SV Europeiska unionens officiella tidning L 252/37

EUROPAPARLAMENTETS BESLUT

av den 5 maj 2010

om ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten för genomförandeorganet för det transeuropeiska transportnätet för budgetåret 2008

(2010/498/EU, Euratom)

EUROPAPARLAMENTET FATTAR DETTA BESLUT

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2008 (1),

med beaktande av Europeiska gemenskapernas slutliga årsredovisning för budgetåret 2008 – Volym I (SEK(2009) 1089 – C7-0172/2009) (2),

med beaktande av den slutliga årsredovisningen för genomförandeorganet för det transeuropeiska transportnätet för budgetåret 2008,

med beaktande av kommissionens årsrapport till Europaparlamentet och rådet om uppföljningen av besluten om ansvarsfrihet 2007 (KOM(2009) 0526) och av det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer denna rapport (SEK(2009) 1427),

med beaktande av kommissionens meddelande med titeln ”Sammanfattande rapport om kommissionens förvaltning 2008” (KOM(2009) 0256),

med beaktande av kommissionens årsrapport om de internrevisioner som genomförts under 2008, riktad till den myndighet som beviljar ansvarsfrihet(KOM(2009) 0419) och det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer denna rapport (SEK(2009) 1102),

med beaktande av revisionsrättens rapport om årsredovisningen för genomförandeorganet för det transeuropeiska transportnätet för budgetåret 2008 och genomförandeorganets svar (3),

med beaktande av förklaringen om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet som avges av revisionsrätten i enlighet med artikel 248 i EG-fördraget (4),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 16 december 2008 mot en samsyn på begreppet acceptabel risk (KOM(2008) 0866), och det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer meddelandet (SEK(2008) 3054),

med beaktande av rådets rekommendation av den 16 februari 2010 om beviljande av ansvarsfrihet för genomförandeorganen för genomförandet av budgeten för budgetåret 2008 (5828/2010 – C7-0055/2010),

med beaktande av artiklarna 274, 275 och 276 i EG-fördraget, artiklarna 317, 318 och 319 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt samt artiklarna 179a och 180b i Euratomfördraget,

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (5), särskilt artiklarna 55, 145, 146 och 147,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 58/2003 av den 19 december 2002 om stadgar för de genomförandeorgan som ansvarar för vissa uppgifter som avser förvaltningen av gemenskapsprogram (6), särskilt artikel 14.3,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1653/2004 av den 21 september 2004 om standardbudgetförordning för genomförandeorgan enligt rådets förordning (EG) nr 58/2003 om stadgar för de genomförandeorgan som ansvarar för vissa uppgifter som avser förvaltningen av gemenskapsprogram (7), särskilt artikel 66 första och andra stycket,

med beaktande av kommissionens beslut 2007/60/EG av den 26 oktober 2006 om inrättande av genomförandeorganet för det transeuropeiska transportnätet genom tillämpning av rådets förordning (EG) nr 58/2003 (8),

med beaktande av artikel 76 i och bilaga VI till arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet och yttrandena från övriga berörda utskott (A7-0099/2010), och av följande skäl:

A. Enligt artikel 317 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska kommissionen i samarbete med medlemsstaterna genomföra budgeten under eget ansvar och i överensstämmelse med principerna för en sund ekonomisk förvaltning.

1. Europaparlamentet beviljar ansvarsfrihet för direktören för genomförandeorganet för det transeuropeiska transportnätet beträffande genomförandet av genomförandeorganets budget för budgetåret 2008.

2. Europaparlamentet redovisar sina iakttagelser i resolutionen, som utgör en del av besluten om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2008, avsnitt III – kommissionen och genomförandeorgan.

3. Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut, beslutet om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2008, avsnitt III – kommissionen, och den resolution som utgör en del av dessa beslut till direktören för genomförandeorganet för det transeuropeiska transportnätet, rådet, kommissionen, Europeiska unionens domstol och revisionsrätten samt att se till att de offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning (L-serien).

Jerzy BUZEK Ordförande Klaus WELLE Generalsekreterare

(1) EUT L 71, 14.3.2008.

(2) EUT C 273, 13.11.2009, s. 1.

(3) EUT C 304, 15.12.2009, s. 71.

(4) EUT C 273, 13.11.2009, s. 122.

(5) EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(6) EGT L 11, 16.1.2003, s. 1.

(7) EUT L 297, 22.9.2004, s. 6.

(8) EUT L 32, 6.2.2007, s. 88.

SV Europeiska unionens officiella tidning L 252/39

EUROPAPARLAMENTETS RESOLUTION

av den 5 maj 2010

med de iakttagelser som utgör en del av besluten om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2008, avsnitt III – kommissionen och genomförandeorgan

EUROPAPARLAMENTET UTFÄRDAR DENNA RESOLUTION

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2008 (1),

med beaktande av Europeiska gemenskapernas slutliga årsredovisning för budgetåret 2008 – Volym I (SEK(2009) 1089 – C7-0172/2009) (2),

med beaktande av kommissionens årsrapport till Europaparlamentet och rådet om uppföljningen av besluten om ansvarsfrihet 2007 (KOM(2009) 0526) och av det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer denna rapport (SEK(2009) 1427),

med beaktande av kommissionens meddelande med titeln ”Sammanfattande rapport om kommissionens förvaltning 2008” (KOM(2009) 0256),

med beaktande av kommissionens årsrapport om de internrevisioner som genomförts under 2008, riktad till den myndighet som beviljar ansvarsfrihet(KOM(2009) 0419) och det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer denna rapport (SEK(2009) 1102),

med beaktande av kommissionens rapport med titeln ”Medlemsstaternas svar på revisionsrättens årsrapport 2007” (SEK(2010) 0178 och SEK(2010) 0196),

med beaktande av grönboken om det europeiska öppenhetsinitiativet, antaget av kommissionen den 3 maj 2006 (KOM(2006) 0194),

med beaktande av yttrande nr 2/2004 av Europeiska gemenskapernas revisionsrätt över en modell för ”samordnad granskning (single audit)” (samt ett förslag till ram för gemenskapens interna kontroll) (3),

med beaktande av kommissionens meddelande om en färdplan för en integrerad ram för intern kontroll (KOM(2005) 0252),

med beaktande av kommissionens handlingsplan för en integrerad ram för intern kontroll (KOM(2006) 0009), rapporten om kommissionens handlingsplan för en integrerad ram för intern kontroll (KOM(2008) 0110) och det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer rapporten (SEK(2008) 0259),

med beaktande av utvärderingsrapporten om kommissionens handlingsplan för en integrerad ram för intern kontroll (KOM(2009) 0043),

med beaktande av yttrande nr 6/2007 över medlemsstaternas årliga sammanfattningar, medlemsstaternas ”nationella förklaringar” och nationella revisionsorgans revisionsarbete rörande EU-medel (4),

med beaktande av kommissionens handlingsplan för att stärka kommissionens tillsynsfunktion vid delad förvaltning av strukturåtgärder (KOM(2008) 0097) och interimsrapporten om uppföljningen av den handlingsplanen (SEK(2009) 1463),

med beaktande av kommissionens rapport om Bulgariens framsteg inom ramen för samarbets- och kontrollmekanismen (KOM(2009) 0402) och det dokument med underlag som åtföljer den rapporten (SEK(2009) 1074),

med beaktande av kommissionens rapport om Rumäniens framsteg inom ramen för samarbets- och kontrollmekanismen (KOM(2009) 0401) och det dokument med underlag som åtföljer den rapporten (SEK(2009) 1073),

med beaktande av revisionsrättens årsrapport om genomförandet av budgeten för budgetåret 2008 och institutionernas svar (5), samt revisionsrättens särskilda rapporter,

med beaktande av förklaringen om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet som avges av revisionsrätten i enlighet med artikel 248 i EG-fördraget (6),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 16 december 2008 mot en samsyn på begreppet acceptabel risk (KOM(2008) 0866), och det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer meddelandet (SEK(2008) 3054),

med beaktande av rådets rekommendation av den 16 februari 2010 om beviljande av ansvarsfrihet för kommissionen för genomförandet av budgeten för budgetåret 2008 (5826/2010 – C7-0054/2010),

med beaktande av rådets rekommendation av den 16 februari 2010 om beviljande av ansvarsfrihet för genomförandeorganen för genomförandet av budgeten för budgetåret 2008 (5828/2010 – C7-0055/2010),

med beaktande av artiklarna 274, 275 och 276 i EG-fördraget, artiklarna 317, 318 och 319 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt samt artiklarna 179a och 180b i Euratomfördraget,

med beaktande av internationella revisionsstandarder och internationella redovisningsstandarder för den offentliga sektorn, särskilt dem som avser den offentliga sektorn,

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (7), särskilt artiklarna 55, 145, 146 och 147,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 58/2003 av den 19 december 2002 om stadgar för de genomförandeorgan som ansvarar för vissa uppgifter som avser förvaltningen av gemenskapsprogram (8), särskilt artikel 14.2 och 14.3,

med beaktande av artikel 76 i och bilaga VI till arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet och yttrandena från övriga berörda utskott (A7-0099/2010), och av följande skäl:

A. Enligt artikel 317 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt åligger ansvaret för genomförandet av gemenskapsbudgeten kommissionen, i samarbete med medlemsstaterna, som ska samarbeta med kommissionen för att se till att anslagen används enligt principerna för en sund ekonomisk förvaltning.

B. I artikel 287.1 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt åläggs revisionsrätten att till Europaparlamentet och rådet avge en förklaring om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Denna förklaring får kompletteras med särskilda bedömningar av varje större område i unionens verksamhet.

C. Genomförandet av EU:s viktigaste politik kännetecknas av ”delad förvaltning” av gemenskapsbudgeten mellan kommissionen och medlemsstaterna, vilket innebär att 80 procent av gemenskapsutgifterna förvaltas av medlemsstaterna.

D. Förbättringen av EU:s ekonomiska förvaltning måste stödjas och stärkas genom noggrann övervakning av utvecklingen inom kommissionen och i medlemsstaterna, och medlemsstaterna bör ta på sig ansvaret i förvaltningen av EU-medlen genom att se till att en EU-integrerad ram för intern kontroll genomförs till fullo i syfte att uppnå en positiv revisionsförklaring (DAS).

E. I sina fem senaste årliga ansvarsfrihetsresolutioner har parlamentet påtalat att det brådskar med att införa nationella förklaringar på lämplig politisk nivå vilka omfattar samtliga EU-medel under delad förvaltning, så att varje medlemsstat tar ansvar för förvaltningen av de EU-medel som den tar emot.

F. Tillämpningen av punkt 44 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (9) samt av artikel 53b.3 i budgetförordningen om årliga översikter över tillgängliga revisioner och redovisningar bör bidra avsevärt till att förbättra förvaltningen av EU:s budget.

G. I sitt ovannämnda yttrande nr 6/2007 betonar revisionsrätten även att de nationella förklaringarna kan anses vara ytterligare en del av internkontrollen av EU-medlen och att de skulle kunna bidra till en bättre kontroll av EU-medlen på områden med delad förvaltning.

H. Budgetkontrollutskottets arbete i allmänhet och ansvarsfrihetsförfarandet i synnerhet är en process som syftar till att upprätta fullständig ansvars- och redovisningsskyldighet avseende den ekonomiska förvaltningen inom EU för kommissionen som helhet, för enskilda kommissionsledamöter och för alla övriga relevanta aktörer, av vilka medlemsstaterna är den viktigaste delen, i enlighet med fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och därmed skapa en fastare grund för beslutsfattande.

I. Budgetutskottet bör beakta resultatet av och rekommendationerna rörande ansvarsfriheten för 2008 inom ramen för nästa budgetförfarande.

J. För att rådets rekommendation om ansvarsfrihet ska tjäna ett konstruktivt syfte bör målsättningen med den vara att stärka reforminsatserna och medlemsstaternas ansvar för att rätta till de problem som upptäckts av revisionsrätten samt säkra bättre ekonomisk förvaltning i EU.

K. Den nuvarande tidsramen för ansvarsfrihetsförfarandet är alltför utdragen med hänsyn till behovet av att så snabbt som möjligt införa de ändringar och förbättringar som Europaparlamentet begärt inom ramen för sina kontrollbefogenheter. Årsredovisningen bör läggas fram före slutet av det första kvartalet det år som följer på det granskade budgetåret för att revisionsrätten ska kunna lämna sin rapport före slutet av det andra kvartalet det år som följer på det granskade budgetåret.

L. I artikel 83 i rådets förordning (EEG, Euratom, EKSG) nr 259/68 av den 29 februari 1968 som fastställer tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna (10) fastslås att pensionsbetalningar ska ske från budgeten och att medlemsstaterna kollektivt garanterar dessa betalningar enligt en fördelningsnyckel som bestäms av finansieringen av dessa utgifter. De anställda betalar en del av sin lön till den allmänna budgeten för att delta i finansieringen av pensionssystemet.

M. I artikel 83 i förordning (EEG, Euratom, EKSG) nr 259/68 införs en kollektiv garanti från medlemsstaternas sida, vilket innebär att denna garanti kan inträda om en eller flera medlemsstater fallerar och man kan betrakta det som att unionen har en fordran gentemot de medlemsstater som ingått detta åtagande.

ÖVERGRIPANDE FRÅGOR

Övergripande problem och mål som ska uppnås

1. Europaparlamentet är fortfarande vid inledningen av den nya kommissionens mandatperiod oroat över problem som ackumulerats från den föregående kommissionen, särskilt — det fortsatt stora antalet fel i betalningarna, — den långsamma återvinningen av felaktiga betalningar, och — överföringar från föregående år (RAL, utestående åtaganden) på en högre nivå än någonsin tidigare.

2. Europaparlamentet välkomnar de första tecknen från den nya kommissionen på en kollegial hållning, som har visat sig genom att kommissionsledamöterna László Andor, Johannes Hahn och Algirdas Šemeta inlett diskussioner med parlamentets budgetkontrollutskott, och förväntar sig kraftfulla uttalanden från kommissionsledamöterna Janusz Lewandowski och Algirdas Šemeta med löften om åtgärder på följande områden: revisionsförklaringar för medlemsstaterna, förslag om acceptabel risk för fel, förenklingar och öppenhet samt förvaltningsfonder för externa åtgärder. Parlamentet anser vidare att detta måste omfatta ytterligare åtgärder på området korrigeringar och återkrav samt interna kontrollsystem.

3. Europaparlamentet anser att felaktigheter på utgiftsområdet gör det svårare att effektivt uppnå EU:s politiska mål, och upprepar att policygrupper med mindre än 2 procent fel fortfarande står för endast 47 procent av EU:s budget, vilket innebär en ökning med bara 9 procent från 20 05 till 2008. Parlamentet anser att denna årliga förbättring inte är tillräcklig och påpekar att det, trots förbättringar på vissa områden, fortfarande finns över 5 procent fel i policygrupper som står för 31 procent av budgeten och en nivå på mellan 2 och 5 procent för ytterligare 22 procent.

4. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta och till parlamentet överlämna en ny agenda för 2010 och framåt som föreskriver en snabbare minskning av felfrekvensen så att man kan garantera att ytterligare 20 procent av budgeten kan ges en ”grön” klassificering av revisionsrätten senast 2014, med de interimsändringar som revisionsrätten begärt för en ny metod som visar på specifika felfrekvenser inom budgetkapitlet för sammanhållningen och som åtskiljer mellan betalningar som gjordes under 2000–2006 och 2007–2013 års lagstiftning. Parlamentet anser att ett uppnående av detta mål är viktigt för att få full valuta för EU-utgifterna i framtiden och att stegvis närma sig en positiv revisionsförklaring.

5. Europaparlamentet uppmanar kommissionens ordförande att informera parlamentet om hur kommissionen kommer att arbeta på ett mer samordnat sätt för att åtgärda kvarvarande brister i de finansiella systemen och betydligt minska andelen fel enligt ovan.

Räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet

6. Europaparlamentet välkomnar med tillfredsställelse revisionsrättens positiva uppfattning att den slutliga årsredovisningen är tillförlitlig och att räkenskaperna i allt väsentligt ger en rättvisande bild av gemenskapernas finansiella ställning per den 31 december 2008 och av resultaten av transaktioner och kassaflöden för året.

7. Europaparlamentet anser att det är underligt att det uppges ett negativt eget kapital på 51 400 000 000 EUR i årsredovisningen och undrar om de belopp som ska inkrävas från medlemsstaterna inte borde redovisas som tillgångar eftersom de cirka 37 000 000 000 EUR för personalens pensioner är ett klart åtagande. Parlamentet noterar förklaringarna från kommissionens räkenskapsförare enligt vilka man tillämpar internationella redovisningsstandarder för den offentliga sektorn. Parlamentet föreslår en studie av möjligheten att inrätta en gemenskapsfond för pensioner så att de finansiella åtagandena för personalen läggs utanför budgeten.

8. Europaparlamentet uttrycker emellertid oro över revisionsrättens anmärkningar om brister som upptäckts i redovisningssystemet för fakturor/kostnadsredovisningar och förhandsfinansiering i vissa byråer och generaldirektorat inom kommissionen, vilka äventyrar kvaliteten på den finansiella informationen.

9. Europaparlamentet välkomnar revisionsrättens uttalande utan reservation om inkomster, åtaganden för samtliga verksamhetsområden och betalningar som ligger till grund för räkenskaperna för verksamhetsområdena utbildning och medborgarskap samt administrativa och andra utgifter, vilka i allt väsentligt är lagliga och korrekta.

10. Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten att före nästa ansvarsfrihetsförfarande avge en förklaring om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet enligt artikel 287.1 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på samma sätt som man gör med räkenskapernas tillförlitlighet.

11. Europaparlamentet välkomnar kommissionens ansträngningar för att främja och tillämpa förfaranden för förbättrad kontroll och förvaltning, vilka har lett till en förbättring jämfört med tidigare år, med en minskning av nivån på de fel som revisionsrätten upptäckt i de underliggande transaktionerna inom vissa utgiftsområden (verksamhetsområdena jordbruk och naturresurser, forskning, energi och transport samt utbildning och medborgarskap).

12. Europaparlamentet beklagar att revisionsförklaringen (DAS) fortfarande är negativ med reservationer när det gäller ytterst viktiga områden inom förvaltningen av gemenskapsbudgeten för budgetåret 2008 (landsbygdsutveckling, strukturåtgärder, forskning, energi och transport, externa åtgärder på genomförandeorganisationsnivå samt utvidgning), där betalningarna fortfarande behäftas av omfattande och väsentliga fel.

13. Europaparlamentet medger att kommissionen i sitt meddelande om effekterna av handlingsplanen för att stärka kommissionens tillsynsfunktion vid delad förvaltning av strukturåtgärder påpekar att de åtgärder som anges i denna har utförts. Parlamentet noterar att de preliminära resultaten visar en andel fel i utgifterna på cirka 5 procent för perioden 2007–2013, men förväntar sig att åtgärderna i större utsträckning ska kunna bli till nytta för sammanhållningspolitiken, där det fortfarande finns mycket stora problem, trots kommissionens framsteg mot en effektivare användning av EU medel och av den övergripande kontrollmiljön.

14. När det gäller forskning, energi och transport samt bistånd till tredjeland, utvecklingssamarbete och utvidgning anser Europaparlamentet likaså att kommissionens handlingsplan för en integrerad ram för intern kontroll redan nu borde ha börjat bära frukt och att kommissionen borde kunna ange en serie indikatorer och deskriptorer för att mäta handlingsplanens effekter.

15. Europaparlamentet noterar dock revisionsrättens iakttagelse om att det ännu inte går att fastställa om handlingsplanen har haft en mätbar effekt på övervaknings- och kontrollsystemen och i sista hand på transaktionernas korrekthet (punkt 2. 28 i årsrapporten 2008) och uppmanar kommissionen att vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att det för 2009 års beviljande av ansvarsfrihet finns fungerande metoder för att mäta handlingsplanens inverkan.

16. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag för att förkorta de tidsramar som hänför sig till ansvarsfrihetsförfarandet så att omröstningen i kammaren kan äga rum under det år som följer på det granskade budgetåret.

Ram för revisionsförklaringen (DAS) och information till stöd för denna

17. Europaparlamentet välkomnar revisionsrättens arbete för att ytterligare förbättra klarheten i revisionsförklaringsmetoden (DAS) när det gäller faktorer som bidrar till mer ändamålsenliga och effektiva kontrollsystem i varje sektor från år till år, liksom kvaliteten på specifika delar av revisionsrättens rapport, t.ex. delen om strukturåtgärder, och uppmanar revisionsrätten att fortsatt hålla parlamentet regelbundet informerat.

18. Europaparlamentet anser att revisionsrättens bedömning av kommissionens förvaltning av EU:s medel, som genomförts varje år sedan Maastrichtfördraget, har visat sig vara ett värdefullt redskap för att förbättra förvaltningen av dessa medel och erkänner att kommissionen har gjort stora ansträngningar för att förbättra förvaltningen. Parlamentet uppmanar dock medlemsstaterna att anstränga sig ytterligare för att göra förbättringar när det gäller hur medlen används.

19. Europaparlamentet lyfter fram de förbättringar som uppnåtts sedan ikraftträdandet av Nicefördraget, då revisionsrättens revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet får kompletteras med särskilda bedömningar av varje större område i unionens verksamhet (numera artikel 287.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt).

20. Europaparlamentet anser emellertid också att en enda övergripande, årlig bedömning inte återspeglar den komplexa strukturen hos gemenskapens finanser och vidare att en årlig bedömning som för femtonde året i rad innebär ett dåligt betyg kan få negativa återverkningar bland allmänheten, som inte förstår varför revisionsrätten alltid avger ett negativt yttrande.

Översyn av fördragen: omarbetning av revisionsförklaringen

21. Europaparlamentet konstaterar att parlamentet enligt artikel 48.2 i EU-fördraget, ändrat genom Lissabonfördraget, har en fått en starkare roll i förfarandet för översyn av fördragen, i och med att det fått initiativrätt att för rådet lägga fram förslag till ändringar av fördragen, dvs. av revisionsförklaringen (DAS).

22. Europaparlamentet vill att man funderar över om det skulle vara möjligt att i framtiden ha separata revisionsförklaringar, en som bygger på sektorer/politikområden och en som utgår från det fleråriga programmet, så att man bättre matchar revisionsrättens metoder med den uppdelning i sektorer som kännetecknar gemenskapernas finanser.

23. Europaparlamentet noterar att kommissionen hela tiden har hävdat att de aktuella utgifternas ”flerårighet” innebär att de flesta fel kan spåras och korrigeras innan de berörda programmen avslutas, och noterar vidare att revisionsrätten anser att det för närvarande inte finns tillräckligt mycket information tillgänglig för att underbygga detta påstående.

Budgetförvaltning

24. Europaparlamentet finner det oroväckande att utestående budgetåtaganden (outnyttjade åtaganden som förts över för att utnyttjas under kommande år), framför allt inom fleråriga program, under 2008 ökade med 16,4 miljarder EUR (11,8 procent) till 155,0 miljarder EUR (punkt 3. 9 i årsrapporten 2008), även om parlamentet är medvetet om att detta i vissa fall beror på förseningar under inledningsskedet av de nya programmen, medan det i andra fall återspeglar en bristfällig budgetplaneringsprocess. Parlamentet är oroat över att oanvända medel varje år innebär förlorade möjligheter att genomföra EU:s politik och program.

25. Europaparlamentet noterar att, även om utestående budgetåtaganden angående differentierade utgifter fortsatt ligger på en mycket hög nivå som överskrider de sammanlagda bemyndigandena för budgetåtaganden för 2008, påpekar revisionsrätten även att de flesta utestående budgetåtaganden numera är från 2007 och 2008 och därför hör till den nuvarande budgetramen (punkt 3. 15 i årsrapporten 2008).

26. Europaparlamentet ser positivt på det automatiska tillbakadragandet av åtaganden, eftersom det bör förebygga problem under den nuvarande finansieringsperioden, men oroas fortfarande över att den största andelen utestående budgetåtaganden rör sammanhållningsområdet, med den därmed förknippade avsaknaden av automatiska tillbakadraganden för perioden 2000–2006.

27. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att överföra de återstående dokumenten med överensstämmelsebedömningar för förvaltnings- och kontrollsystemen så snart som möjligt och med tillräcklig kvalitet, så att ytterligare förseningar av de mellanliggande betalningarna och en ytterligare ökning av antalet utestående budgetåtaganden kan undvikas.

28. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ge parlamentet en översikt över det budgetstöd som utdelats med uppgifter om länder och belopp för åren 2005–2009.

Återvinning

29. Europaparlamentet noterar vissa förbättringar när det gäller återvinningarna men hyser fortsatt oro över de svårigheter som kvarstår beträffande gemenskapsmedel som betalats ut oriktigt och den dåliga kvaliteten på informationen om den korrigeringsmekanism som används på medlemsstatsnivå. Parlamentet betonar att man snarast måste sträva efter en hundraprocentig återvinning av medel som oriktigt betalats ut.

30. Europaparlamentet välkomnar kommissionens uppgifter om finansiella korrigeringar per medlemsstat till och med september 2009, men det är bekymmersamt att revisionsrättens årsrapport – just för att den är årlig – inte stämmer överens med kommissionens kumulativa uppgifter, vilket omöjliggör en fullständig resultatbedömning för det enskilda året 2008.

31. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra de fleråriga återvinningssystemen mer effektiva, också på medlemsstatsnivå, och att konsolidera uppgifterna om återvinningar och finansiella korrigeringar för att få fram tillförlitliga och jämförbara siffror för de olika politikområdena och förfarandena för att förvalta medlen. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen att rapportera till parlamentet i kommentarerna till årsredovisningarna för att ge en översikt.

32. Europaparlamentet begär att kommissionen lägger fram fullständiga och tillförlitliga siffror om finansiella korrigeringar, särskilt för återvinning av medel, där den berörda medlemsstaten, den exakta budgetposten och året anges för de enskilda kraven på återbetalning av medel (som redan angetts i rapporten om ansvarsfrihet för 2006 (11)), eftersom det blir omöjligt att genomföra en riktig kontroll om siffrorna presenteras på något annat sätt.

33. Europaparlamentet påminner om sitt krav om att kommissionen ska utarbeta en årlig klassificering per fond och per medlemsstat, och därvid ange fastställd felfrekvens – både med och utan effekten av rättande mekanismer – samt översända denna klassificering till parlamentet på ett aktivt sätt som ger möjlighet till insyn och är lättillgängligt.

34. Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten att lämna kommentarer på denna förteckning, på grundval av sina egna iakttagelser.

Uppskjutna utbetalningar

35. Europaparlamentet påpekar vikten av slutgiltiga beslut och korrigerande åtgärder i syfte att ta bort EU-finansieringen för utgifter som inte har verkställts i enlighet med EU-lagstiftningen och upprepar sitt krav på att det ska anges exakt vilken budgetrubrik och vilket år som de enskilda återvinningarna avser.

36. Kommissionen har Europaparlamentets fulla stöd i sin strikta tillämpning av lagstiftningen om uppskjutna utbetalningar, och parlamentet välkomnar de åtgärder som kommissionen redan vidtagit för att hålla inne medel så länge den inte fått absoluta garantier för tillförlitligheten i förvaltnings- och kontrollsystemen i den medlemsstat som tar emot medlen.

37. Europaparlamentet uppmärksammar exemplet Grekland, där väsentliga finansiella korrigeringar genom ett beslut av kommissionen verkar ha lett till bättre resultat på vissa områden. Parlamentet uppmanar kommissionen att ange dessa områden och påminner om att inga bevis när det gäller det integrerade administrations- och kontrollsystemet (IACS) har framlagts för att den handlingsplan som upprättats och genomförts av de grekiska myndigheterna har varit effektiv (punkt 2.5 i årsrapporten för 2008).

38. När det gäller återkommande reservationer angående utgiftsprogrammen i en enskild medlemsstat anser Europaparlamentet att uppskjutna utbetalningar som påtryckningsmedel kan bidra till att öka medlemsstaternas intresse för att använda de mottagna EU-medlen korrekt.

39. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förenkla reglerna och att tillämpa den gällande lagstiftningen om uppskjutna utbetalningar när så är nödvändigt samt att i god tid underrätta parlamentet, rådet och revisionsrätten om uppskjutna utbetalningar och vad dessa gett för resultat.

Årliga sammanfattningar

40. Europaparlamentet anser att de årliga sammanfattningar över tillgängliga revisioner och förklaringar som medlemsstaterna ska lämna in, enligt det interinstitutionella avtalet och artikel 53b.3 i budgetförordningen, bör utgöra ett första steg mot nationella förvaltningsförklaringar i samtliga medlemsstater.

41. Europaparlamentet välkomnar uttalandet från den interparlamentariska konferensen ”Improving National Accountability of EU funds” som hölls i Haag den 28–29 januari 2010, med en rekommendation om införandet eller förstärkandet av nationella politiska instrument för att bidra till förbättrad styrning och hantering av EU:s utgifter i medlemsstaterna, och om att instrument som används för administration av och ansvarsskyldighet för EU-medel, till exempel årsrapporterna, bör innehålla delar av ett gemensamt EU-ramverk för att göra jämförelser och fastställa effektiva arbetsmetoder och dessutom för att ta ett steg framåt till nationella förvaltningsförklaringar.

42. Europaparlamentet betonar behovet av en stärkt roll för de årliga sammanfattningarna under den kommande översynen av budgetförordningen, liksom av bättre kvalitet, enhetlighet och jämförbarhet i medlemsstaternas uppgifter, så att de får ett mervärde för kontrollen av EU-medel.

43. Europaparlamentet välkomnar de uppgifter som kommissionen lämnat till parlamentet om de mottagna årliga sammanfattningarna under 2009 och uppmanar kommissionen att göra alla årliga sammanfattningar för alla medlemsstater offentliga för att förbättra insynen och den offentliga redovisningen. Parlamentet uppmanar kommissionen att på grundval av dessa göra en analys av de starka och svaga sidorna i de nationella systemen i varje medlemsstat i fråga om förvaltning och kontroll av EU-medel.

44. Europaparlamentet anser det vara av yttersta vikt att kommissionen informerar om kvaliteten på dessa årliga sammanfattningar och berikar processen genom att kartlägga vanliga problem, möjliga lösningar och bästa praxis samt använder dessa uppgifter i sin roll som övervakare.

45. Europaparlamentet anser att en jämförande analys bör överlämnas till parlamentet, rådet och revisionsrätten i slutet av 2010 och bör offentliggöras snart därefter.

46. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att det i den allmänna vägledningen för de årliga sammanfattningarna krävs enhetliga metoder och ett analytiskt förhållningssätt från samtliga medlemsstaters sida. Parlamentet noterar kommissionens avsikt att se över sin vägledning i syfte att förenkla rapporteringskraven och ge bättre råd om bra metoder. Parlamentet begär att kommissionen tar tillfället i akt för att i sin vägledning infoga en ram för nationella förvaltningsförklaringar för de medlemsstater som bestämmer sig för att införa sådana. Kommissionen uppmanas att utveckla sitt incitamentbaserade tillvägagångssätt.

Nationella förvaltningsförklaringar

47. Europaparlamentet välkomnar de frivilliga initiativ som tagits av Danmark, Nederländerna, Sverige och Förenade kungariket för att upprätta nationella förvaltningsförklaringar. Det är dock stora skillnader mellan de fyra nationella initiativen. Parlamentet välkomnar varmt skrivelsen från den nederländska och svenska regeringen där man uppmanar kommissionen att utfärda riktlinjer om definitionen av nyckelaspekter i de nationella förklaringarna, vilka också skulle kunna tjäna som en värdefull informationskälla för andra medlemsstater. Parlamentet beklagar att de flesta andra medlemsstater, trots dessa initiativ, fortfarande inte har infört nationella förvaltningsförklaringar.

48. Europaparlamentet påminner om sitt krav på nationella förvaltningsförklaringar (punkt 32 i parlamentets resolution av den 23 april 2009 (12) som åtföljde ansvarsfrihetsbeslutet för budgetåret 2007).

49. Europaparlamentet framhåller första stycket i artikel 317 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (f.d. artikel 274 i EG-fördraget), där det nu klart och tydligt anges att kommissionen ”i samarbete med medlemsstaterna [ska] genomföra budgeten”. Parlamentet är fortsatt förvissat om att framsteg kommer att göras om man inför nationella förvaltningsförklaringar som omfattar samtliga EU-medel under delad förvaltning, såsom det också begärt i sina fem senaste årliga ansvarsfrihetsresolutioner.

50. Europaparlamentet pekar på andra stycket i artikel 317 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, där medlemsstaterna åläggs vissa ännu inte definierade kontroll- och revisionsskyldigheter samt ansvar i samband med genomförandet av budgeten. Parlamentet uppmanar kommissionen att använda den nya ordalydelsen i artikel 317 för att införa obligatoriska nationella förvaltningsförklaringar så snart som möjligt. I detta sammanhang hänvisar parlamentet också till artikel 291 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, varigenom kommissionen förses med nya verktyg för att uppnå ett jämnt och enhetligt genomförande av unionens rättsligt bindande akter.

51. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att som en del av översynen av budgetförordningen föreslå att medlemsstaterna ska vara skyldiga att utfärda nationella förvaltningsförklaringar, som undertecknas på lämplig politisk nivå och certifieras av det högsta nationella revisionsorganet, som ett sätt att minska de administrativa bördorna men också förbättra förvaltningen av medel som omfattas av den delade förvaltningen.

52. Europaparlamentet efterlyser, i enlighet med artikel 287.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, ett tätare samarbete mellan de nationella revisionsorganen och revisionsrätten kring kontrollen av den delade förvaltningen.

53. Europaparlamentet föreslår att nationella revisionsorgan, i sin egenskap av oberoende externa revisorer och med respekt för internationella revisionsstandarder, ska utfärda nationella revisionsintyg om förvaltningen av EU-medel, vilka skulle ligga till grund för nationella förvaltningsförklaringar. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka om det är möjligt att ändra och anpassa tidtabellen för beviljandet av ansvarsfrihet för att möjliggöra revision i rätt tid av dessa nationella förvaltningsförklaringar av de (nationella) externa revisorerna.

54. Europaparlamentet är djupt oroat över de bevisade manipulationerna med finansiell statistik och skatteflykt i Grekland. Korruptionen inom den offentliga sektorn är allmänt utbredd över hela administrationen, bland annat vid offentlig upphandling, vilket Greklands premiärminister erkänt. Detta förorsakar betydande kostnader för den grekiska statsbudgeten. Kommissionen uppmanas att prioritera en undersökning av omständigheterna som ledde till att kommissionen under en så lång tid försågs med och faktiskt godtog felaktiga makroekonomiska uppgifter.

Kommissionens system för intern kontroll

Handlingsplanen för en integrerad ram för intern kontroll

55. Europaparlamentet uttrycker sin oro över revisionsrättens upprepade kritik av den bristande kvaliteten på kontrollerna i medlemsstaterna och anser att bilden av EU skadas om enskilda medlemsstater kan tillämpa olika kontrollstandarder.

56. Trots den stadiga förbättringen i revisionsförklaringen sedan 2003 (2008 fick 56 procent av utgifterna positiva revisionsyttranden av revisionsrätten, jämfört med 6 procent 2003) är Europaparlamentet fortfarande oroat över revisionsrättens bedömning att det ännu inte går att fastställa om handlingsplanen haft en mätbar effekt på övervaknings- och kontrollsystemen och att kommissionen inte kan visa att de mått och steg den tagit för att förbättra dessa system varit ändamålsenliga när det gäller att minska risken för fel på några budgetområden (punkt 2.28 och 2.33 i årsrapporten för 2008).

57. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att regelbundet lägga fram utvärderingar av det integrerade interna kontrollsystemet och kräver att de årliga verksamhetsrapporterna och den sammanfattande rapporten på ett ännu bättre och mer uttryckligt sätt ger information om hur systemen för den delade förvaltningen på kommissionens tjänsteavdelningar och i medlemsstaterna fungerar, såsom redan har gjorts av kommissionens GD Regionalpolitik i dess årliga verksamhetsberättelse.

Analys av den befintliga balansen mellan driftsutgifter och kostnaderna för systemet för kontroll av EU-medel

58. Europaparlamentet vill i detta sammanhang framhålla vikten av åtgärd 10 i ovannämnda handlingsplan, en åtgärd med syftet att göra en ”analys av kostnaderna för kontrollerna” med tanke på behovet ”att uppnå en lämplig balans mellan kostnaderna för och nyttan med kontroller”.

59. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att under 2010 göra en mer fullständig och uttömmande utvärdering av kostnaderna för de resurser som läggs på kontrollsystem på områdena forskning, energi och transport, landsbygdsutveckling, bistånd till tredjeländer samt administration, så som parlamentet begärt i sina tidigare resolutioner som åtföljt ansvarsfrihetsbesluten.

60. Europaparlamentet anser att detta kommer att bli ett viktigt verktyg för att man ska kunna bedöma vilka framtida förbättringar som kan uppnås och till vilken kostnad, såsom revisionsrätten rekommenderat i sin årsrapport för 2008 (punkt 2.35 a), liksom för att man ska kunna göra framsteg i frågan om den acceptabla risken för fel.

Acceptabel risk för fel

61. Europaparlamentet noterar det ovannämnda meddelandet från kommissionen av den 16 december 2008 om en samsyn på begreppet acceptabel risk som en solid metodologisk grund för en ekonomisk analys av acceptabla risknivåer. Parlamentet erinrar om sina tvivel när det gäller de siffror som lämnas av medlemsstaterna om kontrollkostnader och uppmanar kommissionen att uppdatera och komplettera de siffror som används i meddelandet. Parlamentet uppmanar kommissionen att diskutera alla svagheter och brister som upptäcks av revisionsrätten, och understryker följande: — Definitionen av en eventuell acceptabel risk för fel är bara ett av flera element som måste utforskas i syfte att förbättra den ekonomiska förvaltningen inom Europeiska unionen. De övriga elementen är 1) bättre användning av befintliga kontrollsystem, 2) en ökning av vad som generellt är mycket låga kontrollkostnader, 3) förenkling och 4) koncentration. — Kvaliteten på den information som är tillgänglig från medlemsstaterna räcker för närvarande inte som grund för att fastställa och godkänna en acceptabel risk för fel. — Rådets inställning i frågan är inte känd.

62. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en detaljerad analys av de brister och svagheter som har fastställts av Europeiska revisionsrätten (13), särskilt när det gäller kvaliteten på de uppgifter som är tillgängliga från medlemsstaterna.

63. Europaparlamentet erinrar om åtgärd 4 i den ovannämnda handlingsplanen där det, i linje med parlamentets rekommendationer, föreslås att man inleder en ”dialog mellan institutionerna om risker som kan tolereras i samband med de underliggande transaktionerna”. Parlamentet tvingas dock konstatera att genomförandet av denna åtgärd knappt kommit i gång.

64. Därför anser Europaparlamentet att kommissionen, enligt proportionalitetsprincipen och principen om kostnadseffektivitet (valuta för pengarna) hos kontrollsystemen, bör utvärdera förhållandet mellan å ena sidan de tillgängliga resurserna för varje enskilt politikområde och å andra sidan den del av dessa resurser som använts för kontrollsystemen, uppdelat per utgiftsområde.

65. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att kartlägga områden som är särskilt politiskt känsliga (med hög ”renommérisk”) och där man bör angripa felfrekvensen ur en kvalitetsinriktat synvinkel (och inte en ekonomisk).

66. Europaparlamentet anser att beloppet för de EU-medel som riskeras på grund av felaktigheter också bör beaktas när en godtagbar felfrekvens fastställs.

67. Europaparlamentet anser även att förhållandet mellan kostnader och nytta avseende de resurser som använts för kontroller respektive resultatet av dessa kontroller bör vara en viktig faktor för revisionsrätten att ta hänsyn till när den utarbetar revisionsförklaringen (DAS).

68. Europaparlamentet beklagar att kommissionen arbetar mer för att övertyga parlamentet om behovet av att införa en ”acceptabel risk för fel” än för att övertyga medlemsstaterna om behovet av obligatoriska nationella förvaltningsförklaringar.

Förenkling

69. Europaparlamentet betonar att kontrollsystemen ger uttryck för komplexiteten i reglerna och föreskrifterna för de olika, ibland överlappande nivåerna. Kommissionen uppmanas därför att påskynda förenklingsarbetet, under full medverkan av parlamentet, och medlemsstaterna och regionerna uppmanas att göra motsvarande insatser i samma syfte.

Interinstitutionell diskussion om det nuvarande systemet för ansvarsfrihetsförfarandet

70. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inleda en interinstitutionell debatt på högsta nivå, i den inledande fasen med företrädare för rådet, kommissionen, revisionsrätten och för parlamentet, och i den andra fasen med företrädare för medlemsstaterna, nationella parlament och högsta revisionsorgan, i syfte att påbörja en övergripande diskussion om det nuvarande systemet för ansvarsfrihetsförfarandet.

71. Europaparlamentet föreslår att kommissionen vid nästa budgetförfarande ska få de ekonomiska resurser som behövs för att anordna en sådan debatt.

Politiskt och administrativt ansvar vid kommissionen

Årliga verksamhetsrapporter

72. Europaparlamentet beklagar att revisionsrätten i sin årsrapport för 2008 återigen betonar att delar av de årliga verksamhetsrapporterna fortfarande inte innehåller tillräckliga revisionsbevis till grund för revisionsförklaringen. Parlamentet uppmanar revisionsrätten att i de olika kapitlen i årsrapporten inkludera en detaljerad analys av de motsvarande årliga verksamhetsrapporterna.

73. Europaparlamentet uttrycker sin oro över att revisionsrätten fortsätter att upptäcka brister i övervaknings- och kontrollsystemens funktionssätt och i de reservationer som är relevanta för den försäkran som ges i förklaringarna från kommissionens generaldirektörer, och närmare bestämt den effekt som de får för försäkran avseende de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Parlamentet påminner medlemsstaterna och kommissionen om deras respektive ansvar på detta område.

Öppenhet och etik

74. Europaparlamentet insisterar på att allmänheten måste få tillgång till information om alla medlemmar i expert- och arbetsgrupper inom kommissionen, och alla mottagare av EU-medel måste redovisas.

75. Europaparlamentet vidhåller att det måste vara kommissionens ansvar att garantera att de uppgifter som lämnas om mottagare av EU-medel är fullständiga, sökbara och jämförbara, inklusive närmare uppgifter om vem som tar emot medlen och vilka projekt de driver.

76. Europaparlamentet välkomnar att informationen om mottagare av EU-medel ska offentliggöras i större omfattning och på en lättillgänglig och användarvänlig webbsida. Parlamentet efterlyser en standardisering av upplägget och utseendet för nationella, regionala och internationella webbplatser som är tillgängliga från en central portal.

77. Europaparlamentet betonar än en gång att kommissionsledamöternas nuvarande uppförandekodex behöver ses över om man ska kunna komma till rätta med följande brister: a) avsaknaden av definition av begreppet ”intressekonflikt”, b) frånvaron av anvisningar om hur en eventuell intressekonflikt ska hanteras, c) oklarheten när det gäller mottagande av gåvor och gästfrihet och d) avsaknaden av ett organ med uppgiften att undersöka klagomål och befria ordföranden från (den möjliga) skyldigheten att genomföra egenbedömning.

78. Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen inleder samrådsprocessen med parlamentet om översynen av kommissionsledamöternas nuvarande uppförandekodex, i enlighet med den samsyn som uppnåddes den 27 januari 2010 mellan ordförande José Manuel Barroso och Europaparlamentets arbetsgrupp för översyn av ramavtalet mellan parlamentet och kommissionen, och att kommissionen antar den ändrade versionen av ledamöternas uppförandekodex senast i augusti 2010. Parlamentet konstaterar samtidigt att denna översyn borde ha gjorts innan den nya kommissionen utnämndes.

79. Europaparlamentet påminner om vikten av fullständig öppenhet och offentlighet när det gäller personal vid kommissionsledamöternas kanslier som inte har rekryterats i enlighet med tjänsteföreskrifterna.

80. Europaparlamentet påminner också om att man i kommissionsledamöternas bindande uppförandekodex bör införa nödvändiga etiska regler och vägledande principer som kommissionsledamöterna måste följa vid fullgörandet av sitt ämbete, i synnerhet vid utnämningen av medarbetare, och framför allt i deras kanslier.

81. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att all personal har fått god utbildning och korrekt information om sina skyldigheter och rättigheter enligt artiklarna 22a och 22b i tjänsteföreskrifterna.

Reform av styrelseformerna och förvaltningen

82. Europaparlamentet noterar den blygsamma minskningen (från 31, 8 procent 2007 till 30, 9 procent 2009) av andelen personal som sysslar med ”administrativt stöd och samordning”, som bara utgör en del av de sammanlagda fasta kostnaderna. Parlamentet påminner om sina tidigare krav på åtgärder i syfte att uppnå andelen 20 procent på detta område (punkt 217 i den ovannämnda resolutionen av den 23 april 2009).

83. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med de förberedande dokumenten för 2011 års budget (tidigare kända som arbetsdokument till det preliminära budgetförslaget) lämna in en tjänsteförteckning där en minskning med 3 procent på detta område ingår som ett första steg mot målet om att uppnå en nivå på 20 procent senast vid utgången av mandattiden för Barroso II-kommissionen.

84. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, inför revideringen av tjänsteföreskrifterna för tjänstemännen och anställningsvillkoren för övriga anställda, utarbeta och lägga fram alternativa metoder för att anpassa ersättningen till tjänstemännen och övriga anställda på fullständigt rättslig och aktuarisk grund. Härmed bör man uppnå en bredare beräkningsgrund för den årliga anpassningen samt en mer aktuell anpassning av ersättningarna och därmed också en rimligare bild av hela den ekonomiska utvecklingen i medlemsstaterna.

85. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en utvärdering av rekryteringen enbart i begynnelselönegraderna när det gäller kandidaternas duglighet och att lägga fram förslag om rekrytering av kvalificerad personal i de högre lönegraderna. Parlamentet förväntar sig också, som en del av utvärderingen, en rapport om den praktiska användningen av kanslipersonal efter deras avgång och de rekryteringsvillkor som de förväntades uppfylla.

86. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta ställning till i vilken utsträckning de genom den administrativa reformen 2004 planerade sparmålen faktiskt uppnåddes, framför allt när det gäller höjningen av tjänstemännens och övriga anställdas avgifter på området för sjukvård och pensioner.

87. Europaparlamentet föreslår kommissionen att åtskilja kontrollbefogenheterna mellan de personer som sköter bokföringen och de som har befogenhet att överföra medlen med tillämpning av de rutinmässiga säkerhetsreglerna för internkontroll inom likviditetsförvaltningen.

Förvaltning av byråerna

88. Europaparlamentet påminner om sina krav (punkt 254 och 255 i den ovannämnda resolutionen av den 23 april 2009) på att ett övergripande förvaltningssystem för de så kallade tillsynsmyndigheterna ska utarbetas och genomföras, liksom på att ett effektivt kontrollsystem för EU-byråerna ska införas.

89. Europaparlamentet betonar att kommissionen, trots att vissa byråer rättsligt sett är oberoende, fortfarande har ansvaret för genomförandet av budgeten (i enlighet med artikel 317.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, artiklarna 54, 55 och 185 i förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 samt artiklarna 37 och 41.2 i förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002).

Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf)

90. Europaparlamentet oroas över antalet utredningar som tar nio månader eller längre och den ringa omfattningen av uppföljning i nationella domstolar av ärenden som utretts av Olaf. Det bör genomföras en utvärdering av personalresurserna vid Olaf, så att man kan avgöra om en utökad personalstyrka skulle kunna innebära förbättringar på dessa båda områden.

91. Europaparlamentet välkomnar den nya kommissionens åtaganden av den 15 januari 2010 att åter få igång diskussionerna i rådet om reformen av Olaf och att senast i juli 2010 lägga fram det utlovade och sedan länge emotsedda ”diskussionsunderlaget” som grund för förhandlingar i rådet.

92. Europaparlamentet upprepar vikten av att beakta parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av den 20 november 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1073/1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) (14). För Olafs framtida styrka bör byrån vara kvar inom kommissionen men behålla sitt oberoende. Parlamentet erinrar om att det i artikel 317 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt föreskrivs ett utökat ansvar för medlemsstaterna, vilket stöder parlamentets ständiga krav på ett bättre samarbete mellan medlemsstaterna och Olaf.

93. Europaparlamentet vill få tidig information om förslaget att inrätta en europeisk åklagarmyndighet, som det flaggas för i artikel 86 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Parlamentet vill involveras i diskussionerna om inrättandet av en sådan åklagarmyndighet.

94. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snarast lägga fram det utlovade och länge emotsedda ”diskussionsunderlaget”, och upprepar vikten av parlamentets ovannämnda ståndpunkt vid första behandlingen den 20 november 2008 i ämnet. Parlamentet vill på nytt betona att, för att Olaf i framtiden ska kunna behålla sin styrka, bör den vara kvar inom kommissionen men behålla sitt oberoende. Parlamentet framhåller sina förslag angående tjänsten som generaldirektör för Olaf, vilka framgår av den ovannämnda ståndpunkten från parlamentet och uppmanar till ett mycket snabbt utnämnande av den vinnande kandidaten. Urvalsförfarandet måste genomföras inom en interinstitutionell ram, där parlamentets rättigheter till fullo respekteras.

95. Europaparlamentet bekräftar på nytt sin ståndpunkt att förfarandet för att utse Olafs tillförordnade generaldirektör med vederbörliga ändringar måste följa reglerna i den rättsakt där den rättsliga grunden för Olaf tillhandahålls, nämligen artikel 12 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) (15). Parlamentet beklagar kommissionens allmänna tillämpning av tjänsteföreskrifterna och är bekymrat över att kommissionens ståndpunkt kan påverka Olafs effektivitet.

SEKTORSFRÅGOR

Inkomster

96. Europaparlamentet ser positivt på att revisionsrätten konstaterat att medlemsstaternas rapporter till kommissionen angående traditionella egna medel generellt sett var tillförlitliga och inte innehöll några väsentliga fel och att de egna medlen från moms och BNI hade beräknats korrekt och samlats in och införts i gemenskapens räkenskaper på ett korrekt sätt av kommissionen.

97. Europaparlamentet noterar med djup oro kommissionens betänkande om det grekiska budgetunderskottet och skuldstatistik (KOM(2010) 0001), vilket ger upphov till allvarliga tvivel om hur tillförlitliga de uppgifter som har lämnats av de grekiska myndigheterna är. Parlamentet uppmanar kommissionen att genom egna utredningar fastställa giltigheten hos de uppgifter som gjordes tillgängliga under 2008 och bekräfta regelmässigheten och lagligheten när det gäller beräkningen och bidraget av de egna resurser som gjorts tillgängliga.

98. Europaparlamentet ber kommissionen att presentera sina planer för den framtida hanteringen av mellanhavandena med den grekiska administrationen, och betonar att personal som är inblandad i förvaltningen av EU-medel måste undantas från kostnadssänkande åtgärder för att förvaltningsstrukturernas bevarande och integritet ska kunna garanteras.

99. Europaparlamentet konstaterar emellertid att det fortfarande finns reservationer om egna medel från moms från 1989 kvar, och uppmanar därför kommissionen att i samarbete med medlemsstaterna fortsätta sina insatser för att reservationerna ska kunna hävas inom rimliga tidsgränser.

100. Europaparlamentet uppmanar kommissionen när det gäller egna medel från BNI att följa de rekommendationer som revisionsrätten avger i punkt 4.36 i sin årsrapport för 2008 och att underrätta parlamentet om detaljerna i de framsteg som har gjorts i användningen av direktverifiering och bedömning av övervaknings- och kontrollsystemen i medlemsstaternas statistiska institut.

Den gemensamma jordbrukspolitiken

101. Europaparlamentet välkomnar den positiva bedömning som revisionsrätten på grundval av sitt revisionsarbete gjort av att betalningarna under det budgetår som slutade den 31 december 2008 inom verksamhetsområdet jordbruk och naturresurser med undantag för landsbygdsutveckling inte innehöll några väsentliga fel. Parlamentet konstaterar också med tillfredställelse att felprocenten för EU:s 27 medlemsstater ligger under den tröskel på 2 procent som revisionsrätten accepterar.

102. Europaparlamentet finner det oroande att felnivåerna inom genomförandet av arealstöd är extremt spridda (Frankrike 0,20 %, Storbritannien 0,24 %, Tyskland 0,3 %, Grekland 3,70 %, Rumänien 12,57 %, Bulgarien cirka 6 %) mellan medlemsstaterna och insisterar på att systemets övergripande trovärdighet inte får sättas på spel. Parlamentet efterfrågar riktade omedelbara åtgärder som skapar såväl minskad administration för mer välpresterande medlemsstater som effektiva motåtgärder.

103. Europaparlamentet beklagar revisionsrättens iakttagelser rörande utgifterna för landsbygdsutveckling, där felnivån fortfarande är hög, trots att den uppskattade felprocenten är lägre än under tidigare år.

104. Europaparlamentet välkomnar kommissionens bedömning av kvaliteten på medlemsstaternas redovisningar och årliga sammanfattningarna för jordbruksutgifterna, enligt vilken majoriteten av medlemsstaterna fullgjorde sina rättsliga förpliktelser och i allmänhet följde kommissionens riktlinjer under 2008.

105. Europaparlamentet upprepar, som under tidigare år, att det integrerade administrations- och kontrollsystemet (IACS) generellt sett är ett ändamålsenligt kontrollsystem för att begränsa risken för fel eller oriktiga utgifter, men beklagar ändå att revisionsrätten fann betydande brister inom vissa utbetalande organ i tre medlemsstater: Bulgarien, Rumänien och Förenade kungariket (Skottland) (punkt 5.32 i årsrapporten för 2008). Parlamentet tillstår dock att åtgärder vidtogs för att hantera dessa svagheter.

106. Europaparlamentet efterfrågar en förenkling av komplicerade bestämmelser och mer exakta definitioner av kriterierna för stödberättigande, särskilt när det gäller stödsystem på jordbruks- och miljöområdet – framför allt på kommissionsnivå men även på nationell nivå – inom ramen för programmen för landsbygdsutveckling och begär även att samtliga berörda parter ges mer omfattande och tydliga instruktioner och riktlinjer samt att det anordnas fortbildning.

107. Europaparlamentet beklagar att det system för identifiering av jordbruksskiften som de nationella myndigheterna tillämpar fortfarande inte är korrekt i vissa medlemsstater där revisionsrätten konstaterat betydande brister (Bulgarien, Spanien, Polen och Förenade kungariket). Parlamentet noterar att olika åtgärder har vidtagits på nationell nivå för att hantera bristerna.

108. Europaparlamentet uttrycker även sin oro över de fel i fråga om utgifterna för Sapardprogrammet i Bulgarien och Rumänien som gjort att generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling avgav en reservation i sin årliga verksamhetsrapport. Parlamentet noterar den verksamhetsplan som redan finns som svar på kommissionens rekommendationer.

109. Europaparlamentet betonar vikten av snabba och grundliga efterhandsrevisioner i syfte att upptäcka icke stödberättigande utgifter och/eller otillräckliga styrkande handlingar och därmed möjliggöra nödvändiga korrigeringar.

110. Europaparlamentet finner det oroande med de brister som revisionsrätten konstaterat i fråga om medlemsstaternas definition av vad som krävs för att hålla marken i god jordbrukshävd och bevara miljön, som exempelvis att vissa stödmottagare får ersättning inom systemet med samlat gårdsstöd eller systemet för enhetlig arealersättning utan att göra någonting alls med den aktuella marken (punkt 5.49 i årsrapporten för 2008).

111. Europaparlamentet anser att kommissionen bör rätta till de brister, inbegripet frågan om stödmottagare som inte uppfyller definitionen av ”jordbrukare”, som revisionsrätten pekat på i sin årsrapport för 2008, i syfte att uppnå en högre grad av säkerhet i de attesterande organens arbete.

112. Europaparlamentet noterar revisionsrättens slutsatser och uppmanar därför kommissionen att förbättra kontrollerna i de medlemsstater som inte följde gemenskapslagstiftningen vid tilldelningen av stödrättigheter utöver bestämmelserna i förordningarna.

113. Europaparlamentet noterar att kommissionen har påvisat brister i redovisningen av fordringar för en fjärdedel av de utbetalande organen och föreslagit finansiella korrigeringar som uppgår till cirka 25,3 miljoner EUR. Dessa korrigeringar motsvarar cirka 1,95 procent av de 1 295 miljoner EUR som skulle återkrävas i slutet av budgetåret 2008. Även om dessa korrigeringar ligger precis under väsentlighetsnivån på 2 procent vill parlamentet understryka att de tyder på att det finns en risk för ett väsentligt fel i beloppet för de totala fordringarna.

114. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en detaljerad uppföljning för att försäkra sig om att skulderna verkligen är korrekta och belastar gemenskapens budget på ett riktigt sätt.

Sammanhållning

115. Europaparlamentet konstaterar att de mellanliggande betalningarna under perioden 2007–2013 endast står för 32 procent av utgifterna, och att revisionsrättens synpunkter hänför sig särskilt till utgifterna under programperioden 2000–2006, vilka utgjorde 68 procent av utbetalningarna för sammanhållningspolitiken 2008. Parlamentet konstaterar därför att effekterna av den förbättrade lagstiftningsramen för perioden 2007–2013 och de förenklingsåtgärder som antogs 2008 och 2009 ännu inte är synliga.

116. Europaparlamentet betonar att absolut prioritet måste ges åt arbetet med att minska de övergripande felnivåerna, som fortfarande var höga inom detta utgiftsområde under 2008, samt åt att förbättra kommissionens övervakning och systemet för återvinningar.

117. Europaparlamentet är oroat över att felen inom finansieringen av sammanhållningspolitiken visar att minst 11 procent av det totala belopp som ersatts inte borde ha ersatts och att det inte skett någon förbättring i förhållande till 2007. Parlamentet beklagar att ekonomiska korrigeringar och återhämtningar bara delvis fungerar och noterar att följande ekonomiska korrigeringar har gjorts för programperioden 2000–2006: Spanien 1 535,07 miljoner EUR, Grekland 881,24 miljoner EUR, Italien 693,90 miljoner EUR, Frankrike 248,48 miljoner EUR, Storbritannien 155,94 miljoner EUR, Portugal 128,24 miljoner EUR, Polen 88,99 miljoner EUR, Ungern 40,62 miljoner EUR, Republiken Slovakien 39,16 miljoner EUR, Irland 25,55 miljoner EUR, Tyskland 19,33 miljoner EUR och Sverige 11,30 miljoner EUR.

118. Europaparlamentet noterar med oro de problem som medlemsstaternas myndigheter möter när det gäller både införlivandet av regelkraven 2007–2013 (exempelvis frågor som rör oförenlighet mellan EU-nivå och nationell nivå, förseningar i fastställandet av reglerna och otydliga regler) och fastställandet av de nya lednings- och kontrollsystemen (fördelning av uppgifter för de nya institutionerna, det vill säga myndigheter för förvaltning, certifiering och revision).

119. Europaparlamentet beklagar att sanktionssystemet för medlemsstater som har en hög andel fel och tar emot stora andelar av fondernas medel är ineffektivt eftersom de endast betalar tillbaka mellan 3 procent och 5 procent av de övergripande anslagen i återvinningar. Parlamentet är oroat över att kostnaden för lämpliga kontrollsystem tydligt överstiger detta belopp, så att det blir ett negativt incitament.

120. Europaparlamentet upprepar sin begäran om att de bestämmelser som kommissionen föreslår förenklas ytterligare, samtidigt som det införs mer effektiva kontroller på nationell nivå och EU-nivå för att säkra ett effektivt utnyttjande av struktur- och sammanhållningsfonderna. Parlamentet anser att det är mycket viktigt med en objektiv bedömning av effekterna av den förenkling som genomfördes under 2008–2009 och uppmanar kommissionen att utföra en sådan bedömning före utgången av 2010.

121. Europaparlamentet noterar den oro revisionsrätten ger uttryck för angående svårigheten att i en årsrapport kunna ge en definitiv och orubblig bild av den föränderliga och framåtskridande verklighet som sammanhållningspolitikens budget innebär. En verklighet som är underställd en dynamisk flerårig tidsplan där slutgiltiga procentsatser för fel och oegentligheter som medför konsekvenser, liksom verkliga kvantiteter som är föremål för återkallande, bara kan kontrolleras på ett mycket senare stadium (kommissionen har just avslutat räkenskapsperioden 1994–1999). Parlamentet uppmanar därför kommissionen att förutom den gällande handlingsplanen, i samarbete med revisionsrätten, lägga fram ett förslag för att lösa problemen med glappet mellan den fleråriga budgetramen och systemet för årlig kontroll. Ett sådant förslag skulle också vara användbart för att garantera en effektivare kontroll av stora EU-projekt som Galileo.

122. Europaparlamentet konstaterar att handlingsplanen för att stärka kommissionens tillsynsfunktion vid delad förvaltning av strukturåtgärder, som lades fram under 2008, inte genomfördes till fullo under 2008 och inte skulle ha utgjort någon lösning på det huvudsakliga problemet, det vill säga alltför komplicerade bestämmelser i kombination med genomförandekrav som skiljer sig åt från en medlemsstat till en annan och ibland till och med från en region till en annan. Parlamentet ber kommissionen att med tiden tillhandahålla en översättning av riktlinjerna till de offentliga myndigheterna i medlemsstaterna. Parlamentet understryker dessutom att handlingsplanens effekter ännu inte kan bedömas eftersom fel från tidigare år fortsätter att påverka de utgifter som ersätts av kommissionen, vilket revisionsrätten med rätta påpekar i sin årsrapport (punkt 6.34).

123. Trots de betydande förbättringar i förvaltnings- och kontrollsystemen som gjordes inom ramen för 2008 års handlingsplan, och som stärkte kommissionens tillsynsfunktion i samband med strukturåtgärder, anser Europaparlamentet det vara oroväckande att kommissionen upptäckt att endast 31 procent av systemen fungerar väl och att över 60 procent måste förbättras. Parlamentet uppmanar därför de ansvariga medlemsstaterna, regionala myndigheter och förvaltningsmyndigheter att aktivt samarbeta med kommissionen i ett försök att vända denna statistik.

124. Europaparlamentet noterar resultatet av granskningen som visar en preliminär felnivå på fem procent, vilket återspeglar det positiva resultatet av den förenkling som infördes för programperioden 2007–2013.

125. Europaparlamentet konstaterar att kommissionens handlingsplan har gett kommissionen möjligheter att vidta åtgärder på alla de punkter som rekommenderats av revisionsrätten. Parlamentet välkomnar kommissionens åtgärder för att erbjuda utbildning och vägledning för de programansvariga myndigheterna i syfte att förbättra det system för delad förvaltning som tillämpas i samband med utgifterna för sammanhållningspolitiken. Parlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare öka sina insatser genom att ge medlemsstaterna vägledning och uppmuntra dem att förbättra sina återvinningsförfaranden och sin rapportering.

126. Parlamentet noterar revisionsrättens iakttagelser att andelen projekt i det representativa statistiska urvalet som innehöll fel uppgick till 43 procent, och att ett stort antal av dessa projekt hade fått för stora ersättningar. Parlamentet anser emellertid att denna iakttagelse mildras av kommissionens påstående att den redan kände till att det fanns brister i fem av de sex berörda programmen och hade vidtagit korrigerande åtgärder. Parlamentet uppmärksammar kommissionens andra påstående, vilket stöds av revisionsrättens iakttagelse i punkt 6.20 i årsrapporten, att 58 procent av felen avser efterlevnad och inte skulle ha påverkar ersättningen av utgifter.

127. Europaparlamentet konstaterar att bristande efterlevnad av reglerna om offentlig upphandling är en de vanligaste orsakerna till underliggande oegentligheter. Parlamentet uppmanar kommissionen att kontrollera orsaken till denna bristande efterlevnad av dessa regler. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang revisionsrättens iakttagelser och de initiativ som tagits av kommissionen för att förenkla förvaltningen av strukturfonderna, och anser att dessa initiativ kommer att bidra till att minska felnivån.

128. Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att senast 2011 lägga fram ett förslag om acceptabel risk för fel inom sammanhållningspolitiken, som är det område där det förekommit flest fel.

129. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snarast genomföra en inledande analys av kostnads–nyttoförhållandet mellan de resurser som är avsatta för kontrollverksamhet inom generaldirektoratet för regionalpolitik och generaldirektoratet för sysselsättning och de resultat som uppnåtts genom dessa kontroller.

130. Europaparlamentet konstaterar att de första positiva effekterna på felnivån under programperioden 2007–2013 av den stärkta kontrollen och rättsliga ramen samt kommissionens handlingsplan troligen kommer att märkas först från och med slutet av 2010.

131. Europaparlamentet anser att det finns risk för att de nationella myndigheterna kan ha lagt fram förslag om ett växande antal oplanerade projekt eftersom de haft press på sig att utnyttja de anslagna EU-medlen i samband med att programperioden 2000–2006 löpte ut. Parlamentet understryker att man måste se till att denna situation inte upprepas under den pågående programperioden och uppmanar kommissionen att i lämpliga fall strikt vidta korrigerande och avskräckande åtgärder (uppskjutna utbetalningar och finansiella korrigeringar) mot medlemsstater.

132. Europaparlamentet beklagar i detta sammanhang att igångsättandet av program kopplade till programperioden 2007–2013 dragit ut på tiden på grund av medlemsstaters sena inlämnande av överensstämmelsebedömningar och revisionsstrategier. Parlamentet delar revisionsrättens uppfattning och anser att det finns risk för att denna försening kan komma att öka sannolikheten för att kontrollsystemen inte förhindrar och upptäcker fel i inledningsskedet. Kommissionen uppmanas åter att utföra sin övervakningsuppgift med största strikthet.

133. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att slå fast och sprida bästa praxis bland medlemsstaterna för att tillåta en ökad absorption av medel och ett bättre kassaflöde till mottagare genom att ändra och förenkla genomförandeförordningarna för strukturfonderna på nationell nivå.

134. Europaparlamentet noterar revisionsrättens iakttagelse om att kontrollbestämmelserna under programperioden 2007–2013 har skärpts och att kommissionens respektive medlemsstaternas ansvar har förtydligats. Parlamentet uppskattar i detta sammanhang det mervärde som tillförs genom det revisionsorgan som inrättats för varje program och delar kommissionens förväntningar om att den årliga kontrollrapporten och yttrandet från revisionsorganet bör bidra till att förstärka de nationella kontrollsystemens revisioner.

135. Europaparlamentet begär att kommissionen i sin framtida sammanfattande rapport och sina generaldirektorats årliga verksamhetsrapporter förser parlamentet med tydlig information om vilka medlemsstater som har de minst effektiva kontrollsystemen samt gör en årlig klassificering av medlemsstaterna för varje EU-fond. Dessutom uppmanar parlamentet revisionsrätten att utarbeta en likadan förteckning på grundval av sina revisioner.

136. Europaparlamentet uppmärksammar revisionsrättens iakttagelse, liknande den som den gjorde angående 2007, att omfattningen på och graden av reservationerna i de årliga verksamhetsrapporterna gör att allvaret i problemen avseende oriktigheter och ineffektiva kontrollsystem underskattas. Parlamentet anser därför att generaldirektoraten bör inta en mer försiktig hållning och reservationernas omfattning följaktligen öka.

137. Europaparlamentet fäster uppmärksamhet vid att utgifterna för sammanhållningspolitiken har vissa särdrag till följd av systemet med flerårig förvaltning, och understryker att de finansiella korrigeringarna görs under efterföljande år och även vid utgången av programperioden. Detta ger generellt kommissionen möjligheter att upptäcka och korrigera ett stort antal oegentligheter.

138. Europaparlamentet välkomnar kommissionens kvartalsrapporter om finansiella korrigeringar och intensifieringen av de finansiella korrigeringarna från kommissionens sida under 2008 och 2009. Däremot är det beklagligt att systemet för finansiella korrigeringar har föga avskräckande effekt på medlemsstaterna, eftersom dessa kan ersätta alla icke stödberättigande utgifter som identifieras av kommissionen eller revisionsrätten med stödberättigande utgifter. Parlamentet anser att kommissionen bör se till att det i framtiden bara är oegentligheter som medlemsstaterna själva identifierar som kan ersättas med andra utgifter utan att medlemsstaten i fråga går miste om medel.

139. Europaparlamentet beklagar den bristande kvaliteten på vissa medlemsstaters rapportering till kommissionen om återvinningar och finansiella korrigeringar, som gör att kommissionens kvartalsrapporter till parlamentet blir ofullständiga och av begränsad användbarhet. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta ytterligare åtgärder för att säkerställa att medlemsstaterna fullgör sina skyldigheter genom att noggrant kontrollera och bedöma de inkomna uppgifternas fullständighet och tillförlitlighet, och ser fram emot att motta den nya vägledningen för attesterande myndigheter, som bland annat ska innehålla kommissionens rekommendationer om hur rapporteringsförfarandena ska förbättras. Kommissionen ombeds också att i sin framtida sammanfattande rapport identifiera de medlemsstater som inte till fullo uppfyller rapporteringskraven.

140. Europaparlamentet konstaterar att antalet oegentligheter som medlemsstaterna anmält till Olaf avseende 2008 varierar kraftigt: Italien 802, Spanien 488, Storbritannien 483, Portugal 403, Tyskland 372, Polen 329, Nederländerna 262, Sverige 146, Frankrike 98, Grekland 96, Republiken Tjeckien 80, Republiken Slovakien 62, Ungern 39, Österrike 37, Belgien 35, Estland 28, Finland 28, Litauen 26, Lettland 22, Slovenien 13, Cypern 4, Bulgarien 4, Irland 2, Malta 1 och Rumänien 0. Parlamentet hyser farhågor om att detta pekar på ett mindre enhetligt rapporteringssystem.

141. Europaparlamentet konstaterar att inga fall av bedrägerier anmälts till kommissionen när det gäller granskade projekt och betonar att felnivån i revisionsrättens rapport inte nödvändigtvis hänför sig till bedrägerier.

142. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ständigt övervaka rimligheten i de rapporterade siffrorna och på grundval av sina egna undersökningar kontrollera rapporteringssystemens effektivitet i fall då antalet rapporterade oegentligheter förefaller överdrivet lågt.

143. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lämna detaljerad information om genomförandesiffrorna och distributionssystemen för de grekiska myndigheternas utbetalningar ur Europeiska unionens solidaritetsfond efter de förödande skogsbränderna. Parlamentet uppmanar kommissionen att lämna information om de efterhandskontroller som genomfördes samt resultaten av dem.

144. Europaparlamentet välkomnar revisionsrättens beslut att i arbetsprogrammet för 2010 inkludera granskningarna av ESF och Eruf när det gäller turism, yrkesutbildning för kvinnor och offentlig dricksvattenförsörjning, som är särskilt viktiga aspekter för utvecklingen av lokalsamhällena.

145. Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten att bedöma hur de externa utvärderingarna med anknytning till strukturfonderna och Sammanhållningsfonden utförs av förvaltningsmyndigheterna, och att särskilt kontrollera att utvärderingarna är oberoende när de betalas av den granskade parten.

146. Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten att, i fråga om mänskliga resurser, utvärdera medlemsstaternas revisionsmyndigheters kapacitet att genomföra revisioner samt deras oberoende när de bedömer huruvida förvaltningskontrollsystemet följer rådande bestämmelser.

Sysselsättning och sociala frågor

147. Europaparlamentet välkomnar att Europeiska socialfonden (ESF) utnyttjat åtagandebemyndigandena till 100 procent (10,6 miljarder EUR) och betalningsbemyndigandena till 97,1 procent (8,8 miljarder EUR). Parlamentet ger kommissionen erkännande för en förbättrad ekonomisk förvaltning.

148. Europaparlamentet har bevis på en lägre felprocenten för ESF än de 11 procent som rapporterats för strukturfonderna generellt. Parlamentet uppmanar kommissionen att meddela sin egen siffra för ESF:s felprocent och att undersöka möjligheten att stärka ESF:s autonomi inför nästa finansieringsperiod.

149. Europaparlamentet påminner om att generaldirektoratet för sysselsättning som förvaltar medlen har i uppgift att vidta åtgärder för att förebygga bedrägerier och korruption. Parlamentet välkomnar det nära samarbetet med Olaf. Parlamentet kräver att bedrägerier inom ESF även följs upp och bestraffas av behöriga nationella rättsliga myndigheter.

150. Europaparlamentet konstaterar att felnivån inte nödvändigtvis hänför sig till bedrägerier, och efterlyser därför en klar åtskillnad i framtiden mellan bedrägerier och felprocent.

151. Europaparlamentet välkomnar de insatser som kommissionen gjort för att genom årliga kontrollrapporter från revisionsorganen och sammanfattande årsrapporter få fram en omfattande redovisning från samtliga medlemsstater. Parlamentet begär att redovisningsskyldigheten prövas så att inte samma uppgifter krävs in flera gånger. Parlamentet anser att felaktiga eller ofullständiga redovisningsrapporter från de nationella förvaltnings- och kontrollorganen såväl som bristande iakttagande av minimikraven i budgetförordningarna är oacceptabelt och bör leda till påföljder. Kommissionen uppmanas därför att utarbeta förslag om förbättring och utvidgning av den nuvarande rapporteringsskyldigheten och införa en sanktionsmekanism.

152. Europaparlamentet konstaterar att det under anslagstilldelningen kan förekomma intressekonflikter mellan förvaltarna och mottagarna av anslag. Parlamentet uppmanar kommissionen att med lämpliga medel tillämpa reglerna för undvikande av intressekonflikter under anslagstilldelningen på de nationella förvaltningsnivåerna.

153. Europaparlamentet understryker de särskilda behoven hos målgrupper och projektansvariga inom ESF. Parlamentet föreslår att frivilligarbete inom ideella organisationer och bidrag i natura ska räknas med i samfinansieringen av projekt. Parlamentet ber de projektansvarig att göra en uppdaterad undersökning av ESF:s förvaltningskostnader uppdelade på medlemsstater och projekt.

154. Europaparlamentet påminner om de senaste ändringar av strukturfondsförordningarna (förordning (EG) nr 1341/2008 (16), förordning (EG) nr 284/2009 (17), förordning (EG) nr 396/2009 (18), förordning (EG) nr 397/2009 (19), förordning (EG) nr 846/2009 (20)) som gjorts för att förenkla förvaltningen. Parlamentet begär en rapport om effekterna av dessa ändringar.

155. Europaparlamentet konstaterar att sådana förenklade förfaranden är av avgörande betydelse för att minska de administrativa bördorna på nationell, regional och lokal nivå. Parlamentet betonar att man måste se till att dessa förfaranden inte ger upphov till större felprocent i framtiden.

Inre politik

Forskning, energi och transport

156. Europaparlamentet välkomnar den lilla minskningen av antalet fel jämfört med tidigare år inom detta verksamhetsområde samt framstegen när det gäller försenade betalningar, då revisionsrätten funnit att kommissionen har förbättrat sina resultat betydligt under 2008 när det gäller att betala ut ersättningar till stödmottagarna i tid.

157. Europaparlamentet uppmanar kommissionen eftertryckligen att göra sitt yttersta för att bibehålla 2008 års positiva utveckling på detta område, som står under kommissionens direkta ekonomiska förvaltning.

158. Europaparlamentet konstaterar dock med oro att revisionsrättens revision när det gäller forskning, energi och transport generellt sett återigen visar på en väsentlig förekomst av fel i fråga om betalningar till stödmottagare och i fråga om kommissionens system för övervakning och kontroll, som inte i tillräcklig grad minskar den inneboende risken för att för högt redovisade kostnader ersätts.

159. Europaparlamentet är särskilt oroat över den utestående reservation som de fyra forskningsansvariga enheterna gjort på grund av andelen kvarstående fel som påverkar kostnadsredovisningar inom ramen för sjätte ramprogrammet.

160. Europaparlamentet noterar också de i systemet inneboende skillnaderna i behandlingen av EU-fondernas stödmottagare inom olika sektorer, program och förvaltningsmetoder.

161. Europaparlamentet anser att det finns risk för att den offentliga bilden av EU tar skada av att de berörda parterna inser att det tillämpas strängare kontrollsystem inom jordbrukssektorn än på forskningsområdet.

162. Europaparlamentet konstaterar att vissa av de rättsliga bestämmelserna om forskningsfinansiering (t.ex. om sanktioner) tidigare inte tillämpats och uppmanar kommissionen att råda bot på denna situation och trygga en fullständig och enhetlig tillämpning av de befintliga rättsliga bestämmelserna.

163. Europaparlamentet upprepar samtidigt de krav som det ställde i sin ovannämnda resolution av den 23 april 2009 (bl.a. punkt 117), särskilt sin begäran om att det inte ska förekomma några retroaktiva ändringar och att stödmottagarnas legitima förväntningar ska uppfyllas, samt att godkännanden av intyg avseende den metod som tillämpas i förhållande till genomsnittliga personalkostnader, där inga synliga framsteg har gjorts, ska påskyndas. Parlamentet uppmanar kommissionen att i syfte att säkra en god lagstiftning lägga fram förslag som är realistiska sett till såväl mål som förfaranden i framtiden.

164. Parlamentet konstaterar i detta avseende med djup oro att endast ett intyg om den metod som har tillämpats i samband med genomsnittliga personalkostnader har godkänts.

165. Europaparlamentet ser även negativt på bristen på tydlig information rörande Galileos tillgångar. Kommissionen ombeds att hämta in den information som behövs för att kunna göra en inventering i syfte att kontrollera redovisningskriterierna och bedöma värderingen av de Galileotillgångar som Europeiska rymdorganisationen förfogar över. Dessutom uppmanas kommissionen att översända denna information till parlamentet före slutet av 2010.

166. Europaparlamentet finner det oroande att den befintliga regleringen av det gällande ramprogrammet inte motsvarar behoven i en modern forskningsmiljö och anser att modernisering och förenkling måste högprioriteras inom ramen för ett nytt ramprogram.

167. Europaparlamentet anser att beräkningen av kostnader som man begär ersättning för måste förenklas om situationen ska kunna förbättras och uppmanar kommissionen att fortsätta sina insatser för att utforma enklast möjliga regler för mottagarna av programstöd. Vidare efterfrågar parlamentet en tydlig definition av de nödvändiga kriterierna för att bedöma huruvida stödmottagarnas metoder för kostnadsberäkning följer lagstadgade krav.

168. Europaparlamentet understryker att kommissionen måste säkerställa ett strikt genomförande av kontrollerna, särskilt genom att i enlighet med revisionsrättens rekommendationer förbättra revisionsintygens tillförlitlighet, effektivt genomföra sin strategi för efterhandsrevisioner, besluta om påföljder när det är lämpligt samt göra återvinningar eller korrigeringar i tid i fall då redovisade kostnader har lett till felaktiga ersättningar.

169. Europaparlamentet begär också att kommissionen betänker fördelningen av verksamheterna mellan generaldirektoraten med ansvar för forskning, eftersom revisionsrätten menar att denna fördelning i kombination med det faktum att man inte använder sig av ett integrerat informationssystem för styrning försvårar en effektiv samordning, särskilt för uppföljningen av granskningsresultat.

Miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet

170. Europaparlamentet anser att genomförandegraden totalt sett är tillfredställande för budgetposterna för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet.

171. Europaparlamentet framhåller att det totala budgetgenomförandet på miljöområdet är 95,15 procent, att 99,75 procent av åtagandebemyndigandena på folkhälsoområdet ingåtts och att 98 procent av kapitlet livsmedelssäkerhet och djurhälsa genomförts, vilket är ett tillfredställande resultat.

172. Europaparlamentet konstaterar att sex pilotprojekt och förberedande åtgärder genomfördes under 2008 års budget.

173. Europaparlamentet välkomnar att man uppnått ett genomförande på 99,26 procent av driftsbudgeten för Life+. Parlamentet noterar att 196 projekt valdes ut. Parlamentet noterar vidare att 52 procent av de beviljade anslagen gick till projekt för ”natur och biologisk mångfald”. Parlamentet anser dock att det fortfarande finns utrymme för förbättringar i kommissionens förvaltning när det gäller att garantera hållbarheten för samfinansierade projekt.

174. Europaparlamentet konstaterar i detta hänseende att förbättringar skulle kunna uppnås genom att man ser till att stödåtgärder redan finns på plats när ansökningsomgångarna inleds, genom att man ytterligare förbättrar spridningen av den kunskap som Life-projekten ger upphov till och genom att man förstärker den systematiska uppföljningen av projekten efter att de avslutats.

175. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare utveckla stödet och den specifika utbildningen för de sökande och att utarbeta användarvänliga riktlinjer. Omedelbar uppmärksamhet bör ges åt de delar av programmen som har haft en låg genomförandegrad och åtgärder bör därefter vidtas.

176. Europaparlamentet betonar vikten av att ge ytterligare och riktat stöd till sökande som genomför projekt under folkhälsoprogrammet i syfte att undvika orimliga ersättningsanspråk och ofullständiga ekonomiska redovisningar vilket ger upphov till långdragna procedurer. Dessutom anser parlamentet att anbudsinfordringarna måste vara tydliga och användarvänliga för att undvika projektansökningar som på grund av sin storlek och tillhörande höga kostnader uppenbart inte är bidragsberättigande eller som är av dålig kvalitet.

177. Europaparlamentet noterar med tillfredsställelse det framgångsrika genomförandet av gemenskapens tobaksfond och är övertygat om att detta instrument är viktigt.

178. Europaparlamentet påminner kommissionen om dess ansvar gentemot genomförandeorganet för hälso- och konsumentfrågor. Genomförandeorganet förvaltade 256 projekt med kostnadsdelning, vilka motsvarar ett sammanlagt bidrag på 119 miljoner EUR från EU:s budget, samt organiserade expertmöten och informationsdagar. Genomförandeorganets arbete under 2008 var tillfredsställande.

Inre marknaden och konsumentskydd

179. Europaparlamentet beklagar att årliga verksamhetsrapporterna från kommissionens generaldirektorat och enheter finns tillgängliga online på endast ett språk. Parlamentet uppmanar kommissionen att förbättra situationen för det kommande årets rapporter.

180. Europaparlamentet påpekar att fel i samband genomförandet av budgeten ofta är en konsekvens av att reglerna och förfarandena för utgifter är alltför komplicerade. Parlamentet uppmuntrar därför kommissionen att göra ytterligare insatser för att förenkla den rättsliga ramen, särskilt för att lösa de återstående problemen i vissa kontrollsystem.

181. Europaparlamentet beklagar det faktum att medlemsstaterna gör väldigt få fysiska kontroller av import, trots revisionsrättens många rekommendationer och det faktum att tullinkomsterna utgör en stor del av de totala inkomsterna i budgeten för 2008. Parlamentet vill därför att kommissionen uppmanar medlemsstaterna att finna en lämplig balans mellan fysiska kontroller av import och revisioner efter klarering av ekonomiska aktörer.

182. Europaparlamentet välkomnar de förbättringar som gjorts för att nå en genomförandegrad på 92 procent för betalningsbemyndigandena för genomförande och utveckling av den inre marknaden (budgetpost 12 02 01). Parlamentet noterar genomförandegraden på 48 procent för programmet Solvit (budgetpost 12 02 02), som beror på att betalningsbemyndigandena endast användes under denna budgetposts första år. Parlamentet uppskattar därför att genomförandegraden för åtagandebemyndigandena har nått 97 procent.

183. Europaparlamentet medger att en genomförandegrad på 97 procent för betalningsbemyndigandena för tullpolitik (budgetposterna 14 04 01 och 14 04 02) är en stor förbättring jämfört med föregående år tack vare en förbättrad beräkningsmetod, och uppmanar kommissionen att fortsätta på denna väg.

184. Europaparlamentet uppskattar de insatser som gjorts för att nå en genomförandegrad på 97 procent för betalningsbemyndigandena för programmet för konsumentpolitik (budgetposterna 17 02 01 och 17 02 02).

Transport och turism

185. Europaparlamentet konstaterar att det i 2008 års budget, såsom den slutgiltigt har antagits och senare ändrats under budgetåret, avsattes ett totalt belopp på 2 516 000 000 EUR i åtagandebemyndigande och 1 703 000 000 EUR i betalningsbemyndiganden, specifikt för insatser inom transportutskottets ansvarsområde. Parlamentet noterar vidare att dessa belopp omfattar följande: — 969 425 000 EUR i åtagandebemyndiganden och 892 308 000 EUR i betalningsbemyndiganden för det transeuropeiska transportnätet (TEN-T). — 13 600 000 EUR i åtagandebemyndiganden och 10 000 000 EUR i betalningsbemyndiganden för transportsäkerhet. — 39 080 000 EUR i åtagandebemyndiganden och 37 958 000 EUR i betalningsbemyndiganden för Marco Polo-programmet. — 96 160 000 EUR i åtagandebemyndiganden och 98 000 000 EUR i betalningsbemyndiganden för transportbyråerna och övervakningsmyndigheten för Galileo. — 468 472 000 EUR i åtagandebemyndiganden och 345 402 000 EUR i betalningsbemyndiganden för transporter, inbegripet ett prioriterat område för hållbar rörlighet i städer, inom det sjunde ramprogrammet för forskning och utveckling. — 5 350 000 EUR i åtagandebemyndiganden och i betalningsbemyndiganden för transportsäkerhet, inbegripet förberedande åtgärder för att underlätta trafiken vid gränsövergångarna vid EU:s yttre nordostliga gräns. — 2 500 000 EUR i åtagandebemyndiganden och 1 500 000 EUR i betalningsbemyndiganden för turism.

186. Europaparlamentet noterar att revisionsrätten vid behandlingen av budgeten för 2008 har valt att koncentrera sig på forsknings- och energipolitiken snarare än på transportpolitiken.

187. Europaparlamentet välkomnar att både åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden för TEN-T-projekt fortsättningsvis utnyttjas i hög grad, nästan till 100 procent vardera, och uppmanar medlemsstaterna att garantera en tillräcklig finansiering via de nationella budgetarna för att matcha detta gemenskapsåtagande. Parlamentet påminner om att det stödde förslaget om en högre EU-finansieringsnivå. Parlamentet noterar att man i förbindelse med översynen av de prioriterade TEN-T-projekten 2010 får möjlighet att bedöma om dessa utgifter har varit tillräckliga och effektiva.

188. Europaparlamentet är oroat över att utnyttjandegraden för de betalningsbemyndiganden som avsatts för transportsäkerheten har varit låg för andra året i rad (79 %). Parlamentet noterar att utnyttjandegraden för betalningsbemyndigandena för Marco Polo II-programmet var särskilt låg (40 %), och att utnyttjandegraden för betalningsbemyndigandena för optimeringen av transportsystemen endast var 67 %. Parlamentet påminner om att det belopp som fördes upp i 2008 års budget i de båda fallen var det belopp som föreslagits i kommissionens preliminära budgetförslag.

189. Europaparlamentet beklagar den exceptionellt låga utnyttjandegraden av betalningsbemyndigandena för passagerarnas rättigheter (27 %). Parlamentet noterar att de betalningar som gjorts endast utgör 55 % av det belopp som föreslogs av kommissionen i det preliminära budgetförslaget. Parlamentet understryker att investeringar i bland annat information till passagerarna om deras rättigheter är av största vikt för en effektiv tillämpning av bestämmelserna.

190. Europaparlamentet understryker att utnyttjandegraden för betalningsbemyndigandena för Galileo-programmet (50 %) var för låg med hänsyn till programmets betydelse för logistiksektorn och sektorn för hållbara transporter.

191. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ge en detaljerad förklaring till underutnyttjandet av dessa anslag samt redogöra för de åtgärder den tänker vidta för att undvika att problemet upprepas.

192. Europaparlamentet noterar att den urvalsbaserade granskningen visar att felnivån troligtvis ligger mellan 2 % och 5 %. Parlamentet uppmanar kommissionen att intensifiera ansträngningarna för att få ner denna nivå till under 2 %.

193. Europaparlamentet ser med tillfredställe att revisionsrätten har konstaterat att de årliga räkenskaperna för genomförandeorganet för det transeuropeiska transportnätet i allt väsentligt är lagliga och korrekta. Parlamentet oroar sig över förseningarna när det gäller rekryteringen och gläder sig över organets målsättning att tillsätta de tjänster som för närvarande är vakanta.

194. Europaparlamentet beklagar bristen på uppgifter om de åtgärder som vidtagits på området för turism, och välkomnar den nya juridiska och ekonomiska ram som införs genom Lissabonfördraget och som gör det möjligt att utöka åtgärderna på EU-nivå inom denna sektor (social och kulturell turism, turistmål som utmärker sig m.m.), åtgärder som får stöd genom en flerårig budgetram.

195. Europaparlamentet uppmanar åter kommissionen att årligen ge parlamentet och rådet en mer detaljerad beskrivning av utgifterna under varje budgetpost jämfört med kommentarerna/anmärkningarna till varje post.

Kultur och utbildning

196. Europaparlamentet välkomnar kommissionens insatser för ökad öppenhet och användarvänlighet och stöder fortsatta steg i samma riktning. Parlamentet begär, inför de kommande halvtidsöversynerna av de fleråriga programmen, att det görs en djupgående undersökning av genomförandet och förvaltningsstrukturerna. Parlamentet rekommenderar att man bland annat mäter kundtillfredsställelsen med nationella programkontor. Parlamentet erinrar i detta sammanhang om att nästan 70 procent av de fleråriga programmens budget genomförs av nationella programkontor.

197. Europaparlamentet välkomnar kommissionens vägledning för de nationella myndigheterna när det gäller övervakningen av de nationella programkontorens arbete, i syfte att ytterligare underlätta programförvaltningen i medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att aktivt övervaka de nationella programkontorens programförvaltning, för att undvika avbrott i genomförandet av delar av de fleråriga programmen. Parlamentet stöder kommissionens strikta linje med avbrutna betalningar till nationella programkontor vid konstaterade brister i förvaltningen. Parlamentet uppmanar alla berörda parter att undvika de negativa följder för mottagarna som orsakas av sådana brister. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att de nationella programkontorens kostnader för administration och personal hålls åtskilda från de stödmedel som ska betalas ut, för att på så sätt åstadkomma större öppenhet och bättre kostnadskontroll.

198. Europaparlamentet varnar för orimliga kontrollåtgärder som inte står i proportion till den förvaltade budgeten. Parlamentet anser att kontrollskyldigheten aldrig får leda till påtryckningar mot storskalighet som höjer tröskeln för deltagarna.

199. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att mot bakgrund av översynen av budgetförordningen sträva efter ett nytt arrangemang som gör det tillåtet för stödmottagarna att skaffa sig mer egna medel utan att behöva befara att detta ska leda till en minskning av det stöd de beviljats i form av samfinansiering från EU.

200. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med de nationella programkontoren försöka hitta en rimlig och flexibel lösning på problemet med upplupna ränteintäkter från decentraliserade budgetmedel som inte har utnyttjats, ^å vilka källskatt dras i medlemsstaterna men som de nationella programkontoren måste återbetala till hela beloppet.

201. Europaparlamentet noterar att mängden felaktiga betalningar har minskat avsevärt men anser att det behövs ytterligare förbättringar för mellanliggande betalningar och slutbetalningar. Parlamentet uppmanar kommissionen att noggrannare kontrollera den årliga revisionsförklaringen i efterhand för programmet för livslångt lärande genom kontrollbesök och direktkontroller.

202. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över de byråkratiska hindren för programmet ”Aktiv ungdom”. Parlamentet önskar särskilt se att åtgärderna under programområdena 1.1 och 1.3 blir mer lättillgängliga och betonar att urvalskriterierna måste vara tydliga och begripliga för de sökande. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga en ny fördelningsmodell för stödet inom programmet ”Aktiv ungdom” så att det kan betalas ut till småskaliga ungdomsprojekt som inte lyckas bli självfinansierande under rådande förhållanden.

Medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor

203. Europaparlamentet noterar en relativ minskning av nivån för genomförandet av åtaganden i budgeten för området för frihet, säkerhet och rättvisa för 2008 jämfört med 2007 (87,51 procent för 2008 jämfört med 90,29 procent för 2007). Parlamentet konstaterar att 75 000 000 EUR har förts över 2009, men noterar att enligt uppgifter från kommissionen så hade åtaganden ingåtts för detta belopp före den 31 mars 2009. Parlamentet påpekar att genomförandenivån avseende betalningar har ökat jämfört med 2007 (80, 88 procent 2008 mot 60, 41 procent 2007). Parlamentet uppmanar generaldirektoratet för frihet, säkerhet och rättvisa att försöka fortsätta att öka genomförandenivån för åtaganden och betalningar under 2009.

204. Europaparlamentet beklagar att den första förfinansiering som betalades ut till medlemsstaterna inom ramen för fonden för de yttre gränserna inte kunde göras av kommissionen före de sista månaderna 2008, eftersom genomförandebestämmelserna antogs först den 5 mars 2008 och eftersom de första versionerna av beskrivningar av förvaltnings- och kontrollsystem samt programdokument som vissa medlemsstater lämnat in dessutom var kraftigt försenade eller av otillräcklig kvalitet.

205. Europaparlamentet konstaterar att ansvarsfriheten för genomförandet av budgeten för organen under de kommande åren mer bör baseras på det relevanta utskottets bedömning av organets prestationer under året.

Andra generationen av Schengens informationssystem

206. Europaparlamentet är djupt bekymrat över förseningarna i upprättandet av andra generationen av Schengens informationssystem och följderna av dessa förseningar för EU:s budget och medlemsstaternas budgetar. Parlamentet konstaterar att ”milstolpe 1-testet” avseende stabiliteten, pålitligheten och prestandan hos SIS II-projektet, som genomfördes i slutet av januari 2010, inte var framgångsrikt.

207. Europaparlamentet erinrar om kommissionens skyldighet enligt rådets förordning (EG) nr 1104/2008 av den 24 oktober 2008 om migrering från Schengens informationssystem (SIS 1+) till andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (21) och rådets beslut 2008/839/RIF av den 24 oktober 2008 om migrering från Schengens informationssystem (SIS 1+) till andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (22) att lämna in en framstegsrapport om utvecklingen av SIS II och migreringen från SIS 1 + till SIS II till parlamentet och rådet var sjätte månad och första gången efter första halvåret 2009. Parlamentet konstaterar att den första framstegsrapporten, som omfattar perioden från januari 2009 till juni 2009 (KOM(2009) 0555), och som offentliggjordes den 22 oktober 2009, är inaktuell och att den andra framstegsrapporten ännu inte är tillgänglig.

208. Europaparlamentet upprepar rådets och parlamentets begäran till kommissionen – som gjordes av rådet i dess slutsatser om den fortsatta inriktningen för SIS II av den 4–5 juni 2009 och av parlamentet i dess resolution av den 22 oktober 2009 om utvecklingen av Schengens informationssystem II och Informationssystemet för viseringar (23) – att den ska garantera fullständig öppenhet när det gäller de finansiella asp