ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(6)

Den 3 mars 2021 antog kommissionen ett meddelande med ytterligare politiska riktlinjer för att underlätta samordningen av finanspolitiken och utformningen av medlemsstaternas stabilitets- och konvergensprogram. Den övergripande finanspolitiska inriktningen, med beaktande av nationella budgetar och faciliteten för återhämtning och resiliens, bör vara fortsatt stödjande 2021 och 2022. Eftersom den ekonomiska aktiviteten enligt förväntningarna gradvis kommer att normaliseras under andra halvåret 2021 bör medlemsstaternas finanspolitik under 2022 samtidigt bli mer differentierad. Medlemsstaternas finanspolitik bör ta hänsyn till hur långt återhämtningen har kommit, till de offentliga finansernas hållbarhet och till behovet av att minska ekonomiska, sociala och geografiska skillnader. Med tanke på vikten av att stödja en hållbar återhämtning för unionen bör medlemsstater med låga hållbarhetsrisker rikta in sina budgetar mot en fortsatt stödjande finanspolitik under 2022, med beaktande av effekterna av faciliteten för återhämtning och resiliens. Medlemsstater med höga skuldnivåer bör bedriva en försiktig finanspolitik, men samtidigt upprätthålla nationellt finansierade investeringar och använda bidrag från faciliteten för återhämtning och resiliens för att finansiera ökade investeringar av hög kvalitet och strukturreformer. Även efter 2022 bör finanspolitiken ta hänsyn till styrkan i återhämtningen, graden av ekonomisk osäkerhet och hållbarheten i de offentliga finanserna. En omläggning av finanspolitiken för att uppnå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt, bland annat genom att stödåtgärderna med tiden fasas ut, kommer att bidra till hållbara offentliga finanser på medellång sikt.
(16)

Analysen av skuldhållbarheten på medellång till lång sikt, som uppdaterades efter kommissionens ekonomiska vårprognos 2021, bekräftar att riskerna för hållbarheten är höga på medellång sikt. Enligt en tioårig grundprognos skulle den offentliga skuldkvoten fortsätta att stiga under prognosperioden till nära 90 % av BNP. Riskerna för skuldhållbarheten beror på stora underskott i de offentliga finanserna, åldrandekostnader och skuldutvecklingens känslighet för makrofinansiella chocker. Den främsta orsaken till riskerna för skuldhållbarheten är de pensionshöjningar som antogs sommaren 2019, men som tills vidare har skjutits upp till slutet av 2022. Skuldens struktur, som kännetecknas av att en stor andel är i utländsk valuta och att en väsentlig andel ägs av utlänningar, spär på riskerna för skuldhållbarheten, även om interventioner av Rumäniens centralbank på andrahandsmarknaden bidrog till att hålla kostnaderna för den offentliga upplåningen på gynnsamma nivåer under 2020. Det finns dessutom risker kopplade till de ansvarsförbindelser som härrör från statliga garantier (på 1,4 % av BNP) som beviljats företag och egenföretagare under covid-19-krisen. Bruttofinansieringsbehoven beräknas öka. Omvänt gäller att reformer och investeringar inom ramen för Next Generation EU, förutsatt att de verkligen genomförs, förväntas ha en positiv inverkan på BNP-tillväxten de närmaste åren och därigenom bidra till en hållbar skuldsättning.
(6)

Den 3 mars 2021 antog kommissionen ett meddelande med ytterligare politiska riktlinjer för att underlätta samordningen av finanspolitiken och utformningen av medlemsstaternas stabilitets- och konvergensprogram. Den övergripande finanspolitiska inriktningen, med beaktande av nationella budgetar och faciliteten för återhämtning och resiliens, bör vara fortsatt stödjande 2021 och 2022. Eftersom den ekonomiska aktiviteten enligt förväntningarna gradvis kommer att normaliseras under andra halvåret 2021 bör medlemsstaternas finanspolitik under 2022 samtidigt bli mer differentierad. Medlemsstaternas finanspolitik bör ta hänsyn till hur långt återhämtningen har kommit, till de offentliga finansernas hållbarhet och till behovet av att minska ekonomiska, sociala och geografiska skillnader. Med tanke på vikten av att stödja en hållbar återhämtning för unionen bör medlemsstater med låga hållbarhetsrisker rikta in sina budgetar mot en fortsatt stödjande finanspolitik under 2022, med beaktande av effekterna av faciliteten för återhämtning och resiliens. Medlemsstater med höga skuldnivåer bör bedriva en försiktig finanspolitik, men samtidigt upprätthålla nationellt finansierade investeringar och använda bidrag från faciliteten för återhämtning och resiliens för att finansiera ökade investeringar av hög kvalitet och strukturreformer. Även efter 2022 bör finanspolitiken ta hänsyn till styrkan i återhämtningen, graden av ekonomisk osäkerhet och hållbarheten i de offentliga finanserna. En omläggning av finanspolitiken, så att den inriktas mot att uppnå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt, bland annat genom att stödåtgärderna med tiden fasas ut, kommer att bidra till hållbara offentliga finanser på medellång sikt.
(4)

Den 3 mars 2021 antog kommissionen ett meddelande med ytterligare politiska riktlinjer för att underlätta samordningen av finanspolitiken och utformningen av medlemsstaternas stabilitets- och konvergensprogram. Den övergripande finanspolitiska inriktningen, med beaktande av nationella budgetar och faciliteten för återhämtning och resiliens, bör vara fortsatt stödjande 2021 och 2022. Eftersom den ekonomiska aktiviteten enligt förväntningarna gradvis kommer att normaliseras under andra halvåret 2021 bör medlemsstaternas finanspolitik under 2022 samtidigt bli mer differentierad. Medlemsstaternas finanspolitik bör ta hänsyn till hur långt återhämtningen har kommit, till de offentliga finansernas hållbarhet och till behovet av att minska ekonomiska, sociala och geografiska skillnader. Med tanke på vikten av att stödja en hållbar återhämtning för unionen bör medlemsstater med låga hållbarhetsrisker rikta in sina budgetar mot en fortsatt stödjande finanspolitik under 2022, med beaktande av effekterna av faciliteten för återhämtning och resiliens. Medlemsstater med höga skuldnivåer bör bedriva en försiktig finanspolitik, men samtidigt upprätthålla nationellt finansierade investeringar och använda bidrag från faciliteten för återhämtning och resiliens för att finansiera ökade investeringar av hög kvalitet och strukturreformer. Även efter 2022 bör finanspolitiken ta hänsyn till styrkan i återhämtningen, graden av ekonomisk osäkerhet och hållbarheten i de offentliga finanserna. En omläggning av finanspolitiken för att uppnå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt, bland annat genom att stödåtgärderna med tiden fasas ut, kommer att bidra till hållbara offentliga finanser på medellång sikt.
(a)

EFCA: EFCA:s integrerade sjöfartstjänster, EFCA IMS, ger en integrerad maritim lägesbild, särskilt utformad för fiskerikontroll, som stöder medlemsstaternas fiskerikontrollverksamhet. Tjänsterna tillhandahålls och vidareutvecklas via gränssnittet SEG, som utvecklats av Emsa. EFCA IMS kan i realtid integrera och kombinera positionsuppgifter som samlats in via kanaler som VMS, markbaserade AIS och satellitbaserade AIS samt LRIT- och VDS-rapporter och satellitbilder som tillhandahålls via Copernicus sjöövervakningstjänst. Applikationen omfattar ett brett spektrum av funktioner och referensdatamängder och kan ge stöd till specifika fiskerikontrolluppgifter. Dessa uppgifter sträcker sig från att övervaka fiskeverksamhet i EU:s och regionala fiskeriorganisationers vatten till att tillhandahålla en tillförlitlig källa till information om fartygsrörelser över hela världen (inte begränsat till fiskefartyg) för kontroll av IUU-fångstintyg (IUU-förordningen (13)). Dessutom möjliggör integrering av fiskerispecifik information om havsgränser och fiskeområden och, ännu viktigare, särskilda egenskaper hos fiskefartygens fiskeverksamhet – t.ex. typ av fartyg enligt FN:s livsmedels- och jordbruksorganisations (FAO), fångstredskapstyper, externa märkningar i gemenskapens flottregister (CFR) och information om fisketillstånd – avancerade filter- och sökfunktioner. De många funktionerna omfattar följande: — Smart sökning och avancerad sökning: Smart sökning av fartyg i realtid med hjälp av olika ID-koder. Avancerad sökning på en bredare uppsättning attribut (t.ex. redskapstyp, identifiering enligt Internationella kommissionen för bevarande av tonfisk i Atlanten) som ger tillgång till historiska uppgifter. — Spårning av fartyg (enkel eller kombinerad): Spårning i realtid och/eller historisk spårning kan utföras för ett eller flera fartyg. Högfrekventa positionsdata och kapacitet att kombinera olika positionsdatakällor möjliggör omfattande övervakning av verksamheter (t.ex. omlastning och fiskeverksamhet, åtkomstövervakning). — Automatisk övervakning av beteende: Varningar genom automatisk övervakning av beteende (ABM) baseras på specifika algoritmer som definieras i enlighet med operativa behov. ABM är särskilt användbart för att upptäcka fartyg som går in i stängda områden (t.ex. RTC) eller vissa beteenden (t.ex. omlastning). — Exportera och ladda upp: Resultat från sökningar som spårningar, fartygssökningar och ABM-varningar kan exporteras i olika format. Fartygspositioner och områdesfiler kan importeras och kopplas till befintliga fartyg.
(1)

Den kris som orsakats av Covid-19-pandemin ledde till att euroområdets ekonomi snabbt hamnade i en djup konjunkturnedgång under första halvåret 2020. Trots den starka ekonomiska återhämtningen under tredje kvartalet 2020 till följd av att man lättade på åtgärderna har den ökade spridningen av covid-19 och nya åtgärder för att begränsa spridningen under det fjärde kvartalet 2020 ytterligare ökat osäkerheten och visat att euroområdet fortfarande är sårbart för den ihållande hälsokrisen. Enligt kommissionens ekonomiska höstprognos 2020 har covid-19-krisen lett till en rad kraftiga efterfråge- och utbudsstörningar som i sin tur förväntas leda till att bruttonationalprodukten (BNP) minskar med 7,8 % 2020. Återhämtningen under 2021 beräknas därmed bli långsammare än tidigare förväntat och ett stort produktionsgap på cirka -7,0 % av euroområdets potentiella BNP 2020 kommer sannolikt inte att ha stängts i slutet av 2021. Covid-19-pandemins utveckling och de ekonomiska aktörernas ändrade beteende gör att de ekonomiska utsikterna omgärdas av stor osäkerhet. Snabba åtgärder på nationell nivå och unionsnivå, inbegripet Europeiska rådets överenskommelse om återhämtningsinstrumentet Next Generation EU, har på ett avsevärt sätt bidragit till att kompensera en del av efterfråge- och utbudsstörningarnas negativa konsekvenser och stabilisera marknaderna. Både privat konsumtion och investeringar har påverkats starkt och i sin tur haft en negativ inverkan på pris- och löneutvecklingen. Även arbetsmarknadsutsikterna har försämrats, vilket lett till ett avbrott i de senaste sju årens förbättringstrend. Den ökade arbetslösheten har hittills dämpats genom ett framgångsrikt genomförande av ambitiösa politiska åtgärder i alla medlemsstater, såsom system för korttidsarbete och annan stödpolitik som syftar till att undvika massuppsägningar och stora inkomstförluster, och en därmed sammanhängande minskning av det totala antalet arbetade timmar samt en nedgång i arbetskraftsdeltagandet.
(12)

I ett gemensamt uttalande med titeln Overcoming poverty and social exclusion – mitigating the impact of COVID-19 on families – working together to develop prospects for strong children, som undertecknades i december 2020 av 24 ministrar i rådet (sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor), efterlystes en europeisk barngaranti baserad på principerna och den integrerade strategin i rekommendation 2013/112/EU och i den europeiska pelaren för sociala rättigheter. Ministrarna bekräftade ännu en gång att tillgång till kostnadsfri hälso- och sjukvård, kostnadsfri utbildning, förskola och barnomsorg till rimligt pris, rimliga bostäder och tillräcklig näring är avgörande för barn som riskerar fattigdom eller social utestängning.
3.

I punkt 10 ska leden a, b och c ersättas med följande: ”a) Grönt – om det samlade antalet bekräftade covid-19-fall under en 14-dagarsperiod är mindre än 50 och andelen som testar positivt för covid-19 är lägre än 4 %, eller om det samlade antalet bekräftade covid-19-fall under en 14-dagarsperiod är mindre än 75 och andelen som testar positivt för covid-19 är lägre än 1 %. b) Orange – om det samlade antalet bekräftade covid-19-fall under en 14-dagarsperiod är mindre än 50 och andelen som testar positivt för covid-19 är minst 4 %; orange – om det samlade antalet bekräftade covid-19-fall under en 14-dagarsperiod är mindre än 75 och andelen som testar positivt för covid-19 är minst 1 %, eller om det samlade antalet bekräftade covid-19-fall under en 14-dagarsperiod är mellan 75 och 200 och andelen som testar positivt för covid-19 är lägre än 4 %. c) Rött – om det samlade antalet bekräftade covid-19-fall under en 14-dagarsperiod är mellan 75 och 200 och andelen som testar positivt för covid-19 är minst 4 %, eller om det samlade antalet bekräftade covid-19-fall under en 14-dagarsperiod är över 200 men under 500.”.
(34)

Syftet med mekanismen i punkt 8 i rekommendation (EU) 2020/403 har varit att säkerställa att hälso- och sjukvårdspersonal snabbt får tillgång till väsentlig personlig skyddsutrustning och väsentliga medicintekniska produkter. Med tanke på den stora efterfrågan på personlig skyddsutrustning och medicintekniska produkter inom hälso- och sjukvårdssektorn i samband med covid-19-pandemin går det inte att utesluta att vissa hälso- och sjukvårdsinrättningar under de senaste månaderna kan ha byggt upp ett visst lager av personlig skyddsutrustning och medicintekniska produkter som varit föremål för ett beslut om godkännande mot bakgrund av mekanismen i punkt 8 i rekommendation (EU) 2020/403. Det är rimligt att anta att hälso- och sjukvårdssektorns efterfrågan på väsentlig personlig skyddsutrustning och väsentliga medicintekniska produkter kommer att förbli stor under hela covid-19-pandemin. För att inte riskera att det skapas störningar i utbudet av väsentlig personlig skyddsutrustning och väsentliga medicintekniska produkter avsedda för hälso- och sjukvårdspersonal är det lämpligt att säkerställa att hälso- och sjukvårdsinrättningar och blåljuspersonal får använda upp all berörd skyddsutrustning och alla berörda medicintekniska produkter som bevisligen uppfyller de grundläggande hälso- och säkerhetskraven i bilaga II till förordning (EU) 2016/425 eller i bilaga I till förordning (EU) 2017/745 eller i bilaga I till det upphävda direktivet 93/42/EEG, inklusive de produkter som bedömts i enlighet med den mekanism som beskrivs i punkt 8 i rekommendation (EU) 2020/403.
(4)

Den 3 mars 2021 antog kommissionen ett meddelande med ytterligare politiska riktlinjer för att underlätta samordningen av finanspolitiken och utformningen av medlemsstaternas stabilitets- och konvergensprogram. Den samlade finanspolitiska inriktningen, med beaktande av nationella budgetar och faciliteten för återhämtning och resiliens, bör vara fortsatt stödjande 2021 och 2022. Eftersom den ekonomiska aktiviteten enligt förväntningarna gradvis kommer att normaliseras under andra halvåret 2021 bör medlemsstaternas finanspolitik under 2022 samtidigt bli mer differentierad. Medlemsstaternas finanspolitik bör ta hänsyn till hur långt återhämtningen har kommit, till de offentliga finansernas hållbarhet och till behovet av att minska ekonomiska, sociala och geografiska skillnader. Med tanke på vikten av att stödja en hållbar återhämtning för unionen bör medlemsstater med låga hållbarhetsrisker rikta in sina budgetar mot en fortsatt stödjande finanspolitik under 2022, med beaktande av effekterna av faciliteten för återhämtning och resiliens. Medlemsstater med höga skuldnivåer bör bedriva en försiktig finanspolitik, men samtidigt upprätthålla nationellt finansierade investeringar och använda bidrag från faciliteten för återhämtning och resiliens för att finansiera ökade investeringar av hög kvalitet och strukturreformer. Även efter 2022 bör finanspolitiken ta hänsyn till styrkan i återhämtningen, graden av ekonomisk osäkerhet och hållbarheten i de offentliga finanserna. En omläggning av finanspolitiken för att uppnå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt, bland annat genom att stödåtgärderna med tiden fasas ut, kommer att bidra till hållbara offentliga finanser på medellång sikt.
(6)

Den 3 mars 2021 antog kommissionen ett meddelande med ytterligare politiska riktlinjer för att underlätta samordningen av finanspolitiken och utformningen av medlemsstaternas stabilitets- och konvergensprogram. Den finanspolitiska inriktningen totalt sett – dvs. baserat på både nationella budgetar och faciliteten för återhämtning och resiliens – bör vara fortsatt stödjande 2021 och 2022. Eftersom den ekonomiska aktiviteten enligt förväntningarna gradvis kommer att normaliseras under andra halvåret 2021 bör medlemsstaternas finanspolitik under 2022 samtidigt bli mer differentierad. Medlemsstaternas finanspolitik bör ta hänsyn till hur långt återhämtningen har kommit, till den offentligfinansiella hållbarheten och till behovet av att minska ekonomiska, sociala och geografiska skillnader. Det är viktigt att stödja en hållbar återhämtning för EU och medlemsstater med låga hållbarhetsrisker bör därför rikta in sina budgetar mot en fortsatt stödjande finanspolitik under 2022 och i detta sammanhang ta hänsyn till effekterna av faciliteten för återhämtning och resiliens. Medlemsstater med höga skuldnivåer bör bedriva en försiktig finanspolitik, men samtidigt upprätthålla nationellt finansierade investeringar och använda bidrag från faciliteten för återhämtning och resiliens för att finansiera ökade investeringar av hög kvalitet och strukturreformer. Även efter 2022 bör finanspolitiken ta hänsyn till styrkan i återhämtningen, graden av ekonomisk osäkerhet och hållbarheten i de offentliga finanserna. En omläggning av finanspolitiken, så att den inriktas på att på medellång sikt uppnå ett betryggande läge i de offentliga finanserna, genom att bland annat stödåtgärderna fasas ut, kommer att bidra till hållbara offentliga finanser på medellång sikt.
(4)

Den 3 mars 2021 antog kommissionen ett meddelande med ytterligare politiska riktlinjer för att underlätta samordningen av finanspolitiken och utformningen av medlemsstaternas stabilitets- och konvergensprogram. Den övergripande finanspolitiska inriktningen, med beaktande av nationella budgetar och faciliteten för återhämtning och resiliens, bör vara fortsatt stödjande 2021 och 2022. Eftersom den ekonomiska aktiviteten enligt förväntningarna gradvis kommer att normaliseras under andra halvåret 2021 bör medlemsstaternas finanspolitik under 2022 samtidigt bli mer differentierad. Medlemsstaternas finanspolitik bör ta hänsyn till hur långt återhämtningen har kommit, till de offentliga finansernas hållbarhet och till behovet av att minska ekonomiska, sociala och geografiska skillnader. Med tanke på vikten av att stödja en hållbar återhämtning för unionen bör medlemsstater med låga hållbarhetsrisker rikta in sina budgetar mot en fortsatt stödjande finanspolitik under 2022, med beaktande av effekterna av faciliteten för återhämtning och resiliens. Medlemsstater med höga skuldnivåer bör bedriva en försiktig finanspolitik, men samtidigt upprätthålla nationellt finansierade investeringar och använda bidrag från faciliteten för återhämtning och resiliens för att finansiera ökade investeringar av hög kvalitet och strukturreformer. Även efter 2022 bör finanspolitiken ta hänsyn till styrkan i återhämtningen, graden av ekonomisk osäkerhet och hållbarheten i de offentliga finanserna. En omläggning av finanspolitiken, så att den inriktas mot att uppnå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt, bland annat genom att stödåtgärderna med tiden fasas ut, kommer att bidra till hållbara offentliga finanser på medellång sikt.
(6)

Den 3 mars 2021 antog kommissionen ett meddelande med ytterligare politiska riktlinjer för att underlätta samordningen av finanspolitiken och utformningen av medlemsstaternas stabilitets- och konvergensprogram. Den finanspolitiska inriktningen totalt sett – dvs. baserat på både nationella budgetar och faciliteten för återhämtning och resiliens – bör vara fortsatt stödjande 2021 och 2022. Eftersom den ekonomiska aktiviteten enligt förväntningarna gradvis kommer att normaliseras under andra halvåret 2021 bör medlemsstaternas finanspolitik under 2022 samtidigt bli mer differentierad. Medlemsstaternas finanspolitik bör ta hänsyn till hur långt återhämtningen har kommit, till den offentligfinansiella hållbarheten och till behovet av att minska ekonomiska, sociala och geografiska skillnader. Med tanke på vikten av att stödja en hållbar återhämtning för unionen bör medlemsstater med låga hållbarhetsrisker rikta in sina budgetar mot en fortsatt stödjande finanspolitik under 2022, med beaktande av effekterna av faciliteten för återhämtning och resiliens. Medlemsstater med höga skuldnivåer bör bedriva en försiktig finanspolitik, men samtidigt upprätthålla nationellt finansierade investeringar och använda bidrag från faciliteten för återhämtning och resiliens för att finansiera ökade investeringar av hög kvalitet och strukturreformer. Även efter 2022 bör finanspolitiken ta hänsyn till styrkan i återhämtningen, graden av ekonomisk osäkerhet och hållbarheten i de offentliga finanserna. En omläggning av finanspolitiken, så att den inriktas på att på medellång sikt uppnå ett betryggande läge i de offentliga finanserna, genom att bland annat stödåtgärderna fasas ut, kommer att bidra till hållbara offentliga finanser på medellång sikt.
(7)

Resultatet av pilotfasen presenterades i ett arbetsdokument från kommissionens avdelningar 2019 – Sustainable Products in a Circular Economy – Towards an EU Product Policy Framework contribution to the Circular Economy (2) (inte översatt till svenska). I arbetsdokumentet rekommenderas även möjliga användningsområden för metoderna för miljöavtryck i utvecklingen av politiken på EU-nivå. Sedan 2019 och efter en inbjudan att anmäla intresse riktad till näringslivet, har kommissionen fortsatt att ta fram nya regler för produktkategoriers miljöavtryck.
(1)

I enlighet med artikel 67 i EUF-fördraget ska unionen utgöra ett område med frihet, säkerhet och rättvisa, där det ska säkerställas att det inte förekommer någon kontroll av personer vid de inre gränserna. Enligt Schengenregelverket får de inre gränserna passeras överallt utan att någon in- och utresekontroll genomförs, oavsett personens nationalitet. Detta gäller också för tredjelandsmedborgare som är lagligen bosatta i EU och tredjelandsmedborgare som på föreskrivet sätt rest in i en medlemsstat och som får resa fritt inom alla andra medlemsstaters territorier i högst 90 dagar under en period av 180 dagar.
(9)

Användningen av röntgenutrustning på offentliga platser kan innebära utmaningar när det gäller rätten till skydd av privatlivet och personuppgiftsskyddet. Det är av avgörande betydelse för all verksamhet som har samband med användningen av röntgenutrustningen i fråga, inbegripet upphandling och drift av utrustningen och all efterföljande behandling, att så långt det är möjligt begränsa intrånget och att under alla omständigheter agera i enlighet med relevanta unionsrättsakter, särskilt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 (3), Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/680 (4) och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.
(16)

Individuella utbildningskonton bör göra det möjligt för människor att ackumulera och använda utbildningsrättigheter under en viss period, som ska fastställas på nationell nivå, så att de kan delta i längre eller dyrare utbildning eller utbildning under ekonomiska nedgångar som svar på nya kompetensbehov. Enskilda bör kunna behålla sina individuella utbildningsrättigheter oberoende av sin ställning på arbetsmarknaden eller yrkesställning och under karriärbyten. Medlemsstaterna uppmanas att fastställa regler för när rättigheterna upphör att gälla, så att människor uppmuntras att utnyttja sina rättigheter fullt ut.