ARBETSORDNING (1)

Anmärkning:

Tolkningar till denna arbetsordning är, i enlighet med artikel 162, i kursiv stil.

INNEHÅLL

Sid

KAPITEL I - EUROPAPARLAMENTETS LEDAMÖTER

Artikel 1 Europaparlamentet . 8

Artikel 2 Fritt mandat . 8

Artikel 3 Ledamöters immunitet och privilegier . 8

Artikel 4 Ledamöters deltagande i sammanträden och omröstningar . 8

Artikel 5 Ersättning av omkostnader och andra ersättningar . 8

Artikel 6 Upphävande av immunitet . 8

Artikel 7 Valprövning . 9

Artikel 8 Mandatets varaktighet . 9

Artikel 9 Ordningsregler . 10

KAPITEL II - PARLAMENTETS SESSIONER

Artikel 10 Sammankallande av parlamentet . 10

Artikel 11 Plats för sammanträden . 11

KAPITEL III - PARLAMENTETS ÄMBETSMÄN

Artikel 12 Ålderspresident . 11

Artikel 13 Nomineringar och allmänna bestämmelser . 11

Artikel 14 Val av ordförande - öppningsanförande . 11

Artikel 15 Val av vice ordförande . 11

Artikel 16 Val av kvestorer . 12

Artikel 17 Mandattid . 12

Artikel 18 Lediga poster . 12

Artikel 19 Ordförandens uppgifter . 12

Artikel 20 Vice ordförandenas uppgifter . 12

KAPITEL IV - PARLAMENTETS ORGAN

Artikel 21 Parlamentets sammansättning . 13

Artikel 22 Presidiets uppgifter . 13

Artikel 23 Ordförandekonferensens sammansättning . 13

Artikel 24 Ordförandekonferensens uppgifter . 13

Artikel 25 Kvestorernas uppgifter . 14

Artikel 26 Utskottsordförandekonferensen . 14

Artikel 27 Delegationsordförandekonferensen . 14

Artikel 28 Presidiets, ordförandekonferensens och kvestorernas upplysningsplikt . 14

KAPITEL V - POLITISKA GRUPPER

Artikel 29 Bildande av politiska grupper . 14

Artikel 30 Grupplösa ledamöter . 14

Artikel 31 Fördelning av platser i kammaren . 14

KAPITEL VI - FÖRBINDELSER MED ANDRA INSTITUTIONER

Nomineringar och utnämningar

Artikel 32 Nominering till ämbetet som kommissionens ordförande . 15

Artikel 33 Omröstning om godkännande av kommissionen . 15

Artikel 34 Förslag om misstroendevotum mot kommissionen . 15

Artikel 35 Utnämning av revisionsrätten . 15

Artikel 36 Europeiska centralbanken (Europeiska monetära institutet) . 16

Uttalanden

Artikel 37 Uttalanden av kommissionen, rådet och Europeiska rådet . 16

Artikel 38 Uttalanden av revisionsrätten . 16

Artikel 39 Uttalanden av Europeiska centralbanken (Europeiska monetära institutet) . 16

Frågor till rådet och kommissionen

Artikel 40 Frågor för muntligt besvarande . 16

Artikel 41 Frågestund . 17

Artikel 42 Frågor för skriftligt besvarande . 17

Rapporter

Artikel 43 Kommissionens allmänna årsrapport . 17

Artikel 44 Kommissionens årsrapport om tillämpningen av gemenskapsrätten . 17

Resolutioner och rekommendationer

Artikel 45 Resolutionsförslag . 17

Artikel 46 Rekommendationer till rådet . 18

Artikel 47 Debatter om aktuella och brådskande frågor av större vikt . 18

Artikel 48 Skriftliga förklaringar . 19

KAPITEL VII - LAGSTIFTNINGSFÖRFARANDEN

Allmänna bestämmelser

Artikel 49 Det årliga lagstiftningsprogrammet . 19

Artikel 50 Lagstiftningsinitiativ . 20

Artikel 51 Beredning av lagstiftningsdokument . 20

Artikel 52 Delegering av beslutanderätt till utskott . 21

Första behandlingen - i utskotten

Artikel 53 Prövning av den rättsliga grunden . 21

Artikel 54 Subsidiaritet, grundläggande rättigheter och finansiella medel . 22

Artikel 55 Öppenhet i lagstiftningsförfarandet . 22

Artikel 56 Ändring av kommissionsförslag . 22

Artikel 57 Kommissionens ståndpunkt vid ändringsförslag . 22

Första behandlingen - i kammaren

Artikel 58 Avslutande av första behandlingen . 22

Artikel 59 Avslag på kommissionsförslag . 23

Artikel 60 Godkännande av ändringsförslag till kommissionsförslag . 23

Första behandlingen - uppföljningsförfarandet

Artikel 61 Uppföljning av parlamentets yttranden . 24

Artikel 62 Förnyad rådfrågning . 24

Artikel 63 Samrådsförfarandet . 24

Andra behandlingen - i utskotten

Artikel 64 Mottagande av rådets gemensamma ståndpunkt . 24

Artikel 65 Tidsfrister . 25

Artikel 66 Hänvisning till och förfarande i ansvarigt utskott . 25

Andra behandlingen - i kammaren

Artikel 67 Avslutande av andra behandlingen . 25

Artikel 68 Godkännande av rådets gemensamma ståndpunkt utan ändringar . 25

Artikel 69 Avsikt att avvisa rådets gemensamma ståndpunkt . 25

Artikel 70 Förlikning vid andra behandlingen . 26

Artikel 71 Avvisande av rådets gemensamma ståndpunkt . 26

Artikel 72 Ändringsförslag till rådets gemensamma ståndpunkt . 26

Artikel 73 Följder av kommissionens underlåtenhet att godta parlamentets ändringar vid omprövning av förslag . 27

Tredje behandlingen - förlikning

Artikel 74 Sammankallande av förlikningskommittén . 27

Artikel 75 Delegationen till förlikningskommittén . 27

Artikel 76 Tidsfrister . 00

Tredje behandlingen - i kammaren

Artikel 77 Gemensamt utkast . 27

Artikel 78 Rådets text . 28

Artikel 79 Undertecknande av antagna rättsakter . 28

Samtyckesförfarandet

Artikel 80 Avslutande av samtyckesförfarandet . 28

Kontrollbefogenheter

Artikel 81 Genomförandebestämmelser . 28

Artikel 82 Kodifiering av gemenskapslagstiftning . 28

Artikel 83 Följder av rådets underlåtenhet att agera efter det att dess gemensamma ståndpunkt har godkänts . 29

Artikel 84 Domstolskontroll . 29

KAPITEL VIII - BUDGETFÖRFARANDEN

Artikel 85 Allmänna budgeten . 29

Artikel 86 Ansvarsfrihet för kommissionen beträffande genomförandet av budgeten . 29

Artikel 87 Parlamentets kontroll över genomförandet av budgeten . 29

KAPITEL IX - FÖRDRAG OCH INTERNATIONELLA AVTAL

Artikel 88 Ändring av Parisfördraget . 29

Artikel 89 Anslutningsfördrag . 30

Artikel 90 Internationella avtal . 30

KAPITEL X - GEMENSAM UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK

Artikel 91 Hörande och underrättande av parlamentet inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken . 31

Artikel 92 Rekommendationer inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken . 31

KAPITEL XI - SAMARBETE I RÄTTSLIGA OCH INRIKES FRÅGOR

Artikel 93 Hörande och underrättande av parlamentet i rättsliga och inrikes frågor . 31

Artikel 94 Rekommendationer i rättsliga och inrikes frågor . 32

KAPITEL XII - PARLAMENTETS ARBETSGÅNG

Artikel 95 Förslag till föredragningslista . 32

Artikel 96 Godkännande och ändring av föredragningslistan . 32

Artikel 97 Brådskande förfarande . 32

Artikel 98 Gemensam debatt . 33

Artikel 99 Förfarande utan debatt . 33

Artikel 100 Tidsfrister . 33

KAPITEL XIII - ALLMÄNNA BESTÄMMELSER FÖR SAMMANTRÄDEN MED KAMMAREN

Artikel 101 Tillträde till plenisalen . 33

Artikel 102 Språk . 33

Artikel 103 Distribution av dokument . 34

Artikel 104 Sammanträdenas offentlighet . 34

Artikel 105 Tilldelning av ordet och anförandenas innehåll . 34

Artikel 106 Fördelning av talartid . 34

Artikel 107 Talarlista . 35

Artikel 108 Personliga uttalanden . 35

Artikel 109 Ordningsföreskrifter i kammaren . 35

Artikel 110 Avstängning av ledamöter . 35

Artikel 111 Störande uppträdande . 35

KAPITEL XIV - BESLUTFÖRHET OCH RÖSTNING

Artikel 112 Beslutförhet . 35

Artikel 113 Omröstningsförfaranden . 36

Artikel 113a Lika röstetal . 36

Artikel 114 Grundläggande omröstningsprinciper . 36

Artikel 115 Omröstningsordning vid ändringsförslag . 36

Artikel 116 Delad omröstning . 37

Artikel 117 Rösträtt . 37

Artikel 118 Röstning . 37

Artikel 119 Omröstning med namnupprop . 38

Artikel 120 Elektronisk omröstning . 38

Artikel 121 Sluten omröstning . 38

Artikel 122 Röstförklaringar . 38

Artikel 123 Tvister beträffande omröstningar . 38

Artikel 124 Ingivande och framläggande av ändringsförslag . 39

Artikel 125 Ändringsförslags tillåtlighet . 39

KAPITEL XV - PROCEDURFRÅGOR

Artikel 126 Förslag som rör förfaranden . 39

Artikel 127 Ordningsfrågor . 40

Artikel 128 Avvisning av ett ärende som otillåtligt . 40

Artikel 129 Återförvisning till utskott . 40

Artikel 130 Avslutning av en debatt . 40

Artikel 131 Ajournering av en debatt . 40

Artikel 132 Avbrytande eller avslutande av sammanträdet . 40

KAPITEL XVI - DOKUMENTATION AV SAMMANTRÄDEN

Artikel 133 Protokoll . 41

Artikel 134 Fullständigt förhandlingsreferat . 41

KAPITEL XVII - UTSKOTT, TILLFÄLLIGA UTSKOTT OCH TILLFÄLLIGA UNDERSÖKNINGSKOMMITTÉER

Artikel 135 Tillsättande av utskott . 41

Artikel 136 Tillfälliga undersökningskommittéer . 42

Artikel 137 Utskottens sammansättning . 43

Artikel 138 Suppleanter . 43

Artikel 139 Utskottens uppgifter . 44

Artikel 140 Utskott ansvarigt för valprövning . 44

Artikel 141 Underutskott . 44

Artikel 142 Utskottspresidium . 44

Artikel 143 Förfarande utan betänkande - förenklat förfarande . 44

Artikel 144 Utskottsbetänkanden i samband med rådfrågningar . 45

Artikel 145 Betänkanden som inte avser rättsakter . 45

Artikel 146 Motiveringar och tidsfrister . 45

Artikel 147 Utskottsyttranden . 45

Artikel 148 Initiativbetänkanden . 46

Artikel 149 Frågestund i utskott . 46

Artikel 150 Förfarande i utskott . 46

Artikel 151 Utskottssammanträden . 47

Artikel 152 Protokoll från utskottssammanträden . 47

KAPITEL XVIII - INTERPARLAMENTARISKA DELEGATIONER

Artikel 153 Tillsättande av Interparlamentariska delegationer och deras uppgifter . 47

Artikel 154 Rapport till Europarådets parlamentariska församling . 47

Artikel 155 Blandade parlamentariska utskott . 48

KAPITEL XIX - FRAMSTÄLLNINGAR

Artikel 156 Rätt att inge framställningar . 48

Artikel 157 Prövning av framställningar . 48

Artikel 158 Tillkännagivande av framställningar . 49

KAPITEL XX - OMBUDSMANNEN

Artikel 159 Ombudsmannens utnämnande . 49

Artikel 160 Ombudsmannens avsättande . 49

Artikel 161 Ombudsmannens verksamhet . 50

KAPITEL XXI - TILLÄMPNING OCH ÄNDRING AV ARBETSORDNINGEN

Artikel 162 Tillämpning av arbetsordningen . 50

Artikel 163 Ändring av arbetsordningen . 51

KAPITEL XXII - PARLAMENTETS GENERALSEKRETARIAT OCH RÄKENSKAPER

Artikel 164 Generalsekretariat . 51

Artikel 165 Parlamentets budgetberäkning . 51

Artikel 166 Befogenhet att påtaga sig och reglera utgifter . 51

KAPITEL XXIII - DIVERSE BESTÄMMELSER

Artikel 167 Oavslutade ärenden . 52

BILAGA I - Genomförandebestämmelser till artikel 9 - Anmälan av ekonomiska intressen . 53

BILAGA II - Utförande av frågestunden i artikel 41 . 54

A. Riktlinjer . 54

B. Rekommendationer (utdrag ur Europaparlamentets resolution av den 13 november 1986) . 55

BILAGA III - Riktlinjer och allmänna principer för val av de frågor som skall tas upp på föredragningslistan till debatter om aktuella och brådskande frågor av större vikt i artikel 47 . 56

BILAGA IV - Genomförandebestämmelser för behandling av Europeiska unionens allmänna budget och tilläggsbudget . 57

BILAGA V - Förfarande vid överläggningar om och antagande av beslut om beviljande av ansvarsfrihet . 61

BILAGA VI - Ständiga utskotts ansvarsområden . 63

BILAGA VII - Förfarande för behandling av sekretessbelagda dokument som förelagts Europaparlamentet . 73

BILAGA VIII - Närmare föreskrifter för utövandet av Europaparlamentets undersökningsrätt 74

KAPITEL 1 EUROPAPARLAMENTETS LEDAMÖTER

Artikel 1

Europaparlamentet

1. Europaparlamentet är den församling som är vald i överensstämmelse med fördragen, rättsakten av den 20 september 1976 om allmänna direkta val av företrädare till Europaparlamentet, samt den från fördragen härledda nationella lagstiftningen.

2. Europaparlamentets valda företrädare benämns:

"Medlemmar af Europa-Parlamentet" på danska,

"Mitglieder des Europäischen Parlaments" på tyska,

"ÂïõëåõôÝò ôïõ Åõñùðáúêïý Êïéíïâïõëßïõ" på grekiska,

"Members of the European Parliament" på engelska,

"Diputados al Parlamento Europeo" på spanska,

"Euroopan parlamentin jäsenet" på finska,

"Deputés au Parlement européen" på franska,

"Deputati al Parlamento europeo" på italienska,

"Leden van het Europees Parlement" på nederländska,

"Deputados ao Parlamento Europeu" på portugisiska samt

"Ledamöter av Europaparlamentet" på svenska.

Artikel 2

Fritt mandat

Europaparlamentets ledamöter utövar sitt mandat fritt. De är inte bundna av instruktioner och kan inte tilldelas ett bundet mandat.

Artikel 3

Ledamöters immunitet och privilegier

Ledamöter skall åtnjuta immunitet och privilegier i enlighet med det protokoll om immunitet och privilegier för Europeiska gemenskaperna som är fogat till fördraget av den 8 april 1965 om upprättandet av ett gemensamt råd och en gemensam kommission för Europeiska gemenskaperna.

2. Passersedlar som tillåter ledamöter att fritt röra sig i medlemsstaterna skall utfärdas av parlamentets ordförande så snart denne meddelats valet av ledamöter.

3. Ledamöter äger rätt att granska alla dokument i parlamentets eller ett utskotts ägo, med undantag av personliga akter och räkenskaper, vilka endast de berörda ledamöterna äger rätt att granska.

Artikel 4

Ledamöters deltagande i sammanträden och omröstningar

1. Vid varje sammanträde finns en närvarolista som ledamöterna skall förse med sin underskrift.

2. Namnen på de ledamöter som är närvarande enligt närvarolistan förs till protokollet från varje sammanträde.

3. Om en omröstning med namnupprop äger rum skall namnen på de ledamöter som har deltagit i omröstningen och hur de har röstat föras till protokollet.

Artikel 5

Ersättning av omkostnader och andra ersättningar

Presidiet fastställer bestämmelser om ersättning av omkostnader och andra ersättningar till ledamöter.

Artikel 6

Upphävande av immunitet

1. Varje begäran, från en i en medlemsstat behörig myndighet, om upphävande av en ledamots immunitet skall tillkännages i kammaren och hänvisas till behörigt utskott.

2. Behörigt utskott prövar sådana hemställningar utan dröjsmål och i den ordning vari de inkommit.

3. Utskottet kan anmoda den myndighet som har gjort hemställan, att förse utskottet med alla upplysningar och preciseringar som det anser sig behöva för att kunna ta ställning till om immuniteten bör upphävas. De berörda ledamöterna skall höras, om de så önskar. De har rätt att lägga fram alla dokument eller annat skriftligt material som de anser relevant för utskottets ställningstagande. De har rätt att låta sig företrädas av en annan ledamot.

4. Utskottets betänkande skall innehålla ett förslag till beslut, vilket endast skall rekommendera huruvida begäran om immunitetens upphävande skall bifallas eller avslås. Ligger flera olika åtalspunkter bakom en hemställan om upphävande av immunitet kan emellertid var och en av dessa bli föremål för ett enskilt förslag till beslut. Utskottets betänkande kan i undantagsfall föreslå att upphävandet av immuniteten endast skall beröra åtalsförfarandet och att ledamoten, så länge ingen dom har avkunnats, inte kan utsättas för någon form av frihetsberövande, kvarhållande i häkte eller annan åtgärd som förhindrar honom att sköta sina plikter i enlighet med sitt mandat.

5. Utskottet skall under inga omständigheter uttala sig om skuldfrågan, eller det riktiga i straffrättsliga påföljder som grundar sig på de uttalanden eller handlingar som tillskrivs ledamoten, inte ens vid tillfällen där utskottet genom prövning av en hemställan erhåller detaljerad kunskap i fallet.

6. Utskottets betänkande skall tas upp som första punkt på föredragningslistan till det första sammanträdet efter framläggandet. Inga ändringsförslag kan läggas fram till förslaget eller förslagen till beslut.

Det är endast tillåtet att diskutera grunderna för eller emot varje enskilt förslag om upphävande eller bevarande av immunitet.

Omröstning om betänkandets förslag till beslut sker vid det första omröstningstillfället efter debattens avslutande.

Efter behandling i parlamentet sker omröstning om varje enskilt förslag i betänkandet. Avslås ett förslag, skall motsatt beslut anses fattat.

7. Ordföranden skall omedelbart meddela parlamentets beslut till behörig myndighet i berörd medlemsstat och skall anmoda denna att, om det rör sig om upphävande av den parlamentariska immuniteten, hålla honom underrättad om vilka rättsliga påföljder detta medför. När ordföranden erhåller denna information underrättar han parlamentet på det sätt han finner lämpligt.

8. Skulle en ledamot under eller omedelbart efter att ha begått en straffbar handling bli arresterad eller åtalad kan vem som helst av de övriga ledamöterna begära att överläggningarna skjuts upp eller att ledamoten släpps fri.

Artikel 7

Valprövning

1. Med utgångspunkt från ett betänkande från behörigt utskott företager parlamentet omgående en valprövning och avgör varje enskild ny ledamots mandat, samt eventuella tvister som uppkommer till följd av bestämmelserna i rättsakten av den 20 september 1976, med undantag av invändningar som grundar sig på nationella vallagar.

2. Behörigt utskotts betänkande skall grunda sig på de officiella kungörelserna från de enskilda medlemsstaterna om det samlade valresultatet, med namnen på de valda kandidaterna och deras ersättare, tillsammans med en rangordning baserad på valresultatet.

3. Utskottet skall se till att medlemsstaternas och unionens myndigheter omgående giver parlamentet alla upplysningar som kan komma att påverka en ledamot av Europaparlamentet i dennes utövande av sitt mandat, eller ersättarnas rangordning. Är det fråga om en utnämning skall den dag anges från vilken utnämningen gäller.

4. Varje ledamot, vars mandat inte har prövats eller för vilken det inte har fattats beslut i en tvist, deltager i parlamentets och dess organs sammanträden med fulla rättigheter.

Artikel 8

Mandatets varaktighet

1. Mandatet börjar och slutar i enlighet med rättsakten av den 20 september 1976. Det upphör också när en ledamot dör eller begär sitt entledigande.

2. Alla ledamöter har kvar sina befattningar till dess parlamentets första sammanträde efter valet öppnas.

3. Varje ledamot som begär sitt entledigande skall skriftligen anmäla detta till ordföranden. Anmälan inges i form av ett skriftligt protokoll som upprättas i närvaro av generalsekreteraren eller dennes ställföreträdare. Det skall undertecknas av denne och den berörde ledamoten samt omgående överlämnas till behörigt utskott, vilket skall ta upp det på föredragningslistan till sitt första sammanträde efter det att dokumentet mottagits.

Anser det behöriga utskottet att begäran strider mot andan eller bokstaven i rättsakten av den 20 september 1976 skall parlamentet underrättas härom, så att detta kan avgöra om mandatet skall förklaras vakant eller inte.

I annat fall konstateras mandatet automatiskt vakant, om inte den avgående ledamoten har angivit ett senare datum. Det sker ingen omröstning i parlamentet i detta fall.

För att komma till rätta med vissa exceptionella förhållanden har ett förenklat förfarande skapats. Detta gäller i synnerhet när en eller flera sammanträdesperioder kommer att äga rum mellan det datum en avgång verkställs och behörigt utskotts första sammanträde, vilket om vakansen inte konstateras skulle hindra den politiska grupp som den avgående ledamoten tillhör att erhålla en ersättare under denna period. Det förenklade förfarandet ger behörigt utskotts föredragande rätt att utan dröjsmål undersöka alla vederbörligen anmälda avgångar och, om undersökningen visar att en försening skulle kunna få skadliga följder, rätt att anmoda utskottets ordförande att i överensstämmelse med punkt 3

- antingen på utskottets vägnar meddela parlamentets ordförande att en vakans kan konstateras, eller

- sammankalla ett extra ordinarie utskottssammanträde för att undersöka alla särskilda problem som utskottets föredragande har påpekat.

4. Oförenligheter som härrör från nationell lagstiftning skall anmälas till parlamentet, som skall ta detta i beaktande.

I de fall medlemsstaternas eller unionens behöriga myndigheter underrättar ordföranden om en utnämning till ett ämbete som är oförenligt med uppdraget som ledamot av Europaparlamentet skall ordföranden underrätta parlamentet, som förklarar mandatet som vakant.

5. Mandatet skall anses ha upphört eller vara vakant från och med följande tidpunkter:

- Vid avgång: från och med den dag parlamentet konstaterar att mandatet är vakant, dvs. från och med den dag ordföranden mottager skriftligt meddelande härom, eller från och med en senare (men inte tidigare) dag, angiven i skrivelsen från den avgående ledamoten.

- Vid utnämning till en tjänst som är oförenlig med mandatet som ledamot av Europaparlamentet, antingen på grundval av nationell vallag eller på grundval av artikel 6 i rättsakten av den 20 september 1976: från och med den dag som medlemsstaternas eller unionens behöriga myndigheter angivit.

6. När parlamentet har förklarat ett mandat som vakant skall det underrätta berörd medlemsstat härom.

7. Alla tvister rörande giltigheten av ett redan prövat mandat hänvisas till behörigt utskott, som omgående och senast vid början av nästa sammanträdesperiod skall underrätta parlamentet.

8. Parlamentet förbehåller sig rätten att förklara den föreliggande utnämningen för ogiltig, eller neka att förklara mandatet som vakant, då det i förbindelse med godkännandet eller upphävandet av mandatet konstateras att felaktigheter eller brister föreligger.

Artikel 9

Ordningsregler

1. Parlamentet kan fastställa ordningsregler för sina ledamöter. Sådana regler antas i enlighet med artikel 163.2 och fogas som bilaga till arbetsordningen. (2)

2. Dessa regler får på intet sätt göra ingrepp i eller begränsa en ledamots utövande av sitt mandat, politisk verksamhet eller annan verksamhet i förbindelse härmed.

KAPITEL II PARLAMENTETS SESSIONER

Artikel 10

Sammankallande av parlamentet

1. Parlamentets valperiod sammanfaller med ledamöternas mandattid så som det föreskrivs i rättsakten av den 20 september 1976.

Sessionen är den årliga period som föreskrivs i ovannämnda rättsakt och i fördragen.

Sammanträdesperioder är de perioder - som regel varje månad - då parlamentet sammanträder. Dessa är uppdelade i dagliga sammanträden.

Plenarsammanträden som hålls samma dag betraktas som ett enda sammanträde.

2. Parlamentet sammanträder utan kallelse den andra tisdagen i mars varje år, och avgör självt ajourneringsperiodernas längd inom ramen för sessionen.

3. Parlamentet sammanträder dessutom utan kallelse den första tisdagen efter utgången av en period på en månad från och med slutet av den period som avses i artikel 9.1 i rättsakten av den 20 september 1976.

4. Om skäl anförs kan ordförandekonferensen i undantagsfall ändra längden på de i enlighet med punkt 2 fastställda ajourneringsperioderna, senast två veckor före den av parlamentet fastställda tidpunkten då sessionen skall återupptas. Detta datum kan dock inte uppskjutas mer än två veckor.

5. Ordföranden skall, efter att ha hört ordförandekonferensen, sammankalla parlamentet till ett extra ordinarie sammanträde om en majoritet av parlamentets ledamöter, kommissionen eller rådet begär detta.

I undantagsfall kan ordföranden dessutom med ordförandekonferensens samtycke sammankalla parlamentet till ett extra ordinarie sammanträde efter det att en tredjedel av dess ledamöter så har begärt.

Artikel 11

Plats för sammanträden

1. Parlamentet skall hålla sina plenarsammanträden och utskottssammanträden på den plats som föreskrivs i fördragen, och som är fastställd som dess säte.

2. Parlamentet kan dock i undantagsfall besluta att hålla ett eller flera plenarsammanträden utanför sitt säte, om en majoritet av ledamöterna antar en sådan resolution.

Förslag om extra sammanträdesperioder i Bryssel och ändringsförslag till dessa kommer endast att behöva enkel majoritet.

3. Alla utskott kan begära att ett eller flera sammanträden hålls utanför ovannämnda säte. En motiverad begäran skall överlämnas till parlamentets ordförande som skall lägga fram den inför presidiet. Om ärendet är brådskande kan ordföranden själv fatta beslut i frågan. Avslår presidiet eller ordföranden begäran skall skälen till detta redovisas.

KAPITEL III PARLAMENTETS ÄMBETSMÄN

Artikel 12

Ålderspresident

1. Vid det sammanträde som avses i artikel 10.3 och vid varje annat sammanträde med avsikt att välja ordförande och presidium är det den äldste närvarande ledamoten som i egenskap av ålderspresident skall leda sammanträdet till dess att en ordförande valts.

2. Under ålderspresidentens ledning får inga andra frågor behandlas än de som har att göra med val av ordförande eller valprövning.

Tas frågor om valprövning upp under ålderspresidentens ledning av sammanträdet skall dessa frågor hänvisas till utskottet ansvarigt för valprövning.

Artikel 13

Nomineringar och allmänna bestämmelser

1. Ordföranden, vice ordförandena och kvestorerna väljs genom sluten omröstning. Nominering kan endast ske med de berörda parternas samtycke. Nomineringar kan endast göras av politiska grupper eller minst 29 ledamöter. Om antalet kandidater inte överstiger antalet lediga platser kan emellertid kandidaterna väljas med acklamation.

2. Rösträkningen vid sluten omröstning företas av fyra rösträknare som uttagits genom lottdragning bland ledamöterna. Nominerade kandidater får ej vara rösträknare.

3. Vid val av ordförande, vice ordförande och kvestorer bör hänsyn tas till behovet att säkerställa en för medlemsstaterna och de politiska åsiktsriktningarna genomgående rättvis representation.

Artikel 14

Val av ordförande - öppningsanförande

1. Ordföranden väljs först. Före varje omröstning skall nomineringarna föreläggas ålderspresidenten, som underrättar parlamentet härom. Har ingen kandidat erhållit absolut majoritet av de avgivna rösterna efter tre valomgångar, begränsas den fjärde valomgången till de två kandidater som i den tredje valomgången erhöll flest antal röster. Är rösterna lika delade förklaras den äldste kandidaten vald.

2. Så snart ordföranden är vald skall ålderspresidenten överlåta ordförandeposten till denne. Endast den valda ordföranden får hålla ett öppningsanförande.

Artikel 15

Val av vice ordförande

1. Därefter väljes de 14 vice ordförandena på en valsedel. Vid första omröstningen anses de kandidater valda som erhållit en absolut majoritet av de avgivna rösterna i den rangordning som framgår av deras röstsiffror. Är antalet valda kandidater lägre än antalet lediga platser hålls en andra valomgång under samma betingelser, för att fylla de återstående platserna. Blir en tredje valomgång nödvändig betraktas de kandidater som får flest röster som valda till de återstående platserna. Vid lika röstetal förklaras de äldsta kandidaterna valda.

Trots att uppförandet av nya kandidater mellan de olika valomgångarna inte uttryckligen föreskrivs vid valet av vice ordförande, till skillnad från artikel 14.1, skall så ske med tanke på församlingens suveränitet, vilken måste kunna fatta beslut om varje eventuell kandidatur, i synnerhet om avsaknaden av denna möjlighet skulle kunna hindra valets utgång.

2. På grundval av bestämmelserna i artikel 17.1 bestäms vice ordförandenas rangordning av den ordning vari de valdes, och vid lika röstetal av ålder.

När val inte har förrättats genom sluten omröstning är rangordningen den ordning i vilken ordföranden läst upp namnen.

Artikel 16

Val av kvestorer

Efter val av ordförande skall parlamentet välja fem kvestorer.

Kvestorerna väljs enligt samma förfarande som vice ordförandena.

Artikel 17

Mandattid

1. Mandattiden för ordföranden, vice ordförandena och kvestorerna är två och ett halvt år.

Oavsett om en ledamot ändrar sin grupptillhörighet behåller han, under den resterande delen av sin mandattid på två och ett halvt år, sitt eventuella medlemskap i presidiet eller kvestorskollegiet.

2. Blir en av dessa poster vakanta innan denna periods utgång, skall den härtill valda ledamoten endast inneha sin post till och med utgången av företrädarens mandattid.

Artikel 18

Lediga poster

1. Om det blir nödvändigt förrättas nyval av ordförande, vice ordförande eller kvestorer i enlighet med bestämmelserna ovan.

En nyvald vice ordförande intager sin företrädares plats enligt rangordningen för vice ordförandena.

2. Blir ordförandeposten ledig utövar förste vice ordföranden dennes ämbete till dess en ny ordförande valts.

Artikel 19

Ordförandens uppgifter

1. Ordföranden leder på grundval av de i arbetsordningen fastställda villkoren allt arbete i parlamentet och dess organ. Han har alla nödvändiga befogenheter för att utöva ordförandeskapet vid alla parlamentets överläggningar, och för att säkerställa att de genomförs på ett korrekt sätt.

2. Ordföranden har till uppgift att öppna, avbryta och avsluta sammanträden. Han skall se till att arbetsordningen efterlevs, upprätthålla sammanträdesordningen, ge talare ordet, förklara debatter för avslutade, förrätta omröstningar, tillkännage omröstningsresultat samt hänvisa till utskotten de ärenden som faller under deras respektive områden.

3. Ordföranden får endast yttra sig i en debatt för att sammanfatta debatten och för att upprätthålla ordningen. Om han önskar delta i en debatt måste han upplåta ordförandeposten, och kan inte inta den igen förrän debatten är avslutad.

4. Ordföranden skall representera parlamentet vid internationella förbindelser, officiella ceremonier samt i administrativa, juridiska och ekonomiska angelägenheter. Han får delegera dessa befogenheter.

Artikel 20

Vice ordförandenas uppgifter

Är ordföranden frånvarande eller förhindrad att fullgöra sina uppgifter, eller önskar han delta i en debatt i enlighet med artikel 19.3, skall en av vice ordförandena träda in i hans ställe i enlighet med artikel 15.2.

KAPITEL IV PARLAMENTETS ORGAN

Artikel 21

Presidiets sammansättning

1. Presidiet består av ordföranden och parlamentets fjorton vice ordförande.

2. Kvestorerna är medlemmar av presidiet med rådgivande uppgifter.

3. Är vid omröstningar i presidiet rösterna lika delade har ordföranden utslagsröst.

Artikel 22

Presidiets uppgifter

1. Presidiet skall utföra de uppgifter det tilldelas enligt arbetsordningen.

2. Presidiet skall avgöra ekonomiska, organisatoriska och administrativa ärenden som rör ledamöterna, parlamentets interna organisation, dess sekretariat och dess organ.

3. Presidiet skall avgöra ärenden som rör sammanträdesordningen.

4. Presidiet skall fastställa föreskrifter för grupplösa ledamöter i enlighet med artikel 30.

5. Presidiet skall fastställa generalsekretariatets tjänsteförteckning samt föreskrifter för tjänstemäns och övriga anställdas administrativa och finansiella ställning.

6. Presidiet skall utarbeta parlamentets preliminära budgetberäkning.

7. Presidiet skall fastställa riktlinjer för kvestorerna i enlighet med artikel 25.

8. Presidiet skall vara den myndighet som godkänner utskottssammanträden utanför de vanliga arbetsplatserna, utskottsutfrågningar samt föredragandes studie- och informationsresor.

9. Presidiet skall utse generalsekreteraren i enlighet med artikel 164.

10. Ordföranden eller presidiet kan tilldela en eller flera medlemmar av presidiet allmänna eller specifika uppgifter som ligger inom ordförandens eller presidiets behörighetsområde. Samtidigt fastställs hur dessa uppgifter skall genomföras.

11. Vid nyval till parlamentet skall det avgående presidiet tjänstgöra fram till dess det nya parlamentet sammanträder för första gången.

Artikel 23

Ordförandekonferensens sammansättning

1. Ordförandekonferensen består av parlamentets ordförande och ordförandena i de politiska grupperna. En ordförande i en politiska grupp kan låta sig företrädas av en medlem av sin grupp.

2. De grupplösa ledamöterna skall sända två av sina ledamöter till ordförandekonferensens sammanträden. Dessa har ej rösträtt.

3. Ordförandekonferensen skall anstränga sig för att nå konsensus i frågor som föreläggs den.

I fall där konsensus inte kan nås skall man låta frågan gå till omröstning, i vilken en grupps röster räknas i förhållande till antalet medlemmar i respektive grupp.

Artikel 24

Ordförandekonferensens uppgifter

1. Ordförandekonferensen skall utföra de uppgifter den tilldelas enligt arbetsordningen.

2. Ordförandekonferensen skall fatta beslut om parlamentets arbetsorganisation och ärenden som rör planering av lagstiftningsarbete.

3. Ordförandekonferensen skall ansvara för ärenden som rör förbindelserna med Europeiska unionens övriga organ och institutioner och med medlemsstaternas nationella parlament.

4. Ordförandekonferensen skall ansvara för ärenden som rör förbindelser med tredje land och institutioner och organisationer utanför Europeiska unionen.

5. Ordförandekonferensen skall utarbeta förslag till föredragningslista till parlamentets sammanträdesperioder.

6. Ordförandekonferensen skall ansvara för sammansättning av och befogenheter för utskott, tillfälliga utskott, tillfälliga undersökningskommittéer, blandade parlamentariska utskott, ständiga delegationer och ad hoc-delegationer.

7. Ordförandekonferensen skall avgöra platsfördelningen i kammaren, i enlighet med artikel 31.

8. Ordförandekonferensen är det organ som som ansvarar för tillåtelse att utarbeta initiativbetänkanden.

9. Ordförandekonferensen skall lämna in förslag till presidiet angående administrativa och budgetmässiga ärenden som rör de olika politiska grupperna.

Artikel 25

Kvestorernas uppgifter

Kvestorerna skall ansvara för administrativa och ekonomiska ärenden som direkt berör ledamöterna, enligt riktlinjer fastställda av presidiet.

Artikel 26

Utskottsordförandekonferensen

1. Utskottsordförandekonferensen består av ordförandena i alla ständiga och tillfälliga utskott. Den skall välja en ordförande.

2. Utskottsordförandekonferensen kan utfärda rekommendationer till ordförandekonferensen angående utskottens arbete och utarbetande av förslag till föredragningslista till sammanträdesperioderna.

3. Presidiet och ordförandekonferensen kan ge utskottsordförandekonferensen i uppgift att utföra vissa uppgifter.

Artikel 27

Delegationsordförandekonferensen

1. Delegationsordförandekonferensen består av ordförandena i alla ständiga interparlamentariska delegationer. Den skall välja en ordförande.

2. Delegationsordförandekonferensen kan utfärda rekommendationer till ordförandekonferensen angående delegationernas arbete.

3. Presidiet och ordförandekonferensen kan ge delegationsordförandekonferensen i uppgift att utföra vissa uppgifter.

Artikel 28

Presidiets, ordförandekonferensens och kvestorernas upplysningsplikt

1. Protokollen från presidiets och ordförandekonferensens sammanträden skall översättas till de officiella språken, tryckas och delas ut till samtliga parlamentsledamöter, såvida inte presidiet eller ordförandekonferensen av sekretesskäl beslutar annorlunda.

2. Varje ledamot kan ställa frågor som rör presidiets, ordförandekonferensens eller kvestorernas arbete. Sådana frågor skall inges skriftligen till ordföranden och tillsammans med de avgivna svaren offentliggöras i parlamentets bulletin, inom trettio dagar från det att de framställdes.

KAPITEL V POLITISKA GRUPPER

Artikel 29

Bildande av politiska grupper

1. Ledamöter får bilda grupper efter politisk tillhörighet.

2. För att bilda en politisk grupp fordras minst 29 ledamöter om de kommer från en medlemsstat, 23 ledamöter om de kommer från två medlemsstater, 18 ledamöter om de kommer från tre medlemsstater och 14 ledamöter om de kommer från fyra eller fler medlemsstater.

3. En ledamot får inte tillhöra mer än en grupp.

4. Bildandet av en politisk grupp skall anmälas till ordföranden i form av ett skriftligt meddelande. Meddelandet skall omfatta gruppens namn, dess medlemmar och dess styrelseledamöter.

5. Meddelandet om bildandet skall offentliggöras i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Artikel 30

Grupplösa ledamöter

1. Ledamöter som inte tillhör någon politisk grupp skall tilldelas ett sekretariat. Närmare regler fastställs av presidiet på förslag av generalsekreteraren.

2. Presidiet skall även avgöra sådana ledamöters ställning och parlamentariska rättigheter.

Artikel 31

Fördelning av platser i kammaren

Ordförandekonferensen skall avgöra fördelningen av platser i kammaren för de politiska grupperna, de grupplösa ledamöterna och Europeiska unionens institutioner.

KAPITEL VI FÖRBINDELSER MED ANDRA INSTITUTIONER

NOMINERINGAR OCH UTNÄMNINGAR

Artikel 32

Nomineringar till ämbetet som kommissionens ordförande

1. När medlemsstaternas regeringar har enats om nomineringen av en kandidat till ämbetet som kommissionens ordförande, skall parlamentets ordförande anmoda kandidaten att göra ett uttalande inför parlamentet. Uttalandet skall följas av en debatt.

Rådet skall inbjudas att delta i debatten.

2. Parlamentet skall godkänna eller avslå nomineringen med en majoritet av de avgivna rösterna.

Omröstningen skall förrättas med namnupprop.

3. Ordföranden skall i form av parlamentets yttrande vidarebefordra omröstningsresultatet till Europeiska rådets ordförande och till medlemsstaternas regeringar.

4. Om förslaget till nominering av kommissionens ordförande avslås vid omröstningen i kammaren, skall ordföranden anmoda medlemsstaternas regeringar att dra tillbaka sitt förslag och förelägga parlamentet ett nytt.

Artikel 33

Omröstning om godkännande av kommissionen

1. När medlemsstaternas regeringar har enats om de övriga personer som de har för avsikt att utnämna till ledamöter av kommissionen anmodas dessa av ordföranden, efter att denne har hört kandidaten till posten som kommissionens ordförande, att framträda inför lämpligt utskott i enlighet med deras framtida ansvarsområden.

2. Utskottet kan anmoda kandidaten att göra ett uttalande och besvara frågor. Utskottet skall meddela ordföranden sina slutsatser.

3. Kandidaten till posten som ordförande skall presentera den föreslagna kommissionens program vid ett sammanträde med kammaren, där hela rådet inbjuds att delta. Programförklaringen skall följas av en debatt.

4. Som avslutning på debatten äger varje politisk grupp rätt att lägga fram ett resolutionsförslag i vilken det förklaras huruvida parlamentet godkänner eller avvisar den nominerade kommissionen.

5. För att parlamentet skall godkänna den föreslagna kommissionen fordras en majoritet av de avgivna rösterna.

Omröstningen skall förrättas med namnupprop.

6. Godkänner parlamentet den nominerade kommissionen, skall ordföranden underrätta medlemsstaternas regeringar om att utnämningen av kommissionen kan äga rum.

Artikel 34

Förslag om misstroendevotum mot kommissionen

1. En tiondel av parlamentsledamöterna kan till parlamentets ordförande framlägga ett förslag om misstroendevotum mot kommissionen.

2. Förslaget skall betecknas "förslag om misstroendevotum" och vara välmotiverat. Det skall vidarebefordras till kommissionen.

3. Ordföranden skall med omedelbar verkan underrätta ledamöterna om att ett förslag om misstroendevotum har framlagts, så snart han mottagit ett sådant.

4. Debatten om förslaget skall äga rum tidigast 24 timmar efter det att ledamöterna underrättats.

5. Omröstningen om förslaget skall förrättas med namnupprop och skall förrättas tidigast 48 timmar efter debattens början.

6. Debatten och omröstningen skall äga rum senast under den sammanträdesperiod som följer på framläggandet av förslaget.

7. Förslaget om misstroendevotum antas om det erhåller en majoritet av två tredjedelar av de avgivna rösterna och en majoritet av parlamentets ledamöter. Rådets ordförande och kommissionens ordförande skall underrättas om omröstningsresultatet.

Artikel 35

Utnämning av revisionsrätten

1. Kandidater som har nominerats till ledamöter av revisionsrätten skall anmodas att göra ett uttalande inför behörigt utskott samt besvara frågor från dess ledamöter.

2. Det behöriga utskottet skall underrätta parlamentet huruvida det förordar ett godkännande av de nominerade kandidaterna.

3. Omröstningen skall förrättas inom två månader från nomineringens mottagande om inte parlamentet på begäran av behörigt utskott, en politisk grupp eller minst 29 ledamöter beslutar annorlunda.

4. Avgiver parlamentet ett negativt yttrande, skall ordföranden anmoda rådet att dra tillbaka sitt förslag och förelägga parlamentet ett nytt.

Artikel 36

Europeiska centralbanken (Europeiska monetära institutet)

1. Den kandidat som nomineras till Europeiska centralbankens ordförande skall anmodas att göra ett uttalande inför behörigt utskott samt besvara frågor från dess ledamöter.

2. Utskottet meddelar parlamentet huruvida det förordar ett godkännande av nomineringen.

3. Omröstningen skall förrättas inom två månader från nomineringens mottagande om inte parlamentet på begäran av behörigt utskott, en politisk grupp eller minst 29 ledamöter beslutar annorlunda.

4. Avgiver parlamentet ett negativt yttrande, skall ordföranden anmoda rådet att dra tillbaka sitt förslag och förelägga parlamentet ett nytt.

5. Detta förfarande skall även gälla vid nomineringar till vice ordförande och styrelseledamöter i Europeiska centralbanken och till ordförande i Europeiska monetära institutet.

UTTALANDEN

Artikel 37

Uttalanden av kommissionen, rådet och Europeiska rådet

1. Ledamöter av kommissionen, rådet och Europeiska rådet kan när som helst anhålla om ordförandens tillstånd att göra ett uttalande. Ordföranden avgör när ett uttalande får göras. Ett sådant uttalande kan följas av en debatt.

2. Ett utskott, en politisk grupp eller minst 29 ledamöter kan lägga fram ett resolutionsförslag.

3. Ett sådant resolutionsförslag skall gå till omröstning samma dag. Ordföranden fattar beslut om eventuella undantag. Röstförklaringar skall tillåtas.

4. Ett gemensamt resolutionsförslag skall ersätta de resolutionsförslag som förslagsställarna ingivit tidigare, men inte de som lagts fram av andra utskott, politiska grupper eller ledamöter.

5. När en resolution har antagits får inga andra resolutionsförslag gå till omröstning, förutom i fall där ordföranden eventuellt beslutar annorlunda.

6. Om ingen debatt hålls tillåts ledamöterna att under högst 30 minuter ställa korta och koncisa frågor.

Artikel 38

Uttalanden av revisionsrätten

1. Revisionsrättens ordförande kan, som ett led i ansvarsfrihetsförfarandet eller parlamentets verksamheter inom budgetkontrollområdet, anmodas att presentera kommentarer till revisionsrättens årsrapport, särskilda rapporter eller yttranden, eller att förklara rättens arbetsprogram.

2. Parlamentet kan besluta att med deltagande av kommissionen och rådet hålla en särskild debatt om varje fråga som tas upp i ett sådant uttalande.

Artikel 39

Uttalanden av Europeiska centralbanken (Europeiska monetära institutet)

1. Europeiska centralbankens ordförande skall förelägga parlamentet bankens årsrapport.

2. Parlamentet kan besluta att låta en debatt följa på föreläggandet.

3. Europeiska centralbankens ordförande och andra ledamöter av styrelsen kan anmodas att närvara vid ett sammanträde i behörigt utskott för att göra ett uttalande och besvara frågor. Bankens ordförande skall närvara vid sådana sammanträden två gånger om året. Han kan efter ordförandekonferensens tillåtelse anmodas att närvara vid ytterligare sammanträden om behörigt utskott finner att omständigheterna motiverar detta.

4. Samma förfarande skall gälla för Europeiska monetära institutets ordförande, så länge detta institut existerar.

FRÅGOR TILL RÅDET OCH KOMMISSIONEN

Artikel 40

Frågor för muntligt besvarande

1. Ett utskott, en politisk grupp eller minst 29 ledamöter får ställa frågor till rådet eller kommissionen, med en begäran om att de skall föras upp på parlamentets föredragningslista.

Sådana frågor skall inges skriftligen till ordföranden som med omedelbar verkan skall hänskjuta dem till ordförandekonferensen.

Ordförandekonferensen skall avgöra om och i vilken ordning frågor skall föras upp på föredragningslistan.

2. Frågor till kommissionen måste hänskjutas till denna institution minst en vecka före ett sammanträde på vars föredragningslista frågorna skall uppföras, och frågor till rådet minst tre veckor före detta datum.

3. Tidsfristen som föreskrivs i punkt 2 i denna artikel gäller inte frågor angående ärenden som avses i artikel J 7 och K 6 i Fördraget om Europeiska unionen. Rådet skall besvara sådana frågor tillräckligt snabbt för att hålla parlamentet vederbörligen informerat.

4. En av frågeställarna disponerar högst fem minuter för att framföra frågan. En ledamot från en av de berörda institutionerna skall besvara frågan.

Frågeställaren har rätt att utnyttja hela sin talartid

5. Artikel 37.2, 37.3, 37.4 och 37.5 gäller i tillämpliga delar.

Artikel 41

Frågestund

1. Frågestund för frågor till rådet och kommissionen skall hållas vid varje sammanträdesperiod vid tidpunkter som bestäms av parlamentet på förslag av ordförandekonferensen. Särskild tid kan avsättas för frågor till ordföranden och enskilda ledamöter av kommissionen.

2. Ingen ledamot får vid en given sammanträdesperiod ställa mer än en fråga till rådet eller kommissionen.

3. Frågor skall inges skriftligen till ordföranden, som avgör deras tillåtlighet och den ordning i vilken de skall behandlas. Frågeställaren skall omgående underrättas om beslutet.

4. Närmare bestämmelser om förfarandet skall fastställas genom riktlinjer (3).

Artikel 42

Frågor för skriftligt besvarande

1. Varje ledamot får ställa frågor till rådet och kommissionen.

2. Frågor skall inges skriftligen till ordföranden, som vidarebefordrar dem till berörd institution.

3. Frågor och svar skall offentliggöras i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

4. Kan en fråga inte besvaras inom den fastställda tidsfristen, skall den på frågeställarens begäran föras upp på föredragningslistan till nästa sammanträde i behörigt utskott. Artikel 41 gäller i tillämpliga delar.

5. Frågor som kräver ett omedelbart svar men inte någon ingående undersökning (prioriterade frågor) skall besvaras inom tre veckor. Varje ledamot äger rätt att ställa en prioriterad fråga i månaden.

6. Andra frågor (icke-prioriterade frågor) skall besvaras inom sex veckor.

7. Ledamöter skall ange vilken typ av fråga det rör sig om. Det slutgiltiga avgörandet träffas av ordföranden.

RAPPORTER

Artikel 43

Kommissionens allmänna årsrapport

Kommissionens allmänna årsrapport om Europeiska unionens verksamheter skall överlämnas till utskotten, som under gällande förfarande kan inkomma med specifika eller grundläggande frågor till kammaren.

Artikel 44

Kommissionens årsrapport om tillämpningen av gemenskapsrätten

1. Kommissionens årsrapport om gemenskapsrättens tillämpning i medlemsstaterna skall överlämnas till de olika berörda utskotten. Vart och ett av dessa kan avge ett yttrande till utskottet ansvarigt för rättsliga frågor, vilket skall förelägga kammaren ett betänkande.

2. Den av parlamentet antagna resolutionen skall tillsammans med det behöriga utskottets betänkande vidarebefordras till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar.

RESOLUTIONER OCH REKOMMENDATIONER

Artikel 45

Resolutionsförslag

1. Varje ledamot kan lägga fram ett resolutionsförslag i ett ämne som faller inom Europeiska unionens verksamhetsområde.

Förslaget får omfatta högst 200 ord.

2. Ansvarigt utskott avgör vilket behandlingsförfarande som skall användas.

Utskottet kan behandla ett resolutionsförslag tillsammans med andra resolutionsförslag eller betänkanden.

Det kan besluta att avge ett yttrande, eventuellt i form av en skrivelse.

Det kan besluta att utarbeta ett betänkande, varvid ordförandekonferensens godkännande krävs.

3. Författarna till ett resolutionsförslag skall underrättas om utskottets och ordförandekonferensens beslut.

4. Betänkandet skall innehålla resolutionsförslagets text.

5. Yttranden i form av skrivelser adresserade till andra institutioner inom Europeiska unionen skall vidarebefordras av ordföranden.

6. Författaren eller författarna till ett resolutionsförslag som lagts fram i enlighet med artiklarna 37.2, 40.5 och 47.1 äger rätt att dra tillbaka förslaget före slutomröstningen.

7. Ett resolutionsförslag som lagts fram i enlighet med punkt 1 kan dras tillbaka av sin författare eller den förste som undertecknat förslaget om detta görs innan ansvarigt utskott i enlighet med punkt 2 har beslutat att utarbeta ett betänkande däröver.

När ett förslag på detta sätt har övertagits av utskottet äger endast utskottet självt rätt att dra tillbaka det, fram till dess att slutomröstningen om förslaget inleds.

8. Ett resolutionsförslag som dragits tillbaka kan övertas och omgående framläggas på nytt av en grupp, ett utskott eller samma antal ledamöter som ursprungligen ägde rätt att framlägga det.

Utskott är skyldiga att säkerställa att resolutionsförslag som lagts fram i enlighet med artikel 45, och som uppfyller de krav som fastställs, följs upp och vederbörligen hänvisas till de dokument som produceras i anslutning därtill.

Artikel 46

Rekommendationer till rådet

1. Minst 29 ledamöter eller en politisk grupp kan till rådet framlägga ett förslag till rekommendation om ämnen i avsnitt V och VI i Fördraget om Europeiska unionen.

2. Sådana förslag skall hänvisas till behörigt utskott för beredning.

I förekommande fall överlämnar behörigt utskott ärendet till parlamentet i enlighet med bestämmelserna i denna arbetsordning.

3. När behörigt utskott avgiver ett betänkande skall det förelägga parlamentet ett förslag till rekommendation till rådet, tillsammans med en kortfattad motivering och eventuella yttranden från de utskott som har hörts.

4. I brådskande fall skall bestämmelserna i artiklarna 92 och 94 tillämpas.

Artikel 47

Debatter om aktuella och brådskande frågor av större vikt

1. En politisk grupp eller minst 29 ledamöter kan skriftligen anmoda ordföranden att hålla en debatt om aktuella och brådskande frågor av större vikt (artikel 95.3). En sådan anmodan måste åtföljas av ett resolutionsförslag. Ordföranden skall genast underrätta parlamentet om sådana anmodanden.

2. På grundval av de anmodanden som avses i punkt 1, och i enlighet med bestämmelserna i bilaga III, skall ordförandekonferensen upprätta en lista över de ämnen som skall tas upp på föredragningslistan till nästa debatt om aktuella och brådskande frågor av större vikt. Högst fem ämnen får föras upp på föredragningslistan. Ordföranden skall underrätta kammaren om denna lista senast vid återupptagandet av sammanträdet samma dags eftermiddag.

Fram till avslutandet av samma dags sammanträde kan en politisk grupp eller minst 29 ledamöter skriftligen och med anförande av sina skäl komma med invändningar mot detta beslut, och yrka på att ett ämne som skall debatteras skall utgå eller att ett nytt debattämne skall uppföras, dock utan att överskrida det i denna artikel fastställda maximala antalet ämnen. Omröstning om sådana invändningar skall äga rum utan debatt vid inledandet av nästa dags sammanträde.

3. Inom ramen för maximitiden på tre timmar för sådana debatter skall den totala talartiden för politiska grupper och grupplösa ledamöter fördelas i enlighet med de bestämmelser som fastställs i artikel 160.2 och 160.3.

Den talartid som återstår efter avdrag för framläggande av och omröstning om resolutionsförslag och den talartid som eventuellt tilldelats rådet eller kommissionen, skall fördelas mellan de politiska grupperna och de grupplösa ledamöterna.

4. Vid debattens avslutande skall omröstning genast förrättas. Artikel 122 skall inte tillämpas.

Omröstningar som förrättas i överensstämmelse med artikel 47 kan på ordförandens och ordförandekonferensens ansvar anordnas som en enda omröstning.

5. Framläggs två eller flera resolutionsförslag om samma ämne, skall förfarandet i artikel 37.4 tillämpas.

6. Ordföranden och ordförandena i de politiska grupperna kan besluta att låta ett resolutionsförslag gå till omröstning utan debatt. För ett sådant beslut fordras enhällighet bland samtliga politiska gruppordförande.

Bestämmelserna i artiklarna 128, 129 och 131 skall inte tillämpas på resolutionsförslag som tagits upp på föredragningslistan till en debatt om aktuella och brådskande frågor av större vikt.

De resolutionsförslag bortfaller som lagts fram till en debatt om aktuella och brådskande frågor av större vikt i enlighet med punkt 1 men som inte är uppförda på den lista över ämnen på föredragningslistan som avses i punkt 2, eller som är uppförda men inte hinner behandlas inom den tidsram som avsatts för debatten. Detsamma gäller resolutionsförslag för vilka det, efter en begäran enligt artikel 112.3, fastslås att beslutförhet saknas. Ledamöter äger naturligtvis rätt att åter lägga fram sådana förslag, antingen för beredande i utskott i enlighet med artikel 45 eller till debatten om aktuella och brådskande frågor av större vikt vid nästa sammanträdesperiod.

Ett resolutionsförslag som lagts fram i enlighet med punkt 1 kan inte tas upp på föredragningslistan till en debatt om aktuella och brådskande frågor av större vikt, om ämnet som behandlas i förslaget redan förekommer på föredragningslistan för den sammanträdesperioden.

Det är enligt arbetsordningen inte tillåtet att hålla en gemensam debatt om ett resolutionsförslag som lagts fram i enlighet med punkt 1 och ett utskottsbetänkande som avser samma fråga.

***

En begäran om fastställande av beslutförhet i enlighet med artikel 112.3 skall endast gälla för de resolutionsförslag som skall gå till omröstning och inte för efterföljande förslag.

Artikel 48

Skriftliga förklaringar

1. Varje ledamot äger rätt att inkomma med en skriftlig förklaring på högst 200 ord om ett ämne som faller inom Europeiska unionens verksamhetsområde. Skriftliga förklaringar skall tryckas på de officiella språken, distribueras och upptas i ett register.

2. Varje ledamot äger rätt att underteckna en i registret upptagen förklaring.

3. Vid slutet av varje sammanträdesperiod meddelar ordföranden hur många underskrifter de i registret upptagna förklaringarna har erhållit.

4. Så snart en i registret upptagen förklaring har undertecknats av minst hälften av parlamentets ledamöter skall förklaringens text vidarebefordras till den institution som författaren har angivit, tillsammans med namnen på undertecknarna. Ordföranden kungör detta vid nästa sammanträde och förklaringens text och namnen på undertecknarna fogas som bilaga till protokollet från detta sammanträde. När detta har meddelats kan inga ytterligare underskrifter göras i registret.

5. En skriftlig förklaring bortfaller om den har varit införd i registret längre än två månader och inte har undertecknats av minst hälften av parlamentets ledamöter.

KAPITEL VII LAGSTIFTNINGSFÖRFARANDEN

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 49

Det årliga lagstiftningsprogrammet

1. Före varje årsslut, och efter en debatt och omröstning i parlamentet om kommissionens årsprogram, skall parlamentets och kommissionens ordförande, på sina institutioners vägnar, träffa en överenskommelse om ett lagstiftningsprogram för det följande året, vilket skall omfatta all planerad lagstiftningsverksamhet. Rådets ordförande skall också inbjudas att på sin institutions vägnar delta i denna process.

2. Lagstiftningsprogrammet skall fastställa prioriteringar inom lagstiftningsområdet och en tidsplan för kommissionens framläggande av förslag och dokument inom programmet, samt parlamentets och rådets granskning av dessa.

3. Lagstiftningsprogrammet skall omfatta

a) alla nya förslag till rättsakter,

b) alla lagstiftningsförberedande dokument,

c) alla övriga dokument av lagstiftningskaraktär,

d) avtal med tredje land,

som kommissionen under det följande året ämnar förelägga parlamentet och rådet.

Programmet skall även omfatta alla förslag till rättsakter och dokument som parlamentet eller rådet har begärt och som kommissionen har samtyckt till att lägga fram.

4. I överläggningarna om lagstiftningsprogrammet skall ordföranden handla med utgångspunkt från ordförandekonferensens slutsatser. Innan ordförandekonferensen formulerar sina slutsatser skall utskottsordförandekonferensen höras.

5. Vid brådskande och oförutsedda omständigheter äger en institution rätt att på eget initiativ, och i enlighet med det förfarande som föreskrivs i fördragen, föreslå rättsliga åtgärder som skall tillfogas åtgärderna i lagstiftningsprogrammet.

6. Parlamentet skall för varje förslag eller dokument i lagstiftningsprogrammet ange vilket utskott som kan förväntas bli utsett till ansvarigt utskott när förslag och dokument läggs fram.

7. Det lagstiftningsprogram för det följande året som institutionerna har enats om skall fogas till protokollet från det sammanträde som följer på dess antagande. Ordföranden skall vidarebefordra lagstiftningsprogrammet till medlemsstaternas regeringar och parlament samt till Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén.

8. Är en institution oförmögen att följa den fastställda tidsplanen skall den underrätta den andra institutionen om skälen till förseningen och föreslå en ny tidsplan.

9. Lagstiftningsprogrammet kan omprövas i början av andra halvåret.

Artikel 50

Lagstiftningsinitiativ

1. Parlamentet kan enligt artikel 138b.2 i Romfördraget anmoda kommissionen att lägga fram ett lämpligt förslag till rättsakt genom att anta en resolution på grundval av ett initiativbetänkande från behörigt utskott, i enlighet med artikel 148 i arbetsordningen. Resolutionen måste antas av en majoritet av parlamentets ledamöter. Parlamentet kan samtidigt fastställa en frist för framläggandet av ett sådant förslag.

2. Innan förfarandet som avses i artikel 148 inleds skall behörigt utskott förvissa sig om inget sådant förslag redan håller på att utarbetas, dvs. att

(a) lagstiftningsprogrammet inte omfattar ett sådant förslag,

(b) förberedelser för ett sådant förslag inte har påbörjats eller är oskäligt försenade,

(c) kommissionen inte har reagerat positivt på tidigare anmodanden, varken från behörigt utskott eller genom i parlamentet med enkel majoritet antagna resolutioner.

3. Parlamentets resolution skall ange den relevanta rättsliga grunden och åtföljas av detaljerade rekommendationer angående innehållet i det berörda förslaget, vilket skall respektera subsidiaritetsprincipen och medborgarnas grundläggande rättigheter.

4. Har ett förslag finansiella konsekvenser, skall parlamentet ange hur tillräcklig ekonomisk täckning kan säkerställas.

5. Behörigt utskott skall följa utvecklingen av varje förslag till rättsakt som utarbetas till följd av en särskild anmodan från parlamentet.

6. Bestämmelserna i denna artikel gäller i tillämpliga delar i fall där fördragen giver parlamentet initiativrätt.

Den erforderliga majoriteten skall vara den majoritet som anges i relevant artikel i berört fördrag.

Artikel 51

Beredning av lagstiftningsdokument

1. Kommissionens förslag till rättsakter och andra dokument av lagstiftningskaraktär skall av ordföranden hänvisas till behörigt utskott för beredning.

När ett förslag är upptaget i lagstiftningsprogrammet kan ansvarigt utskott besluta att utse en föredragande som skall följa utarbetandet av förslaget.

Rådets rådfrågningar och kommissionens anhållanden om yttranden skall vidarebefordras av ordföranden till det utskott som ansvarar för beredningen av förslaget i fråga.

Bestämmelserna om första behandlingen i artikel 53-63 skall tillämpas vid förslag till rättsakter oavsett om de fordrar en, två eller tre behandlingar.

2. Rådets gemensamma ståndpunkter skall hänvisas för beredning till det utskott som ansvarar för första behandlingen.

Bestämmelserna om andra behandlingen i artikel 64-73, skall tillämpas vid gemensamma ståndpunkter.

3. Under det förlikningsförfarande mellan parlamentet och rådet som följer på andra behandlingen får ingen återförvisning till utskott äga rum.

Bestämmelserna om tredje behandlingen i artiklarna 74-78, skall tillämpas vid förlikningsförfarandet.

4. Artiklarna 52, 58.1, 58.3, 59, 60, 129, 143, 144 och 147 skall inte tillämpas vid andra och tredje behandlingen.

5. Uppstår en konflikt mellan en bestämmelse i arbetsordningen som rör andra och tredje behandlingen och någon annan bestämmelse i arbetsordningen, skall bestämmelserna som rör andra och tredje behandlingen ha företräde.

Artikel 52

Delegering av beslutanderätt till utskott

1. Ordförandekonferensen kan hänvisa en rådfrågan, en anhållan om yttrande, ett initiativbetänkande (artikel 148) eller ett betänkande baserat på ett resolutionsförslag som lagts fram i enlighet med artikel 45.1-45.5, till ansvarigt utskott för beslut.

2. Om, efter hänvisning till utskott i överensstämmelse med punkt 1, en tredjedel av de församlade utskottsledamöterna yrkar på att beslutanderätten skall återgå till kammaren skall förfarandet vid debatt och ändringsförslag om utskottsbetänkanden i kammaren tillämpas.

3. Sammanträdet vid vilket utskottet fattar sitt beslut skall vara offentligt.

4. Fristen för att lägga fram ändringsförslag skall offentliggöras i Europaparlamentets bulletin.

5. Så snart utskottet har antagit sitt betänkande skall ordföranden, med förbehåll för artiklarna 102.1 och 103, ta upp det på föredragningslistan till nästa sammanträdesperiod. Utskottets resolution och eventuella ändringsförslag skall anses antagna, och föras till protokollet, såvida inte en tiondel av parlamentets ledamöter från minst tre politiska grupper skriftligen har motsatt sig detta före den pågående sammanträdesperiodens andra dag. Ordföranden skall informera parlamentet om sådana invändningar vid början av den pågående sammanträdesperiodens andra sammanträde. I detta fall skall utskottets betänkande tas upp på föredragningslistan till pågående eller följande sammanträdesperiod och behandlas i enlighet med sedvanligt förfarande. Ordföranden skall fastställa en tidsfrist för ingivande av ändringsförslag.

Ett yrkande från en tredjedel av ett utskotts församlade ledamöter om återförvisning av beslutanderätten till parlamentet kan göras skriftligen vid annan tidpunkt än sammanträdet men måste framställas före tidpunkten för det sammanträde vid vilket utskottet utser en föredragande i det ärende om vilket det yrkas att beslutanderätten skall återgå till parlamentet.

***

Bestämmelserna i arbetsordningen som berör framläggandet av ändringsförslag återfinns i artikel 124.1, hänvisningar till denna artikel i artiklarna 150.4 och 52, i synnerhet artikel 52.4 som angiver att varje frist för framläggandet av ett ändringsförslag skall offentliggöras i Europaparlamentets bulletin. Enligt artikel 124.1 kan alla ledamöter lägga fram ändringsförslag i alla utskott. Denna princip är särskilt viktig när ett utskott behandlar ärenden som hänvisats till det i enlighet med artikel 52.

FÖRSTA BEHANDLINGEN - I UTSKOTTEN

Artikel 53

Prövning av den rättsliga grunden

1. Innan kommissionsförslag och andra dokument av lagstiftningskaraktär behandlas skall ansvarigt utskott först kontrollera giltigheten och lämpligheten hos den rättsliga grund som valts.

2. Om ansvarigt utskott ifrågasätter giltigheten eller lämpligheten hos den rättsliga grunden skall det begära att utskottet ansvarigt för rättsliga frågor yttrar sig.

3. Utskottet ansvarigt för rättsliga frågor kan också på eget initiativ ta upp ärenden som rör den rättsliga grunden för förslag som kommissionen lagt fram. I sådana fall skall ansvarigt utskott vederbörligen underrättas.

4. Om utskottet ansvarigt för rättsliga frågor beslutar sig för att ifrågasätta giltigheten eller lämpligheten hos en rättslig grund, skall det underrätta parlamentet om sina slutsatser.

5. Om ändringsförslag läggs fram i parlamentet i syfte att ändra den rättsliga grunden för en av kommissionen föreslagen rättsakt, utan att behörigt utskott har bestridit giltigheten eller lämpligheten hos den rättsliga grunden, skall utskottet ansvarigt för rättsliga frågor yttra sig om de framlagda förslagen innan de går till omröstning.

Artikel 54

Subsidiaritet, grundläggande rättigheter och finansiella medel

1. Vid prövning av ett förslag till rättsakt skall parlamentet ta särskild hänsyn till huruvida förslaget respekterar subsidiaritetsprincipen och medborgarnas grundläggande rättigheter. Har ett förslag finansiella konsekvenser skall parlamentet fastställa huruvida tillräckliga finansiella medel tillhandahålls.

2. Finner parlamentet att subsidiaritetsprincipen inte tillbörligen respekteras, att medborgarnas grundläggande rättigheter inte respekteras tillräckligt eller att de tillhandahållna finansiella medlen inte är tillräckliga, skall parlamentet anmoda kommissionen att företa nödvändiga ändringar av förslaget.

Artikel 55

Öppenhet i lagstiftningsförfarandet

1. Genom hela lagstiftningsförfarandet skall parlamentet och dess utskott begära att få tillgång till alla dokument som rör kommissionsförslag, på samma villkor som rådet och dess arbetsgrupper.

2. Vid beredning av ett kommissionsförslag skall behörigt utskott anmoda kommissionen och rådet att hålla utskottet underrättat om detta förslags utveckling i rådet och dess arbetsgrupper, och i synnerhet meddela varje kompromiss som uppstår och som i väsentlig grad ändrar kommissionens ursprungliga förslag, eller om kommissionen har för avsikt att dra tillbaka förslaget.

Artikel 56

Ändring av kommissionsförslag

1. Får behörigt utskott vid beredningen av ett kommissionsförslag kännedom om att rådet har för avsikt att väsentligt ändra detta förslag, skall det formellt fråga om kommissionen har för avsikt att ändra sitt förslag.

2. Förklarar kommissionen att den har för avsikt att ändra sitt förslag skall behörigt utskott skjuta upp sin beredning av detta förslag till dess kommissionen har underrättat utskottet om ändringarna eller det nya förslaget.

3. Vid behörigt utskotts beredning av ett kommissionsförslag kan kommissionen även på eget initiativ lägga fram ändringar till sitt förslag direkt i utskottet.

4. Om kommissionen efter en förfrågan enligt punkt 1 förklarar att den inte har för avsikt att ändra sitt förslag, skall behörigt utskott fortsätta sin beredning av förslaget. Kommissionens förklaring skall bifogas betänkandet och skall av parlamentet anses bindande för kommissionen också efter det att första behandlingen avslutats.

5. Om rådet, efter en förklaring från kommissionen i enlighet med punkt 4, och kommissionens ståndpunkt till trots, fattar ett beslut som väsentligt ändrar kommissionens ursprungliga förslag, skall parlamentets ordförande påminna rådet om dess skyldighet att åter höra parlamentet.

Artikel 57

Kommissionens ståndpunkt vid ändringsförslag

1. Innan ansvarigt utskott övergår till slutomröstningen om ett kommissionsförslag, skall kommissionen anmodas att tillkännage sin ståndpunkt angående alla de ändringsförslag som utskottet tillstyrkt.

2. Är kommissionen inte i stånd att lämna ett sådant tillkännagivande, eller förklarar den sig inte beredd att godta alla de ändringsförslag som utskottet tillstyrkt kan utskottet uppskjuta slutomröstningen.

3. Kommissionens ståndpunkt skall bifogas betänkandet.

FÖRSTA BEHANDLINGEN - I KAMMAREN

Artikel 58

Avslutande av första behandlingen

1. Utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 52, 99 och 143.1, skall parlamentet behandla ett förslag till rättsakt på grundval av ett betänkande framlagt av ansvarigt utskott i enlighet med artikel 144.

2. Parlamentet skall först rösta om ändringsförslag till det förslag som ligger till grund för ansvarigt utskotts betänkande, därefter om det eventuellt ändrade förslaget, därefter om ändringsförslag till förslaget till lagstiftningsresolution och därefter om förslaget till lagstiftningsresolution i sin helhet, vilket endast skall innehålla ett tillkännagivande av huruvida parlamentet godkänner, avslår eller föreslår ändringar i kommissionens förslag, samt eventuella yrkanden som rör förfarandet.

Rådfrågningsförfarandet är avslutat om förslaget till lagstiftningsresolution antas.

Alla betänkanden som läggs fram som ett led i lagstiftningsförfarandet bör följa bestämmelserna i artiklarna 51, 53 och 144. Alla resolutionsförslag som inte är av lagstiftningskaraktär som ett utskott lägger fram bör vara i enlighet med de särskilda bestämmelser som anges i artiklarna 139 och 148.

3. Ordföranden skall som parlamentets yttrande vidarebefordra förslagets text, så som den antagits av parlamentet, och tillhörande resolution till rådet och kommissionen.

Artikel 59

Avslag på kommissionsförslag

1. Misslyckas ett kommissionsförslag med att säkra en majoritet av de avgivna rösterna skall ordföranden, innan parlamentet röstar om förslaget till lagstiftningsresolution, anmoda kommissionen att dra tillbaka förslaget.

2. Drager kommissionen tillbaka sitt förslag skall ordföranden fastslå att rådfrågningsförfarandet är överflödigt, och underrätta rådet härom.

3. Drager kommissionen inte tillbaka sitt förslag återförvisar parlamentet frågan till behörigt utskott, utan att rösta om förslaget till lagstiftningsresolution.

I sådana fall skall behörigt utskott, muntligen eller skriftligen, återkomma med ett nytt betänkande till parlamentet inom en av parlamentet fastställd tidsperiod som inte får överstiga två månader.

Detta förfarande kan endast tillämpas en gång. När omröstningen om det andra betänkandet äger rum skall parlamentet därför även rösta om förslaget till lagstiftningsresolution.

4. Kan behörigt utskott inte hålla tidsfristen skall det begära återförvisning till utskott i enlighet med artikel 129.1. Parlamentet kan eventuellt fastställa en ny frist i enlighet med artikel 129.4. Bifalles inte utskottets begäran skall parlamentet övergå till omröstningen om förslaget till lagstiftningsresolution.

Artikel 60

Godkännande av ändringsförslag till ett kommissionsförslag

1. Godkänns kommissionens förslag i sin helhet, men på grundval av ändringar vilka också antagits, skall omröstningen om förslaget till lagstiftningsresolution uppskjutas till dess kommissionen redogjort för sin ståndpunkt beträffande var och en av parlamentets ändringar.

Är kommissionen vid avslutandet av parlamentets omröstning om dess förslag inte i stånd att lämna en sådan redogörelse skall den meddela ordföranden eller behörigt utskott när den kommer att vara i stånd att göra detta. Förslaget skall därefter tas upp på föredragningslistan till den därpå följande sammanträdesperioden.

2. Meddelar kommissionen att den inte har för avsikt att godta alla parlamentets ändringar, skall behörigt utskotts föredragande eller, om denne inte är närvarande, utskottets ordförande inge ett formellt förslag till parlamentet om huruvida förslaget till lagstiftningsresolution skall fortskrida till omröstning. Utskottets föredragande eller ordförande kan före framläggandet av detta förslag anmoda ordföranden att avbryta ärendets beredning.

Uppskjuter parlamentet omröstningen skall ärendet anses återförvisat till behörigt utskott för omprövning.

Behörigt utskott skall i sådana fall, muntligen eller skriftligen, förelägga parlamentet ett nytt betänkande inom en av parlamentet fastställd tidsfrist. Denna frist får inte överstiga två månader.

Om behörigt utskott inte kan hålla denna tidsfrist, skall det förfarande som föreskrivs i artikel 59.4 tillämpas.

Endast ändringsförslag som lagts fram av behörigt utskott, och som söker nå en kompromiss med kommissionen, skall vara tillåtna vid detta stadium.

3. Tillämpning av punkt 2 utesluter inte att en begäran om återförvisning inges av andra ledamöter i enlighet med artikel 129.

Ett utskott till vilket en fråga har återförvisats i enlighet med artikel 60.2 är under villkoren för denna återförvisning i stort sett skyldigt att inge ett nytt betänkande inom den givna fristen och, i förekommande fall, lägga fram ändringsförslag som söker nå en kompromiss med kommissionen. Utskottet är emellertid inte skyldigt att åter behandla alla av parlamentet antagna bestämmelser.

Mot bakgrund av återförvisandets uppskjutande effekt har utskottet emellertid inom ramen för villkoren för återförvisande ett större mått av handlingsfrihet och kan, när det är nödvändigt för att nå en kompromiss, föreslå en omprövning av de bestämmelser som röstades igenom i parlamentet.

Eftersom de enda tillåtna ändringsförslagen från utskottet är de som söker nå en kompromiss, och med hänsyn till bevarandet av kammarens suveränitet, måste det i sådana fall av det till i artikel 60.2 hänvisade betänkandet klart framgå vilka redan antagna bestämmelser som skulle bortfalla om de föreslagna ändringsförslagen godkänns.

FÖRSTA BEHANDLINGEN - UPPFÖLJNINGSFÖRFARANDET

Artikel 61

Uppföljning av parlamentets yttranden

1. Efter det att parlamentet har yttrat sig om ett kommissionsförslag, skall behörigt utskotts ordförande och föredragande följa förslagets vidare utveckling fram tills det är antaget av rådet, för att försäkra sig om att kommissionens förpliktelser gentemot parlamentet beträffande parlamentets ändringar vederbörligen beaktas.

2. Rådet eller vid behov kommissionen skall under denna period, och åtminstone en gång var tredje månad, förse behörigt utskott med alla nödvändiga upplysningar.

3. Behörigt utskott skall särskilt göra parlamentet uppmärksamt på alla potentiella eller verkliga avsteg från kommissionens förpliktelser gentemot parlamentet.

4. Behörigt utskott kan enligt denna artikel, om det anser det nödvändigt, när som helst under uppföljningsförfarandet lägga fram ett resolutionsförslag i vilket parlamentet ombeds att

- uppmana kommissionen att dra tillbaka sitt förslag,

- uppmana rådet att tillsammans med parlamentet inleda samrådsförfarandet i enlighet med artikel 63,

- uppmana rådet att på nytt höra parlamentet i enlighet med artikel 62,

- besluta att vidta andra sådana åtgärder som det finner lämpligt.

Detta förslag skall tas upp på förslaget till föredragningslista till den sammanträdesperiod som följer på utskottets beslut.

Artikel 62

Förnyad rådfrågning

Ordföranden skall på anmodan från behörigt utskott uppmana rådet att på nytt höra parlamentet

- om kommissionen, efter det att parlamentet har yttrat sig, drager tillbaka sitt ursprungliga förslag för att ersätta det med en annan text,

- om kommissionen eller rådet väsentligt ändrar eller har för avsikt att ändra det förslag som parlamentet ursprungligen yttrade sig om, eller

- om problemställningen som förslaget avser väsentligt har förändrats på grund av tidens gång eller förändrade förhållanden.

Ordföranden skall även begära att parlamentet hörs på nytt vid de omständigheter som fastställs i denna artikel om parlamentet, på förslag av en politisk grupp eller minst 29 ledamöter, så beslutar.

Artikel 63

Samrådsförfarandet

1. När rådet vid vissa viktiga gemenskapsrättsakter har för avsikt att avvika från det av parlamentet avgivna yttrandet, kan parlamentet med aktiv medverkan från kommissionen inleda ett samrådsförfarande med rådet.

2. Detta förfarande skall inledas av parlamentet, antingen på eget eller på rådets initiativ.

3. Vid sammansättningen av delegationen till samrådskommittén och dess förfarande skall bestämmelserna i artikel 75.1 75.7 tillämpas.

4. Behörigt utskott skall meddela resultatet av samrådet i ett betänkande. Detta betänkande skall vara föremål för debatt och omröstning i parlamentet.

ANDRA BEHANDLINGEN - I UTSKOTTEN

Artikel 64

Mottagande av rådets gemensamma ståndpunkt

1. Rådets gemensamma ståndpunkt är officiellt mottagen i enlighet med artikel 189b och 189c i Romfördraget när ordföranden tillkännagiver detta i kammaren. Senast på dagen för tillkännagivandet måste ordföranden ha mottagit de dokument som innehåller själva den gemensamma ståndpunkten, skälen till antagandet av denna samt kommissionens ståndpunkt, allt vederbörligen översatt till Europeiska unionens officiella språk. Ordförandens tillkännagivande görs vid den sammanträdesperiod som följer på mottagandet av dessa dokument.

Före tillkännagivandet, och efter att ha hört behörigt utskotts ordförande, skall parlamentets ordförande fastställa att den text han mottagit verkligen är en gemensam ståndpunkt och att de i artikel 62 beskrivna omständigheterna inte föreligger. Om så inte är fallet skall ordföranden tillsammans med behörigt utskott och om möjligt i samförstånd med rådet söka nå en lämplig lösning.

2. En förteckning över sådana mottaganden skall tillsammans med namnet på ansvarigt utskott offentliggöras i sammanträdesprotokollet.

Artikel 65

Tidsfrister

1. Ordföranden skall på anmodan från behörigt utskotts ordförande eller föredragande be rådet om dess samtycke till en förlängning med högst en månad av den tremånadersperiod som följer antingen på parlamentets mottagande av den gemensamma ståndpunkten eller på kommissionens framläggande av det omprövade förslaget.

2. Efter att på rådets anmodan ha hört behörigt utskotts ordförande och föredragande och på parlamentets vägnar kan ordföranden med högst en månad förlänga den frist på tre månader som följer antingen på parlamentets mottagande av den gemensamma ståndpunkten eller kommissionens framläggande av det omprövade förslaget.

Artikel 66

Hänvisning till och förfarande i ansvarigt utskott

1. Den gemensamma ståndpunkten skall på dagen för parlamentets mottagande i enlighet med artikel 64.1 automatiskt anses hänvisad till de utskott som var ansvarigt utskott respektive rådgivande utskott vid den första behandlingen.

2. Den gemensamma ståndpunkten skall tas upp som första punkt på förslaget till föredragningslista till ansvarigt utskotts första sammanträde efter tidpunkten för delgivandet.

3. Beslutas inte annorlunda skall föredragande vid andra behandlingen vara densamme som vid första behandlingen.

4. Bestämmelserna i artiklarna 69.1, 71.1, 72.2 och 72.4 om parlamentets andra behandling, skall tillämpas vid beredningen i ansvarigt utskott. Endast detta utskotts ledamöter eller ständiga suppleanter äger rätt att lägga fram yrkanden om avslag eller ändringsförslag. Utskottets beslut skall fattas med en majoritet av de avgivna rösterna.

5. Ansvarigt utskott kan begära en dialog med rådet i syfte att nå en kompromiss (4).

6. Ansvarigt utskott skall avge en så kallad andrabehandlingsrekommendation, vilken föreslår parlamentet det beslut som det bör fatta angående den av rådet antagna gemensamma ståndpunkten. Rekommendationen skall innehålla en kort motivering till föreslaget beslut.

7. Godkänns den gemensamma ståndpunkten utan ändringar kan rekommendationen ske i form av en skrivelse.

ANDRA BEHANDLINGEN - I KAMMAREN

Artikel 67

Avslutande av andra behandlingen

1. Rådets gemensamma ståndpunkt, och i förekommande fall ansvarigt utskotts andrabehandlingsrekommendation, skall automatiskt tas upp på förslaget till föredragningslista till den sammanträdesperiod vars onsdag infaller före och närmast intill utgången av fristen på tre eller, om denna förlängts i enlighet med artikel 65, fyra månader, såvida inte ärendet har behandlats vid en tidigare sammanträdesperiod.

De andrabehandlingsrekommendationer som parlamentariska utskott avgiver är likvärdiga med ett förklarande uttalande i vilket utskottet motiverar sin ståndpunkt i förhållande till rådets gemensamma ståndpunkt. Dessa texter skall därför inte gå till omröstning.

2. Andra behandlingen avslutas när parlamentet, inom fristerna och i enlighet med de villkor som fastställs i artikel 189b och 189c i Romfördraget, godkänner, avvisar eller ändrar den gemensamma ståndpunkten.

Artikel 68

Godkännande av rådets gemensamma ståndpunkt utan ändringar

Antas inte något förslag om avvisande av den gemensamma ståndpunkten eller något ändringsförslag enligt artiklarna 71 och 72, inom den tidsfrist som fastställs i artikel 189b och 189c i Romfördraget, skall ordföranden förklara den gemensamma ståndpunkten som godkänd utan omröstning, såvida inte parlamentet redan formellt har godkänt den gemensamma ståndpunkten med en majoritet av de avgivna rösterna.

Artikel 69

Avsikt att avvisa rådets gemensamma ståndpunkt

1. Vid förslag till rättsakter enligt artikel 189b i Romfördraget kan ett utskott, en politisk grupp eller minst 29 ledamöter skriftligen och före en av parlamentet fastställd tidsfrist lägga fram ett förslag om att parlamentet skall förklara att det har för avsikt att avvisa rådets gemensamma ståndpunkt. För att förslaget skall antas krävs en majoritet av parlamentets ledamöter. Omröstning om detta förslag skall äga rum före omröstning om eventuella ändringsförslag.

2. Antas förslaget skall ordföranden fråga rådet huruvida det ämnar inkalla förlikningskommittén. Ämnar rådet inte inkalla förlikningskommittén skall ordföranden inför kammaren tillkännage att förfarandet är avslutat och att den föreslagna rättsakten skall anses som icke antagen.

3. För sammansättningen av delegationen till förlikningskommittén och förfarandet i denna skall bestämmelserna i artikel 75 tillämpas.

Artikel 70

Förlikning vid andra behandlingen

1. Med beaktande av slutsatserna från den enligt artikel 69.2 inkallade förlikningskommittén kan parlamentets delegation förorda att parlamentet bekräftar sitt avvisande av den gemensamma ståndpunkten i en särskild omröstning med en majoritet av parlamentets ledamöter. Bekräftar parlamentet avvisandet skall ordföranden förklara lagstiftningsförfarandet som avslutat.

Bekräftar inte parlamentet avvisandet med den majoritet som krävs, skall det fortsätta behandlingen av den gemensamma ståndpunkten och eventuellt framlagda ändringsförslag.

2. Med beaktande av förlikningskommitténs slutsatser kan parlamentets delegation förorda ett återupptagande av behandlingen av den gemensamma ståndpunkten och eventuellt framlagda ändringsförslag eller, i samråd med ansvarigt utskott, föreslå nya ändringsförslag för behandling i kammaren i enlighet med artikel 72.

Delegationen kan förorda att artikel 115.5 skall tillämpas vid omröstningen om ändringsförslagen.

Artikel 71

Avvisande av rådets gemensamma ståndpunkt

1. Behörigt utskott, en politisk grupp eller minst 29 ledamöter kan skriftligen och före en av parlamentet fastställd tidsfrist lägga fram ett förslag om avvisande av rådets gemensamma ståndpunkt. För att ett sådant förslag skall antas krävs en majoritet av parlamentets ledamöter. Omröstning om förslag till avvisande av rådets gemensamma ståndpunkt skall äga rum före omröstning om eventuella ändringsförslag.

2. Även om parlamentet röstat ned det första förslaget om avvisande av den gemensamma ståndpunkten kan det på rekommendation av föredraganden ta ytterligare ett förslag till avvisande under övervägande, efter det att det röstat om ändringsförslag och hört kommissionens uttalande i enlighet med artikel 72.4.

3. Avvisas rådets gemensamma ståndpunkt skall ordföranden anmoda kommissionen att dra tillbaka sitt förslag.

4. Drager kommissionen tillbaka sitt förslag skall ordföranden förklara samarbetsförfarandet om förslaget som överflödigt och underrätta rådet i enlighet därmed.

Artikel 72

Ändringsförslag till rådets gemensamma ståndpunkt

1. Behörigt utskott, en politisk grupp eller minst 29 ledamöter har rätt att lägga fram ändringsförslag till rådets gemensamma ståndpunkt, för behandling i kammaren.

2. Ett ändringsförslag till den gemensamma ståndpunkten skall endast tillåtas om det är förenligt med bestämmelserna i artiklarna 124 och 125 samt

a) eftersträvar att helt eller delvis ändra den av parlamentet vid första behandlingen antagna ståndpunkten,

b) är ett kompromissändringsförslag som rådet och parlamentet har enats om, eller

c) eftersträvar att ändra delar av den gemensamma ståndpunktens text som inte ingick i, eller innehållsmässigt skiljer sig från, det vid första behandlingen framlagda förslaget, och som inte medför en väsentlig förändring av förslaget enligt vad som avses i artikel 62.

Ordförandens avgörande av om ett ändringsförslag är otillåtet kan inte överklagas.

3. Ett ändringsförslag kan endast antas om det säkrar en majoritet av rösterna från parlamentets ledamöter.

4. Antas ett eller fler ändringsförslag skall ansvarigt utskotts föredragande eller, om denne inte är närvarande, utskottets ordförande anmoda kommissionen att tillkännage sin ståndpunkt.

Artikel 73

Följder av kommissionens underlåtenhet att godta parlamentets ändringar vid omprövning av förslag

1. Vid förslag till rättsakter som faller under artikel 189c i Romfördraget skall ordförandekonferensen ta upp kommissionens omprövade förslag på förslaget till föredragningslista till den sammanträdesperiod som följer på antagandet. Ordföranden skall anmoda kommissionen att underrätta parlamentet om skälen till varför den inte godtagit parlamentets ändringar.

2. En majoritet av parlamentets ledamöter kan anmoda kommissionen att dra tillbaka sitt förslag.

TREDJE BEHANDLINGEN - FÖRLIKNING

Artikel 74

Sammankallande av förlikningskommittén Är rådet oförmöget att godkänna alla parlamentets ändringar av den gemensamma ståndpunkten kan ordföranden, efter att ha hört ordförandena i de politiska grupperna och ansvarigt utskotts ordförande och föredragande, komma överens om en tid och plats för ett första sammanträde i förlikningskommittén. Förlikningskommitténs tidsfrist på sex veckor för att nå en överenskommelse om ett gemensamt utkast skall löpa från tidpunkten för kommitténs första sammanträde.

Artikel 75

Delegationen till förlikningskommittén

1. Parlamentets delegation till förlikningskommittén skall bestå av samma antal ledamöter som rådets delegation.

2. Delegationens politiska sammansättning skall svara mot parlamentets gruppsammansättning. Ordförandekonferensen fastställer det exakta antalet ledamöter från varje politiska grupp.

3. Med undantag av de tre ledamöter som för en tid av tolv månader utses som ständiga ledamöter av skiftande delegationer, skall delegationens ledamöter utses av de politiska grupperna i varje enskilt förlikningsfall, företrädesvis bland de berörda utskottens ledamöter. De tre ständiga ledamöterna skall utses av de politiska grupperna bland deras vice ordförande, och skall företräda minst två olika politiska grupper. Ansvarigt utskotts ordförande och vice ordförande skall alltid ingå i delegationen.

4. De i delegationen företrädda grupperna kan utse suppleanter, vilka endast äger rätt att delta i förlikningskommitténs arbete om en ordinarie ledamot är frånvarande under hela sammanträdet.

5. Politiska grupper som inte är företrädda i delegationen äger rätt att sända var sin företrädare till alla delegationens interna förberedande sammanträden.

6. Delegationen skall ledas av parlamentets ordförande eller en av de tre ständiga ledamöterna.

7. Delegationen skall fatta beslut med en majoritet av sina ledamöter. Den skall hålla sina överläggningar inom stängda dörrar.

Ordförandekonferensen kan fastställa ytterligare förfaringsmässiga riktlinjer för arbetet i delegationen till förlikningskommittén.

8. Delegationen skall meddela parlamentet resultatet av förlikningen, däribland alla föreslagna ändringar och kompromisser, i så god tid att parlamentet kan vidta ytterligare förfaringsmässiga steg i enlighet med bestämmelserna i Romfördraget.

Artikel 76

Tidsfrister

1. På delegationens begäran skall ordföranden inhämta rådets samtycke till en förlängning med högst två veckor av den frist på sex veckor som är avsatt för förlikningskommitténs arbete samt för godkännandet av ett gemensamt utkast eller avvisandet av en text från rådet.

2. Ordföranden kan, efter att ha hört delegationen, på parlamentets vägnar bifalla en begäran från rådet om en förlängning med högst två veckor av den frist på sex veckor som avses i punkt 1.

TREDJE BEHANDLINGEN - I KAMMAREN

Artikel 77

Gemensamt utkast

1. Uppnås enighet i förlikningskommittén om ett gemensamt utkast skall ärendet omedelbart tas upp på föredragningslistan till den sista sammanträdesperioden som infaller inom sex eller, vid en förlängning av tidsfristen, åtta veckor från dagen för förlikningskommitténs godkännande av det gemensamma utkastet, såvida inte ärendet har handlagts tidigare.

2. Parlamentet skall överlägga om det gemensamma utkastet med utgångspunkt från ett betänkande från sin delegation till förlikningskommittén.

3. Inga ändringsförslag får läggas fram till det gemensamma utkastet.

4. Det gemensamma utkastet i sin helhet skall vara föremål för en enda omröstning. Det gemensamma utkastet godkänns om det säkrar en majoritet av de avgivna rösterna.

Artikel 78

Rådets text

1. Om enighet inte uppnås i förlikningskommittén om ett gemensamt utkast, skall ordföranden uppmana kommissionen att dra tillbaka sitt förslag och uppmana rådet att under inga omständigheter anta en ståndpunkt i enlighet med artikel 189b.6 i Romfördraget. Håller rådet trots detta fast vid sin gemensamma ståndpunkt skall rådets ordförande uppmanas att vid ett sammanträde med kammaren motivera rådets beslut. Ärendet förs automatiskt upp på föredragningslistan till den sista sammanträdesperiod som infaller inom sex, eller vid en förlängning av tidsfristen, åtta veckor från tidpunkten för rådets bekräftelse, såvida inte ärendet har handlagts tidigare.

2. Parlamentet skall överlägga om rådets text med utgångspunkt från ett betänkande från sin delegation till förlikningskommittén.

3. Inga ändringsförslag till rådets text får läggas fram.

4. Rådets text i sin helhet skall bli föremål för en enda omröstning. Parlamentet röstar om förslag till avvisande av rådets text. Erhåller detta förslag en majoritet av rösterna från parlamentets ledamöter skall ordföranden förklara den föreslagna rättsakten som icke antagen.

Artikel 79

Undertecknande av antagna rättsakter

Parlamentets ordförande skall tillsammans med rådets ordförande, efter att ha kontrollerat att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna de rättsakter som antagits enligt förfarandet i artikel 189b i Romfördraget och tillse att de offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

SAMTYCKESFÖRFARANDET

Artikel 80

Avslutande av samtyckesförfarandet

1. När parlamentet anmodas att ge sitt samtycke till ett internationellt avtal eller förslag till rättsakt skall det göra detta med utgångspunkt från ett betänkande från ansvarigt utskott. Detta skall innehålla ett förslag till lagstiftningsresolution som endast skall rekommendera att förslaget i sin helhet godkänns eller avslås. Inga ändringsförslag får läggas fram. Den för samtycke nödvändiga majoriteten skall vara den majoritet som anges i relevant artikel i Romfördraget.

2. För anslutningsfördrag och internationella avtal skall artiklarna 89 respektive 90 tillämpas.

3. Vid förslag till rättsakter kan ansvarigt utskott, i syfte att främja ett positivt resultat av förfarandet, besluta att förelägga parlamentet ett interimsbetänkande med ett resolutionsförslag som innehåller rekommendationer om ändring eller genomförande av förslaget till rättsakt.

Antager parlamentet minst en rekommendation med samma majoritet som krävs för slutgiltigt samtycke, skall rådets ordförande anhålla om inledandet av ett samrådsförfarande med rådet.

Ansvarigt utskott skall lämna sina slutgiltiga rekommendationer angående parlamentets samtycke på grundval av resultatet av samrådet med rådet.

KONTROLLBEFOGENHETER

Artikel 81

Genomförandebestämmelser

Om kommissionen förelägger parlamentet en genomförandeåtgärd som den har förelagt en förvaltningskommitté, eller ett förslag till genomförandeåtgärd som den har förelagt en rådgivande kommitté eller en regelkommitté, skall parlamentets ordförande hänvisa dokumentet i fråga till det utskott som är ansvarigt för det förslag som ligger till grund för genomförandebestämmelserna.

Artikel 82

Kodifiering av gemenskapslagstiftning

1. När ett kommissionsförslag om kodifiering av gemenskapslagstiftning föreläggs parlamentet skall det hänvisas till utskottet ansvarigt för rättsliga frågor. Förutsatt att det konstateras att förslaget inte medför någon ändring av gällande gemenskapslagstiftning, skall det förfarande som fastställs i artikel 143.1 tillämpas.

2. Ansvarigt utskotts ordförande eller den föredragande som detta utskott har utsett äger rätt att delta i prövningen och granskningen av kodifieringsförslaget. Ansvarigt utskott kan eventuellt yttra sig i förväg.

3. Oaktat bestämmelserna i artikel 143.3 får förfarandet utan betänkande inte tillämpas vid ett kodifieringsförslag om en majoritet av ledamöterna i utskottet ansvarigt för rättsliga frågor eller ansvarigt utskott motsätter sig detta förfarande.

Artikel 83

Följder av rådets underlåtenhet att agera efter det att dess gemensamma ståndpunkt har godkänts

Har parlamentet inom en tidsfrist på tre eller, med rådets samtycke, fyra månader efter mottagandet av den gemensamma ståndpunkten varken avvisat eller ändrat den gemensamma ståndpunkten och rådet underlåter att anta den enligt den gemensamma ståndpunkten föreslagna rättsakten, får ordföranden på parlamentets vägnar och efter att ha hört utskottet ansvarigt för rättsliga frågor väcka talan vid domstolen mot rådet i enlighet med artikel 175 i Romfördraget.

Artikel 84

Domstolskontroll 1. Inom de tidsfrister för att väcka talan som gäller för Europeiska unionens institutioner och fysiska eller juridiska personer i enlighet med fördragen och domstolens stadgar, skall parlamentet pröva gemenskapslagstiftningen för att försäkra sig om att dess rättigheter till fullo respekteras.

2. Ansvarigt utskott skall underrätta parlamentet, vid behov muntligen, om det misstänker en kränkning av parlamentets rättigheter.

KAPITEL VIII BUDGETFÖRFARANDEN

Artikel 85

Allmänna budgeten

Genomförandebestämmelser för granskning av Europeiska unionens allmänna budget och tilläggsbudgetar, i enlighet med budgetbestämmelserna i fördragen om upprättandet av Europeiska gemenskaperna och fördraget av den 22 juli 1975, skall antas av parlamentet i form av en resolution och fogas som bilaga till denna arbetsordning. (5)

Artikel 86

Ansvarsfrihet för kommissionen beträffande genomförandet av budgeten

Genomförandebestämmelserna som rör beslut om ansvarsfrihet för kommissionen beträffande genomförandet av budgeten, i enlighet med fördraget av den 22 juli 1975 och budgetförordningen, fogas som bilaga till denna arbetsordning. (6) Denna bilaga skall antas i enlighet med artikel 163.2.

Artikel 87

Parlamentets kontroll över genomförandet av budgeten

1. Parlamentet skall övervaka genomförandet av den löpande budgeten. Det skall överlåta denna uppgift till utskottet ansvarigt för budgetkontroll samt övriga berörda utskott.

2. Varje år skall emellertid parlamentet, före första behandlingen av budgetförslaget för det följande budgetåret, behandla problem i samband med genomförandet av den löpande budgeten, eventuellt på grundval av ett resolutionsförslag från behörigt utskott.

KAPITEL IX FÖRDRAG OCH INTERNATIONELLA AVTAL

Artikel 88

Ändring av Parisfördraget

1. Ändringsförslag som lagts fram av kommissionen eller rådet i enlighet med artikel 95 i Parisfördraget skall tryckas tillsammans med domstolens samtyckesyttrande därom.

Dessa dokument skall delas ut och hänvisas till behörigt utskott. Utskottet skall i sitt betänkande förorda att ändringsförslaget i sin helhet antingen godkänns eller avslås.

2. Inga ändringsförslag får läggas fram, och delad omröstning är inte tillåten. Det krävs en majoritet av tre fjärdedelar av de avgivna rösterna och en majoritet av två tredjedelar av parlamentets ledamöter för att godkänna ändringsförslaget i sin helhet.

3. Alla ledamöter äger rätt att lägga fram ett resolutionsförslag med förslag till kommissionen och rådet om ändringar av Parisfördraget i enlighet med artikel 95 i nämnda fördrag.

Sådana förslag skall tryckas, delas ut och hänvisas till behörigt utskott. De skall inte antas med mindre än att de säkrar en majoritet av rösterna från parlamentets ledamöter.

Artikel 89

Anslutningsfördrag

1. Varje ansökan från en europeisk stat om medlemskap i Europeiska unionen skall hänvisas till behörigt utskott för beredning.

2. Parlamentet kan på förslag av behörigt utskott, en politisk grupp eller minst 29 ledamöter besluta att anmoda kommissionen och rådet att deltaga i en debatt innan förhandlingarna med den ansökande staten inleds.

3. Under förhandlingarna skall kommissionen och rådet regelbundet och grundligt informera ansvarigt utskott om hur förhandlingarna fortskrider, vid behov i förtrolighet.

4. Parlamentet äger rätt att när som helst under förhandlingarna, på grundval av ett betänkande från ansvarigt utskott, anta rekommendationer och kräva att dessa beaktas innan ett fördrag om en ansökarstats anslutning till Europeiska unionen ingås. För antagandet av sådana rekommendationer fordras samma majoritet som vid det slutgiltiga samtycket.

5. När förhandlingarna slutförts, men innan något avtal undertecknas, skall förslaget till fördrag föreläggas parlamentet för samtycke.

6. Parlamentet skall på grundval av ett betänkande från ansvarigt utskott och med en majoritet av sina ledamöter ge sitt samtycke till en ansökan från en europeisk stat om medlemskap i Europeiska unionen.

Artikel 90

Internationella avtal

1. Om avsikten är att inleda förhandlingar om ingående, förnyande eller ändring av internationella avtal, däribland avtal inom särskilda områden som monetära frågor och handel, skall ansvarigt utskott tillse att kommissionen grundligt underrättar parlamentet om dess förhandlingsmandat, om nödvändigt i förtrolighet.

2. Parlamentet kan på förslag av ansvarigt utskott, en politisk grupp eller minst 29 ledamöter anmoda rådet att inte ge sitt tillstånd till inledandet av förhandlingar förrän parlamentet, med ett betänkande från ansvarigt utskott som grund, har yttrat sig om det föreslagna förhandlingsmandatet.

3. Ansvarigt utskott skall granska den valda rättsliga grunden för internationella avtal i enlighet med artikel 53.

4. Under förhandlingarna skall kommissionen och rådet regelbundet och grundligt informera ansvarigt utskott om hur förhandlingarna fortskrider, om nödvändigt i förtrolighet.

5. Parlamentet äger rätt att när som helst under förhandlingarna, på grundval av ett betänkande från ansvarigt utskott, anta rekommendationer och kräva att dessa beaktas innan det internationella avtalet i fråga ingås.

6. När förhandlingarna slutförts, men innan något avtal undertecknas, skall förslaget till avtal föreläggas parlamentet för yttrande eller samtycke. För samtyckesförfarandet skall artikel 80 tillämpas.

7. Parlamentet skall med en majoritet av de avgivna rösterna avge ett yttrande eller ge sitt samtycke till ingående, förnyande eller ändring av ett internationellt avtal eller finansprotokoll som Europeiska gemenskapen ingått.

8. Avgiver parlamentet ett negativt yttrande skall ordföranden anmoda rådet att inte ingå avtalet i fråga.

9. Om parlamentet med en majoritet av de avgivna rösterna vägrar ge sitt samtycke till ett internationellt avtal, skall ordföranden återförvisa ärendet till rådet för omprövning.

KAPITEL X GEMENSAM UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK

Artikel 91

Hörande och underrättande av parlamentet inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken

1. Behörigt utskott skall tillse att parlamentet hörs i ärenden som rör den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och att dess yttranden vederbörligen beaktas. Detta gäller i synnerhet i förbindelse med den gemensamma åtgärd som avses i artikel J 3 i Fördraget om Europeiska unionen och de åtgärder som avses i artikel 228a i Romfördraget.

2. Utskottet skall i förekommande fall underrätta parlamentet i överensstämmelse med bestämmelserna i denna arbetsordning.

3. Rådet och kommissionen skall i god tid förse behörigt utskott med fullständig och regelbunden information om utvecklingen av unionens gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik.

4. På kommissionens eller rådets begäran kan ett utskott besluta att hålla sina sammanträden inom stängda dörrar.

Artikel 92

Rekommendationer inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken

1. Utskottet ansvarigt för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken kan, efter att ha erhållit tillstånd från ordförandekonferensen eller på grundval av ett förslag i enlighet med artikel 46, utarbeta rekommendationer till rådet inom sitt ansvarsområde.

I brådskande fall kan det tillstånd som avses i punkt 1 beviljas av parlamentets ordförande, som även kan ge berört utskott tillstånd att hålla ett brådskande sammanträde.

2. I förbindelse med antagandet av dessa rekommendationer, vilka måste gå till omröstning i form av en skriven text, skall artikel 102 inte tillämpas och muntliga ändringsförslag tillåtas.

3. De på detta sätt utarbetade rekommendationerna skall tas upp på föredragningslistan till nästa sammantr