden mellan

- budgetårets sammanlagda inkomster, och

- summan av de betalningar som verkställts via budgetårets anslag, plus överföring av betalningar till närmast efterföljande budgetår (hur budgetårets utgifter beräknas anges i 2.4.2 ovan) (2).

Denna skillnad skall ökas eller minskas med

- nettosumman av anslag som överförts från tidigare budgetår och sedan förfaller, eventuella betalningar som - på grund av att ecu-kursen fluktuerar - överskrider icke-differentierade anslag som överförts från tidigare budgetår, samt

- saldot av budgetårets kursvinster och -förluster. Växelkursvariationer för Gemensamma forskningscentret bokförs inte som kursvinst eller kursförlust utan tas upp på interimskonto.

2.9 Konsolidering

I de konsoliderade räkenskaperna ingår räkenskaperna för Europaparlamentet och ombudsmannen, rådet, kommissionen (inklusive publikationsbyrån och det gemensamma forskningscentret), domstolen, revisionsrätten, Ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittéen.

Den metod som tillämpas är fullständig konsolidering.

KAPITEL I GRUNDLÄGGANDE FAKTA OM GENOMFÖRANDET AV KOMMISSIONENS ALLMÄNNA BUDGET FÖR BUDGETÅRET 1997

RESULTAT AV BUDGETENS GENOMFÖRANDE 1997

Resultatet av budgetens genomförande 1997 återfinns under rubrik I.B i den konsoliderade balansräkningen, under skulder

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

KAPITEL II KONSOLIDERAD INKOMST- OCH UTGIFTSREDOVISNING FÖR BUDGETÅRET 1997

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

Tabell 13 ÅTAGANDEN SOM SKALL BETALAS PER DEN 31 DECEMBER 1997 REDOGÖRELSE FÖR RÖRELSER SEDAN DET URSPRUNGLIGA ÅTAGANDET (inklusive åtaganden som fullgjordes under 1996)

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

KAPITEL III KONSOLIDERAD BALANSRÄKNING FÖR EUROPEISKA KOMMISSIONEN PER DEN 31 DECEMBER 1997

>

Plats för tabell>

>Plats för tabell>

ANMÄRKNINGAR

1. Strukturen på balansräkningen per den 31 december 1997 har förbättrats på följande sätt:

- Balansräkningen är mer koncis och strukturerad enligt uppställningen i rådets fjärde direktiv och med hänsyn till de särskilda redovisningsförhållanden som gäller offentliga institutioner (i detta fall Europeiska gemenskapen). Närmare information ges i förklarande anmärkningar.

- Jämförelsesiffror för 1996 har klassats på samma sätt som för 1997.

- Utestående betalningar för tecknade men ännu inte inbetalda aktier i Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling och Europeiska investeringsfonden tas nu inte längre upp som långfristiga skulder, utan som potentiella skulder i åtaganden utanför balansräkningen. Därför är saldot i 1996 års balansräkning 690 miljoner ecu lägre än i redovisningen för år 1996.

- Immateriella anläggningstillgångar bokförs.

2. Enligt artikel 7 i förordningen om inventarieförteckning tas hyrd egendom nu för första gången upp som materiella anläggningstillgångar om tre villkor är uppfyllda (se förklarande anmärkningar till balansräkningen, III.E).

3. Enligt bestämmelserna i avsnitt 8 i förordningen om inventarieförteckning (3) skall kommissionen göra avskrivningar för all egendom utom mark. Avskrivning görs enligt den linjära metoden och per helt år (pro rata temporis används inte). Den årliga avskrivningstakt som skall tillämpas från och med den 1 januari 1987 anges i bilaga 6 till förordningen om inventarieförteckning.

För att få en homogen balansräkning har kommissionen inte bokfört avskrivningarna, dels eftersom fyra förvaltningsorgan inte kunnat beräkna avskrivningarna, dels eftersom övriga institutioner inte är skyldiga att göra avskrivningar (4). De beräknade beloppen (kumulerade per den 31 december 1997) nämns dock i de förklarande anmärkningarna.

KONSOLIDERAD BALANSRÄKNING

TILLGÅNGAR

I. UPPLÄGGNINGSAVGIFTER

Rubriken avser emissionsavgifter för obligationer i samband med Euratom-lån. Det bör noteras att rubriken klassificerats om när den här balansräkningen upprättades. Tidigare år togs detta upp som upplupna inbetalningar.

>Plats för tabell>

II. IMMATERIELLA ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR

Rubriken omfattar dataprogram med ett anskaffningsvärde på 400 ecu eller mer, enligt artikel 130 i kommissionens förordning (Euratom, EKSG, EG) nr 3418/93 om närmare bestämmelser för genomförandet av vissa bestämmelser i budgetförordningen. Dessa tillgångar tas nu för första gången upp i kommissionens balansräkning, enligt bestämmelserna i den förordning om inventarieförteckning och förvaltning av Europeiska kommissionens egendom som trädde i kraft den 1 januari 1997. Övriga institutioner är inte skyldiga att lämna sådan redovisning (5) men domstolen har gjort det.

>Plats för tabell>

För enbart kommissionen skrevs 1 251 731,79 ecu av på beloppet 3 121 532 ecu den 31 december 1997.

>Plats för tabell>

III. MATERIELLA ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR

Kostnaderna för inköp av materiella anläggningstillgångar tas upp i budgeten under anskaffningsåret. Tillgången tas upp i balansräkningen så länge den är i kommissionens besittning.

Som materiella anläggningstillgångar tas all egendom med ett anskaffningsvärde på eller över 400 ecu upp, enligt artikel 130 i kommissionens förordning (Euratom, EKSG, EG) nr 3418/93 om närmare bestämmelser för genomförandet av vissa bestämmelser i budgetförordningen. Den här balansräkningen har dessutom upprättats enligt bestämmelserna i den förordning om inventarieförteckning och förvaltning av Europeiska kommissionens egendom som trädde i kraft den 1 januari 1997.

Kommissionen anser att det belopp för anläggningstillgångar som tagits upp i balansräkningen är realistiskt, med förbehåll för vissa justeringar som kan behöva göras i efterhand, eventuellt efter fysisk inventering vid Gemensamma forskningscentret. En inventering av Gemensamma forskningscentrets fasta egendom och mark pågår och bör slutföras under år 1998. Datautrustning, lösöre och fordonspark vid forskningscentret i Sevilla tas inte upp som materiella anläggningstillgångar.

Kommissionen har försökt redovisa skillnaden mellan värdet i balansräkningen för år 1996 och värdet i balansräkningen för år 1997.

För enbart kommissionen gjordes avskrivningar den 31 december 1997 enligt följande:

>Plats för tabell>

Det dataprogram som används för inventeringen lämpar sig inte för att beräkna avskrivningar och därför omfattar siffrorna inga avskrivningar, vare sig för egendom i delegationernas och kontorens besittning eller för egendom som vissa forskningscentrum besitter. De räknas istället fram i balansräkningen för år 1998.

A. Mark och byggnader

Mark och byggnader som förvärvats efter 1992 i Bryssel eller vid kontor och delegationer tas i balansräkningen upp till inköpspriset, omräknat till ecu enligt den kurs som gällde vid inköpet. Byggnader i Bryssel som förvärvats före 1981 har förts in enligt den omräkningskurs för ecu som gällde i januari 1981.

Värdet på delegationernas mark och byggnader som förvärvats före 1992 har justerats enligt marknadspriset. Oberoende experter har gjort värderingen och beloppen fördes in i balansräkningen den 31 december 1997.

I det speciella fallet med delegationen vid OECD, där kommissionen kostnadsfritt fick ta över byggnaden från ESKG i december 1994, har oberoende experter gjort en värdering enligt marknadspriset.

År 1984 skrevs värdet på Gemensamma forskningscentrets fasta egendom upp med 14 % och på övriga installationer och utrustning med 20 %. Därtill kommer investeringar som ökat byggnadernas värde eller livslängd.

B. Installationer, maskiner och verktyg

Vissa tillgångar som tidigare togs upp som fast egendom och lösöre har i år klassats om i balansräkningen.

E. Hyresavtal, finansiering och liknande

Enligt artikel 7 i kommissionens förordning och inventarieförteckning skall hyresavtal (leasing), långfristiga hyresavtal och tomträttsavtal tas upp i inventarieförteckningen när följande tre villkor är uppfyllda:

- Hyrestagaren har övertagit egendomens risker och förmåner.

- Hyresavtalet kan inte hävas mot straffavgift.

- Hyresavtalet ger värden ersättning för hela investeringen samt avkastning.

Om inte alla tre villkor är uppfyllda tas tillgångarna upp som åtaganden utanför balansräkningen. Övriga institutioner är inte skyldiga att redovisa utestående belopp för hyra, finansiering och liknande rättigheter, vilka därför tas upp som åtaganden utanför balansräkningen.

>Plats för tabell>

G. Anläggningar under uppförande och förskott för materiella anläggningstillgångar

Vissa av gemenskapens kontors och delegationers byggnader som ursprungligen finansierades av EKSG tas upp under ovanstående rubrik i balansräkningen. Hela beloppet har betalats tillbaka till EKSG men byggnaderna tas fortfarande upp i dess balansräkning eftersom handlingarna ännu inte undertecknats.

IV. FINANSIELLA ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR

De finansiella anläggningstillgångarna består dels av kapitalinvesteringar som skall skapa beständiga relationer eller anses nödvändiga för Europeiska unionens verksamhet, dels av investeringar som skall stödja mottagarnas affärsutveckling, utan att innehavet för den skull behålls på lång sikt.

Vidare ingår stående garantier, förskott och garantifondens nettotillgångar. Man bör skilja garantier som Europeiska gemenskapen beviljat tredje land från sådana som garantifonden ställt för att täcka risker i samband med utlåning till tredje land.

A. Investeringar i närstående organisationer

A.1 Aktieinnehav

Aktieinnehav i Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling

Startkapitalet i Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling uppgick till 10 miljarder ecu, varav 3 % tecknades av gemenskapen. Av detta kapital är 30 % fullständigt inbetalt.

Posten avser hela det kapital kommissionen infordrat och betalat till Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling.

Bankens direktörer beslutade vid årssammanträdet den 15 april 1996 att fördubbla bankens auktoriserade kapital. Efter detta beslut får gemenskapen teckna ytterligare 30 000 aktier à 10 000 ecu. Transaktionen omfattar såväl inbetalda aktier som inlösbara aktier. Av de tecknade aktierna skall hela beloppet betalas in på 22,5 procent medan återstoden inte behöver betalas in helt.

Kommissionens balansräkning per den 31 december 1997 skiljer sig från balansräkningen den 31 december 1996. Av betalningar för den inlösbara delen är 210 miljoner ecu utestående. Detta tas inte som tidigare upp som långfristiga skulder, utan som åtaganden utanför balansräkningen. Det skall framhållas att jämförelsesiffrorna för budgetår 1996 ställts upp på samma sätt. Därför skiljer sig redovisningssaldot i 1996 års balansräkning från saldot i redovisningen för år 1997.

Aktieinnehav i Europeiska investeringsfonden

Enligt rådets beslut av den 6 juni 1994 bidrar gemenskapen, företrädd av kommissionen, till Europeiska investeringsfondens kapital med 600 miljoner ecu, vilket motsvarar 30 % av fondens totala kapital. Kommissionen har betalat in 20 % av kapitalandelen.

I kommissionens balansräkning per den 31 december 1997 redovisas aktieinnehavet annorlunda än i balansräkningen per den 31 december 1996. Av aktierna har 80 % ännu ej betalats in, motsvarande 480 miljoner ecu, och de tas hädanefter upp som åtaganden utanför balansräkningen, liksom aktieinnehavet i Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling.

B. Övriga finansiella anläggningstillgångar

B.1 Aktieinnehav

Rubriken avser aktier som köpts för att stödja mottagarnas affärsutveckling.

Andelar i ECIP-programmet

Till denna rubrik förs gemenskapens andelar och deltagarlån inom ramen för samriskföretaget European Community Investment Partners (ECIP). Balansräkningen för ECIP finns i bilagorna till kommissionens balansräkning (Volym II).

"Eurotech capital" och "Venture consort"

"Eurotech capital" avser belopp som betalats ut sedan 1990 i form av förskott, som skall återbetalas enligt vissa villkor när kontrakten löper ut. Det instrument som kallas "Venture consort" avser belopp som betalats ut efter 1985 för investeringar i små och medelstora företag som utvecklar innovativa projekt.

I båda fallen handlar det om riskkapital till högteknologiska, gränsöverskridande projekt i inledningsstadiet och därför är det verkliga värdet på fordringarna för närvarande mycket svårt att beräkna.

Enligt försiktighetsprincipen har värdet korrigerats till 100 %.

Belopp som betalats ut enligt dessa båda instrument redovisas i två tabeller (V och II) i bilagan till kommissionens balansräkning.

>Plats för tabell>

B.3 Beviljade garantier och förskott

Rubriken avser fasta tillgångar vilka inte tagits upp som anläggningstillgångar, till exempel betalda säkerheter och garantier, fasta förskottskrediter för fastighetskostnader, fonder för rörliga förskott till transportföretag, samt garantifonden.

Garantifonden

Garantifonden skall täcka risker när tredje land beviljas lån och lånegarantier eller när projekt genomförs i tredje land.

Fonden inrättades genom rådets förordning (EG, Euratom) nr 2728/94 av den 31 oktober 1994.

Fondens kapital kommer från betalningar ur den allmänna budgeten, ränteinkomster från räntebärande placeringar av fondens disponibla medel samt inbetalningar från försumliga gäldenärer sedan fonden gått in med garantibelopp.

Fonden förvaltas av Europeiska investeringsbanken för gemenskapens räkning.

Garantifondens inkomst- och utgiftsredovisning och balansräkning per den 31 december 1997 finns i bilagorna (V.II) till balansräkningen.

I december 1994 överfördes medel från den allmänna budgeten för första gången till fonden.

Beloppet på tillgångssidan i kommissionens balansräkning avser fondens nettotillgångar den 31 december 1997.

Syftet med fonden är att när som helst kunna täcka risken för försumliga gäldenärer. Med tanke på försiktighetsprincipen har därför ett belopp som motsvarar fondens nettotillgångar avsatts för risker och kostnader.

>Plats för tabell>

V. LÅNGFRISTIGA FORDRINGAR

Rubriken avser huvudsakligen Europeiska unionens utestående fordringar på medlemsstater och tredje land som löper på över ett år och grundas på utlåning av endera upplånat kapital eller budgetanslag.

A. Utlåning ur budgetanslag

Rubriken avser huvudsakligen utlåning vid samarbete med tredje land. Därtill kommer utlåning som skall främja samriskföretag för investeringar i Asien, Latinamerika, Medelhavsområdet och Sydafrika. År 1991 lånades 175 miljoner ecu ut till Turkiet inom ramen för finansiella stödåtgärder till de länder som drabbades hårdast av gulfkrisen.

Den 31 december 1996 omfattade rubriken även utlåning inom ramen för Media I-programmet, som skall främja den audiovisuella industrin i Europa. Eftersom kommissionen inte ingått avtal direkt med slutmottagarna har lånen klassats om i balansräkningen och tas nu upp under rubriken diverse gäldenärer. Jämförelsesiffrorna för budgetår 1996 har klassats om på samma sätt.

Fordringar som gäller programmet Media II tas upp under rubriken lån ur budgetanslag eftersom kommissionen har ingått avtal direkt med stödmottagarna.

Rubriken avser också mindre omfattande utlåning ur budgetanslag, till exempel lån till förmån för migrerande arbetstagare och bygglån till gemenskapens tjänstemän.

Mer detaljerade tabeller över utlåningen finns längre fram i volymen.

B. Utlåning av upplånat kapital

Enligt fördraget får rådet enhälligt anta garanti- och låneprogram som anses vara nödvändiga för att nå gemenskapens mål. Gemenskapens upplåning är direkt bindande för Europeiska gemenskapen, men inte för någon enskild medlemsstat.

Eftersom det rör sig om upplånat kapital redovisas hela den finansiella verksamheten i en separat balansräkning och inkomst- och utgiftsredovisning som ger en tillförligt och fullständig inblick i tillgångar, finansiering och resultat.

Balansräkningen för den finansiella verksamheten har konsoliderats med kommissionens balansräkning enligt metoden för fullständig konsolidering.

Inkomster och utgifter i upp- och utlåningsverksamheten under budgetår 1997 redovisas nedan.

>Plats för tabell>

Enligt avtal skall Europeiska investeringsbanken stå för risken för det nya gemenskapsinstrumentet. Därför förs underskottet upp på Europeiska investeringsbanken.

Mer detaljerade balansräkningar och inkomst- och utgiftsredovisningar för den finansiella verksamheten finns i tabeller i bilagan till kommissionens balansräkning (volym II).

Utlåningen har sammantaget utvecklats på följande sätt:

>Plats för tabell>

Utestående ECIP-lån och utlåning av upplånat kapital per den 31 december 1997 tas upp som långfristiga fordringar om lånet löper på mer än ett år och som kortfristiga fordringar om lånet löper på mindre än ett år. Utlåning ur budgetanslag har ännu inte kunnat delas upp på samma sätt och tas därför upp som långfristiga fordringar.

>Plats för tabell>

VI. LAGER

Rubriken avser lagervärdet på kontorsmateriel och övriga förbrukningsvaror per den 31 december 1997. Värdet beräknas enligt priset på de senaste leveranserna och räknas om i ecu till den kurs som gällde på balansdagen, enligt den interinstitutionella metoden för beräkning av lagervärde.

Rubriken omfattar även lager av publikationer i publikationsbyråns besittning, som värderas enligt särskilda regler (6).

Rubriken omfattar även leveranser av vetenskaplig och teknisk materiel, klyvbart material och tungt vatten till Gemensamma forskningscentret. Enligt försiktighetsprincipen beräknas värdet på lagren av tungt vatten, klyvbart material samt prover för industriell och vetenskaplig användning varje år och tas i balansräkningen upp till marknadsvärdet, vilket är lägre än de ursprungliga inköpspriserna.

>Plats för tabell>

VII. KORTFRISTIGA FORDRINGAR

A. Finansiella fordringar

Rubriken avser fordringar på grund av utlåning med löptid på mindre än ett år.

B. Löpande fordringar

B.1 Förskott till medlemsstaterna

Rubriken avser utestående förskott till vissa medlemsstater.

B.2 Fordringar på medlemsstaterna

- EUGFJ:s fordringar på medlemsstaterna, i första hand fordringar i samband med avslutandet av garantisektionens räkenskaper. Det skall framhållas att 6 489 794,61 ecu i fordringar på medlemsstaterna bokförts två gånger i kommissionens balansräkning. Felet upptäcktes först när kommissionen avslutat räkenskaperna och korrigeringen gjordes därför i den konsoliderade balansräkningen.

- Erlagd moms som skall återbäras av medlemsstaterna: fordringar som grundas på att gemenskapen betalt skatt som den skall få återbäring för av medlemsstaterna.

- Övriga fordringar: huvudsakligen fordringar som grundas på egna medel som ännu inte drivits in.

>Plats för tabell>

Beloppet 1 798,423 miljoner ecu avser fordringar på medlemsstater som har kunnat fastställas och konstateras.

Övriga fordringar som ännu inte kan anses vara fastställda, likvida och ha förfallit till betalning har klassats som prognostiserade fordringar och märkts pour mémoire i kommissionens räkenskaper. De tas upp i tabell 3, som avser prognostiserade fordringar.

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

B.3 Fordringar på gemenskapens institutioner och organ

Rubriken avser diverse fordringar som Europeiska gemenskapen har på gemenskapsorgan som inte omfattas av konsolideringen, eftersom de skall ersätta gemenskapens institutioner för vissa utlägg.

B.4 Diverse gäldenärer

Rubriken avser fordringar som uppstått i kommissionens verksamhet, till exempel betalningsorder som förts upp i inkomstredovisningen som utestående konstaterad fordran. Rubriken omfattar även fordringar i form av utestående böter och utestående böter som täcks av bankgarantier. Totalt har 420 695 411 ecu betalats in avseende bankgarantier för böter.

Rubriken omfattar också fordringar som avser utlåning av upplånat kapital samt fordringar i samband med att garantifonden belastats. Fordringarna fördelar sig som följer:

>Plats för tabell>

På grund av risken för att återbetalning uteblir har enligt försiktighetsprincipen en korrektionspost införts på tillgångssidan, motsvarande 100 % av de fordringar som garantifonden täckt och som gäldenärerna ännu inte hade återbetalat den 31 december 1997.

C. Diverse fordringar

Rubriken avser huvudsakligen kommissionens fordringar på den egna personalen.

VIII. KAPITALINVESTERINGAR

>Plats för tabell>

IX. DISPONIBLA MEDEL

>Plats för tabell>

Rubriken avser alla kommissionens disponibla medel på konton i medlemsstaterna och EFTA-länderna (inom statskassa eller centralbank), på avistakonton och förskottskonton eller i handkassa, samt disponibla medel i samband med upp- och utlåningstransaktioner eller utlåning som skall förbättra migrerande arbetstagares bostadsförhållanden.

Rubriken avser även finansiella transaktioner och förskottsförvaltning vid gemenskapens delegationer som inte hade reglerats med institutionernas huvudkontor före räkenskapsavslutningen.

Till följd av tre bankkonkurser i tredje land kan tillgodohavandena på avistakonton i dessa banker troligen inte återvinnas (totalt 1 288 513,83 ecu). Med hänsyn till försiktighetsprincipen har värdet på kassa- och bankkontona på tillgångssidan därför justerats (och tillgångsposten "förskott" har minskats).

>Plats för tabell>

X. INTERIMSKONTON

Rubriken avser utestånde ränta, huvudsakligen upplupen ränta på utlåning, placeringar och svappar som inte förfallit till betalning, diverse utgifter som inte definitivt kunnat konteras på balansdagen, samt förutbetalda kostnader.

>Plats för tabell>

SKULDER OCH EGET KAPITAL

I. EGET KAPITAL

A. Nettokapital efter ekonomiska justeringar

>Plats för tabell>

B. Budgetårets saldo

>Plats för tabell>

C. Nettoöverskott på upp- och utlåningsavgifter

Rubriken avser överförda överskott och överskott från lånefondernas utlåningsverksamhet under budgetåret. Det rör sig om disponibla överskott som ännu inte placerats.

>Plats för tabell>

II. AVSÄTTNINGAR FÖR RISKER OCH KOSTNADER

>Plats för tabell>

III. LÅNGFRISTIGA SKULDER

Rubriken avser skulder som löper på mer än ett år.

>Plats för tabell>

Upplåningen under år 1997 är som följer:

>Plats för tabell>

Utestående lån den 31 december 1997 tas upp som långfristiga skulder om lånet löper på mer än ett år och som kortfristiga om lånet löper på mindre än ett år.

>Plats för tabell>

IV. KORTFRISTIGA SKULDER

A. Finansiella upplåningsskulder

Rubriken avser upptagna lån som löper på mindre än ett år. Se tabell. Mer detaljerade tabeller över lånen finns längre fram i volymen.

B. Övriga finansiella skulder

>Plats för tabell>

C. Löpande skulder

C.1 Skulder till medlemsstater och EFTA-länder

Rubriken avser kommissionens skulder till vissa medlemsstater, bland annat ett förskott för att med Nederländerna samfinansiera hjälpverksamhet i Bangladesh.

Rubriken avser även 1996 års saldo för bidrag som inte reglerats av EES-anslutna EFTA-länder.

C.2 Skulder till gemenskapens institutioner och organ

Rubriken avser gemenskapens skulder till vissa gemenskapsorgan som inte omfattas av konsolideringen.

C.3 Anslag som skall överföras

De anslag som skall överföras per den 31 december 1997 fördelar sig på följande sätt för alla institutioner tillsammans:

>Plats för tabell>

C.4 Diverse skulder

Rubriken avser skulder som uppstått i kommissionens verksamhet.

D. Övriga skulder

Främst skulder till personal, samt medel som skall överföras till olika organisationer eller tredje man.

V. INTERIMSKONTON

>Plats för tabell>

Rubriken avser gemenskapens utlåning av upplånade medel, för vilken balans- och resultaträkningen finns i volym II. Det är frågan om upplupen ränta på lån, svappar och svapp-transaktioner som inte förfallit till betalning.

Rubriken omfattar även inkomster som inte kunnat konteras definitivt på balansdagen, samt inkomster som skall användas på nytt.

Om tredje man väcker talan om överträdelse av konkurrenslagstiftningen vid EG-domstolen för belopp motsvarande böter in på ett interimskonto för senare kontering som inkomst (50 611 348,95 ecu). Om tredje man vinner målet skall beloppet återbetalas med omedelbar verkan. Inkomsten får inte föras in i budgeten innan domstolen meddelat dom.

KAPITEL IV ÅTAGANDEN SOM INTE FÖRS IN I BALANSRÄKNINGEN POTENTIELLA FÖRPLIKTELSER, SKULDER OCH FORDRINGAR FÖR EUROPEISKA KOMMISSIONEN PER DEN 31 DECEMBER 1997

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

FÖRKLARANDE ANMÄRKNINGAR

ÅTAGANDEN SOM INTE FÖRS IN I BALANSRÄKNINGEN POTENTIELLA SKULDER OCH FORDRINGAR

1. Vad gäller differentierade anslag återstod den 31 december 1997 åtaganden att fullgöra till ett belopp av 52 524 096 369,13 ecu, varav 233 388 859,97 ecu täcktes av betalningsbemyndiganden som överförts från 1997 till 1998.

2. Att planerat stöd inte utnyttjats beror på att kommissionen beslutade om åtaganden men inga åtagandebemyndiganden fördes in i budgeten.

2.1 + 2.2 Kommissionen anser att det totalanslag som fastställdes i Edinburgh innebär ett utgiftsåtagande från gemenskapens sida gentemot medlemsstaterna. Budgeten för år 1999 skall också upprättas med hänsyn till totalanslaget. Planerat stöd som inte utnyttjats för strukturfondernas och Sammanhållningsfondens räkning beräknas därför på Edinburgh-anslaget, minus de budgetåtaganden som genomförts under perioden 1994 1997. Beloppet avser därför alla åtaganden gentemot medlemsstaterna efter den 31 december 1997 för programperioden 1994 1999 när det gäller gemenskapens stödramar, gemenskapsinitiativ samt Sammanhållningsfonden (frånsett anslag för bedrägeribekämpning, miljöinsatser, övergångsåtgärder och utvecklingsprojekt). Enligt försiktighetsprincipen framgår även hur stora åtagandena för de båda fonderna maximalt kan bli.

3. Garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ)

3.1 För garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket skall medlemsstaterna verkställa betalning från och med den 16 oktober till och med den 15 oktober följande år, varför åtagande och godkännande av utgifter skall föreläggas räkenskapsföraren senast den 31 januari närmast efterföljande år. Betalningar som medlemsstaterna verkställt mellan den 16 oktober och 31 december 1997 tas upp som åtaganden utanför balansräkningen.

Det skall framhållas att 107 646 127,42 ecu (7) har jämkats mot utgifter som deklarerades i november 1997 och som förfaller till betalning den 2 januari 1998, enligt beslut 97/608/EG om avslutande av räkenskaperna avseende garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket.

3.2 De slutliga beloppen och vilket år de skall belasta budgeten beror på hur lång tid förfarandet vid domstolen tar.

4.1 Den rättsliga grunden för garantin är lån som Europeiska investeringsbanken beviljat per den 31 december 1997 (inklusive utlåning till tre medlemsstater inför anslutningen). Dessa lån har dock ännu inte utbetalats helt. Den 31 december 1997 var 5 746,2 miljoner ecu utestående (5 534,3 miljoner ecu om man bortser från de länder som nu blivit medlemsstater). Europeiska unionens risk begränsas alltså till detta belopp. Av de sammanlagt 7 040,43 miljoner ecu som hade betalats ut den 31 december 1997 har 1 294,23 miljoner ecu återbetalats.

Nedanstående tabell visar årsprognoserna för lån som Europeiska investeringsbanken beviljat med den allmänna budgeten som säkerhet. Tabellen utgår från de belopp som hade betalats ut den 31 december 1997 (lånen till nuvarande medlemsstater ingår inte i prognoserna).

>Plats för tabell>

Europeiska investeringsbankens sammanlagda utlåning med gemenskapens budget som säkerhet uppgår till 13 003 987 780 ecu och garantier från tredje man har ställts enligt följande fördelning:

- 85 % statliga garantier eller liknande.

- 1 % garantier från offentliga eller delvis offentliga institutioner.

- 14 % garantier från privata finansiella institut.

4.2 När Europeiska gemenskapen ställer garantier för upp- och utlåningstransaktioner har även garantier från tredje man använts. Garantierna fördelar sig på följande sätt:

>Plats för tabell>

Det bör noteras att garantier från tredje man inte används för gemenskapslån som avser ekonomiskt stöd. Dessa lån uppgår till 1 905 000 000 ecu och garanteras istället av garantifonden.

4.3 Den 31 december 1997 hade Europeiska investeringsfonden ställt garantier på 2 171,8 miljoner ecu. Europeiska unionens totala risk var därför 729,6 miljoner ecu (eftersom det totalt tecknade kapitalet i Europeiska investeringsfonden utgör 89,3 %). Europeiska gemenskapen bidrar till Europeiska investeringsfondens kapital med sammanlagt 600 miljoner ecu och kan därför i värsta fall tvingas betala 129,6 miljoner ecu. Det bör noteras att Europeiska gemenskapen tecknat aktier som till 80 % ännu inte betalats in (motsvarande 480 miljoner ecu) och de tas därför upp som potentiell skuld under åtaganden utanför balansräkningen (punkt 9).

5.1 Rubriken avser tillgångar utanför räkenskaperna och uppgifterna är därför inte uttömmande. I rubriken tas även egendom upp som omfattas av hyresavtal med köpoption.

5.1.1 Parlamentet

I januari 1992 slöt Europaparlamentet ett ramavtal om tomträtt med köpoption för ett byggnadskomplex i Bryssel med tre byggnader och kostnaden för grundinvesteringen beräknades till cirka 1 030 miljoner ecu (i 1992 års priser enligt växelkursen mellan belgiska franc [BEF] och ecu den 31 december 1997). Avsikten var att tomträtten skulle träda i kraft gradvis, allteftersom byggnaderna ställdes till förfogande). Avsikten var att tomträtten skulle träda i kraft gradvis, allteftersom byggnaderna ställdes tillförfogande.

Den 31 december 1997 fick Europaparlamentet tillträde till de tre byggnaderna, och den sammanlagda investeringskostnaden uppgick till 1 127 miljoner ecu (enligt växelkursen mellan BEF och ecu den 31 december 199). Därav hade 477 miljoner ecu redan betalats på balansdagen. Beloppet omfattar alla slutliga investeringskostnader i två av byggnaderna samt en del av de slutliga investeringskostnaderna i den tredje byggnaden. Vad gäller den tredje byggnaden har den belgiska regeringen åtagit sig att stå för markkostnaderna och en del av markberedningskostnaderna. På vissa villkor kommer de sammanlagda slutliga investeringskostnaderna för alla tre byggnaderna därför att minska till 954 miljoner ecu (enligt växelkursen mellan BEF och ecu den 31 december 1997).

I mars 1994 slöt Europaparlamentet ytterligare ett tomträttsavtal med köpoption för ett byggnadskomplex i Strasbourg och investeringskostnaden beräknades preliminärt till 454 miljoner ecu (ny värdering 1996 till växelkursen mellan franska franc [FRF] och ecu den 31 december 1997). Inga utbetalningar hade verkställts när balansräkningen upprättades.

Långsiktiga finansieringskostnader har inte räknats in i investeringskostnaderna.

Europaparlamentet har även tecknat hyreskontrakt för datautrustning och skall därför betala cirka 1,3 miljoner ecu.

5.1.2 EG-domstolen

Den 15 november 1994 undertecknade domstolen ett hyrköpsavtal med den luxemburgiska staten för annex A, B och C till huvudbyggnaden, vilka har en bruttoyta på 26 635 m², 24 505 m² respektive 14 809 m².

Domstolen hyr byggnaden under hela avtalets löptid, och möjligheten att förvärva byggnaderna inträder först sedan hela försäljningspriset betalats (artikel 8.4) och senast den 31 december år 2015. Från och med den 1 januari 1997 minskade domstolens årsavgift till 405 miljoner luxemburgiska franc (LUF) enligt det första tillägget i det tidigare nämnda avtalet.

Försäljningspriset för byggnaderna skall fastställas av en oberoende expert som utses efter överenskommelse mellan parterna (artikel 9). Som expert har företaget KPMG utsetts.

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

Om den budgetansvariga myndigheten hade beslutat att betala hela det återstående försäljningspriset den 31 december 1997 istället för de avtalsenliga betalningarna, skulle man ha fått erlägga 2,92 miljarder LUF, eller 71,6 miljoner ecu. Att beloppet sjunkit jämfört med den 31 december 1996 beror på att domstolen betalade in 3,19 miljoner ecu i förskott år 1997, enligt artikel 8.2 i avtalet med den luxemburgiska staten.

Att kostnaderna minskat väsentligt (från 70,6 miljoner ecu år 1996 till 22,7 miljoner ecu år 1997) beror på att 50 miljoner ecu betalades i förskott år 1996 enligt hyrköpsavtalet för annexen till huvudbyggnaden. Enligt ett tillägg i det avtal som trädde i kraft den 1 januari 1997 minskade engångsbetalningen årsavgiften enligt artikel 4 med över en tredjedel. Att domstolen år 1997 kunde verkställa ännu en förskottsbetalning på 3,2 miljoner ecu efter anslagsöverföring, enligt villkoren i artikel 8.2 i det nämnda avtalet, berodde främst på att marginaler frigjorts i andra kapitel då ecun ökade i värde gentemot BEF och LUF.

5.2 Rubriken avser tillgångar utanför räkenskaperna och uppgifterna är därför inte uttömmande. Den gäller egendom som omfattas av långfristiga hyreskontrakt utan köpoption (ursprunglig löptid på minst fem år). Det kan till exempel vara frågan om hyreskontrakt eller tomträttsavtal. Beloppen avser utestående åtaganden där betalning skall verkställas under kontraktets löptid, med undantag för domstolens huvudbyggnad som hyrs på obegränsad tid och där beloppen istället avser årshyran.

5.2.1 Det gäller 2,29 hektar mark i Luxemburg som omfattas av ett tomträttsavtal på 29 år.

5.2.2 Denna punkt avser sådan egendom som kommissionen besitter enligt hyreskontrakt eller tomträttsavtal, men som inte uppfyller de tre villkoren i artikel 7 i förordningen om inventarieförteckning (se förklarande anmärkningar till balansräkningen, punkt III.E). Beloppen avser utestående hyra som skall betalas enligt villkoren i hyreskontrakten samt fastighetsskatt, och fördelar sig som följer:

>Plats för tabell>

5.2.3 Byggnader som kommissionen hyr i Luxemburg. Det skall noteras att byggnaderna inte tas upp under kommissionens åtaganden utanför balansräkningen, vilket borde ha skett.

5.3 Rubriken avser tillgångar utanför räkenskaperna och uppgifterna är därför inte uttömmande. Rubriken avser egendom som omfattas av långfristiga leasingavtal för materiel eller service (med en löptid på mer än fem år). Beloppen avser hyra som återstår att betala enligt avtalsvillkoren.

8. Pensionsåtaganden

8.1 Inledning

Bestämmelserna om gemenskapens pensionssystem för tjänstemän och övriga anställda i Europeiska gemenskaperna finns bland annat i tjänsteföreskrifterna, kapitel 3, "Pensioner", i avdelning V med titeln "Tjänstemännens löneförmåner och sociala förmåner", samt i bilaga VIII, "Pensionssystemet". De är direkt tillämpliga i samtliga medlemsstater.

Systemet omfattar familjebidrag och olika typer av pensioner, som ålderspension, invaliditetspension och änkepension.

8.2 Kostnader och finansiering av systemet

Enligt artikel 83 i tjänsteföreskrifterna skall utbetalningar inom pensionssystemet belasta gemenskapernas budget (det interinstitutionella kapitlet A 19, "Pensioner och avgångsvederlag"). Medlemsstaterna skall gemensamt garantera utbetalningarna enligt en fördelningsnyckel för utgifternas finansiering (punkt 1 första stycket).

Tjänstemännen bidrar också med en tredjedel till den långsiktiga finansieringen av systemet via en obligatorisk avgift som fastställts till 8,25 % av grundlönen (punkt 2).

Systemet finansieras alltså både via budgeten (kommissionens budget) och via avgifter, och garanteras av medlemsstaterna gemensamt.

8.3 Åtaganden enligt systemet

Alla pensionsrättigheter för institutionernas tjänstemän och övriga anställda enligt tjänsteföreskrifterna grundas på inbetalda avgifter och utgör budgetåtaganden som beräknas enligt en försäkringsteknisk värdering.

De åtaganden som redovisas avser dels pensioner som betalas ut nu, dels det försäkringstekniska värdet av gemenskapens pensionsåtaganden per den 31 december 1997 för tjänstemän som fortfarande är i tjänst.

8.4 Kontroll av jämvikten i systemet

I artikel 83.4 anges att "om det vid en försäkringsteknisk bedömning av pensionssystemet som gjorts av en eller flera kvalificerade experter på begäran av rådet skulle visa sig att tjänstemännens avgifter är otillräckliga för att finansiera den tredjedel av de förmåner som skall betalas ut inom ramen för pensionssystemet, skall den budgetansvariga myndigheten i enlighet med budgetförfarandet och efter yttrande från kommittén för tjänsteföreskrifterna enligt artikel 10 besluta om vilka ändringar som skall göras beträffande avgiftssatserna eller pensionsåldern".

Efter försäkringstekniska bedömningar 1986 och 1989 drogs slutsatsen att systemets reella pensionsfond är i jämvikt på lång sikt.

I början av 1998 inledde kommissionen en ny försäkringsteknisk undersökning och resultaten bör komma i slutet av september 1998. Därigenom kan man kontrollera att de gällande villkoren fortfarande gör det möjligt att behålla jämvikten i systemet.

8.5 Åtaganden utanför balansräkningen

En försäkringsteknisk bedömning har gjorts av framtida pensionsåtaganden. Bedömningen grundades på ålderssammansättningen bland tjänstemännen vid gemenskapens institutioner och organ den 31 december 1997 och hur den förändrats sedan 1968 (tjänstgörande personal, pensionärer och bidragstagare inräknade).

Analysen ledde till att ett provisoriskt belopp på 14 miljarder ecu räknades fram med hjälp av metoden Vested Pension Benefits Credits. Beloppet måste bekräftas av den försäkringstekniska bedömning som pågår och som utförs med särskilda verktyg och mer komplett statistiskt underlag.

9. Potentiella skulder på grund av aktieköp i närstående organisationer.

Beloppet avser följande:

- Utestående betalningar för ännu ej inbetalda aktier som kommissionen tecknat i

>Plats för tabell>

- 30 000 aktier à 10 000 ecu som tecknats i Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling. Det bör påpekas att bankens direktörer vid årsmötet den 15 april 1996 beslutade att fördubbla bankens auktoriserade kapital. Enligt beslutet åtog sig kommissionen att teckna aktier för ovanstående belopp (rådets beslut 97/135/EG av den 17 februari 1997). Transaktionen omfattar inbetalda aktier och inlösbara aktier som fördelas enligt följande:

- Den del som skall lösas in utgör 22,5 % vilket ger en total kostnad på 67,5 miljoner ecu som skall erläggas enligt följande:

- 1998: 33 750 000 ecu,

- 1999: 33 750 000 ecu.

- Den del som inte behöver lösas in utgör 77,5 % och motsvarar 232,5 miljoner ecu.

10.1 Brysselregionen (Bruxelles-capitale) har infört en skatt som drabbar dem som hyr kontorsutrymmen. Kommissionen har begärt undantag från skatten hos de lokala myndigheterna med åberopande av protokollet om immunitet och privilegier. Det underhandsbesked som gavs var positivt.

De lokala myndigheterna drog ärendet inför domstol, och rätten bekräftade att kommissionen skulle beviljas undantag enligt protokollet.

Något definitivt beslut har emellertid inte fattats. Om institutionens begäran inte beviljas skulle det innebära merkostnader på ungefär 2 miljoner ecu per år.

11. Nedanstående tabell visar utestående böter för brott mot den fria konkurrensen den 31 december 1997, sorterade årsvis enligt kommissionens beslutsdatum. Tabellen visar inte helt avslutade ärenden på balansdagen.

Eftersom ärendena är komplicerade, berör många företag och kan leda till många olika beslut, visar tabellen inte utvecklingen över flera år utan bara den aktuella situationen i ärenden som ännu inte avslutats efter kommissionens ursprungliga beslut.

En mer detaljerad tabell finns i volym II.

>Plats för tabell>

12. De två första tabellerna grundas på formella anmälningar från medlemsstaterna enligt förordningarna (EEG) nr 595/91 (8), (EG) 1681/94 (9) samt (EG) 1831/94 och beloppen fördelas per medlemsstat. Tabellerna visar skillnaden mellan belopp som enligt medlemsstaterna återstår att återvinna (beräknade antingen på ett konstaterat belopp eller på en bedömning) och belopp som redan återvunnits eller inte kan återvinnas.

Den tredje tabellen visar belopp som konstaterats av kommissionens enhet för samordning av bedrägeribekämpningen (UCLAF). Det rör sig alltså om belopp som måste bekräftas genom betalningskrav från den utanordnande enheten.

De belopp som anges i tabellerna visar snarast ett teoretiskt maximum för hur mycket som kan komma att återvinnas till gemenskapens budget, och det av följande skäl:

- Medlemsstaterna anmäler inte alltid resultaten av återvinningsåtgärder (och framför allt inte särskilt skyndsamt).

- Medlemsstaterna är skyldiga att informera kommissionen om möjligheterna till återvinning men det är omöjligt att mer bestämt avgöra hur mycket av de utestående beloppen som faktiskt kommer att kunna återvinnas. Tillämplig nationell lagstiftning tillåter ibland en preskriptionstid på 30 år, vilket gör att nationella förvaltningar ofta inte vill förklara återvinning formellt omöjligt, även om chanserna är minimala. Kommissionen uppmanar ändå medlemsstaterna att regelbundet se över flera år gamla ärenden och att skriva av belopp som inte kan återvinnas.

- Om återvinning objektivt sett är omöjlig skall kommissionen besluta om det belopp som inte kan återvinnas skall belasta gemenskapens budget eller budgeten i den medlemsstat som inte varit tillräckligt vaksam. När det gäller garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket tas sådana beslut när räkenskaperna avslutas, men de kan också tas efter flera år. (Kommissionen håller till exempel på att avsluta räkenskaperna för budgetåret 1994).

- Även om den berörda medlemsstaten inlett återvinningsförfaranden inom utsatt tid ger detta inga garantier för ett positivt resultat, eftersom betalningskrav till exempel kan bestridas i domstol. (Därför innehåller tabellerna så långt som möjligt en separat kolumn för tvistiga belopp.)

- När det gäller strukturåtgärder samfinansieras enskilda projekt inom ramen för fleråriga program. Innan ett flerårigt program avslutats kan de belopp som skall återvinnas inte närmare urskiljas, eftersom belopp som utsatts för oegentligheter på vissa villkor kan fördelas om till andra projekt som skötts korrekt, och eftersom utbetalning i olika omgångar, särskilt slutbetalningen, gör det möjligt att reglera utgifterna i vissa fall.

Inkomst- och utgiftsredovisningen upprättades före 1997 års årliga rapport om bedrägeribekämpningen.

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

13.1 Belopp som skall erläggas till garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket har förts in i huvudboken över gäldenärer enligt medlemsstaternas deklarationer vid budgetårets slut (den 15 oktober 1997). Fordringarna kan inte anses uppfylla de tre kraven på att vara fastställda, likvida och ha förfallit till betalning, eftersom tillgänglig information inte är komplett och eftersom en ofullständig undersökning som kommissionen gjort tyder på att uppgifterna inte är tillförlitliga.

13.2 Den 30 september 1997 konstaterades att avyttringen av jordbruksprodukter i lager skulle kunna generera en nettovinst på 34,4 miljoner ecu. Beloppet består av skillnaden mellan möjliga kostnader (1,5 miljoner ecu) och vinster (35,9 miljoner ecu) och har sjunkit väsentligt jämfört med föregående år. Skillnaden beror på flera olika saker:

- Av de sammanlagda potentiella vinsterna kommer över hälften (19,7 miljoner ecu) fortfarande från spannmål, även om beloppet är mycket lägre. Det beror på att lagrets värde ökat, både i kvantitet och i bokfört värde, medan det prognostiserade försäljningspriset per produkt å andra sidan minskat eftersom världsmarknadspriset sjunkit.

- Den andra budgetpost som fortfarande ger en stor prognostiserad vinst (9,1 miljoner ecu) är olivolja. Redan i 1996 års inkomst- och utgiftsredovisning förklarades skälet. Italien (som ensamt står för hälften av gemenskapens lager av olivolja) fann nämligen att en nedskrivning som gjordes i slutet av budgetår 1993 var så kraftig att hela bokföringsvärdet för alla lager minskade till långt under det prognostiserade försäljningsvärdet vid slutet av budgetår 1994. En alltför kraftig nedskrivning gjordes före nedskrivningen i slutet av budgetår 1993, eftersom bokföringsvärdet på lager som deklarerades av Italien hade övervärderats. Detta ger ännu år 1997 en relativt stor potentiell vinst.

I budgeten för år 1998 skall 644 miljoner ecu i underavdelning B1 anslås till nedskrivning av lager som nyligen lagts upp och skrivits ned från den dag de lades upp, enligt följande fördelning:

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

(1) International Organisation of Supreme Audit Institutions (INTOSAI) Accounting Standard Framework - September 1995.

(2) För EES-anslutna EFTA-länder är beloppet för anslagsöverföringar från ett budgetår N till påföljande budgetår N+1 känt när räkenskaperna avslutats. Därför tas anslagsöverföringar från tidigare budgetår N-1 till budgetår N in när saldot beräknas.

(3) Dokument E/96/280 som antogs den 22 januari 1997.

(4) Den interinstitutionella förordningen om inventarier har ännu inte antagits.

(5) Den insterinstitutionella förordningen om inventarier har ännu inte antagits.

(6) Se bestämmelserna om hur värdet skall beräknas på publikationsbyråns lager.

(7) Till kursen den 31 december 1997.

(8) Garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket.

(9) Strukturätgärder.