30.4.2004 Europeiska unionens officiella tidning L 139/55 SV 
EUROPAPARLAMENTETS OCH 
RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 853/2004 
av den 29 april 2004 
 
om fastställande av särskilda hygienregler 
för livsmedel av animaliskt ursprung 
  
EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA 
FÖRORDNING 
 
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 152.4 b 
i detta,  
med beaktande av kommissionens förslag
1, 
 
med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande2, 
 efter att ha hört Regionkommittén, 
 
i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget
3, och 
 
                                                 
1  EGT C 365 E, 19.12.2000, s. 58. 
2  EGT C 155, 29.5.2001, s. 39. 
3  Europaparlamentets yttrande av den 15 maj 2002 (EUT C 180 E, 31.7.2003, s. 288), rådets 
gemensamma ståndpunkt av den 27 oktober 2003 (EUT C 48 E, 24.2.2004, s. 23), 
Europaparlamentets ståndpunkt av den 30 ma rs 2004... (ännu inte offentliggjord i EUT) och 
rådets beslut av den 16 april 2004. 
 
 av följande skäl: 
 
(1) Genom förordning (EG) nr .../20041 fastställde Europaparlamentet och rådet grundläggande 
regler för livsmedelshygien för livsmedelsföretagare. 
 
(2) För vissa livsmedel, som kan utgöra en särskild fara för människors hälsa, krävs det särskilda 
hygienregler. Detta gäller särskilt livsmedel av animaliskt ursprung, i fråga om vilka 
förekomsten av mikrobiologiska och kemiska faror ofta har rapporterats. 
 
(3) Inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken har många direktiv antagits för att 
fastställa särskilda hälsoregler för produkti on och utsläppande på marknaden av produkter 
som ingår i förteckningen i bilaga I till fördraget. Dessa häls oregler har minskat 
handelshindren för de berörda produkterna, vilket har bidragit till förverkligandet av den inre marknaden, samtidigt som reglerna garanterar att folkhälsoskyddet hålls på en hög nivå. 
 
(4) Dessa regler innehåller gemensamma principer för folkhälsan, i synnerhet när det gäller 
tillverkares och behöriga myndigheters ansvar, kr av på anläggningarnas struktur, drift och 
hygien, förfaranden för godkännande av anläggningarna, krav på lagring och transport samt märkning med kontrollmärke. 
 
(5) Dessa principer utgör en gemensam grund för hygienisk produktion av livsmedel av 
animaliskt ursprung, vilket gör en förenkling av gällande direktiv möjlig. 
 (6) Ytterligare förenkling bör åstadkommas genom tillämpning av samma bestämmelser på alla 
produkter av animaliskt ursprung när detta är lämpligt. 
                                                
 
1  Sidan ... i detta nummer av EUT. 
 
 (7) En förenkling möjliggörs även genom kraven i förordning (EG) nr .../2004* på att 
livsmedelsföretagare som genomför något  led i produktions-, bearbetnings- eller 
distributionskedjan för livsmedel efter primärproduktion och därmed sammanhängande 
verksamhet skall införa, genomföra och upprätthålla förfaranden grundade på principerna om 
faroanalys och kritiska styrpunkter (HACCP). 
 (8) Dessa faktorer motiverar tillsammans en omarbetning av de särskilda hygienreglerna i de 
gällande direktiven. 
 
(9) Huvudsyftena med omarbetningen är att säkerställa en hög konsumentskyddsnivå med 
avseende på livsmedelssäkerhet, särskilt genom att samma regler skall gälla för 
livsmedelsföretagare i hela gemenskapen, samt att se till att den inre marknaden för produkter 
av animaliskt ursprung fungerar väl och på så sätt bidrar till att den gemensamma jordbrukspolitikens mål uppnås. 
 
(10) De närmare hygienreglerna för produkter av  animaliskt ursprung måste behållas och, där 
konsumentskyddet så kräver, förstärkas. 
 (11) Gemenskapsreglerna bör inte tillämpas på primärproduktion för användning inom 
privathushåll eller på enskildas beredning,  hantering eller lagring av livsmedel för 
konsumtion inom privathushåll. Vid direkta leve ranser av små mängder primärprodukter eller 
vissa typer av kött från den producerande livs medelsföretagaren till konsumenten eller en 
lokal detaljhandelsanläggning är det dessutom lämpligt att skydda folkhälsan genom nationell lagstiftning, särskilt med tanke på de nära förbindelserna mellan producent och konsument. 
                                                
 
* Publikationsbyrån skall införa det officiella  numret för förordningen om livsmedelshygien 
(se även skäl 1). 
 
 (12) Kraven i förordning (EG) nr .../2004* är generellt tillräckliga för att garantera 
livsmedelssäkerhet i anläggningar som bedriver detaljhandelsverksamhet som omfattar direkt 
försäljning eller leverans av livsmedel av animaliskt ursprung till konsumenten. Den här 
förordningen bör generellt vara tillämplig på grossistverksamhet (det vill säga när en 
detaljhandelsanläggning vidtar åtgärder för att le verera livsmedel av animaliskt ursprung till 
en annan anläggning). Om man bortser från de särs kilda temperaturkrav som fastställs i denna 
förordning bör dock kraven i förordning (EG) nr .../2004* vara tillräckliga när det gäller sådan 
grossistverksamhet som endast omfattar lagring eller transport. 
 
(13) Medlemsstaterna bör ges viss möjlighet att själva bedöma huruvida kraven i denna förordning 
bör utvidgas eller begränsas till att omfatta detaljhandel enligt nationell lagstiftning. De får 
dock begränsa tillämpningen endast om de anse r att kraven i förordning (EG) nr .../ 2004* är 
tillräckliga för att de livsmedelshygieniska kraven skall uppfyllas och om leverans av livsmedel av animaliskt ursprung från en detaljhandelsanläggning till en annan anläggning är 
en marginell, lokal och begränsad verksamhet. Sådan leverans bör därför endast utgöra en 
liten del av anläggningens näringsverksamhet. De anläggningar som erhåller leverans bör 
ligga i dess omedelbara närhet och leveransen bör avse endast vissa typer av produkter eller 
anläggningar. 
                                                
 
* Publikationsbyrån skall införa det officiella  numret för förordningen om livsmedelshygien 
(se även skäl 1). 
 
 (14) I enlighet med artikel 10 i fördraget skall medlemsstaterna vidta alla lämpliga åtgärder för att 
säkerställa att livsmedelsföretagarna fullgör sina skyldigheter enligt denna förordning. 
 
(15) Spårbarhet av livsmedel är väsentlig för livsmedelssäkerheten. Livsmedelsföretagare med 
ansvar för anläggningar som skall godkännas enligt den här förordningen bör inte endast följa 
de allmänna bestämmelserna i förordning (EG) nr 178/20021 utan även se till att alla 
produkter av animaliskt ursprung som de släpper ut på marknaden är försedda med antingen 
kontroll- eller identifieringsmärke. 
 
(16) Livsmedel som importeras till gemenskapen sk all uppfylla de allmänna krav som föreskrivs i 
förordning (EG) nr 178/2002, eller uppfylla bestämmelser som är likvärdiga med 
gemenskapens bestämmelser. I den här förordninge n fastställs vissa särskilda hygienkrav för 
livsmedel av animaliskt ursprung som importeras till gemenskapen. 
                                                 
1 Europaparlamentets och rådets förordning  (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om 
allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska 
myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller 
livsmedelssäkerhet (EGT L 31, 1.2.2002, s. 1). Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1642/2003 (EUT L 245, 29.9.2003, s. 4). 
 
 (17) Antagandet av denna förordning bör inte sänka den skyddsnivå som fastställs genom de 
tilläggsgarantier som Finland och Sverige fick vid anslutningen till gemenskapen och som har 
bekräftats av beslut 94/968/EG1, 95/50/EG2, 95/160/EG3, 95/161/EG4, 95/168/EG5, 
95/409/EG6, 95/410/EG7 och 95/411/EG8. I förordningen bör det fast ställas ett förfarande som 
under en övergångsperiod beviljar garantier åt alla medlemsstater som har ett motsvarande 
godkänt nationellt kontrollprogram som i fråga om de berörda livsmedlen av animaliskt ursprung är likvärdigt dem som godkänts för Finland och Sverige. I Europaparlamentets och 
rådets förordning (EG) nr 2160/2003 av den 17 november 2003 om bekämpning av 
salmonella och andra livsmedel sburna zoonotiska smittämnen
9 föreskrivs det ett liknande 
förfarande vad gäller levande djur och kläckägg. 
 
(18) Struktur- och hygienkraven i denna föror dning bör gälla för alla anläggningar, även små 
företag och mobila slakterier. 
                                                 
1 EGT L 371, 31.12.1994, s. 36. 
2 EGT L 53, 9.3.1995, s. 31. 
3 EGT L 105, 9.5.1995, s. 40. 
4 EGT L 105, 9.5.1995, s. 44. 
5 EGT L 109, 16.5.1995, s. 44. 
6 EGT L 243, 11.10.1995, s. 21. 
7 EGT L 243, 11.10.1995, s. 25. 
8 EGT L 243, 11.10.1995, s. 29. 
9  EUT L 325, 12.12.2003, s.1. 
 
 (19) Det är lämpligt med flexibilitet för att möjliggöra fortsatt användning av traditionella metoder 
i alla led i produktions-, bearbetnings- elle r distributionskedjan för livsmedel och i 
förhållande till krav på anläggningarnas struktur. Flexibilitet är särskilt viktigt för områden 
med särskilda geografiska begränsningar, såsom de regioner i de yttersta randområdena som 
avses i artikel 299.2 i fördraget. Flexibiliteten bör dock inte äventyra livsmedelssäkerheten. 
Eftersom alla livsmedel som produceras i enlighet med hygienreglerna normalt kommer att omsättas fritt i gemenskapen, bör dessutom de t förfarande som tillåte r medlemsstaterna att 
vara flexibla vara helt öppet. Förfarandet bör omfatta möjligheten att, vid behov och för att 
lösa konflikter, diskutera i Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa, som 
inrättats genom förordning (EG) nr 178/2002 och det bör bereda möjlighet för kommissionen 
att samordna processen och vidta lämpliga åtgärder. 
 
(20) Definitionen av maskinurbenat kött bör vara generisk och omfatta alla metoder av 
maskinurbening. Den snabba tekniska utvecklingen på detta område innebär att definitionen 
bör vara flexibel. De tekniska kraven på maskinurbenat kött bör dock variera beroende på en 
riskvärdering för produkten på grundval av olika metoder. 
 
(21) Livsmedelsföretagarna, inbegripet fodersek torn, samverkar och de överväganden som görs i 
fråga om djurhälsa, djurens välbefinnande och folkhälsa i alla led av 
produktions-, bearbetnings- och distributionskedj or är kopplade till varandra. Detta förutsätter 
en tillfredsställande kommunikation mellan de olika intressenterna längs hela 
livsmedelskedjan, från primärproduktionen till detaljhandeln. 
 
 (22) För att säkerställa en korrekt besiktning av sådant kött av frilevande vilt som är föremål för 
jakt och som släpps ut på gemenskapsmarknaden, bör kropparna och inälvorna av dessa djur 
överlämnas till en vilthanteringsanläggning för officiell besiktning efter slakt. För att bevara 
vissa jakttraditioner utan att därigenom inverka menligt på livsmedelssäkerheten är det dock 
lämpligt att utbilda jägare som släpper ut kött av frilevande vilt för användning som livsmedel 
på marknaden. Detta bör ge jägarna möjlighet att på plats göra en första undersökning av 
viltet. Under dessa förhållanden är det inte nödvä ndigt att kräva att utbildade jägare lämnar in 
alla inälvor för besiktning efter slakt vid vilthanteringsanläggningen, om de gör en första 
undersökning och därvid inte konstaterar någon avvikelse eller fara. Medlemsstaterna bör 
dock tillåtas att fastställa strängare bestämmelser inom sina territorier för att ta hänsyn till 
särskilda risker. 
 
(23) I denna förordning bör kriterier fastställas fö r obehandlad mjölk i väntan på att nya krav antas 
för utsläppande av sådan mjölk på marknaden. Dessa kriterier bör utgöras av åtgärdsgränser 
som innebär att livsmedelsföretagare, när de  överskrider dessa, måste vidta korrigerande 
åtgärder och underrätta den behöriga myndigheten. Kriterierna bör inte utgöras av 
maximinivåer ovanför vilka obehandlad mjölk inte får släppas ut på marknaden. Detta innebär 
att obehandlad mjölk som inte helt uppfyller kriterierna utan risk kan användas som livsmedel under vissa omständigheter, om lämpliga åtgärder vidtas. När det gäller obehandlad mjölk och 
obehandlad grädde som är avsedd för direkt konsumtion, är det lämpligt att göra det möjligt 
för varje medlemsstat att bibehålla eller faststä lla lämpliga åtgärder rörande hälsoskydd, för 
att säkerställa att målen i denna fö rordning uppnås på dess territorium. 
 
 (24) Kriteriet för obehandlad mjölk som används för tillverkning av mejeriprodukter bör vara 
tre gånger högre än kriteriet för obehandlad mjölk som hämtas från 
mjölkproduktionsanläggningen. Kriteriet för mjölk som används för tillverkning av 
bearbetade mejeriprodukter utgörs av ett absolut värde medan det rör sig om ett genomsnitt 
för obehandlad mjölk som hämtas från mjölkproduktionsanläggningen. Även om 
temperaturkraven i denna förordning iakttas stop par det inte all bakterieväxt under transport 
och lagring. 
 
(25) Denna omarbetning innebär att de nuvara nde hygienreglerna kan upphävas. Detta uppnås 
genom Europaparlamentets och rådets direktiv .../... EG av den ... om upphävande av vissa 
direktiv om livsmedelshygien och hygienkrav för tillverkning och utsläppande på marknaden 
av vissa produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel1. 
 (26) Dessutom ersätter reglerna om ägg i denn a förordning dem i rådets beslut 94/371/EG av 
den 20 juni 1994 om särskilda hygienvillkor för utsläppande på marknaden av vissa typer av 
ägg
2, som förlorar sin giltighet genom att bilaga II till rådets direktiv 92/118/EEG3 upphävs. 
 
(27) Gemenskapens lagstiftning  om livsmedelshygien bör grundas på vetenskapliga utlåtanden. 
Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet bör därför rådfrågas när det är nödvändigt. 
                                                 
1  Sidan ... i detta nummer av EUT. 
2  EGT L 168, 2.7.1994, s. 34. 
3 Rådets direktiv 92/118/EEG av den 17 december 1992 om djurhälso- och hygienkrav för 
handel inom gemenskapen med produkter, som inte omfattas av sådana krav i de särskilda 
gemenskapsbestämmelser som avses i bilaga A.I till direktiv 89/662/EEG och, i fråga om 
patogener, i direktiv 90/425/EEG, samt för import till gemenskapen av sådana produkter 
(EGT L 62, 15.3.1993, s. 49). Direktivet senast ändrat genom kommissionens förordning 445/2004 (EUT L 72, 11.3.2004, s. 60). 
 
 (28) Kommissionen och medlemsstaterna bör ha et t nära och effektivt samarbete inom Ständiga 
kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa för att hänsyn skall kunna tas till tekniska och 
vetenskapliga framsteg. 
 
(29) Kraven i denna förordning bör tillämpas förs t när alla delar av den nya lagstiftningen om 
livsmedelshygien har trätt i kraft. Det är också lämpligt att det går minst 18 månader mellan ikraftträdandet och tillämpningen av de nya regl erna, för att de berörda företagen skall få tid 
att anpassa sig. 
 
(30) De åtgärder som är nödvändiga för att ti llämpa denna förordning bör antas i enlighet med 
rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid 
utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter
1. 
                                                 
1 EGT L 184, 17.7.1999, s. 23. 
 
 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. 
 
KAPITEL I 
 
ALLMÄNNA BESTÄMMELSER 
 
Artikel 1 
Räckvidd 
 
1. I denna förordning fastställs särskilda hygien regler för livsmedel av animaliskt ursprung för 
livsmedelsföretagare. Dessa regler komple tterar reglerna i förordning (EG) nr .../2004*. De skall 
tillämpas på obearbetade och bearbetade produkter av animaliskt ursprung. 
 2. Såvida inte något annat uttryckligen föresk rivs, skall denna förordning inte tillämpas på 
livsmedel som innehåller både produkter av vege tabiliskt ursprung och bearbetade produkter av 
animaliskt ursprung. Bearbetade produkter av animaliskt ursprung som används vid tillverkningen 
av sådana livsmedel skall dock införskaffas och hanteras i enlighet med kraven i denna förordning. 
 3. Denna förordning skall inte tillämpas på 
 
a) primärproduktion för användning inom privathushåll, 
 
b) enskildas beredning, hantering eller lagring av  livsmedel för konsumtion inom privathushåll, 
                                                
 
* Publikationsbyrån skall införa det officiella numret för förordningen om livsmedelshygien. 
 
 c) producenters direkta leveranser av små mängde r primärprodukter till konsumenter eller till 
lokala detaljhandelsanläggningar som le vererar direkt till konsumenter, 
 
d) producenters direkta leveranser av små mängde r kött från fjäderfä och hardjur som slaktas på 
gården till konsumenter eller till lokala detaljhandelsanläggningar som levererar sådant kött 
direkt till konsumenter, 
 
e) jägare som levererar små mängd er av frilevande vilt eller kött  från frilevande vilt direkt till 
konsumenter eller till lokala detaljhandelsanlägg ningar som levererar direkt till konsumenter. 
 
4. Medlemsstaterna skall i sin nationella lagstiftn ing fastställa regler fö r den verksamhet och de 
personer som avses i punkt 3 c, d och e. Sådana na tionella regler skall garantera att målen i denna 
förordning uppnås.  
5. a) Såvida inte något annat uttryckligen före skrivs, skall denna förordning inte tillämpas på 
detaljhandeln. 
 
b) Denna förordning skall dock tillämpas på  detaljhandeln när verksamhet genomförs i 
syfte att leverera livsmedel av animaliskt ursprung till en annan anläggning, förutom i 
de fall då  
 
i) verksamheten består av endast lagring eller transport, varvid de särskilda 
temperaturkraven i bilaga III skall tillämpas, eller 
 
ii) leveransen av livsmedel av animaliskt ursprung från detaljhandelsanläggningen 
sker endast till andra detaljhandelsanläggningar och enligt den nationella 
lagstiftningen är marginell, av lokal karaktär och begränsad. 
 
 c) Medlemsstaterna får anta nationella bestämmelser för att tillämpa kraven i denna 
förordning på de detaljhandelsanläggni ngar belägna på deras territorium som 
förordningen inte är tillämplig på enligt a eller b. 
 
6. Denna förordning skall tillämpas utan att det påverkar 
 a) relevanta regler för djurs och människors hälsa, inklusive strängare bestämmelser för 
förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati, 
 
b) krav på djurskydd, och 
 
c) krav på identifikation av djur och på spårbarhet för produkter av animaliskt ursprung. 
 
Artikel 2 
Definitioner 
 
I denna förordning skall följande definitioner gälla: 
 1. De definitioner som fastställs i förordning (EG) nr 178/2002. 
 
2. De definitioner som fastställs i förordning (EG) .../2004
*. 
 
3. De definitioner som fastställs i bilaga I.  
4. Tekniska definitioner  i bilagorna II och III. 
                                                
 
* Publikationsbyrån skall införa det officiella numret för förordningen om livsmedelshygien. 
 
 KAPITEL II 
 
LIVSMEDELSFÖRETAGARNAS SKYLDIGHETER 
 
Artikel 3 
Allmänna skyldigheter 
 
1. Livsmedelsföretagare skall följa tillämp liga bestämmelser i bilagorna II och III. 
 
2. Livsmedelsföretagare får inte använda något annat ämne än dricksvatten – eller, när 
förordning (EG) nr .../2004* eller den här förordningen medger dess användning, rent vatten – för 
att avlägsna ytkontaminering från produkter av animaliskt ursprung, såvida inte ämnets användning 
godkänts i enlighet med förfarandet i artikel 12.2. Livsmedelsföretagare skall också uppfylla varje användningsvillkor som kan komma att antas i enlighet med samma förfarande. Användning av ett 
godkänt ämne får inte påverka livsmedelsföretagares skyldighet att uppfylla kraven i denna 
förordning. 
 
Artikel 4 
Registrering och godkännande av anläggningar 
 
1. Livsmedelsföretagare skall på marknaden släppa ut produkter av animaliskt ursprung som 
tillverkats i gemenskapen endast om de har beretts och hanterats uteslutande i anläggningar som 
 a) uppfyller tillämpliga krav i förordning (EG) nr .../2004
*, i bilagorna II och III till den här 
förordningen samt andra relevanta krav i livsmedelslagstiftning, och 
                                                 
* Publikationsbyrån skall införa det officiella numret för förordningen om livsmedelshygien. 
 
 b) den behöriga myndigheten har registrerat eller, om detta krävs enligt punkt 2, godkänt. 
 
2. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 6.3 i förordning (EG) nr .../2004∗ får 
anläggningar som hanterar de produkter av animaliskt  ursprung för vilka krav fastställs i bilaga III 
till den här förordningen bedriva verksamhet endast om de har godkänts av den behöriga myndigheten i enlighet med punkt 3 i denna artikel, med undantag av de anläggningar som endast 
utför 
 
a) primärproduktion, 
 b) transporter, 
 
c) lagring av produkter som inte kräver temp eraturreglerade lagringsförhållanden, eller 
 
d) annan detaljhandel än den som omfattas av denna förordning enligt artikel 1.5 b.  
3. Anläggningar som omfattas av krav på godkännande enligt punkt 2 får bedriva verksamhet 
endast om den behöriga myndigheten, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning 
(EG) nr .../2004 av den ... om fastställande av särskilda bestämmelser för genomförande av offentlig 
kontroll av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel
1 
 
a) efter ett besök på plats har gett anläggningen ett godkännande för att bedriva verksamhet, 
eller 
 
b) har gett anläggningen ett villkorat godkännande. 
                                                 
∗  Publikationsbyrån skall införa det officiella  numret för förordningen om livsmedelshygien. 
1  Sidan ... i detta nummer av EUT. 
 
 4. Livsmedelsföretagare skall samarbeta med de behöriga myndigheterna i enlighet med 
förordning (EG) nr .../2004*. Livsmedelsföretagare skall särskilt  se till att anläggningar upphör med 
driften om den behöriga myndigheten drar tillbaka sitt godkännande eller, vid villkorat tillstånd, 
inte ger förlängning eller fullständigt godkännande. 
 
5. Denna artikel skall inte hindra en anläggning från att släppa ut livsmedel på marknaden mellan den dag då denna förordning skall börja tillämpas och den första efterföljande besiktningen 
av den behöriga myndigheten, om anläggningen 
 
a) omfattas av krav på godkännande enligt punkt 2 och släppte ut produkter av animaliskt 
ursprung på marknaden i enlighet med gemenskapslagstiftningen omedelbart före 
tillämpningen av denna förordning, eller 
 b) är sådan att det inte fanns något krav på godkännande före tillämpningen av denna förordning. 
                                                
 
* Publikationsbyrån skall införa det officiella  numret för förordningen om genomförande av 
offentlig kontroll (se artikel 4.3). 
 
 Artikel 5 
Kontroll- och identifieringsmärkning  
 
1. Livsmedelsföretagare skall på marknaden släppa ut produkter av animaliskt ursprung som 
hanterats på en anläggning som omfattas av krav på godkännande enligt artikel 4.2, endast om 
livsmedlen är försedda med antingen  
a) ett kontrollmärke som anbringats i enlighet med förordning (EG) nr .../2004
*, eller 
 
b) ett identifieringsmärke i enlighet med avsnitt I i bilaga II till den här förordningen, om den 
ovannämnda förordningen inte föreskriver att ett kontrollmärke skall anbringas. 
 
2. Livsmedelsföretagare får anbringa ett identifieringsmärke på en produkt av animaliskt ursprung endast om produkten har framställts i enlighet med denna förordning i anläggningar som 
uppfyller kraven i artikel 4. 
 
3. Livsmedelsföretagare får inte avlägsna ett kontrollmärke som anbringats i enlighet med 
förordning (EG) nr .../2004
* från kött, såvida de inte styckar, bearbetar eller behandlar det på annat 
sätt. 
                                                 
* Publikationsbyrån skall införa det officiella numret för förordningen om genomförande av 
offentlig kontroll. 
 
 Artikel 6 
Produkter av animaliskt ursprung från länder utanför gemenskapen 
 
1. Livsmedelsföretagare som importerar produkter av animaliskt ursprung från tredje land skall 
se till att import sker endast 
 a) om det avsändande tredje landet finns på en förteckning, upprättad i enlighet med artikel 11 i 
förordning (EG) nr [
*]/2004, över tredje länder från vilka import av denna produkt är tillåten, 
 
b) i) om den anläggning varifrån produkten har av sänts och där den har erhållits eller beretts 
finns på en förteckning, upprättad i enlighet med artikel 12 i förordning (EG) 
nr [*]/2004, över anläggningar från vilka import av denna produkt är tillåten i 
förekommande fall, 
 
ii) om produkten, när det gäller färskt kött, malet kött, köttberedningar, köttprodukter och 
maskinurbenat kött, tillverkades av kött som erhållits i slakterier och 
styckningsanläggningar vilka finns på förteckningar upprättade i enlighet med artikel 12 
i förordning (EG) nr [*]/2004 eller i godkända gemenskapsanläggningar, och 
 
iii) om produktionsområdet, när det gäller leva nde musslor, tagghudingar, manteldjur och 
marina snäckor finns på en förteckning upprättad i enlighet med artikel 13 i den 
förordningen i förekommande fall 
                                                 
*  Publikationsbyrån skall införa det officiella nu mret för förordningen om offentliga kontroller. 
 
 c) om produkten uppfyller 
 
i) kraven enligt den här förordningen, inklusive kraven i artikel 5 om kontroll- och 
identifieringsmärkning, 
 
ii) kraven enligt förordning (EG) nr [*]/2004, och 
 
iii) alla importvillkor som fastställs i den gemenskapslagstiftning som är tillämplig på 
importkontroller av produkter av animaliskt ursprung, och  
 
d) om kraven i artikel 14 i förordning (EG) nr [**]/2004 beträffande intyg och handlingar är 
uppfyllda i tillämpliga fall. 
 2. Genom undandag från punkt 1 får import av fiskeriprodukter även ske i enlighet med de 
särskilda bestämmelser som fastställs i artikel 15 i förordning (EG) nr [
**]/2004. 
 
3. Livsmedelsföretagare som importerar produkter av animaliskt ursprung skall se till att 
 a) produkterna vid import finns tillgängliga för kontroll i enlighet med direktiv 97/78/EG
1, 
                                                 
* Publikationsbyrån skall införa det officiella numret för förordningen om livsmedelshygien. 
** Publikationsbyrån skall införa det officiella numret för förordningen om genomförande av 
offentlig kontroll. 
1 Rådets direktiv 97/78/EG av den 18 december 1997 om principerna för organisering av 
veterinärkontroller av produkter från tredje land som förs in i gemenskapen (EGT L 24, 30.1.1998, s. 9). Direktivet ändrat genom 2003 års anslutningsakt. 
 
 b) importen uppfyller kraven i direktiv 2002/99/EG1, och 
 
c) verksamhet som bedrivs under deras kontroll och som äger rum efter importen bedrivs i 
enlighet med kraven i bilaga III. 
 
4. Livsmedelsföretagare som importerar livsmedel som innehåller både produkter av vegetabiliskt ursprung och bearbetade produkter av animaliskt ursprung skall se till att de 
bearbetade produkter av animaliskt ursprung som ingår i dessa livsmedel uppfyller kraven i 
punkterna 1–3. De måste kunna påvisa att de har gjort detta (till exempel genom lämplig 
dokumentation eller certifiering, men inte nödvändigtvis i det format som anges i punkt 1 d). 
 
KAPITEL III 
 
HANDEL 
 
Artikel 7 
Dokument 
 1. När så krävs enligt bilaga II eller III skall li vsmedelsföretagare se till att intyg eller andra 
dokument åtföljer sändningar av produkter av animaliskt ursprung. 
 
2. I enlighet med förfarandet i artikel 12.2 får 
 a) förlagor för dokumenten fastställas, och 
 
b) användning av elektroniska dokument tillåtas. 
                                                
 
1  Rådets direktiv 2002/99/EG av den 16 december  2002 om fastställande av djurhälsoregler för 
produktion, bearbetning, distribution och infö rsel av produkter av animaliskt ursprung 
avsedda att användas som livsmedel. (EGT L 18, 23.1.2003, s. 11). 
 
 Artikel 8 
Särskilda garantier 
 
1. Livsmedelsföretagare som avser att släppa ut följande livsmedel av animaliskt ursprung på 
marknaden i Sverige eller Finland skall uppfylla  reglerna i punkt 2 beträffande salmonella: 
 a) Kött från nötkreatur och svin, inbegripet malet kött men undantaget köttberedningar och 
maskinurbenat kött. 
 
b) Fjäderfäkött från tamhöns, kalkon, pärlhöns, ankor och gäss, inbegripet malet kött men med 
undantag för köttberedningar och maskinurbenat kött. 
 
c) Ägg.  
2. a) När det gäller kött från nötkreatur och svin och kött från fjäderfän skall prov på 
sändningar ha tagits i avsändaranläggningen och ha genomgått mikrobiologisk analys 
med negativt resultat i enlighet med gemenskapslagstiftningen. 
 
b) När det gäller ägg skall förpackningsce ntraler garantera att sändningarna härrör från 
besättningar som genomgått mikrobiologisk provtagning med negativt resultat i enlighet 
med gemenskapslagstiftningen. 
 
 c) När det gäller kött från nötkreatur och svin behöver inte provtagningen enligt a 
genomföras för sändningar som är avsedda för en anläggning för pastörisering, 
sterilisering eller annan behandling med mots varande effekt. När det gäller ägg behöver 
provtagningen enligt b inte genomföras för sändningar som är avsedda för framställning 
av bearbetade produkter genom en process so m garanterar eliminering av salmonella. 
 
d) Den provtagning som föreskrivs i a och b behöver inte genomföras för kött från en 
anläggning som omfattas av ett kontrollprogram vilket i enlighet med förfarandet i 
artikel 12.2 har erkänts som likvärdigt med det som har godkänts för Sverige och 
Finland när det gäller berörda livsmedel av animaliskt ursprung. 
 
e) När det gäller kött från nötkreatur och svin och kött från fjäderfän skall ett 
handelsdokument eller intyg som överensstämmer med en förlaga som fastställts enligt gemenskapslagstiftningen medfölja livsmedlet och ange 
 
i) att kontrollerna i a har genomförts med negativt resultat, eller 
 
ii) att köttet är avsett för något av de ändamål som anges i c, eller 
 
iii) att köttet kommer från en anläggning som omfattas av d. 
 
f) När det gäller ägg skall ett intyg om at t provtagning enligt b har genomförts med 
negativt resultat eller att äggen är avsedda att användas på det sätt som anges i c medfölja sändningarna. 
 
 3. I enlighet med förfarandet i artikel 12.2 
 
a) får kraven i punkterna 1 och 2 uppdateras med hänsyn särskilt till ändringar av 
medlemsstaternas kontrollprogram eller antaga ndet av mikrobiologiska kriterier enligt 
förordning (EG) nr .../2004*, och 
 b) får de regler i punkt 2 som avser något av de livsmedel som anges i punkt 1 utvidgas till att 
helt eller delvis omfatta en eller flera medl emsstater, eller en el ler flera regioner i en 
medlemsstat, som har ett kontrollprogram som erkänts som likvärdigt med det som godkänts 
för Sverige och Finland när det gäller berörda livsmedel av animaliskt ursprung. 
 
4. I denna artikel avses med kontrollprogram  kontrollprogram som godkänts i enlighet med 
förordning (EG) nr 2160/2003.  
KAPITEL IV 
 
SLUTBESTÄMMELSER 
 
Artikel 9 
Genomförandeåtgärder och övergångsbestämmelser 
 
Genomförandeåtgärder och övergångsbestämmelse r får fastställas i enlighet med förfarandet i 
artikel 12.2. 
                                                
 
* Publikationsbyrån skall införa det officiella  numret för förordningen om livsmedelshygien. 
 
 Artikel 10  
Ändring och anpassning av bilagorna II och III 
 
1. Bilagorna II och III får anpassas eller uppdatera s i enlighet med förfarandet i artikel 12.2 med 
beaktande av följande: 
 a) Utvecklingen av riktlinjer för god praxis. 
 
b) Erfarenheter från genomförandet av HACCP-b aserade system i enlighet med artikel 5 i 
förordning (EG) nr .../2004*. 
 
c) Den tekniska utvecklingen och dess praktiska konsekvenser samt konsumentkrav när det 
gäller livsmedlens sammansättning. 
 
d) Vetenskapliga utlåtanden, särskilt nya riskvärderingar. 
 
e) Mikrobiologiska kriterier och temperaturkriterier för livsmedel. 
 f) Förändringar i konsumtionsmönster. 
 
2. Undantag från bilagorna II och III får bevilja s i enlighet med förfarandet i artikel 12.2, under 
förutsättning att de inte motv erkar denna förordnings syften. 
 
 3. Medlemsstaterna får, utan att äventyra syftet  med denna förordning, anta nationella åtgärder 
för att anpassa kraven i bilaga III i enlighet med punkterna 4–8. 
 
4. a) De nationella åtgärder som avses i punkt 3 skall syfta till att 
 
i) möjliggöra fortsatt användning av trad itionella metoder i alla led i produktions-, 
bearbetnings- eller distributionskedjan för livsmedel, eller 
 
ii) tillgodose behoven för livsmedelsföretag som är belägna i områden med särskilda 
geografiska begränsningar. 
 
b) I andra fall skall de enbart tillämpas på anläggningars konstruktion, utformning och 
utrustning. 
 
5. Den medlemsstat som önskar anta nationella åtgärder i enlighet med punkt 3 skall anmäla 
detta till kommissionen och de övriga medlemsstaterna. Varje anmälan skall 
 
a) ge en detaljerad beskrivning av de krav som medlemsstaten anser sig behöva anpassa och 
vilken typ av anpassning som eftersträvas, 
 
b) beskriva de livsmedel och anläggningar som berörs, 
 
 c) förklara skälen till anpassningen, bl.a. genom att när så är relevant göra en sammanfattning av 
den faroanalys som genomförts och vilka åtgärder som skall vidtas för att se till att 
anpassningen inte äventyrar syftet med denna förordning, och 
 
d) lämna övriga uppgifter som är relevanta. 
 6. Övriga medlemsstater skall ha tre månader på sig från det att de mottagit anmälan enligt 
punkt 5 för att översända skriftliga kommentarer till kommissionen. För anpassningar enligt 
punkt 4 b skall denna period förlängas till fyra månader, om någon medlemsstat begär detta. 
Kommissionen får och, om den får skriftliga kommentarer från en eller flera medlemsstater, skall 
samråda med medlemsstaterna inom den kommitté som avses i artikel 12.1. I enlighet med 
förfarandet i artikel 12.2 får kommissionen besluta om  de aviserade åtgärderna får genomföras, när 
så är nödvändigt efter lämpliga ändringar. Om så är lämpligt får kommissionen föreslå allmänna åtgärder i enlighet med punkt 1 eller 2 i den här artikeln. 
 
7. En medlemsstat får endast an ta nationella åtgärder för a npassning av kraven i bilaga III 
 
a) i överensstämmelse med ett beslut som fattats enligt punkt 6,  
b) om kommissionen en månad efter det att den period som anges i punkt 6 löpt ut inte har 
underrättat medlemsstaterna om att den har motta git skriftliga kommentarer eller om att den 
avser att föreslå ett beslut enligt punkt 6, eller 
 c) enligt punkt 8. 
 
 8. En medlemsstat får på eget initiativ och me d förbehåll för de allm änna bestämmelserna i 
fördraget bibehålla eller fastställa nationella regler 
 
a) som förbjuder eller begränsar utsläppande på marknaden inom dess territorium av obehandlad 
mjölk eller obehandlad grädde som är  avsedd för direkt konsumtion, eller 
 b) som tillåter användningen, med den behöriga myndighetens tillstånd, av obehandlad mjölk 
som inte uppfyller de kr iterier som fastställs i avsnitt IX i bilaga III av seende antal bakterier 
och somatiskt celltal för framställning av ost med en lagrings- eller mognadsperiod på 
minst 60 dagar och mjölkprodukter som erhållits i samband med tillverkningen av sådan ost, 
under förutsättning att detta inte hindrar uppf yllandet av syftet med denna förordning. 
 
Artikel 11 
Särskilda beslut 
 
Utan att det påverkar den generella tillämpningen av artikel 9 och artikel 10.1 får 
genomförandeåtgärder fastställa s eller ändringar av bilaga II eller III antas, i enlighet med 
förfarandet i artikel 12.2,  
1. för att fastställa bestämmelser för transport av icke nedkylt kött, 
 
2. för att i fråga om maskinurbenat kött specificer a en kalciumhalt som inte är markant högre än 
den i malet kött, 
 
 3. för att fastställa annan behandling som får användas i en bearbetningsanläggning när det 
gäller levande musslor från produktionsområden av klass B eller C som inte har genomgått rening 
eller återutläggning, 
 
4. för att specificera erkända metoder för pr ovtagning när det gäller marina biotoxiner, 
 5. för att fastställa kompletterande hälsonormer för levande musslor i samarbete med berört 
referenslaboratorium i gemenskapen, inbegripet 
 
a) gränsvärden och analysmetoder för andra marina biotoxiner, 
 
b) metoder för provtagning för virus och virologiska normer, och 
 c) provtagningsplaner samt metoder och analystolerans för kontroll av att hälsonormerna följs, 
 
6. för att fastställa andra hälsonormer eller kontro ller, om vetenskapliga rön tyder på att de är 
nödvändiga för att skydda folkhälsan, 
 7. för att utvidga bilaga III, avsnitt VII, kapitel IX till att omfatta andra levande musslor än 
kammusslor, 
 
8. för att ange kriterier för fastställande av att en fångstplats enligt epidemiologiska data inte 
utgör någon hälsorisk med avseende på förekomsten av parasiter och för fastställande av när den 
behöriga myndigheten följaktligen får ge livsmed elsföretagare tillstånd att inte behöva frysa 
fiskeriprodukter i enlighet med bilaga III, avsnitt VIII, kapitel III, del D, 
 
 9. för att fastställa kriterier på färskhet och gränsvärden för histamin och total mängd flyktigt 
kväve för fiskeriprodukter, 
 
10. för att tillåta användning av obehandlad mjölk som inte uppfyller de kriterier som fastställs i 
bilaga III avsnitt IX avseende antal bakterier och somatiskt celltal för framställning av vissa 
mjölkprodukter,  
11. utan att det påverkar tillämpningen av direktiv 96/23/EG
1 för att fastställa ett högsta tillåtna 
värde för den sammanlagda mängden rester av antibiotika i obehandlad mjölk, och 
 
12. för att godkänna likvärdiga processer för produktion av gelatin eller kollagen. 
 
Artikel 12 
Kommittéförfarande 
 
1. Kommissionen skall biträdas av Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. 
 
2. När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet. 
 
Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader. 
 
3. Kommittén skall själv anta sin arbetsordning. 
                                                
 
1 Rådets direktiv 96/23/EG av den 29 april 1996 om införande av kontrollåtgärder för vissa 
ämnen och restsubstanser av dessa i levand e djur och i produkter framställda därav 
(EGT L 125, 23.5.1996, s. 10). Direktivet ändrat genom förordning (EG) nr 806/2003 (EUT L 122, 16.5.2003, s. 1). 
 
 Artikel 13 
Samråd med Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet 
 
Kommissionen skall samråda med Europeiska my ndigheten för livsmedelssäkerhet i frågor som 
omfattas av denna förordning och som kan ha väsentlig betydelse för folkhälsan, och i synnerhet 
före framläggandet av förslag om  att utvidga bilaga III, avsnit t III till att omfatta även andra 
djurarter. 
 
Artikel 14 
Rapport till Europaparlamentet och rådet 
 
1. Kommissionen skall senast den ... *överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet 
med en genomgång av de erfarenheter som gjorts genom tillämpningen av denna förordning.  
2. Kommissionen skall när så är lämpligt låta rapporten åtföljas av lämpliga förslag. 
 
Artikel 15 
 
Denna förordning träder i kraft tjugo dagar efte r det att den har offentliggjorts i Europeiska 
unionens officiella tidning. 
 
Den skall tillämpas från och med 18 månader efter de n dag då följande rättsakter har trätt i kraft: 
 a) Förordningen (EG) nr .../2004
**. 
                                                 
* Fem år efter det att denna förordning har trätt i kraft. 
** Publikationsbyrån skall införa det officiella  numret för förordningen om livsmedelshygien 
(som i skäl 1). 
 
 b) Förordning (EG) nr .../2004*. 
 
c) direktiv 2004/.../EG**. 
 
Den skall dock inte tillämpas före den 1 januari 2006. 
  
Denna förordning är till alla delar bindande  och direkt tillämplig i alla medlemsstater. 
 
Utfärdad i Strasbourg den 29.4.2004. 
 
 
På Europaparlamentets vä gnar På rådets vägnar 
 Ordförande Ordförande 
  P. COX                 M. McDOWELL 
 
 
 
                                                
 
* Publikationsbyrån skall införa det officiella numret på den förordning som avses i artikel 4.3. 
** Publikationsbyrån skall införa det officiella numret på det direktiv som avses i skäl 25. 
 
 
 BILAGA I  
 
DEFINITIONER 
 I denna förordning avses med 
 
1. KÖTT  
1.1 Kött : alla ätliga delar av de djur som avses i punkterna 1.2–1.8, inklusive blod. 
 
1.2 Tama hov- och klövdjur : nötkreatur (inklusive vattenbuffel och bison), svin, får och getter 
samt tama hästdjur. 
 
1.3 Fjäderfä : tamfjäderfä, inklusive fåglar som inte betraktas som tamfjäderfä men som  föds upp 
som sådana, med undantag av strutsfåglar. 
 
1.4 Hardjur : kaniner, harar och gnagare. 
 
1.5 Frilevande vilt : 
 
– vilda hov- och klövdjur samt hardjur och landlevande däggdjur som är föremål för jakt i 
syfte att användas som livsmedel och anses vara frilevande vilt enligt tillämplig 
lagstiftning i den berörda medlemsstaten, däribland däggdjur som lever fritt inom ett 
inhägnat område under liknande förhållanden som vilda djur, och 
 
– frilevande vild fågel som är föremål för jakt i syfte att användas som livsmedel. 
 
 1.6 Hägnat vilt : hägnade strutsfåglar och hägnade landle vande däggdjur, dock inte de som avses i 
punkt 1.2. 
 
1.7 Småvilt : frilevande fågel och hardjur som lever fritt i vilt tillstånd. 
 
1.8 Storvilt : landlevande däggdjur som lever fritt i vilt tillstånd och inte omfattas av definitionen 
av småvilt. 
 
1.9 Slaktkropp : kroppen av ett djur efter avlivning och uppslaktning. 
 
1.10 Färskt kött : kött som inte har undergått någon annan konserverande behandling än kylning, 
frysning eller djupfrysning, inbegripet kött som är vakuumförpackat eller förpackat i 
kontrollerad atmosfär. 
 
1.11 Slaktbiprodukter : annat färskt kött än slaktkroppen, inbegripet inälvor och blod. 
 1.12 Inälvor : organ från bröst-, buk- och bäckenhålorna,  samt luft- och matstrupe och, när det 
gäller fjäderfä, kräva. 
 1.13 Malet kött : benfritt kött som har finfördelats genom malning och som innehåller 
mindre än 1 % salt. 
 
1.14 Maskinurbenat kött : produkt som framställs genom att kött avlägsnas från köttben efter 
urbening eller från slaktkroppar av fjäderfä med mekaniska metoder som medför att 
muskelfiberstrukturen fö rsvinner eller förändras. 
 
 1.15 Köttberedningar : färskt kött, inklusive finfördelat kött, till vilket livsmedel, smakämnen eller 
andra tillsatser har tillförts eller vilket har genomgått processer som inte är tillräckliga för att 
ändra köttets muskelfiberstruktur och som sålu nda inte tar bort de egenskaper som är 
karakteristiska för färskt kött. 
 
1.16 Slakteri : anläggning för avlivning och uppslaktning av djur vars kött är avsett som livsmedel. 
 
1.17 Styckningsanläggning : anläggning för urbening och/eller styckning av kött. 
 
1.18 Vilthanteringsanläggning : varje  anläggning där  vilt och kött från nedlagt vilt bereds innan det 
släpps ut på marknaden. 
 
2. LEVANDE MUSSLOR 
 
2.1 Musslor : blötdjur med lamellförgrenade gä lar som livnär sig genom filtrering. 
 
2.2 Marina biotoxiner : giftiga ämnen lagrade i musslor, särskilt till följd av att de livnär sig på 
plankton som innehåller toxiner. 
 
2.3 Konditionering : lagring av levande musslor från klass A-produktionsområden, renings- eller 
leveranscentraler i tankar eller annan installation med rent havsvatten eller i naturliga miljöer för att avlägsna sand, dy elle r slem och för att bevara elle r förbättra de organoleptiska 
egenskaperna och se till att musslorna är livskraftiga innan de förpackas. 
 
 2.4 Upptagare : varje fysisk eller juridisk person som med någon metod tar upp levande musslor 
från ett produktionsområde i avsikt att bereda och avyttra dem. 
 
2.5 Produktionsområde : varje område i hav, i anslutning till flodmynning eller lagun som utgör 
en naturlig fyndplats för musslor eller område som används för odling av musslor och från 
vilket levande musslor tas upp. 
 
2.6 Återutläggningsområde : varje område i hav, i anslutning till flodmynning eller lagun som har 
klart markerade gränser, angivna med bojar, stolpar eller annan fast anordning, och som 
används uteslutande för naturlig rening av levande musslor. 
 2.7 Leveranscentral : varje anläggning, vid eller utan för kusten, avsedd för mottagning, 
konditionering, tvättning, rening, klassificering, förpackning av levande musslor avsedda att 
användas som livsmedel. 
 
2.8 Reningsanläggning : anläggning med tank, försörjd med rent havsvatten, i vilken levande 
musslor placeras under den tid som krävs för a tt reducera kontaminering så att musslorna blir 
tjänliga som livsmedel. 
 
2.9 Återutläggning : överföring av levande musslor till ett område i hav, lagun eller i anslutning 
till flodmynning under den tid som krävs för att reducera kontaminering så att musslorna blir tjänliga som livsmedel. Överföring av musslor till områden som är mer lämpade för deras 
ytterligare tillväxt omfattas inte av denna definition. 
 
 3. FISKERIPRODUKTER 
 
3.1 Fiskeriprodukter : alla viltlevande eller uppfödda salt- eller sötvattensdjur (med undantag för 
levande musslor, levande tagghudingar, levande manteldjur och levande marina snäckor samt alla däggdjur, kräldjur och groddjur) inklusiv e alla ätliga former, delar och produkter av 
sådana djur. 
 
3.2 Fabriksfartyg : fartyg på vilket fiskeriprodukter hanteras på ett eller flera av följande sätt samt 
därefter förpackas och, vid behov, kyls eller djupf ryses: filéas, skivas, flås, skalas, urtas, mals 
eller bearbetas. 
 
3.3 Frysfartyg : fartyg på vilket frysning av fiskeriprodukter utförs, i lämpliga fall efter föregående 
avblodning, huvudskärning, rensning och borttagande av fenor samt vid behov följt av 
förpackning. 
 
3.4 Maskinurbenad fiskeriprodukt : alla produkter som framställs genom att kött avlägsnas från 
fiskeriprodukter med mekaniska metoder som medför att muskelfiberstrukturen försvinner 
eller förändras. 
 
3.5 Färska fiskeriprodukter : obearbetade fiskeriprodukter, vare  sig de är hela eller beredda, 
inklusive produkter som har förpackats i vakuum eller i modifierad atmosfär och som inte har genomgått någon annan behandling än kylning för att garantera hållbarheten. 
 
3.6 Beredda fiskeriprodukter : obearbetade fiskeriprodukter som har genomgått ett moment som 
påverkar helheten, såsom rensning, huvudskärning, skivning, filetering och hackning. 
 
 4. MJÖLK 
 
4.1 Obehandlad mjölk : mjölk som produceras genom utsöndring från mjölkkörtlar hos husdjur 
och som inte har uppvärmts till mer än 40°C elle r behandlats på annat sätt med motsvarande 
verkan. 
 
4.2 Mjölkproduktionsanläggning : anläggning som håller ett eller flera husdjur för att de skall 
producera mjölk som är avsedd att släppas ut på marknaden som livsmedel. 
 
5. ÄGG 
 
5.1 Ägg: ägg i skal – med undantag av knäckta, r uvade och kokta, stekta eller på annat sätt 
tillagade ägg – som produceras av hägnat fjäderfä och som är  lämpliga för direkt användning 
som livsmedel eller för beredning av äggprodukter. 
 
5.2 Flytande ägg : det obearbetade  innehållet i ägg när skalet avlägsnats. 
 
5.3 Skadade ägg : ägg med skadat skal och oskadade hinnor. 
 
5.4 Förpackningscentral : anläggning där ägg indelas i klasser efter kvalitet och vikt . 
 6. GRODLÅR OCH SNÄCKOR  
6.1 Grodlår : bakre delarna av kroppen, avdelad på tvären bakom frambenen, urtagen och 
avhudad, av arten Rana (släktet Ranidae). 
 
 6.2 Snäckor : landsnäckor av arten Helix pomatia Linné, Helix aspersa Muller, Helix lucorum och 
arter som tillhör släktet Achatinidae. 
 
7. BEARBETADE PRODUKTER  
7.1 Köttprodukter : bearbetade produkter som framställs genom bearbetning av kött eller genom 
vidare bearbetning av sådana bearbetade produkt er och vars snittyta visar att produkten inte 
längre har karaktären av färskt kött. 
 
7.2 Mjölkprodukter : bearbetade produkter som framställs genom bearbetning av obehandlad 
mjölk eller genom vidare bearbetning av sådana bearbetade produkter. 
 
7.3 Äggprodukter : bearbetade produkter som framställts genom bearbetning av ägg, eller olika 
beståndsdelar eller blandningar av ägg, eller ge nom vidare bearbetning av sådana bearbetade 
produkter. 
 
7.4 Bearbetade fiskeriprodukter : bearbetade produkter som framställs genom bearbetning av 
fiskeriprodukter eller genom vidare bear betning av sådana bearbetade produkter. 
 
7.5 Utsmält djurfett : fett som kommer från utsmältning av köt t, inklusive ben, och är avsett att 
användas som livsmedel. 
 
7.6 Fettgrevar : proteinhaltiga rester efter utsmältning, efter partiell separation av fett och vatten. 
 
7.7 Gelatin : naturligt, lösligt protein, gelbildande eller icke gelbildande, som erhållits genom 
partiell hydrolys av kollagen som framställts av ben, hudar och skinn, ligament och senor från 
djur. 
 
 7.8 Kollagen : den proteinbaserade produkt som utvinns ur djurben, hudar, skinn och senor och 
som framställs i enlighet med de relevanta kraven i denna förordning. 
 
7.9 Behandlade magar, blåsor och tarmar : magar, blåsor och tarmar som efter det att de har tagits 
ur och rengjorts har behandlats genom saltning, uppvärmning eller torkning. 
 
8. ANDRA DEFINITIONER  
8.1 Produkter av animaliskt ursprung : 
 
 – livsmedel av animaliskt ursprung, inklusive honung och blod,  
– levande musslor, levande tagghudingar, levande manteldjur och levande marina snäckor 
avsedda att användas som livsmedel, och 
 
 – andra djur avsedda att behandlas i syfte att levereras levande till konsumenten. 
 
8.2 Grossistmarknad : ett livsmedelsföretag som innefattar flera separata enheter som delar 
gemensamma anläggningar och avdelningar och som säljer livsmedel till livsmedelsföretagare. 
 
___________ 
 
 
 BILAGA II  
 
KRAV SOM GÄLLER FLERA PRODUKTER AV ANIMALISKT URSPRUNG 
 
AVSNITT I: IDENTIFIERINGSMÄRKNING 
 
När så erfordras enligt artikel 5 eller 6, och om inte  annat följer av bestämme lserna i bilaga III, skall 
livsmedelsföretagare se till att produkter av animal iskt ursprung är identifieringsmärkta i enlighet 
med följande bestämmelser. 
 
A. ANBRINGANDE AV IDENTIFIERINGSMÄRKET  
1. Identifieringsmärket skall anbringas innan produkten lämnar anläggningen. 
 
2. Det är dock inte nödvändigt att anbringa ett nytt märke på produkten såvida inte emballaget 
och/eller innerförpackningen avlägsnas eller produkten bearbetas vidare på en annan anläggning. Om så sker måste det nya märket ange godkännandenummer för den anläggning 
där denna verksamhet äger rum. 
 3. Något identifieringsmärke krävs inte för ägg för vilka krav på märkning fastställs i förordning 
(EG) nr 1907/90
1. 
 
4. Livsmedelsföretagare är, i enlighet med artikel 18 i förordning (EG) nr 178/2002, skyldiga att 
ha system och förfaranden för at t identifiera livsmedelsföretagare från vilka de har tagit emot 
och till vilka de har levererat pr odukter av animaliskt ursprung. 
                                                 
1 Rådets förordning (EEG) nr 1907/90 av den 26 juni 1990 om vissa handelsnormer för ägg 
(EGT 173, 6.7.1990, s. 5). Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2052/2003 (EUT L 305, 22.11.2003, s. 1). 
 B. IDENTIFIERINGSMÄRKETS FORM 
 
5. Märket skall vara läsligt och outplånligt, och bokstäverna skall vara lätta att urskilja. Det skall 
vara väl synligt för den behöriga myndigheten. 
 
6. Märket skall ange namnet på det land där anläggningen är belägen, antingen fullt utskrivet 
eller förkortat till en kod bestående av tv å bokstäver enligt tillämplig ISO-standard. 
 
Medlemsstaternas koder är AT, BE, DE, DK, ES, FI, FR, GR, IE, IT, LU, NL, PT, SE 
och UK. 
 
Livsmedelsföretagare får fortsätta att använda  lager och utrustning som de beställde före 
ikraftträdandet av denna förordni ng till dess att lagren har tömts eller utrustningen måste bytas 
ut. 
 
7. Märket skall innehålla anläggningens godkännandenummer. Om en anläggning framställer 
både livsmedel som omfattas av denna förordning och livsmedel som inte omfattas av den, får 
livsmedelsföretagaren använda samma identifieringsmärke för båda typer av livsmedel. 
 8. Om märket anbringas i en anläggning som är belägen i gemenskapen, skall det vara ovalt och 
innehålla förkortningen CE, EC, EF, EG, EK eller EY. 
 C. MÄRKNINGSMETOD 
 
9. Beroende på hur de olika produkterna av animaliskt ursprung presenteras får märket 
anbringas direkt på produkten, innerförpackningen eller emballaget eller tryckas på en etikett 
som fästs på produkten, innerförpackningen eller emballaget. Märket kan även bestå av en 
bricka av hållfast material som inte kan avlägsnas. 
 
10. Om förpackningar innehåller styckat kött el ler slaktbiprodukter skall kontrollmärket fästas 
eller vara tryckt på emballaget på ett sådant sätt att det förstörs när förpackningen öppnas. 
Detta är dock inte nödvändigt om förpackningen förstörs vid själva öppnandet. Om 
innerförpackningen ger samma skydd som emballaget kan märket fästas på innerförpackningen. 
 
11. När det gäller produkter av animaliskt ursp rung som transporteras i transportcontainrar eller 
grossistförpackningar och är avsedda för vidare  hantering, bearbetning, inslagning eller 
emballering på en annan anläggning, får märket anbringas på transportcontainerns eller grossistförpackningens utsida. 
 12. För produkter av animaliskt ursprung i flytande form, i form av granulat eller pulver som 
transporteras i bulk och för fiskerip rodukter som transporteras i bulk är 
identifieringsmärkning inte nödvändig om den medföljande dokumentationen innehåller den information som specificeras i punkterna 6, 7 och, i förekommande fall, punkt 8. 
 
13. För produkter av animaliskt ursprung i konsumen tförpackningar är det tillräckligt om märket 
anbringas endast på utsidan av nämnda förpackning. 
 14. Om märket anbringas direkt på produkter av animaliskt ursprung, skall de färger som används 
vara godkända enligt gemenskapsreglerna för färgämnen i livsmedel. 
 
AVSNITT II: MÅLEN FÖR HACCP-BASERADE FÖRFARANDEN 
 
1. Livsmedelsföretagare som driver slakterier skal l se till att de förfarand en som de har infört i 
enlighet med de allmänna kraven i artikel 5 i förordning (EG) nr .../2004* uppfyller de krav 
som befinns nödvändiga efter en faroanalys samt de särskilda krav som förtecknas i punkt 2. 
 
2. Genom förfarandena skall det garanteras att va rje djur, eller i förekommande fall, varje parti 
djur som tas emot på slakteriets område 
 
a) har identifierats på ett ändamålsenligt sätt, 
 
b) åtföljs av relevanta uppgifter från den jordbruksanläggning varifrån djuren kommer, 
enligt avsnitt III, 
 
c) inte kommer från en jordbruksanläggning eller ett område som varit föremål för 
transportbegränsningar som motiveras av mä nniskors eller djurs hälsa, utom om den 
behöriga myndigheten tillåter det, 
 
d) är rent, 
                                                 
*  Publikationsbyrån skall införa det officiella numret för förordningen om livsmedelshygien. 
 e) är friskt, såvitt livsmedelsföretagaren kan bedöma, och 
 
f) befinner sig i ett enligt djurskyddskraven  tillfredsställande tillstånd vid ankomsten till 
slakteriet. 
 
3. Om kraven enligt punkt 2 inte är uppfyllda, måste livsmedelsföretagaren underrätta den 
officiella veterinären och vidta lämpliga åtgärder. 
 
AVSNITT III: INFORMATION FRÅN LIVSMEDELSKEDJAN 
 
Livsmedelsföretagare som driver slakterier skall i tillämpliga delar begära, ta emot, kontrollera och reagera på information från livsmedelskedjan enligt detta avsnitt när det gäller alla djur, utom vilt, 
som sänds eller som kommer att sändas till slakteriet. 
 
1. De som ansvarar för driften på slakterier får in te ta emot djur på slakteriets område såvida de 
inte har begärt och fått sådan relevant info rmation om livsmedelssäkerheten som finns i 
journalerna från den jordbruksanläggning varifrån djuren kommer, i enlighet med förordning 
(EG) nr.../2004
*.  
 2. De som ansvarar för driften på slakterier skall ha fått informationen minst 24 timmar innan 
djuren anländer till slakteriet utom under de förhållanden som nämns i punkt 7. 
 
3. Av den relevanta information om livsmedels säkerheten som avses i punkt 1 skall särskilt 
följande framgå: 
 
a) Tillståndet när det gäller den jordbr uksanläggning varifrån djuren kommer eller 
hälsotillståndet bland djuren i närområdet. 
 
b) Djurens hälsotillstånd. 
                                                
 
*  Publikationsbyrån skall införa det officiella numret för förordningen om livsmedelshygien. 
 c) Uppgifter om veterinärmedicinska preparat eller annan behandling som djuren fått 
under en relevant period och med en karenstid på mer än noll dagar, tillsammans med 
behandlingsdatum samt karenstid. 
 
d) Förekomsten av sjukdomar som kan påverka köttets säkerhet som livsmedel. 
 
e) Analysresultat, om de har relevans för skyddet av folkhälsan, av prover som tagits av 
djur eller resultat av andra prover som ta gits för att diagnostisera sjukdomar som kan 
påverka köttets säkerhet som livsmedel, däribland prover som tagits inom ramen för 
övervakning och kontroll av zoonoser och restsubstanser. 
 
f) Relevanta rapporter om besiktningar före och efter slakt av djur från samma 
jordbruksanläggning, inbegripet särskilt rapporter från officiel la veterinärer. 
 
g) Produktionsuppgifter, i den mån de anger om sjukdomar förekommer, och 
 
h) namn och adress på den privata veterinär som vanligtvis anlitas av det 
jordbruksanläggning som djuren kommer ifrån. 
 4. a) Det är dock inte nödvändigt att den som ansvarar för driften på slakteriet förses med 
 
 i) den information som avses i punkt 3 a, 3 b, 3 f och 3 h om den som ansvarar för 
driften på slakteriet redan känner till denna information (t.ex. genom ett permanent arrangemang eller ett system för kvalitetssäkring), eller 
 
 ii) den information som avses i punkt 3 a, 3 b, 3 f och 3 g om producenten uppger att 
det inte finns någon relevant information att lägga fram. 
 
 b) Informationen behöver inte tillhandahållas som ett ordagrant utdrag ur journalerna från 
den jordbruksanläggning som djuren kommer if rån. Den får lämnas genom elektroniskt 
datautbyte eller i form av en standa rdiserad förklaring som undertecknas av 
producenten. 
 
5. Livsmedelsföretagare som beslutar att ta emot djur på slakteriområdet efter att ha utvärderat 
den relevanta informationen från livsmedelskedj an, skall göra informat ionen tillgänglig för 
den officiella veterinären utan  dröjsmål och, utom under de förhållanden som nämns i 
punkt 7, minst 24 timmar innan djuret eller dj uren anländer. Livsmedelsföretagaren måste 
underrätta den officiella veteri nären om varje sakförhållande som kan ge upphov till hälsofara 
innan besiktning före slakt av djuret i fråga äger rum. 
 6. Om ett djur anländer till slakteriet utan information från livsmedelsk edjan skall företagaren 
genast underrätta den officiella  veterinären. Slakt får inte äga rum förrän den officiella 
veterinären ger tillåtelse till det. 
 7. Om den behöriga myndigheten ger sitt tillstånd får information från livsmedelskedjan åtfölja 
de djur som den avser till slak teriet i stället för att ha inkommit minst 24 timmar i förväg, när 
det gäller 
 
a) grisar, fjäderfä eller hägnat vilt som har genomgått besiktning före slakt på den 
jordbruksanläggning varifrån djuren kommer, om  de åtföljs av ett intyg undertecknat av 
veterinären, där denne förklarar sig ha und ersökt djuren på jordbruksanläggningen och 
funnit dem vara friska, 
 
b) tama hästdjur, 
 
c) djur som har nödslaktats, om de åtföljs av  ett intyg där veterinären har undertecknat att 
besiktningen före slakt var godkänd, och 
 
d) djur som inte levereras till slakteriet direkt från den jordbruksanläggning varifrån de 
kommer. 
 
De som ansvarar för driften av slakterier skall utvärdera den relevanta informationen. Om de tar emot djuren till slakt, måste de lämna de handlingar som avses i led a–c till den officiella veterinären. Avlivning eller uppslaktning av dj uren får inte ske förrän den officiella 
veterinären ger sin tillåtelse. 
 8. Livsmedelsföretagare skall kontrollera de pass som åtföljer tama hästdjur för att se till att 
djuret är avsett för slakt i livsmedelssyfte. Om de tar emot djuret för slakt, skall de överlämna 
passet till den officiella veterinären. 
 
___________ 
 
 
 
 BILAGA III  
 
SÄRSKILDA KRAV 
 
AVSNITT I: KÖTT FRÅN TAMA HOV- OCH KLÖVDJUR 
 
 
KAPITEL I: TRANSPORT AV LEVANDE DJUR TILL SLAKTERIET 
 
Livsmedelsföretagare som transporterar levande djur till slakterier skall se till att följande krav 
uppfylls:  
1. Djuren skall vid uppsamlingen och under tran sporten behandlas varsamt och så att onödigt 
lidande undviks. 
 
2. Djur som uppvisar sjukdomssymtom eller har sitt ursprung i en besättning som är 
kontaminerad med agens som kan påverka folkhälsan får endast transporteras till slakteriet 
med den behöriga myndighetens tillstånd. 
 KAPITEL II: KRAV FÖR SLAKTERIER 
 Livsmedelsföretagare skall se till att slakterier  där hov- och klövdjur slaktas är byggda, planerade 
och utrustade i enlighet med följande krav: 
 
1. a) Slakterierna skall ha lämpliga och hygieniska slaktdjursstall eller, om klimatet tillåter 
det, slaktdjursfållor som är lätta att rengöra och desinficera. Dessa utrymmen skall vara utrustade så att djuren kan få vatten och, vid behov, foder. Avrinning av avloppsvatten 
får inte äventyra principen om säkra livsmedel. 
 
 b) Det skall också finnas särskilda låsbara utrymmen eller, om klimatet tillåter det, 
särskilda fållor för sjuka och misstänkt sjuka djur. Utrymmena eller båsen skall ha 
separat avlopp och vara placerade så att sm ittspridning till andra djur undviks, såvida 
inte den behöriga myndigheten anser att sådana utrymmen är onödiga. 
 
c) Uppställningsutrymmena måste vara tillräckligt stora för att uppfylla djurskyddskraven. 
De måste vara planerade så att besiktningen före slakt, inklusive identifiering av djuren 
eller grupperna av djur, underlättas. 
 
2. För att undvika kontaminering av kött skall slakterier 
 
a) ha tillräckligt många lämpliga lokaler för att arbetsmomenten skall kunna utföras, 
 
b) ha ett separat utrymme för tömning och re ngöring av magar och tarmar, såvida inte den 
behöriga myndigheten i varje enskilt fall tillåte r att dessa arbetsmoment skiljs åt i tid 
inom ett visst slakteri, 
 
c) se till att följande arbetsmoment skiljs åt i rum eller tid: 
 
i) Bedövning och avblodning. 
 
ii) När det gäller svin: skållning, avhårning, skrapning och svedning. 
 
iii) Urtagning och vidare uppslaktning. 
 
iv) Behandling av rena tarmar och magar. 
 
 v) Beredning och rengöring av andra slaktbiprodukter, särskilt hantering av 
avhudade skallar om detta inte sker vid slaktbandet. 
 
vi) Emballering av slaktbiprodukter. 
 
vii) Avsändning av kött. 
 
d) ha installationer som förhindrar att köttet kommer i kontakt med golv, väggar eller 
inredning, och 
 
e) ha slaktband (där sådana används) som är utformade på ett sådant sätt att 
slaktförfarandet kan pågå utan avbrott och korskontaminering undviks mellan de olika 
delarna av slaktbandet. Om mer än ett slaktband används i samma lokaler, skall banden 
vara åtskilda så att ingen korskontaminering sker. 
 
3. Det måste finnas utrustning för att desinficera verktyg med hett vatten som håller en 
temperatur på minst 82 oC, eller ett alternativt system med samma verkan. 
 4. Den utrustning som personal som hanterar oskyddat kött använder för handtvätt skall ha 
kranar som är utformade på ett sådant sätt att föroreningar inte förs vidare. 
 5. Det skall finnas låsbara utrymmen för kylförvaring av beslagtaget kött och särskilda, låsbara 
utrymmen för lagring av kött som förklarats otjänligt som livsmedel. 
 
 6. Det skall finnas en separat plats med lämpliga anordningar för rengöring, avspolning och 
desinficering av transportmedel för djur. Slak terier behöver dock inte ha  dessa platser och 
anordningar om den behöriga myndigheten ger sitt tillstånd till detta och om officiellt 
godkända platser och anordningar finns i närheten. 
 
7. Det skall finnas låsbara utrymmen som är reserverade för slakt av sjuka och misstänkta djur. 
Detta är inte nödvändigt om sådan slakt sker på andra anläggningar som godkänts av den 
behöriga myndigheten för ändamålet eller i slutet av en normal slaktperiod. 
 
8. Om naturgödsel eller mag- och tarminnehåll lagras i slakteriet, skall ett separat område eller 
en separat plats avskiljas för detta ändamål. 
 
9. Det skall finnas lämpligt utrustade och låsbara utrymmen eller, vid behov, ett rum som enbart 
får användas av tillsynspersonal. 
 
KAPITEL III: KRAV FÖR STYCKNINGSANLÄGGNINGAR  
Livsmedelsföretagare skall se till att styckning sanläggningar där kött från tama hov- och klövdjur 
hanteras uppfyller följande krav:  
1. De skall vara utformade så att kontaminering av köttet undviks, särskilt genom att  
a) arbetsmomenten kan pågå fortlöpande, eller 
 
b) åtskillnad mellan de olika varupartierna säkerställs. 
 
 2. De skall ha separata utrymmen för lagring av emballerat och oskyddat kött, såvida köttet inte 
lagras vid olika tidpunkter eller på sådant sätt  att emballage och lagringssätt inte utgör en 
kontaminationskälla för köttet. 
 3. De skall ha styckningslokaler som är utrustade för att garantera överensstämmelse med 
kraven i kapitel V. 
 
4. De skall ha utrustning för handtvätt som är förs edd med kranar som är utformade på ett sådant 
sätt att föroreningar inte förs vidare. Utrustningen skall användas av den personal som 
hanterar oskyddat kött. 
 5. Det skall finnas anordningar för att desinf icera verktyg med hett vatten som håller en 
temperatur på minst 82 ºC, eller ett alternativt system med samma verkan. 
 
KAPITEL IV: SLAKTHYGIEN 
 Livsmedelsföretagare som driver slakterier där tama hov- och klövdjur slaktas skall se till att 
följande krav uppfylls:  1. Det får inte dröja onödigt länge mellan den tidpunkt då djuren anländer till slakteriet och 
själva slakten. Djuren skall dock ges vila  före slakten om det är nödvändigt för deras 
välbefinnande. 
 
2. a) Kött från andra djur än de som anges i b oc h c får inte användas till livsmedel om djuren 
har dött på annat sätt än genom avlivning i ett slakteri. 
 
 b) Endast levande djur avsedda för slakt få r föras in i slaktlokalerna, med undantag för 
 
i) djur som nödslaktats utanför ett slakteri enligt kapitel VI, 
 
ii) djur som avlivats i produktio nsanläggningen enligt avsnitt III och 
 
iii) frilevande vilt i enlighet med kapitel II i avsnitt IV. 
 
c) Kött från djur som slaktas efter en olycka på slakteriet får användas som livsmedel, om 
inga andra allvarliga skador hittas vid besiktning än de som uppstod vid olyckan. 
 3. Djur eller, i tillämpliga fall, varje sändning av djur som skickas till slakt måste identifieras på 
ett sådant sätt att deras ursprung kan spåras. 
 
4. Djuren måste vara rena. 
 5. Den som ansvarar för driften på ett slakteri skall följa instruktionern a från den veterinär som 
utsetts av den behöriga myndigheten i enlighet med förordning (EG) nr .../2004
* så att 
besiktningen före slakt av varje djur som ska ll slaktas genomförs under lämpliga betingelser. 
                                                 
*  Publikationsbyrån skall införa det officiella numret för förordningen om genomförande av 
offentlig kontroll. 
 
 6. Djur som förs in i slaktlokalen skall avlivas utan onödigt dröjsmål. 
 
7. Bedövning, avblodning, avhudning, urtagning och annan uppslaktning skall utföras utan 
onödigt dröjsmål och på ett sådant sätt att ko ntaminering av köttet undviks. Särskilt följande 
krav skall uppfyllas: 
 
a) Luft- och foderstrupe får inte skadas vid avblodningen, utom vid slakt enligt religiös 
sed. 
 
b) Då hudar och skinn avlägsnas 
 
i) måste all kontakt mellan skinnets utsida och slaktkroppen förhindras, och  
 
ii) får personal och utrustning som kommer i kontakt med utsidan av hudar och skinn 
inte komma i kontakt med köttet. 
 
c) Åtgärder måste vidtas för att förhindra att mag- och tarminnehållet kommer ut under 
och efter urtagning och för att säkerställa att urtagningen görs så snabbt som möjligt efter bedövningen. 
 
d) Juvret måste avlägsnas på ett sådant sätt att ingen mjölk eller råmjölk förorenar 
slaktkroppen. 
 
 8. Fullständig avhudning av slaktkroppen och andra delar av kroppen som är avsedda att 
användas som livsmedel måste utföras, utom för sv in och för skallar och fötter av får, getter 
och kalvar. Skallar och fötter skall hanteras på  ett sådant sätt att kontaminering av annat kött 
undviks. 
 
9. Om svin inte avhudas, skall borsten avlägsnas omedelbart. Risken för kontaminering av köttet 
med skållningsvatten måste minimeras. Vid sk ållning får endast godkända ämnen användas. 
Svin måste efteråt sköljas grundligt med vatten av dricksvattenkvalitet. 
 
10. Ingen synlig fekal kontaminering får finnas på  slaktkropparna. All synlig kontaminering skall 
utan dröjsmål avlägsnas genom putsning eller på alternativt sätt med motsvarande verkan. 
 
11. Slaktkroppar och slaktbiprodukter får inte komma i kontakt med golv, väggar eller 
plattformar. 
 
12. Den som ansvarar för driften på ett slakteri skall följa den behöriga myndighetens 
instruktioner så att besiktningen efter slakt av  alla slaktade djur genomförs under lämpliga 
betingelser i enlighet med förordning (EG) nr .../2004*. 
 13. Delar som avlägsnats från en slaktkropp som är underkastad besiktning. 
 
a) skall förbli identifierbara som hä rrörande från en viss slaktkropp, och  
                                                
 
* Publikationsbyrån skall införa det officiella numret för förordningen om genomförande av 
offentlig kontroll. 
 
 b) får inte komma i kontakt med någon annan slaktkropp, slaktbiprodukter eller inälvor, 
inbegripet sådana som redan genomgått besiktning efter slakt, tills besiktningen efter 
slakt har avslutats. 
 
Förutsatt att penisen inte uppvisar patologi ska skador får den dock kasseras omedelbart. 
 
14. Båda njurarnas fettmantel skall avlägsnas. Nä r det gäller nötkreatur, svin och hästdjur skall 
även njurkapseln avlägsnas. 
 
15. Om blod eller andra slaktbiprodukter från flera djur samlas i samma behållare innan 
besiktningen efter slakt har avslutats, skall he la innehållet förklaras otjänligt som livsmedel 
om slaktkroppen av ett eller flera av djuren i partiet förklarats otjänlig som livsmedel. 
 
16. Efter besiktning efter slakt gäller följande: 
 
a) Tonsillerna på nötkreatur och hästdjur skall avlägsnas på ett hygieniskt sätt. 
 
b) Delar som är otjänliga som livsmedel skall så snart som möjligt avlägsnas från den rena 
delen av anläggningen. 
 
c) Kött som tagits i beslag eller förklarats otjänligt som livsmedel och oätliga biprodukter 
får inte komma i kontakt med kött som förklarats tjänligt som livsmedel. 
 
 d) Inälvor, eller delar av dessa som inte har avlägsnats från slaktkroppen, med undantag av 
njurarna, skall avlägsnas fullständigt och så snart som möjligt, såvida inte den behöriga 
myndigheten medgett något annat. 
 17. När slakten och besiktningen efter slakt är sl utförda skall köttet lagras enligt bestämmelserna 
i kapitel VII. 
 
18. Före ytterligare hantering, måste 
 
a) magar skållas eller rengöras, 
 
b) tarmar tömmas och rengöras, och 
 
c) skallar och fötter avhudas eller skållas och avhåras. 
 
19. Om anläggningar är godkända för slakt av olika djurarter eller för att hantera slaktkroppar av 
hägnat och frilevande vilt, skall försiktighetsåtgärder vidtas för att, genom åtskillnad antingen 
i tid eller rum av de arbetsmoment som utförs på de olika arterna, förhindra 
korskontaminering. Det skall finnas särskilda utry mmen för att ta emot respektive lagra icke 
avhudade slaktkroppar såväl av hägnat vilt som avlivats på jordbruksanläggningen som av 
frilevande vilt. 
 
20. Om slakteriet saknar låsbara utrymmen so m uteslutande används för slakt av sjuka eller 
misstänkt sjuka djur, måste de utrymmen som används för slakt av sådana djur rengöras, 
spolas och desinficeras under offentlig tillsyn i nnan de på nytt används för slakt av andra djur. 
 
 KAPITEL V: HYGIEN VID STYCKNING OCH URBENING 
 
Livsmedelsföretagare skall se till att styckning och urbening av kött från tama hov- och klövdjur 
utförs i enlighet med följande krav:  
1. På slakterier får slaktkroppar av tama hov- och klövdjur styckas till halva slaktkroppar eller 
kvartsparter, och halva slaktkroppar till högs t tre grovstyckade delar. Ytterligare styckning 
och urbening skall utföras på en styckningsanläggning. 
 
2. Arbetet med köttet skall organiseras så att kontaminering förhindras eller minimeras. Därför 
måste den som driver ett livsmedelsföretag särskilt se till följande: 
 
a) Kött avsett för styckning skall föras in till arbetsplatsen efter hand som det behövs. 
 
b) Vid styckning, urbening, putsning, skivning, tärning, inslagning och emballering skall 
köttets temperatur hållas vid högst 3 
oC för slaktbiprodukter och 7 oC för annat kött 
genom en rumstemperatur på högst 12 oC eller genom ett alternativt system med 
motsvarande verkan. 
 
c) Om lokalerna är godkända för styckning av kött från olika djurarter, skall 
säkerhetsåtgärder vidtas för att undvika korskontaminering, vid behov genom att arbetsmomenten för de olika arterna skiljs åt i rum eller tid. 
 
3. Dock får kött benas ur och styckas innan den temperatur som anges i punkt 2 b uppnåtts i 
enlighet med punkt 3 i kapitel VII. 
 
 4. Kött får även benas ur och styckas innan de n temperatur som anges i punkt 2 b uppnåtts när 
styckningslokalen är belägen på samma plats som slaktlokalen. I detta fall måste köttet 
överföras till styckningslokalen antingen direkt från slaktlokalen eller efter en väntetid i ett 
sval- eller kylrum. Så snart köttet styckats och, i tillämpliga fall, emballerats, skall köttet kylas till den temperatur som anges i punkt 2 b. 
 
KAPITEL VI: NÖDSLAKT UTANFÖR SLAKTERIET 
 
Livsmedelsföretagare skall se till att kött från ta ma hov- och klövdjur som har nödslaktats på annan 
plats än slakteriet, endast får användas som livsm edel om det uppfyller alla nedanstående krav: 
 1. Ett för övrigt friskt djur skall ha råkat ut för en olycka som, med beaktande av djurets 
välbefinnande, förhindrar dess transport till slakteriet. 
 
2. En veterinär skall genomföra en besiktning före slakt av djuret. 
 3. Det avlivade och avblodade djuret skall trans porteras utan onödigt dröjsmål till slakteriet på 
ett hygieniskt sätt. Under överinseende av en veterinär får mage och tarmar avlägsnas men ingen annan uppslaktning genomföras på plats. Avlägsnade inälvor skall åtfölja det avlivade djuret till slakteriet med uppgift om att de tillhör detta djur. 
 4. Om det tar mer än två timmar mellan avlivandet av djuret och dess ankomst till slakteriet skall 
det kylas. Aktiv nedkylning krävs inte om klimatförhållandena medger detta. 
 
 5. Ett intyg som utfärdats av den livsmedelsfö retagare som födde upp djuret, med fastställande 
av djurets identitet och uppgifter om veterinärmedicinska preparat eller annan behandling som 
djuret fått, behandlingsdatum samt karenstid skall åtfölja det avlivade djuret till slakteriet. 
 6. Ett intyg som utfärdats av veterinären och som visar att besiktningen före slakt givit ett 
gynnsamt resultat, med uppgifter om datum och tidpunkt för nödslakten och motivet till denna 
samt den eventuella behandling som veterinären har givit djuret skall åtfölja det avlivade 
djuret till slakteriet. 
 
7. Det avlivade djuret skall vara tjänligt som livsmedel efter en besiktning efter slakt som 
genomförs i slakteriet i enlighet med förordning (EG) nr .../2004
* och i vilken sådana 
eventuella prover ingår som krävs vid nödslakt. 
 
8. Livsmedelsföretagare måste följa de anvisn ingar om köttets användning som den officiella 
veterinären ger efter en besiktning efter slakt. 
 9. Livsmedelsföretagare får på marknaden inte släppa ut kött från djur som har nödslaktats om 
detta kött inte är försett med en särskild kontrollmärkning, som inte kan förväxlas med den kontrollmärkning som föreskrivs i förordning (EG) nr .../2004
* eller den 
identifieringsmärkning som föreskrivs i bilaga II avsnitt I i den här förordningen. Sådant kött 
får endast släppas ut på marknaden i den me dlemsstat där slakten sker och i enlighet med 
nationell lagstiftning. 
                                                 
*  Publikationsbyrån skall införa det officiella numret för förordningen om genomförande av 
offentlig kontroll. 
 
 KAPITEL VII: LAGRING OCH TRANSPORT  
 
Livsmedelsföretagare skall se till att lagring och transport av kött från tama hov- och klövdjur utförs 
i enlighet med följande krav:  
1. a) Såvida inte annat föreskrivs i särskilda bestämmelser skall köttet efter besiktningen efter 
slakt omedelbart kylas i slakteriet för att garantera en temperatur genom hela köttet av 
högst 3 
oC för slaktbiprodukter och 7 oC för annat kött, på ett sådant sätt att kylkurvan 
ger en kontinuerlig sänkning av temperaturen. Kött får dock styckas och urbenas under 
kylningen i enlighet med punkt 4 i kapitel V. 
 
b) Under kylningen skall ventilationen vara tillräcklig för att förhindra kondensbildning på 
köttets yta. 
 
2. Köttet måste uppnå den temperatur som anges i punkt 1 och behålla denna temperatur under 
lagring. 
 
3. Köttet måste uppnå den temperatur som anges i punkt 1 före transport och behålla denna 
temperatur under transporten. Transporten får dock även äga rum om den behöriga myndigheten tillåter detta för att möjliggöra produktion av specifika produkter, under 
förutsättning att 
 
a) en sådan transport äger rum enligt de krav som den behöriga myndigheten anger för 
transport från en viss anläggning till en annan anläggning, och 
 
b) köttet omedelbart lämnar slakteriet eller en styckningslokal belägen på samma plats som 
slaktlokalen, och transporten inte pågår mer än två timmar. 
 
 4. Kött avsett för infrysning skall frysas utan onödigt dröjsmål, vid behov med iakttagande av en 
stabiliseringsperiod före infrysningen. 
 
5. Oskyddat kött måste lagras och transporteras skilt från emballerat kött, såvida inte lagringen 
eller transporten sker vid olika tidpunkter eller på  sådant sätt att emballage och lagrings- eller 
transportsätt inte utgör en kontaminationskälla för köttet. 
 
AVSNITT II: KÖTT FRÅN FJÄDERFÄ OCH HARDJUR 
 
KAPITEL I: TRANSPORT AV LEVANDE DJUR TILL SLAKTERIET 
 Livsmedelsföretagare som transporterar levande djur till slakterier skall se till att följande krav 
uppfylls: 
 
1. Djuren skall vid uppsamlingen och under tran sporten behandlas varsamt och så att onödigt 
lidande undviks. 
 
2. Djur som uppvisar sjukdomssymtom eller har sitt ursprung i en besättning som är 
kontaminerad med agens som kan påverka folkhälsan får endast transporteras till slakteriet med den behöriga myndighetens tillstånd. 
 3. Transportlådor för leverans av  djur till slakteriet och moduler, om sådana används, skall vara 
av korrosionsbeständigt material samt vara lä tta att rengöra och desinficera. All utrustning 
som används för att samla upp och leverera leva nde djur skall omedelbart efter tömning och 
vid behov före återanvändning, rengöras, spolas och desinficeras. 
 
 KAPITEL II: KRAV FÖR SLAKTERIER 
 
Livsmedelsföretagare skall se till att slakteri er där fjäderfän och hardjur slaktas är byggda, 
utformade och utrustade i enlighet med följande krav:  
1. De skall ha en lokal eller ett täckt utrymme för mottagning och besiktning av djuren före 
slakt. 
 
2. För att undvika kontaminering av kött skall slakterier 
 
a) ha tillräckligt många lämpliga lokaler för att arbetsmomenten skall kunna utföras, 
 
b) ha ett separat utrymme avdelat för urtagn ing och vidareberedning, bl.a. tillsats av 
smakämnen i hela slaktkroppar av fjäderfä n, såvida inte den behöriga myndigheten i 
varje enskilt fall tillåter att dessa arbetsmoment skiljs åt i tid inom ett visst slakteri, 
 c) se till att följande arbetsmoment skiljs åt i rum eller tid: 
 
i) Bedövning och avblodning. 
 
ii) Plockning eller avhudning och eventuell skållning. 
 
iii) Avsändning av kött, 
 
 d) ha installationer som förhindrar att köttet kommer i kontakt med golv, väggar eller 
inredning, och 
 
e) ha slaktband (där sådana används) som är utformade på ett sådant sätt att 
slaktförfarandet kan pågå fortlöpande och korskontaminering undviks mellan de olika 
delarna av slaktbandet. Om mer än ett slaktband används i samma lokaler, skall de vara 
åtskilda så att ingen korskontaminering sker. 
 
3. Det måste finnas anordningar för att desinf icera verktyg med hett vatten som håller en 
temperatur av minst 82 oC, eller ett alternativt system med samma verkan. 
 4. Den utrustning som personal som hanterar oskyddat kött använder för handtvätt skall ha 
kranar som är utformade på ett sådant sätt att inte föroreningar förs vidare. 
 
5. Det skall finnas låsbara utrymmen för kylförvaring av beslagtaget kött och särskilda, låsbara 
utrymmen för lagring av kött som förklarats otjänligt som livsmedel. 
 
6. Det skall finnas en separat plats med lämpliga anordningar för rengöring, avspolning och 
desinficering av 
 
a) transportutrustning, till exempel lådor, och 
 
b) transportmedel. 
 
Dessa platser och anordningar är inte obligatorisk a för b, om officiellt godkända platser och 
anordningar finns i närheten. 
 
 7. Det skall finnas lämpligt utrustade och låsbara utrymmen eller, vid behov, ett rum som enbart 
får användas av tillsynspersonal. 
 
KAPITEL III: KRAV FÖR STYCKNINGSANLÄGGNINGAR  
1. Livsmedelsföretagare skall se till att styc kningsanläggningar där kö tt från fjäderfä eller 
hardjur hanteras uppfyller följande krav: 
 
a) De skall vara utformade så att köttet inte kontamineras, särskilt genom att 
 
i) arbetsmomenten kan pågå fortlöpande, eller 
 
ii) så att åtskillnad mellan de olika varupartierna säkerställs. 
 
b) De skall ha separata utrymmen för lagring av emballerat och oskyddat kött, såvida 
köttet inte lagras vid olika tidpunkter eller på sådant sätt att emballage och lagringssätt 
inte utgör en kontaminationskälla för köttet. 
 
c) De skall ha styckningslokaler som är utrustade för att garantera överensstämmelse med 
kraven i kapitel V. 
 
d) De skall, för personal som hanterar osky ddat kött, ha utrustning för handtvätt som är 
försedd med kranar som är konstruerade för att förhindra att föroreningar förs vidare. 
 
e) Det skall finnas anordningar för att desinf icera verktyg med hett vatten som håller en 
temperatur på minst 82 
oC, eller ett alternativt system med samma verkan. 
 
 2. Om följande moment utförs på styckningsanlägg ningen, skall livsmedelsföretagare se till att 
det finns separata lokaler för detta: 
 
a) Urtagning av gäss och ankor som föds upp för produktion av gås- eller anklever 
("foie gras") och som har bedövats, avblodats och plockats på 
uppfödningsanläggningen, eller 
 
b) urtagning av fjäderfä som styckhanterats enligt metoden med senarelagd urtagning. 
 
KAPITEL IV: SLAKTHYGIEN 
 Livsmedelsföretagare som driver slak terier där fjäderfä eller hardjur sl aktas skall se till att följande 
krav uppfylls: 
 
1. a) Kött från andra djur än de som anges i b får inte användas som livsmedel, om de har 
dött på annat sätt än genom avlivning i slakteriet. 
 
b) Endast levande fjäderfän avsedda för slak t får föras in i slaktlokalerna, med undantag 
för 
 
i) fjäderfän som styckhanterats enligt metoden med senarelagd urtagning, gäss och 
ankor som fötts upp för produktion av gås- el ler anklever ("foie gras") samt fåglar 
som inte betraktas som tamfjäderfä men som föds upp som sådana, om de slaktas 
på jordbruksföretaget enligt kapitel VI, 
 
 ii) hägnat vilt som slaktas på produk tionsplatsen enligt avsnitt III, och 
 
iii) småvilt enligt kapitel III i avsnitt IV. 
 2. Den som ansvarar för driften på ett slakteri skall följa den behöriga myndighetens 
instruktioner så att besiktningen före sl akt genomförs under lämpliga betingelser. 
 
3. Om anläggningar är godkända för slakt av olika djurarter eller för att hantera slaktkroppar av 
hägnade strutsfåglar och frilevande småvilt, sk all försiktighetsåtgärder vidtas för att genom 
åtskillnad antingen i tid eller i rum av de arbetsmoment som utförs på de olika arterna 
förhindra korskontaminering mellan dessa. Det skall finnas särskilda utrymmen för att ta emot respektive lagra slaktkroppar av hägnade struts fåglar som slaktats på jordbruksanläggningen 
och av småvilt. 
 
4. Fjäderfän som förs in i slaktlokalen skall slaktas utan onödigt dröjsmål. 
 5. Bedövning, avblodning, avhudning eller ploc kning, urtagning och annan uppslaktning skall 
utföras utan onödigt dröjsmål och på ett sådant  sätt att kontaminering av köttet undviks. I 
synnerhet skall åtgärder vidtas för att förhindra att mag- och tarminnehåll kommer ut under urtagningen. 
 6. Den som ansvarar för driften på ett slakteri skall följa den behöriga myndighetens 
instruktioner för att se till att besiktningen efter slakt genomförs under lämpliga betingelser, 
och särskilt att slaktade djur kan besiktigas på korrekt sätt. 
 
 7. Efter besiktning efter slakt gäller följande: 
 
a) Delar som är otjänliga som livsmedel skall så snart som möjligt avlägsnas från den rena 
delen av anläggningen. 
 
b) Kött som tagits i beslag eller förklarats otjänligt som livsmedel och oätliga biprodukter 
får inte komma i kontakt med kött som förklarats tjänligt som livsmedel. 
 
c) Inälvor eller delar av dessa som inte har avlägsnats från slaktkroppen skall, med 
undantag av njurar, om möjligt avlägsnas full ständigt och så snart som möjligt, såvida 
inte den behöriga myndigheten medgivit något annat. 
 
8. Efter besiktning och urtagning skall slaktade djur så snart som möjligt rengöras och kylas ned 
till en temperatur på högst 4 oC, utom om köttet styckas när det är varmt. 
 
9. När slaktkroppar vattenkyls skall följande beaktas:  
a) Alla försiktighetsåtgärder skall vidtas för att undvika kontaminering av slaktkroppar, 
varvid hänsyn skall tas till sådana parametrar som slaktkroppens vikt, vattnets temperatur, vattenflödets volym och riktning samt kyltiden. 
 
b) Utrustningen skall tömmas helt, rengöras och desinficeras när det behövs och minst en 
gång om dagen. 
 
 10. Sjuka eller misstänkt sjuka djur och djur som slaktas enligt program för utrotning eller 
bekämpning av djursjukdomar får slaktas på anläggningen endast med tillstånd av den 
behöriga myndigheten. Slakten skall då ske und er offentlig tillsyn, och det skall vidtas 
åtgärder för att undvika kontaminering; lokalerna skall rengöras och desinficeras innan de får användas på nytt. 
 
KAPITEL V: HYGIEN UNDER OCH EFTER STYCKNING OCH URBENING 
 
Livsmedelsföretagare skall se till att styckning och urbening av kött från fjäderfä och hardjur utförs 
i enlighet med följande krav: 
 1. Arbetet med köttet skall organiseras så att kontaminering förhindras eller minimeras. Därför 
måste den som driver ett livsmedelsföretag särskilt se till följande: 
 
a) Kött avsett för styckning skall föras in till arbetsplatsen efter hand som det behövs. 
 
b) Vid styckning, urbening, putsning, skivning, tärning, inslagning och emballering skall 
köttets temperatur hållas vid högst 4 
oC genom en rumstemperatur på 12 oC eller ett 
alternativt system med samma verkan.  
 
c) Om lokalerna är godkända för styckning av kött från olika djurarter, skall 
säkerhetsåtgärder vidtas för att undvika korskontaminering, vid behov genom att 
arbetsmomenten för de olika arterna skiljs åt i rum eller tid. 
 
 2. Dock får kött benas ur och styckas innan temperaturen i punkt 1 b har uppnåtts om 
styckningslokalen är belägen på samma plats som slaktlokalen, under förutsättning att köttet 
överförs till styckningslokalen antingen 
 
a) direkt från slaktlokalen eller 
 
b) efter en väntetid i ett sval- eller kylrum. 
 
3. Så snart köttet styckats och, i tillämpliga fall, emballerats, skall köttet kylas till den 
temperatur som anges i punkt 1 b. 
 4. Oskyddat kött måste lagras och transporteras skilt från emballerat kött, såvida inte lagringen 
eller transporten sker vid olika tidpunkter eller på  sådant sätt att emballage och lagrings- eller 
transportsätt inte utgör en kontaminationskälla för köttet. 
 
KAPITEL VI: AVLIVNING PÅ JORDBRUKSANLÄGGNINGEN  
Livsmedelsföretagare får avliva fjäderfä enligt kapitel IV punkt 1 b i på jordbruksanläggningen endast med den behöriga myndighetens tillstånd och i enlighet med följande krav:  
1. Jordbruksanläggningen skall regelbundet genomgå veterinärkontroll.  
2. Livsmedelsföretagaren skall i förväg underrätta den behöriga myndigheten om vilken dag och 
vid vilken tidpunkt avlivningen skall äga rum. 
 
 3. Jordbruksanläggningen skall ha utrymmen där fåglarna kan föras samman för att genomgå 
besiktning före slakt. 
 
4. Jordbruksanläggningen skall ha lämpliga lokaler för hygienisk avlivning och vidare hantering 
av fåglarna. 
 
5. Djurskyddsbestämmelserna skall följas. 
 
6. De avlivade fåglarna skall åtföljas till slakteriet av ett intyg som utfärdats av den 
livsmedelsföretagare som födde upp djuret med uppgifter om veterinärmedicinska preparat 
eller annan behandling som djuret fått, beha ndlingsdatum samt karenstid samt dagen och 
tidpunkten för slakten. 
 
7. Det slaktade djuret skall åtföljas till slakteriet av ett intyg som utfärdats av den officiella eller 
godkända veterinären i enlighet med förordning (EG) nr .../2004*. 
 8. När det gäller fjäderfä som fötts upp för produktion av "foie gras" skall de icke urtagna och i 
förekommande fall nedkylda fåglarna omedelbart transporteras till ett slakteri eller en styckningsanläggning. De skall tas ur inom 24 timmar efter avlivningen under den behöriga 
myndighetens tillsyn. 
 9. Fjäderfä med senarelagd urtagning som er hållits på produktionsanläggningen får bevaras 
i högst 15 dagar vid en temperatur på högst 4 
oC. Därefter måste fåglarna tas ur i ett slakteri 
eller en styckningsanläggning belägen i samma medlemsstat som produktionsanläggningen. 
                                                 
*  Publikationsbyrån skall införa det officiella numret för förordningen om genomförande av 
offentlig kontroll. 
 
 AVSNITT III: KÖTT FRÅN HÄGNAT VILT 
 
1. Bestämmelserna i avsnitt I skall tillämpas på  produktion och utsläppande på marknaden av 
kött från hägnat vilt av partåiga däggdjur (hjort djur och vildsvin), såvida inte den behöriga 
myndigheten anser att de är omöjliga att tillämpa. 
 
2. Bestämmelserna i avsnitt II skall tillämpas på  produktion och utsläppande på marknaden av 
kött från strutsfåglar. Bestämmelserna i avsnitt I skall dock gälla om den behöriga 
myndigheten anser dem vara lämpliga. Det måste tillhandahållas lämpliga utrymmen, 
anpassade efter djurens storlek. 
 3. Utan hinder av punkterna 1 och 2 får livsmedelsföretagare slakta hägnade strutsfåglar och de 
hägnade hov- och klövdjur som avses i punkt 1 på ursprungsplatsen med den behöriga 
myndighetens tillstånd under följande förutsättningar: 
 
a) När djuren inte kan transporteras, för att undvika all risk för den som hanterar djuren 
eller för att skydda dessa. 
 
b) Hjorden skall regelbundet genomgå veterinärkontroll. 
 
c) En begäran skall göras av djurägaren. 
 
d) Den behöriga myndigheten skall i förväg underrättas om vilken dag och vid vilken 
tidpunkt djuren kommer att slaktas. 
 
e) Jordbruksanläggningen skall ha förfaranden
 för att sammanföra en grupp djur som skall 
slaktas så att de kan besiktigas före slakt. 
 
 f) Jordbruksanläggningen skall ha utrymmen som är lämpliga för avlivning och 
avblodning av djuren och, om strutsfåglar skall plockas, plockning av dessa. 
 
g) Djurskyddskrav skall vara uppfyllda. 
 
h) De avlivade och avblodade djuren skall utan onödigt dröjsmål transporteras till 
slakteriet på ett hygieniskt sätt. Om transporttiden överskrider två timmar skall djuren 
vid behov kylas ned. Urtagning får genomföras på plats under överinseende av en 
veterinär. 
 
i) Ett intyg som utfärdats av den livsmedelsföretagare som födde upp dem, med 
fastställande av djurens identitet och uppgift er om veterinärmedicinska preparat eller 
annan behandling som djuren fått, behandlingsdatum samt karenstid skall åtfölja de 
avlivade djuren till slakteriet. 
 
j) Ett intyg som utfärdats och undertecknats av den officiella eller godkända veterinären 
och som visar att besiktningen före slakt givit ett gynnsamt resultat och att avlivning 
och avblodning genomförts på korrekt sätt, med datum och tidpunkt för slakten skall åtfölja de avlivade djuren under transport till den godkända anläggningen. 
 
4. Livsmedelsföretagare får även avliva bison på jordbruksanläggningen i enlighet med punkt 3 
under exceptionella förhållanden. 
 
 AVSNITT IV: VILTKÖTT 
 
KAPITEL I: UTBILDNING AV JÄGARE I HÄLSA OCH HYGIEN 
 1. Personer som jagar vilt i syfte att släppa ut det på marknaden som livsmedel skall ha 
tillräckliga kunskaper i viltpatologi och i pro duktion och hantering av frilevande vilt och kött 
från frilevande vilt för att kunna göra en första un dersökning av det nedlagda viltet på plats. 
 
2. Det är emellertid tillräckligt om minst en person i ett jaktlag har de kunskaper som anges i 
punkt 1. Hänvisningar i detta avsnitt till en "utbildad person" är hänvisningar till den 
personen. 
 
3. Den utbildade personen kan även vara jakträttsinnehavare eller viltvårdare om de ingår i 
jaktlaget eller befinner sig i jaktområdets omedel bara närhet. I det senare  fallet måste jägaren 
visa viltet för jakträttsinnehavaren eller viltvårdaren och informera denne om eventuellt 
onormalt beteende som iakttagits före avlivandet. 
 
4. Den utbildning som tillhandahålls måste vara tillfredsställande enligt den behöriga 
myndigheten för att jägarna skall bli "utbildade personer". Den bör omfatta minst följande ämnen: 
 
a) Normal anatomi, fysiologi och normalt beteende hos vilt. 
 
b) Onormalt beteende och sjukliga förändringar hos vilt på grund av sjukdomar, 
miljöföroreningar eller andra faktorer som kan påverka människors hälsa efter 
konsumtion av köttet. 
 
 c) Hygienregler och korrekta me toder för att bland annat hantera, transportera och ta ur 
avlivat vilt. 
 
d) Lagstiftning och förvaltningsbestämmelser om de villkor i fråga om djur- och folkhälsa 
samt hygien som reglerar utsläppande av viltkött på marknaden. 
 
5. Den behöriga myndigheten skall uppmuntra jä garnas organisationer att tillhandahålla sådan 
utbildning. 
 
KAPITEL II: HANTERING AV STORVILT 
 1. Efter avlivning skall storvilt öppnas och magar och tarmar tas ut så snart som möjligt och 
skall vid behov avblodas. 
 
2. Den utbildade personen skall undersöka kroppen och alla urtagna inälvor för att leta efter 
tecken som kan tyda på att köttet utgör en hä lsorisk. Undersökningen skall göras så snart som 
möjligt efter avlivningen. 
 3. Kött från storvilt får endast släppas ut på marknaden om kroppen transporteras till en 
vilthanteringsanläggning så snart som möjligt efter det att den undersökning som avses i 
punkt 2 har ägt rum. Inälvorna måste åtfölja kroppen i enlighet med punkt 4. Inälvorna måste gå att identifiera som tillhörande ett visst djur. 
 
 4. a) Om inga onormala tecken upptäcks vid den undersökning som avses i punkt 2, om inget 
onormalt beteende observerats före avlivni ngen och om det inte finns misstanke om 
miljöförorening, skall den utbildade personen till djurkroppen bifoga ett intyg som 
anger detta. Intyget skall även innehålla datum, tidpunkt och plats för avlivning av djuret. I detta fall behöver inte skalle oc h inälvor åtfölja kroppen, utom när det gäller 
arter som kan tänkas ha trikinos (svin, hästdj ur och andra), vars skalle (med undantag av 
betar) och mellangärde måste åtfölja kroppen. Jägare måste emellertid uppfylla alla 
tilläggskrav som åläggs dem i den medlemssta t där jakten äger rum, särskilt för att 
möjliggöra kontroll av vissa restsubstanser och ämnen i enlighet med direktiv 96/23/EG. 
 
b) I övriga fall måste skalle (med undantag av  betar och horn) och samtliga inälvor utom 
mage och tarmar åtfölja kroppen. Den utbildade person som genomförde 
undersökningen måste underrätta den behöriga myndigheten om de onormala tecken, 
det onormala beteende eller den misstanke om miljöförorening som förhindrade honom 
eller henne från att utfärda ett intyg i enlighet med punkt 4 a. 
 
c) Om det i ett enskilt fall inte finns någon utbildad person som kan genomföra 
undersökningen enligt punkt 2 skall skalle (med undantag av betar och horn) och samtliga inälvor utom mage och tarmar åtfölja kroppen. 
 
 5. Kylning skall inledas inom skälig tid efter avlivningen och nå en temperatur genom hela 
köttet på högst 7 oC. Om klimatförhållandena medger det, är aktiv kylning inte nödvändig. 
 
6. Vid transport till vilthanteringsanläggningen får viltet inte staplas.  
7. Storvilt som levereras till en vilthanteringsanläggning skall överlämnas till den behöriga 
myndigheten för besiktning. 
 
8. Dessutom gäller att icke avhudat storvilt får avhudas och släppas ut på marknaden endast på 
följande villkor: 
 
a) Före avhudning skall köttet lagras och hanteras åtskilt från andra livsmedel och får inte 
frysas ned. 
 
b) Efter avhudning skall köttet genomgå en slutlig besiktning i enlighet med 
förordning (EG) nr.../2004
*. 
 
9. Bestämmelserna i kapitel V i avsnitt I gäller vid styckning och urbening av storvilt.  KAPITEL III: HANTERING AV SMÅVILT 
 1. Den utbildade personen skall genomföra en unde rsökning för att finna tecken som kan tyda på 
att köttet utgör en hälsorisk. Undersökni ngen skall göras så snart som möjligt efter 
avlivningen. 
                                                
 
* Publikationsbyrån skall införa det officiella numret för förordningen om genomförande av 
offentlig kontroll. 
 
 2. Om onormala tecken upptäcks vid undersökningen, onormalt beteende observerades före 
avlivningen eller miljöförorening misstänks, skall den utbildade personen informera den 
behöriga myndigheten. 
 3. Kött från småvilt får endast släppas ut på marknaden om kroppen transporteras till en 
vilthanteringsanläggning så snart som möjligt efter det att den undersökning som avses i 
punkt 1 har ägt rum. 
 
4. Kylning skall inledas inom skälig tid efter avlivningen och nå en temperatur genom hela 
köttet på högst 4 
oC. Om klimatförhållandena medger det, är aktiv kylning inte nödvändig. 
 5. Urtagning skall ske, eller avslutas, utan onödigt dröjsmål vid ankomsten till 
vilthanteringsanläggningen om inte den behöriga myndigheten tillåter att så inte sker. 
 
6. Småvilt som levereras till en vilthanteringsanläggning skall överlämnas till den behöriga 
myndigheten för besiktning. 
 
7. Bestämmelserna i kapitel V i avsnitt II gäller vid styckning och urbening av småvilt.  
 
 AVSNITT V: MALET KÖTT, KÖTTBEREDNINGAR 
OCH MASKINURBENAT KÖTT 
 
KAPITEL I: KRAV FÖR PRODUKTIONSANLÄGGNINGAR  
Livsmedelsföretagare som framställer malet kött, köttberedningar eller maskinurbenat kött skall se 
till att produktionsanläggningarna uppfyller följande krav: 
 
1. De skall vara utformade så att kontaminering av köttet och produkterna undviks, särskilt 
genom att 
 
a) arbetsmomenten kan pågå fortlöpande, eller 
 
b) så att åtskillnad mellan de olika varupartierna säkerställs. 
 
2. De skall ha separata utrymmen för lagring av emballerat och oskyddat kött och produkter, 
såvida köttet inte lagras vid olika tidpunkter eller på sådant sätt att emballage och lagringssätt 
inte utgör en kontaminationskälla för köttet eller produkterna. 
 3. De skall ha utrymmen med sådan utrustning at t temperaturkraven i kapitel III kan uppfyllas. 
 4. De skall, för personal som hanterar oskydda t kött och oskyddade produkter, ha utrustning för 
handtvätt som är försedd med kranar som är kons truerade för att förhindra att föroreningar 
förs vidare. 
 
5. Det skall finnas anordningar för att desinf icera verktyg med hett vatten som håller en 
temperatur på minst 82 
oC, eller ett alternativt system med samma verkan. 
 
 KAPITEL II: KRAV FÖR RÅVAROR 
 
Livsmedelsföretagare som framställer malet kött, köttberedningar och maskinurbenat kött skall se 
till att de råvaror som används uppfyller följande krav:  
1. De råvaror som används för beredning av malet kött skall uppfylla följande krav: 
 
a) De måste uppfylla kraven för färskt kött. 
 
b) De måste härröra från skelettmuskulat ur, inklusive vidhängande fettvävnader. 
 
c) De får inte härröra från 
 
i) benskrap från styckning eller putsning (med undantag för hela muskelstycken), 
 
ii) maskinurbenat kött, 
 
iii) kött som innehåller benfragment eller hud, eller 
 
iv) kött från skallar, utom tuggmuskler, den icke-muskulära delen av linea alba, 
området kring framknä och hasled, benskrap och musklerna i mellangärdet (utom om buk- och brösthinnan avlägsnats). 
 
2. Följande råvaror får användas till köttberedningar: 
 
a) Färskt kött. 
 
 b) Kött som uppfyller kraven i punkt 1 och, 
 
c) om det är uppenbart att köttberedningen är  avsedd att konsumeras endast om den först 
genomgått värmebehandling, 
 
i) kött som framställts genom malning eller finfördelning av kött som uppfyller 
kraven i punkt 1, med undantag för punkt 1 c i, och 
 
ii) maskinurbenat kött som uppfylle r kraven i kapitel III, punkt 3 d. 
 
3. Råvaror till maskinurbenat köt t måste uppfylla följande krav: 
 
a) De måste uppfylla kraven på färskt kött. 
 
b) Följande material får inte användas till maskinurbenat kött: 
 
i) Från fjäderfä: fötter, halshud och huvud. 
 
ii) Från andra djur: huvudets ben, fötter, svansar, lårben, skenben, vadben, 
överarmsben och underarmsben. 
 
 KAPITEL III: HYGIEN UNDER OCH EFTER PRODUKTION 
 
Livsmedelsföretagare som framställer malet kött, köttberedningar eller maskinurbenat kött skall se 
till att följande krav uppfylls:  
1. Arbetet med köttet skall organiseras så att kontaminering förhindras eller minimeras. Därför 
skall livsmedelsföretagare särskilt se till att det kött som används 
 
a) har en temperatur på högst 4 
oC för fjäderfä, 3 oC för slaktbiprodukter och 7 oC för annat 
kött, och 
 
b) förs in i beredningslokalen efterhand som det behövs. 
 
2. Följande krav gäller för produktion av malet kött och köttberedningar: 
 
a) Såvida inte den behöriga myndigheten tillåter urbening omedelbart före malning, skall 
fryst eller djupfryst kött som används för be redning av malet kött eller köttberedningar 
ha urbenats före frysning. Det får ba ra lagras under en begränsad period. 
 
b) Malet kött som beretts av kylt kött skall användas 
 
i) inom 3 dagar efter slakten, om det rör sig om fjäderfä, 
 
ii) inom 6 dagar efter slakten, om det rö r sig om andra djur än fjäderfä, eller 
 
 iii) inom 15 dagar efter slakten av djuren när det gäller urbenat och vakuumförpackat 
nöt- och kalvkött.  
 
c) Omedelbart efter produktionen skall malet kött och köttberedningar förpackas eller 
emballeras och 
 
i) kylas ned till en innertemperatur på högst 2 oC för malet kött och 4 oC för 
köttberedningar, eller 
 
ii) djupfrysas till en innertemperatur på högst -18 oC. 
 
Dessa temperaturer måste hållas  under lagring och transport. 
 
3. Följande krav gäller för produktion och användning av maskinurbenat kött erhållet med 
teknik som inte förändrar strukturen på de ben som använts vid framställningen av det 
maskinurbenade köttet och vars kalciumhalt inte är markant högre än den i malet kött. 
 
a) Råvaror för urbening från ett slakteri på samma plats får vara högst 7 dagar gamla. 
Annars får råvaror för urbening inte vara äldre än 5 dagar. Slaktkroppar från fjäderfä får 
dock inte vara äldre än 3 dagar. 
 
b) Maskinurbening måste ske omedelbart efter urbening. 
 
c) Om det maskinurbenade köttet inte används omedelbart efter produktionen, måste det 
förpackas eller emballeras och därefter  kylas till en temperatur på högst 2 oC eller frysas 
till en innertemperatur på högst -18 oC. Dessa temperaturkrav skall bibehållas under 
lagring och transport. 
 
 d) Om livsmedelsföretagaren har genomfört analyser som visar att det maskinurbenade 
köttet uppfyller de mikrobiologiska kriterier för malet kött som antagits i enlighet med 
förordning (EG) nr .../2004* får det användas i köttberedningar som är klart avsedda att 
konsumeras endast om de först genomgått värmebehandling och i köttprodukter. 
 
e) Maskinurbenat kött som inte visat sig uppfyl la de kriterier som avses i d får användas 
endast för att framställa värmebehandlade köttprodukter i anläggningar som godkänts i 
enlighet med denna förordning. 
 
4. Följande krav måste uppfyllas vid produktion och användning av maskinurbenat kött som 
framställs med annan teknik än den som nämns i punkt 3. 
 
a) Råvaror för urbening från ett slakteri på samma plats får vara högst 7 dagar gamla. 
Annars får råvaror för urbening inte vara äl dre än 5 dagar. Fågelkroppar får dock inte 
vara mer än 3 dagar gamla. 
 
b) Om maskinurbeningen inte sker omedelbart efter urbening, skall köttbenen lagras och 
transporteras vid en temperatur på högst 2 oC eller, om de är frysta, vid en temperatur på 
högst -18 oC. 
 
c) Köttben från frysta djur kroppar får inte frysas om. 
 
d) Om det maskinurbenade köttet inte skall användas inom en timme efter produktionen, 
skall det omedelbart kylas till en temperatur på högst 2 oC. 
                                                 
*  Publikationsbyrån skall införa det officiella  numret för förordningen om livsmedelshygien. 
 
 e) Om det maskinurbenade köttet inte behandlas inom 24 timmar efter kylning skall det 
frysas inom 12 timmar efter produktionen och nå en innertemperatur på högst -18 oC 
inom sex timmar. 
 
f) Fryst maskinurbenat kött skall slås in eller emballeras före lagring eller transport; det får 
inte lagras längre än tre månader, och dess temperatur skall hållas på högst -18 oC under 
lagring och transport. 
 
g) Maskinurbenat kött får användas endast för framställning av värmebehandlade 
köttprodukter i anläggningar som godkänts i enlighet med denna förordning. 
 5. Malet kött, köttberedningar och maskinurbena t kött får inte frysas om efter upptining. 
 
KAPITEL IV: MÄRKNING 
 
1. Utöver kraven i direktiv 2000/13/EG
1 måste livsmedelsföretagare se till att även kravet i 
punkt 2 uppfylls i den utsträckning som detta är nödvändigt enligt de nationella 
bestämmelserna i den medlemsstat där produkten släpps ut på marknaden. 
 2. Konsumentförpackningar som innehåller malet kött av fjäderfä eller hovdjur eller 
köttberedningar som innehåller maskinurbenat kött måste vara försedda med uppgifter om att sådana produkter bör till redas före konsumtion. 
                                                
 
1 Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/13/EG av den 20 mars 2000 om tillnärmning av 
medlemsstaternas lagstiftning om märkning och presentation av livsmedel samt om reklam för livsmedel (EGT L 109, 6.5.2000, s. 29). Direktivet senast ändrat genom direktiv 2003/89/EG 
(EUT L 308, 25.11.2003, s. 15). 
 
 AVSNITT VI: KÖTTPRODUKTER  
 
1. Livsmedelsföretagare skall se till att fö ljande delar inte används för beredning av 
köttprodukter:  
 
a) Könsorgan från antingen han- eller hondjur, med undantag för testiklar. 
 
b) Urinorgan, med undantag för njurar och urinblåsa. 
 
c) Brosk i struphuvudet, luftstrupe och extralobularbronker. 
 
d) Ögon och ögonlock. 
 
e) Yttre hörselgången. 
 
f) Hornvävnad. 
 
g) Hos fjäderfän: Huvudet – med undantag av kam och öron, skäggtömmar och slör – 
foderstrupe, kräva, tarmar och könsorgan. 
 
2. Allt kött, inbegripet malet kött och köttberedningar, som skall användas vid produktion av 
köttprodukter måste uppfylla kraven på färskt kött. Malet kött och köttberedningar som 
används till köttprodukter behöver dock inte uppfylla andra särskilda krav i avsnitt V. 
 
 AVSNITT VII: LEVANDE MUSSLOR 
 
1. Detta avsnitt är tillämpligt på levande muss lor. Med undantag av bestämmelser om rening 
skall det även gälla levande tagghudinga r, manteldjur och marina snäckor. 
 
2. Kapitlen I–VIII är tillämpliga på djur upptagna från sådana produktionsområden som den 
behöriga myndigheten klassificerat i en lighet med förordning (EG) nr .../2004*. Kapitel IX är 
tillämpligt på kammusslor upptagna utanför dessa områden. 
 3. Kapitlen V, VI, VIII och IX samt punkt 3 i kapitel VII är tillämpliga på detaljhandeln. 
 4. Kraven i detta avsnitt kompletterar kraven i förordning (EG) nr .../2004
**. 
 
a) Åtgärder som vidtas innan levande musslor anländer till en leveranscentral eller en 
reningsanläggning, kompletterar kraven i bilaga I till den förordningen. 
 
b) Åtgärder kompletterar kraven i bilaga II till den förordningen. 
                                                 
* Publikationsbyrån skall införa det officiella numret för förordningen om genomförande av 
offentlig kontroll. 
** Publikationsbyrån skall införa det officiella  numret för förordningen om livsmedelshygien. 
 
 KAPITEL I: ALLMÄNNA KRAV FÖR UTSLÄPP AV LEVANDE MUSSLOR PÅ 
MARKNADEN 
 
1. Levande musslor får inte släppas ut på marknaden för detaljhandelsförsäljning på annat sätt än 
via en leveranscentral, där ett identifieringsmärke skall anbringas i enlighet med kapitel VII. 
 
2. Livsmedelsföretagare får endast ta emot såda na partier av levande musslor som uppfyller de 
bestämmelser om åtföljande handlingar som anges i punkterna 3–7. 
 
3. När en livsmedelsföre tagare förflyttar ett par ti levande musslor mellan anläggningar, fram till 
och med partiets ankomst till en leveransce ntral eller bearbetningsanläggning, skall en 
registreringshandling åtfölja partiet. 
 
4. Registreringshandlingen skall vara utfärdad på åtminstone ett av de officiella språken i den 
medlemsstat där den mottagande anläggningen är belägen och innehålla åtminstone den 
information som anges nedan. 
 
a) När det gäller ett parti levande musslor som skickas från ett produktionsområde skall 
registreringshandlingen innehålla åtminstone följande information: 
 
i) Upptagarens identitet och adress. 
 
ii) Datum för upptagningen. 
 
 iii) Produktionsområdets läge, beskrivet så  detaljerat som möjligt eller angivet med 
hjälp av ett kodnummer. 
 
iv) Produktionsområdets hygieniska status. 
 
v) Vilken art av skaldjur det rör sig om samt kvantiteten. 
 
vi) Partiets destination. 
 
b) När det gäller ett parti levande musslor so m skickas från ett återutläggningsområde skall 
registreringshandlingen innehålla åtminstone den information som avses i a samt följande information: 
 
i) Återutläggningsområdets läge. 
 
ii) Återutläggningens varaktighet. 
 
c) När det gäller ett parti levande musslor som skickas från en reningsanläggning skall 
registreringshandlingen innehålla åtminstone den information som avses i a samt följande information: 
 
i) Reningsanläggningens adress. 
 
 ii) Reningens varaktighet. 
 
iii) De datum när partiet anlände till respektive lämnade reningsanläggningen. 
 5. Livsmedelsföretagare som leve rerar partier av levande musslo r skall fylla i de tillämpliga 
avsnitten i registreringshandlingen så att de är lättlästa och inte kan ändras. 
Livsmedelsföretagare som tar emot partier av levande musslor skall datumstämpla handlingen 
när de mottar partiet eller registre ra mottagningsdatumet på annat sätt. 
 
6. Livsmedelsföretagare skall behålla en kopia av registreringshandlingen för varje parti som 
levererats och mottagits under minst tolv månade r efter leverans eller mottagande (eller under 
en längre period som den behöriga myndigheten får fastställa). 
 
7. Om emellertid 
 
a) den personal som tar upp levande musslor även sköter de leveranscentraler eller 
reningsanläggningar, återutläggningsområden eller bearbetningsanläggningar som tar 
emot de levande musslorna, och 
 
b) en enda behörig myndighet utövar tillsyn över alla berörda anläggningar, 
 
behövs inga registreringshandlingar om de n behöriga myndigheten tillåter detta. 
 
 KAPITEL II: HYGIENKRAV  FÖR PRODUKTION OCH UPPTAGNING AV LEVANDE 
MUSSLOR 
 
A. KRAV FÖR PRODUKTIONSOMRÅDEN  
1. En upptagare får endast ta upp levande musslor från produktionsområden med fasta lägen och 
fasta gränser som den behöriga myndigheten har klassificerat – om så är lämpligt i samarbete 
med berörda livsmedelsföretagare – som klas s A, B eller C enligt förordning (EG) nr 
.../2004
*. 
 
2. Livsmedelsföretagare får avyttra levande musslor som tagits upp från produktionsområden av 
klass A som livsmedel om de uppfyller kraven i kapitel V. 
 
3. Livsmedelsföretagare får avyttra levande musslor som tagits upp från produktionsområden av 
klass B som livsmedel endast efter beha ndling i en reningsanläggning eller efter 
återutläggning.  
 
4. Livsmedelsföretagare får avyttra levande muss lor som tagits upp från produktionsområden av 
klass C som livsmedel  endast efter återutläggning under en längre period enligt del C i detta 
kapitel. 
                                                 
*  Publikationsbyrån skall införa det officiella  numret för förordningen om genomförande av 
offentlig kontroll. 
 
 5. Levande musslor från produktionsområden av klass B eller C skall efter rening eller 
återutläggning uppfylla alla krav i kapitel V. Levande musslor från sådana områden som inte 
har genomgått rening eller återutläggning får dock sändas till en bearbetningsanläggning, där 
de skall behandlas för att eliminera patogena mikroorganismer (i förekommande fall efter det att sand, dy eller slem har avlägsnats i sa mma eller i en annan anläggning). Följande 
behandlingsmetoder är godkända: 
 
a) Sterilisering i hermetiskt förslutna behållare, och 
 
b) följande typ av värmebehandlingar: 
 
i) Nedsänkning i kokande vatten under den tid som behövs för att höja den inre 
temperaturen i blötdjurets kött till minst 90 
oC och bibehållande av denna 
minimitemperatur i minst 90 sekunder. 
 
ii) Kokning i 3–5 minuter i ett slutet kärl med en temperatur på 120–160 oC och ett 
tryck på 2–5 kg/cm2, varefter skalen avlägsnas och köttet fryses till en 
kärntemperatur av -20 oC. 
 
iii) Ångkokning under tryck i ett slutet kärl där kraven på koktid och på den inre 
temperaturen i blötdjurens kött enligt led i skall respekteras. En validerad metod skall användas. Förfaranden, grundade på HACCP-principerna, skall inrättas för 
att kontrollera att värmen sprids jämnt. 
 
 6. Livsmedelsföretagare får inte odla levande musslor i eller ta upp dem från områden som den 
behöriga myndigheten inte har klassificerat eller som är olämpliga av hälsoskäl. 
Livsmedelsföretagare skall beakta all relevant information om områdenas lämplighet för 
produktion och upptagning, inklusive information från egenkontrollen och från den behöriga myndigheten. De skall använda denna informat ion, särskilt information om miljö- och 
väderförhållanden, för att fastställa hur upptagna  partier skall behandlas på lämpligaste sätt. 
 
B. KRAV FÖR UPPTAGNING OCH HANTERING EFTER UPPTAGNING 
 
Livsmedelsföretagare som tar upp levande musslor eller hanterar dem omedelbart efter 
upptagningen skall se till att följande krav är uppfyllda:  
1. Upptagningsmetoder och efterföljande hanteri ng får inte förorsaka ytterligare kontaminering 
eller svåra skador på levande musslors skal eller vävnad, eller leda till förändringar som 
avsevärt påverkar deras lämplighet för behandling genom rening, bearbetning eller 
återutläggning. Livsmedelsföretagare skall särskilt 
 
a) skydda levande musslor på lämpligt sätt från att krossas, skrapa s eller utsättas för 
vibrationer, 
 
b) inte utsätta levande musslor för extrem värme eller kyla, 
 
c) inte återföra levande musslor till vatten som skulle kunna kontaminera dem ytterligare, 
 
d) om de utför konditioneringen i naturliga miljöer, endast använda områden som den 
behöriga myndigheten klassificerat som klass A. 
 
 2. Transportmedlet skall tillåta lämplig avrinning, vara utrustat för att ge bästa möjliga 
överlevnadsvillkor och ge ett e ffektivt skydd mot kontaminering. 
 
C. KRAV FÖR ÅTERUTLÄGGNING AV LEVANDE MUSSLOR 
 
Livsmedelsföretagare som åter lägger ut levande musslo r skall se till att följande krav är uppfyllda: 
 
1. Livsmedelsföretagare får endast utnyttja de  områden för återutläggning av levande musslor 
som godkänts av den behöriga myndigheten. Områdenas gränser skall tydligt markeras med 
bojar, stolpar eller andra fasta hjälpmedel. Det skall vara ett minsta avstånd mellan 
återutläggningsområdena, och även mellan återutläggnings- och produktionsområden, för att minimera risken för att fö roreningar förs vidare. 
 
2. Genom villkoren för återutläggning skall bästa möjliga villkor för rening säkerställas. 
Livsmedelsföretagare skall särskilt 
 
a) använda metoder för hantering av levande musslor avsedda för återutläggning som 
innebär att musslornas filtreringsförmåga återställs efter utläggning i naturliga vatten, 
 
b) inte åter lägga ut levande musslor så tätt att reningen hindras, 
 
c) nedsänka levande musslor i havsvatten i återutläggningsområdet under en lämplig 
tidsperiod som skall fastställas på grundval av vattentemperaturen; perioden måste vara 
minst två månader om inte den behöriga myndigheten beslutar om en kortare period 
som bygger på livsmedelsföretagarens riskanalys, och 
 
 d) se till att det finns ett tillräckligt avstånd mellan delområdena inom ett 
återutläggningsområde för att förhindra att partierna sammanblandas. Systemet "allt in 
allt ut" skall användas så att ett nytt parti inte kan införas innan hela det tidigare partiet 
har avlägsnats. 
 
3. Livsmedelsföretagare som förvaltar återutläggningsområden skall vid den behöriga 
myndighetens inspektion alltid kunna dokumentera de levande musslornas ursprung, 
återutläggningsperioderna, utnyttjade återutlägg ningsområden samt partiets destination efter 
återutläggning. 
 
KAPITEL III: STRUKTURELLA KRAV FÖR  LEVERANSCENTRALER OCH 
RENINGSANLÄGGNINGAR 
 
1. Anläggningen på land  får inte översvämmas vid normalt högt tidvatten eller genom avrinning 
från omgivande områden. 
 
2. Tankar och vattenbehållare skall uppfylla följande krav: 
 
a) Innerväggarna skall ha en slät, hård och tät yta och vara lätta att rengöra. 
 
b) De  skall vara konstruerade så att vattnet kan rinna av helt. 
 
c) Vattenintag skall vara placerade så att vattnet inte kontamineras. 
 
3. Dessutom skall  reningstankarna  i reningsanläggningarna vara avpassade efter volym och 
typen av produkter som skall renas. 
 
 KAPITEL IV: HYGIENKRAV FÖR LEVERANSCENTRALER OCH 
RENINGSANLÄGGNINGAR 
 
A. KRAV FÖR RENINGSANLÄGGNINGAR  
Livsmedelsföretagare som renar levande musslor sk all se till att följande krav är uppfyllda: 
 
1. Före rening skall levande musslor spolas rena från dy och ansamlad smuts med rent vatten. 
 
2. Reningssystemet skall fungera på ett sådant  sätt att levande musslor snabbt återfår och 
upprätthåller filtreringsförmågan och skyddas från kontaminering via avfallsvatten och mot 
återkontamination. Efter rening skall musslorn a kunna bevara en livskraft anpassad för 
förpackning, lagring och transport innan de släpps ut på marknaden. 
 
3. Mängden levande musslor som renas får inte överstiga reningsanläggningens kapacitet. De 
levande musslorna skall utan avbrott renas under en period som är tillräckligt lång så att de normer för hygien som fastställs i kapitel V oc h de mikrobiologiska kriterier som antagits i 
enlighet med förordning (EG) nr .../2004
* uppfylls. 
 4. Om en reningstank innehåller flera partier av levande musslor skall de vara av samma art och  
behandlingens längd skall anpassas efter det parti som kräver den längsta reningsperioden. 
                                                
 
* Publikationsbyrån skall införa det officiella  numret för förordningen om livsmedelshygien. 
 
 5. Behållare som används för rening av levande musslor i reningssystemet skall vara 
konstruerade så att genomströmning av rent havs vatten kan ske. Lagren av levande musslor 
får inte vara så tjocka att öppning av  skalen förhindras under reningen. 
 6. Kräftdjur, fisk och andra marina arter får inte hållas i reningstankar där levande musslor 
renas. 
 
7. Varje förpackning med renade levande musslor som sänds till en leveranscentral skall förses 
med en etikett som intygar att samtliga blötdjur är renade. 
 
B. KRAV FÖR LEVERANSCENTRALER  
Livsmedelsföretagare som driver leveranscentraler skall se till att följande krav är uppfyllda : 
 
1. Hantering av levande musslor, särskilt konditionering, sortering och förpackning, får inte 
orsaka kontaminering av produkten eller påverka musslornas livsduglighet. 
 
2. Före leverans skall skalen på levande musslor rengöras noggrant med rent vatten.  3. Levande musslor skall komma från 
 
a) ett produktionsområde av klass A, 
 
b) ett återutläggningsområde, 
 
 c) en rengöringsanläggning, eller 
 
d) en annan leveranscentral. 
 4. Kraven i punkterna 1 och 2 gäller även le veranscentraler ombord på fartyg. Musslor som 
hanteras i sådana centraler skall komma frå n ett produktionsområde av klass A eller ett 
återutläggningsområde. 
 
KAPITEL V: HÄLSONORMER FÖR LEVANDE MUSSLOR 
 
Utöver att se till att de mikrobiologiska kriterier som antagits i enlighet med 
förordning (EG) nr .../2004
* följs, skall livsmedelsföretagare se till att levande musslor som avyttras 
som livsmedel uppfyller normerna i detta kapitel: 
 
1. De skall ha de organoleptiska egenskaper som färska och livskraftiga musslor normalt 
uppvisar, med skal fria från smuts, reagera normalt på slag och ha intravalvulär vätska i normal mängd. 
 2. De får inte innehålla marina biotoxiner i sammanlagda kvantiteter (uppmätta i hela kroppen 
eller varje ätbar del separat) som överstiger följande gränsvärden: 
 
a) För PSP (paralytiskt skaldjursgift), 800 mikrogram per kilogram. 
 
b) För ASP (amnesiframkallande skaldjursgift), 20 milligram domorinsyra per kilogram. 
                                                
 
*  Publikationsbyrån skall införa det officiella  numret för förordningen om livsmedelshygien. 
 
 c) För okadasyra, dinophysistoxiner och pectenotoxiner tillsammans, 160 mikrogram 
okadasyrekvivalenter per kilogram. 
 
d) För yessotoxiner, 1 mg yessotoxinekvivalent per kilogram. 
 
e) För azaspiracider, 160 mikrogram azaspiracidekvivalenter per kilogram. 
 
KAPITEL VI: FÖRPACKNING AV LEVANDE MUSSLOR 
 
1. Ostron skall förpackas med det konkava skalet nedåt. 
 2. Konsumentförpackningar med levande musslor skall vara förseglade och förbli förseglade 
efter det att de har lämnat leveranscentralen, till dess att de saluförs till konsumenterna. 
 
KAPITEL VII: IDENTIFIERINGSMÄRKNING OCH MÄRKNING 
 1. Etiketten, inklusive identifieringsmärket, skall vara vattenbeständig. 
 2. Utöver de allmänna kraven för identifieringsmärken i avsnitt I i bilaga II skall etiketten 
innehålla följande information: 
 
a) Arten av mussla (vanligt och vetenskapligt namn). 
 
b) Förpackningsdatum, med uppgift om åtminstone dag och månad. 
 
Utan hinder av direktiv 2000/13/EG får datum för kortaste hållbarhet ersättas med uppgiften "dessa djur skall vara levande vid försäljning". 
 
 3. Den etikett som fästs på en förpackning med levande musslor som inte är förpackade i 
konsumentförpackningar skall av detaljhandlare n förvaras i minst 60 dagar efter det att 
innehållet i förpackningen har delats upp. 
 KAPITEL VIII: ÖVRIGA KRAV 
 
1. Livsmedelsföretagare som lagrar och transporterar levande musslor skall se till att de  förvaras 
vid en temperatur som inte inverkar menligt på livsmedelssäkerheten eller deras livsduglighet. 
 
2. Levande musslor får inte på nytt nedsänkas i el ler sprayas med vatten se dan de förpackats för 
detaljhandelsförsäljning och lämnat leveranscentralen. 
 
KAPITEL IX: SÄRSKILDA KRAV FÖR UPPTAGNING AV KAMMUSSLOR UTANFÖR 
KLASSIFICERADE PRODUKTIONSOMRÅDEN 
 
Livsmedelsföretagare som tar upp kammusslor ut anför klassificerade produktionsområden eller 
hanterar sådana kammusslor skall uppfylla följande krav: 
 1. Kammusslor får inte släppas ut på marknaden såvida de inte tagits upp och hanterats enligt 
kapitel II del B och uppfyller normerna i kapitel V inom ramen för ett egenkontrollsystem. 
 2. När uppgifter från officiella övervakningsprogram gör det möjligt för den behöriga 
myndigheten att klassificera fiskevattnen – i förekommande fall i samarbete med 
livsmedelsföretagare – skall dessutom bestämmelserna i kapitel II del A tillämpas analogt på 
kammusslor. 
 
 3. Kammusslor får endast släppas ut på marknaden som livsmedel via en fiskauktion, en 
leveranscentral eller en bearbetningsanläggning. När livsmedelsföretagare hanterar 
kammusslor i sina anläggningar, skall de informera den behöriga myndigheten och, när det 
gäller leveranscentraler, uppf ylla de tillämpliga bestämme lserna i kapitlen III och IV. 
 
4. Livsmedelsföretagare som hanterar kammusslor skall 
 
a) i tillämpliga fall uppfylla bestämmelserna om handlingar i kapitel I punkterna 3–7. 
I dessa fall skall registreringshandlingen klart ange läget för det område där 
kammusslorna togs upp eller 
 
b) när det gäller emballerade kammusslor, och inslagna kammusslor om 
innerförpackningen ger samma skydd som emballaget, uppfylla bestämmelserna om 
identifieringsmärkning och märkning i kapitel VII. 
 
AVSNITT VIII: FISKERIPRODUKTER 
 
1. Detta avsnitt är inte tillämpligt på musslor, tagghudingar, manteldjur och marina snäckor som 
släpps ut på marknaden levande. Med undantag för kapitlen I och II är det tillämpligt på dessa djur när de inte släpps ut på marknaden levande, då de i annat fall måste ha erhållits i enlighet 
med bestämmelserna i avsnitt VII. 
 
2. Kapitel III del A, C och D, kapitel IV och kapitel V är tillämpliga på detaljhandeln. 
 
 3. Kraven i detta avsnitt kompletterar kraven i förordning (EG) nr .../2004*. 
 
a) För anläggningar, inklusive fartyg, som är verksamma inom primärproduktionen och 
därmed sammanhängande verksamheter kompletterar de kraven i bilaga I till den förordningen. 
 
b) För andra anläggningar, inklusive fartyg, kompletterar de kraven i bilaga II till den 
förordningen. 
 
4. I fråga om fiskeriprodukter omfattar 
 
a) primärproduktion : odling, fiske och uppsamling av levande fiskeriprodukter i syfte att 
släppa ut dem på marknaden, och 
 
b) därmed sammanhängande verksamheter : alla följande verksamheter om de görs ombord 
på fiskefartyg: avlivning, avblodning, huvudskärning, rensning, borttagande av fenor, kylning och förpackning. Det omfattar även  
 
1. transport och lagring av sådana fiskeriprodukter, inklusive levande 
fiskeriprodukter, vars egenskaper inte förändrats på avgörande sätt inom 
fiskodlingar på land, och 
 
2. transport av sådana fiskeriprodukter, inklusive levande fiskeriprodukter, vars 
egenskaper inte förändrats på avgör ande sätt från produktionsplatsen till den 
första anläggningen. 
                                                
 
*  Publikationsbyrån skall införa det officiella  numret för förordningen om livsmedelshygien. 
 
 KAPITEL I: KRAV FÖR FARTYG 
 
Livsmedelsföretagare skall se till att 
 1. de fartyg som används för att ta upp fiskerip rodukter från deras naturliga miljö eller för att 
hantera eller bearbeta dem efter upptagning en, uppfyller de strukturella kraven och 
utrustningskraven i del I, och 
 
2. den verksamhet som pågår ombord på fartyg en bedrivs enligt bestämmelserna i del II. 
 
I. STRUKTURELLA KRAV OCH UTRUSTNINGSKRAV  
A. Krav  för alla fartyg 
 
1. Fartygen skall vara utformade och byggda så att produkterna inte kontamineras med 
slagvatten, avloppsvatten, rök, drivmedel, olja, smörjmedel eller andra skadliga ämnen. 
 
2. Ytor som fiskeriprodukterna kommer i kontakt med skall vara korrosionsbeständiga, släta och 
lätta att rengöra. Eventuella ytbeläggningar sk all vara hållbara och få r inte vara giftiga. 
 
3. Utrustning och material som används för att arbeta med fiskeriprodukter skall vara 
korrosionsbeständiga och lätta att rengöra och desinficera. 
 
4. Intag för vatten, som används för fiskeriprodukt er, skall vara placerade så att vattnet inte 
kontamineras. 
 
 B. Krav för fartyg avsedda och utrustade för att bevara färska fiskeriprodukter i 
mer än 24 timmar 
 
1. Fartyg som är avsedda och utrustade för att bevara fiskeriprodukter i mer än 24 timmar skall 
vara utrustade med lastrum, tankar eller contai nrar för förvaring av fiskeriprodukter vid de 
temperaturer som fastställs i kapitel VII. 
 
2. Lastrummen skall vara åtskilda från maskinrum och besättningsutrymmen genom skiljeväggar 
som skall skydda de förvarade fiskeripr odukterna från all kontaminering. Lastrum och 
containrar som används för förvaring av fisker iprodukter skall vara utformade så att dessa 
bevaras på ett hygieniskt tillfredsställande sätt oc h vid behov se till att smältvatten inte förblir 
i kontakt med produkterna. 
 
3. Fartyg som är utrustade för kylning av fiskeriprodukter i kylt rent havsvatten skall ha tankar 
som är försedda med anordningar som gör det möjligt att hålla en jämn temperatur i hela 
tanken. Dessa anordningar skall åstadkomma sådan kylning att blandningen av fisk och rent havsvatten har en temperatur av högst 3 
oC sex timmar efter lastning och högst 0 oC efter 
sexton timmar. Temperaturen skall kunna övervakas och, vid behov, registreras. 
 C. Krav för frysfartyg 
 Frysfartyg skall 
 
1. vara utrustade med en frysanläggning med tillräcklig kapacitet för att snabbt sänka 
temperaturen till en kärntemperatur på högst -18 
oC, 
 
 2. vara utrustade med en frysanläggning med tillräcklig kapacitet för att hålla fiskeriprodukterna 
i lagerutrymmena vid en temperatur på högst -18 oC. Lagerutrymmena skall ha utrustning för 
temperaturregistrering placerad så att den lätt kan avläsas. Temperaturgivare skall placeras i 
den del av lagerutrymmet där temperaturen är högst, och 
 
3. uppfylla de krav för fartyg som är avsedda och utrustade för att bevara fiskeriprodukter i mer 
än 24 timmar som anges i del B, punkt 2. 
 
D. Krav för fabriksfartyg  
1. Fabriksfartyg skall minst ha följande:  
a) Ett särskilt mottagningsområde där fiskeriprodukterna tas ombord och som är så 
konstruerat att varje fångst kan hållas åtskild . Detta område skall vara lätt att rengöra 
och utformat så att produkterna skyddas mot väder och vind och mot kontaminering. 
 
b) Ett hygieniskt system för transport av fiskeriprodukter från mottagningsområdet till 
beredningsplatsen. 
 
c) Arbetsplatser som är tillräckligt stora fö r beredning och bearbetning av fiskeriprodukter 
under goda hygieniska förhållanden, lätta at t rengöra och desinficera samt utformade 
och arrangerade så att all kontaminering av produkterna förhindras. 
 
d) Tillräckligt stora lagringsutrymmen för färdiga produkter utformade så att de är lätta att 
rengöra. Om ett system för avfallshantering är  i drift ombord, skall ett särskilt lastrum 
finnas för lagring av avfallsprodukterna. 
 
 e) Ett utrymme för förvaring av förpackningsmaterial som är avskilt från de utrymmen där 
produkter bereds och bearbetas. 
 
f) Särskild utrustning för bortskaffande av avfall och fiskeriprodukter som är otjänliga 
som livsmedel, antingen direkt i havet eller, om omständigheterna så kräver, i en 
vattentät tank som är avsedd endast för dett a ändamål. Om avfallet lagras och bearbetas 
ombord med desinfektionsmedel skall särskilda utrymmen finnas för detta. 
 
g) Ett vattenintag med en sådan placering som förhindrar att vattentillförseln 
kontamineras. 
 
h) Handrengöringsutrustning för den personal som hanterar oskyddade fiskeriprodukter, 
med kranar som är utformade så at t föroreningar inte förs vidare. 
 
2. Fabriksfartyg på vilka skal och blötdjur kokas, kyls och förpackas ombord, behöver inte 
uppfylla kraven i punkt 1 om ingen annan form av  hantering eller bearbetning sker ombord på 
sådana fartyg. 
 3. Fabriksfartyg där fiskeriprodukter fryses in skall ha en utrustning som uppfyller kraven för 
frysfartyg enligt del C, punkterna 1 och 2. 
 
II. HYGIENKRAV  
1. Vid användning skall de delar av fartyg elle r containrar som reserverats för förvaring av 
fiskeriprodukter hållas rena och i gott skick. De får i synnerhet inte kontamineras av fartygets 
drivmedel eller av slagvatten. 
 
 2. Så snart fiskeriprodukter har tagits ombord skall de skyddas mot kontaminering och all 
påverkan från solen eller andra värmekällor. För sköljning skall dricksvatten eller rent vatten, 
om så är lämpligt, användas. 
 3. Fiskeriprodukter skall hanteras och förvaras på sådant sätt att de inte skadas. Spetsiga redskap 
får användas för att flytta stora fiskar el ler fiskar som kan orsaka personskada, under 
förutsättning att fiskköttet inte skadas. 
 
4. Alla fiskeriprodukter utom sådana som förvaras levande skall kylas snarast möjligt efter 
lastningen. Om kylning inte är möjlig skall fiskeriprodukterna landas så snart som möjligt. 
 5. Is för kylning av fiskeriprodukterna skall vara gjord på dricksvatten eller rent vatten. 
 
6. Eventuell huvudskärning och/eller rensning, skall utföras på ett hygieniskt sätt snarast möjligt 
efter fångsten, och produkten skall omedelbart sköljas grundligt med dricksvatten eller rent 
vatten. Inälvorna och delar som kan utgöra en  risk för människors hälsa skall avlägsnas 
snarast möjligt och hållas åtskilda från produkter som är avsedda att användas som livsmedel. 
Lever, rom och mjölke avsedda att användas som livsmedel skall förvaras i is vid en temperatur som närmar sig temperaturen för smältande is, eller frysas. 
 
7. Vid frysning i saltlake av hel fisk avsedd för konservering skall produktens temperatur vara 
högst -9 
oC. Saltlaken får inte kontaminera fisken. 
 
 KAPITEL II: KRAV  UNDER OCH EFTER LANDNING 
 
1. Livsmedelsföretagare som ansvarar för lossning och landning av fiskeriprodukter skall 
 
a) se till att den utrustning för lossning och landning som kommer i kontakt med 
fiskeriprodukterna är av sådant material som är lätt att rengöra och desinficera, och den 
skall hållas i rent och gott skick, och 
 
b) förhindra kontaminering av fiskeriprodukter under lossning och landning, särskilt genom 
att 
 
i) genomföra lossning och landning skyndsamt, 
 
ii) utan dröjsmål placera fiskeriprodukterna i en skyddad miljö vid den temperatur 
som anges i kapitel VII, och 
 
iii) inte använda utrustning och rutiner som förorsakar onödig skada på ätliga delar av 
fiskeriprodukterna. 
 2. Livsmedelsföretagare som ansvarar för aukti onshallar och grossistmarknader eller delar av 
dessa där fiskeriprodukter bjuds ut till försäl jning skall säkerställa överensstämmelse med 
följande krav: 
 
a) i) Det skall finnas låsbara utry mmen för kylförvaring av beslagtagna 
fiskeriprodukter och särskilda, låsbara utrymmen för lagring av fiskeriprodukter 
som förklarats otjänliga som livsmedel. 
 
 ii) Om den behöriga myndigheten kräver detta  skall det finnas ett lämpligt utrustat 
och låsbart utrymme eller vid behov ett rum som enbart får användas av den 
behöriga myndigheten. 
 
b) När fiskeriprodukterna uppvisas eller lagras 
 
i) får lokalerna inte används för andra ändamål, 
 
ii) får fordon som avger avgaser som kan fö rsämra fiskeriprodukternas kvalitet inte 
finns i lokalerna, 
 
iii) får de personer som har tillträde till lokalerna inte föra in andra djur i dessa, 
 
iv) skall lokalerna vara väl upplysta för att underlätta offentlig kontroll. 
 
3. När kylning inte var möjlig ombord på fartyg et skall färska fiskeriprodukter, utom sådana 
som förvaras levande, kylas snarast möjligt efter landning och lagras vid en temperatur som 
ligger nära den för smältande is. 
 4. Livsmedelsföretagare skall samarbeta med de  relevanta behöriga myndigheterna för att göra 
det möjligt för dem att genomföra offentlig kontroll i enlighet med förordning (EG) nr .../2004
*, särskilt när det gäller anmälningsförfara nden för landning av fiskeriprodukter 
som den behöriga myndigheten i den medlemsstat vars flagga fartyget för eller den behöriga 
myndighet i den medlemsstat där fiskeriprodukt erna landas kan anse vara nödvändiga. 
                                                 
*  Publikationsbyrån skall införa det officiella numret för förordningen om genomförande av 
offentlig kontroll. 
 
 KAPITEL III: KRAV FÖR ANLÄGGNINGAR, INKLUSIVE FARTYG, SOM HANTERAR 
FISKERIPRODUKTER 
 
Livsmedelsföretagare skall se till att följande krav i tillämpliga fall uppfylls vid anläggningar som 
hanterar fiskeriprodukter. 
 
A. KRAV FÖR FÄRSKA FISKERIPRODUKTER 
 
1. Kylda oförpackade produkter som inte distribueras, sänds iväg, behandlas eller bereds 
omedelbart efter det att de anlänt till en an läggning på land, skall förvaras i is i lämpliga 
utrymmen. Ny is skall läggas på så ofta det behövs. Förpackade fiskeriprodukter skall kylas till en temperatur som ligger nära den för smältande is . 
 
2. Huvudskärning och rensning skall utföras under hygieniska förhållanden. Om rensning är 
möjlig ur teknisk och kommersiell synpunkt skall den göras så fort som möjligt efter det att 
produkterna har fångats eller landats. Produkterna  skall omedelbart därefter tvättas noggrant 
med dricksvatten eller, ombord på fartyg, rent vatten. 
 3. Filetering och skivning skall utföras så att produkterna inte kontamineras eller förstörs. 
Beredda produkter skall avlägsnas omedelbart ef ter avslutad beredning. Filéer och skivor 
skall förpackas och kylas så snabbt som möjligt efter beredning. 
 
 4. Containrar som används för leverans el ler lagring av oförpackade beredda färska 
fiskeriprodukter som lagras under is skall vara så beskaffade att smältvatten inte förblir i 
kontakt med produkterna. 
 5. Hela eller urtagna färska fiskeriprodukter få r transporteras och lagras i kylt vatten ombord på 
fartygen. De får också transporteras i kylt  vatten efter landning och transporteras från 
vattenbruksanläggningar tills de kommer fram till den första anläggningen i land som utför 
någon annan verksamhet än transport. 
 
B. KRAV FÖR FRYSTA PRODUKTER 
 Anläggningar på land där fiskeriprodukter fryses skall ha utrustning som uppfyller de krav som 
fastställts för frysfartyg i kapitel I, del I C punkterna 1 och 2. 
 
C. KRAV FÖR MASKINURBENADE FISKERIPRODUKTER 
 Livsmedelsföretagare som framställer maskinurbenade  fiskeriprodukter skall se till för att följande 
villkor uppfylls:  1. Det råmaterial som används skall uppfylla följande villkor: 
 
a) Endast hel fisk och fiskben efter fi letering får användas för att framställa 
maskinurbenade fiskeriprodukter. 
 
b) Alla råvaror skall vara fria från inälvor. 
 
 2. Tillverkningsprocessen skall uppfylla följande villkor: 
 
a) Maskinurbening skall ske utan o nödigt dröjsmål efter filetering. 
 
b) Om hel fisk används skall den vara rensad och tvättad i förväg. 
 
c) Efter produktion skall maskinurbenade fisk eriprodukter frysas så snabbt som möjligt 
eller blandas med en produkt som är avsedd för frys- eller stabiliseringsbehandling. 
 
D. KRAV BETRÄFFANDE PARASITER 
 1. Nedan angivna fiskeriprodukter skal l frysas vid en temperatur av -20 
oC eller lägre i alla delar 
av produkten under minst 24 timmar. Denna beha ndling skall tillämpas på råvaran eller 
slutprodukten. 
 
a) Fiskeriprodukter som skall förtäras råa eller nästan råa. 
 
b) Fiskeriprodukter av följande arter om de sk all kallrökas eller inte uppnår en temperatur 
av 60 oC: 
 
i) Sill. 
 
ii) Makrill. 
 
iii) Skarpsill. 
 
iv) (Vildfångad) Atlant- eller Stillahavslax. 
 
 c) Marinerad och/eller saltad fiskeriprodukt om bearbetningen är otillräcklig för att 
förstöra nematodlarver. 
 
2. Livsmedelsföretagare behöver inte utfö ra den behandling som krävs enligt punkt 1 
 
a) om tillgängliga epidemiologiska data visar att de fiskevatten där råvaran har sitt 
ursprung inte utgör någon hälsofara med avseende på närvaron av parasiter, och 
 
b) om den behöriga myndigheten lämnar tillstånd till detta. 
 
3. En handling från tillverkaren som anger vilken typ av behandling de har genomgått skall 
åtfölja de fiskeriprodukter som anges i punkt 1 när de släpps ut på marknaden, utom när de 
levereras till konsumenten. 
 
KAPITEL IV: KRAV FÖR BEARBETADE FISKERIPRODUKTER 
 Livsmedelsföretagare som kokar kräftdjur och blötdjur  skall se till att följande krav är uppfyllda: 
 1. Kokningen skall följas av snabb kylning. Vattnet som används skall vara dricksvatten eller, 
ombord på fartyg, rent vatten . Om inga andra konserveringsmetoder används, skall kylningen 
fortsätta till dess att en temperatur som ligger nära temperaturen för sm ältande is har nåtts. 
 
 2. Skalning och urtagning av kött skall utfö ras under hygieniska förhållanden så att 
kontaminering av produkterna undvi ks. Om dessa moment utförs för hand, skall personalen 
vara extra noga med att tvätta händerna. 
 3. Efter skalning och urtagning av köttet skall de kokta produkterna omedelbart frysas eller så 
snart som möjligt kylas till den temperatur som fastställs i kapitel VII. 
 
KAPITEL V: HÄLSONORMER FÖR FISKERIPRODUKTER 
 
Utöver att garantera att de mikrobiologisk a kriterier som antagits i enlighet med 
förordning (EG) nr .../2004
* följs, skall livsmedelsföretagare se  till, beroende på produkternas eller 
arternas natur, att fiskeriprodukter som avyttras som livsmedel uppfyller normerna i detta kapitel: 
 
A. FISKERIPRODUKTERS ORGANOLEPTISKA EGENSKAPER 
 
Livsmedelsföretagare skall göra en organolep tisk undersökning av fiskeriprodukterna. Vid denna 
undersökning skall särskilt klargöras om fiskeripr odukterna uppfyller alla kriterier på färskhet. 
 B. HISTAMIN  
Livsmedelsföretagare skall säkerställa att gr änsvärdena för histamin inte överskrids. 
                                                
 
* Publikationsbyrån skall införa det officiella numret för förordningen om livsmedelshygien. 
 
 C. TOTAL MÄNGD FLYKTIGT KVÄVE 
 
Obearbetade fiskeriprodukter får inte släppas ut på marknaden om kemiska test visar att 
gränsvärdena för TVB-N elle r TMA-N har överskridits. 
 
D. PARASITER 
 
Livsmedelsföretagare skall se till att fiskprodukter  har okulärbesiktigats i syfte att upptäcka synliga 
parasiter innan de släpps ut på marknaden. De få r inte som livsmedel avyttra fiskeriprodukter eller 
delar därav som är tydligt angripna av parasiter. 
 
E. HÄLSOVÅDLIGA TOXINER  
1. Fiskeriprodukter som härrör från giftiga fiskar av följande familjer får inte släppas ut på 
marknaden: Tetraodontidae, Molidae, Diodontidae och Canthigasteridae. 
 2. Fiskeriprodukter som innehåller biotoxiner, till exempel ciguateratoxiner eller 
muskelförlamande toxiner, får inte släppas ut på marknaden. Fiskeriprodukter som härrör från levande musslor, tagghudingar, manteldjur och marina snäckor får dock släppas ut på marknaden om de har framställts i överensstä mmelse med bestämmelserna i avsnitt VII och 
uppfyller kraven i kapitel V punkt 2 i det avsnittet. 
 
 KAPITEL VI: FÖRPACKNING AV FISKERIPRODUKTER 
 
1. Behållare som används för att förvara färska fi skeriprodukter i is skall vara vattentäta och så 
beskaffade att smältvattnet inte kommer i kontakt med produkterna. 
 
2. Frysta block som bereds ombord på fartyg skall förpackas på lämpligt sätt före landning. 
 
3. När fiskeriprodukter förpackas ombord på fisk erifartyg skall livsmedelsföretagare säkerställa 
att förpackningsmaterialet 
 
a) inte utgör en kontaminationskälla, 
 
b) lagras på sådant sätt att det inte  utsätts för en risk för kontaminering, 
 
c) om det är avsett att återanvändas är lätt att rengöra och, om nödvändigt, desinficera. 
 KAPITEL VII: LAGRING AV FISKERIPRODUKTER 
 Livsmedelsföretagare som lagrar fiskeriprodukter skall se till att följande villkor uppfylls:  
1. Färska fiskeriprodukter, upptinade obearbetade fiskeriprodukter samt kokta och kylda 
produkter av kräftdjur och blötdjur skall hållas vid en temperatur som ligger nära den för 
smältande is. 
 
 2. Frysta fiskeriprodukter skall hållas vid en temperatur på högst -18 oC i alla delar av 
produkten. Hel, fryst fisk i saltlake avsedd fö r produktion av konserver får dock förvaras vid 
högst -9 oC. 
 3. Fiskeriprodukter som förvaras levande skall hållas vid en temperatur och på ett sätt som inte 
inverkar menligt på livsmedelssäkerheten och deras livsduglighet. 
 
KAPITEL VIII: TRANSPORT AV FISKERIPRODUKTER 
 
Livsmedelsföretagare som transporterar fiskeriprodukter skall se till att följande villkor uppfylls: 
 1. Fiskeriprodukter skall under transport hållas  vid de föreskrivna temperaturerna. Särskilt 
följande krav skall uppfyllas: 
 
a) Färska fiskeriprodukter, upptinade obearbetade fiskeriprodukter samt kokta och kylda 
produkter av kräftdjur och blötdjur skall hållas vid en temperatur som ligger nära den för smältande is. 
 
 b) Frysta fiskeriprodukter, med undantag för fryst fisk i saltlake avsedd för produktion av 
konserver, skall under transport hållas vid en jämn temperatur på högst -18 oC i alla 
delar av produkten, eventuellt med kortvariga variationer uppåt på högst 3 oC. 
 2. Livsmedelsföretagare behöver inte uppfylla kraven i punkt 1 b när frysta fiskeriprodukter 
transporteras från ett fryslager till en godkänd an läggning för att tinas när de kommer fram i 
syfte att beredas och/eller bearbetas om avståndet är kort och den behöriga myndigheten 
medger detta. 
 
3. Om fiskeriprodukterna förvaras under is får smältvattnet inte förbli i kontakt med 
produkterna. 
 
4. Fiskeriprodukter som skall släppas ut på markna den levande skall transporteras på ett sätt som 
inte inverkar menligt på livsmedelssäkerheten och deras livsduglighet. 
 
AVSNITT IX: OBEHANDLAD MJÖLK OCH MJÖLKPRODUKTER 
 
KAPITEL I: OBEHANDLAD MJÖLK – PRIMÄRPRODUKTION  Livsmedelsföretagare som producerar eller, i fö rekommande fall, samlar upp obehandlad mjölk 
skall uppfylla de krav som fastställs i detta kapitel . 
 
 I. HYGIENKRAV FÖR PRODUKTION AV OBEHANDLAD MJÖLK 
 
1. Obehandlad mjölk skall komma från djur 
 
a) som inte uppvisar några som helst symtom på smittsamma sjukdomar som genom mjölk 
kan överföras till människor, 
 
b) vilkas allmänna hälsotillstånd är gott, som inte uppvisar något tecken på sjukdom som 
kan leda till att mjölken kontamineras och som i synnerhet inte lider av någon infektion 
i könsorganen med flytningar, enterit me d diarré och feber eller någon synlig 
juverinflammation, 
 
c) som inte uppvisar något sår på juvret som kan tänkas påverka mjölken, och 
 
d) som inte har tillförts icke godkända ämnen eller produkter och som inte har genomgått 
en illegal behandling i den mening som avses i direktiv 96/23/EG, och  
 
e) för vilka, om de har tillförts godkända  produkter eller ämnen, den karenstid har 
iakttagits som föreskrivs för dessa produkter och ämnen. 
 
 2. a) I synnerhet, när det gäller brucel los, skall obehandlad mjölk komma från 
 
i) kor eller bufflar som tillhör en besättning som enligt direktiv 64/432/EEG1 är fri 
eller officiellt fri från brucellos, 
 
ii) får eller getter som tillhör en mjölkpr oduktionsanläggning som är officiellt fri 
eller fri från brucellos enligt direktiv 91/68/EEG2, eller 
 
iii) hondjur av andra arter som, om de är mottagliga för brucellos, tillhör besättningar 
som regelbundet kontrolleras beträffande denna sjukdom i enlighet med en plan 
som godkänts av den behöriga myndigheten. 
 
b) När det gäller tuberkulos skall obehandlad mjölk komma från 
 
i) kor eller bufflar som tillhör en be sättning som enligt direktiv 64/432/EEG är 
officiellt fri från tuberkulos, eller 
 
ii) hondjur av andra arter som, om de är mottagliga för tuberkulos, tillhör 
besättningar som regelbundet kontrolleras beträffande denna sjukdom i enlighet med en plan som godkänts av den behöriga myndigheten. 
                                                
 
1  Rådets direktiv 64/432/EEG av den 26 juni 1964 om djurhälsoproblem som påverkar handeln 
med nötkreatur och svin inom gemenskapen (EGT 121, 29.7.1964. s. 1977/64). Direktivet 
senast ändrat genom 2003 års anslutningsakt. 
2 Rådets direktiv 91/68/EEG av den 28 januari 1991 om djurhälsovillkor för handeln med får 
och getter inom gemenskapen (EGT L 46, 19.2.1991, s. 19). Direktivet senast ändrat genom 
förordning (EG) nr 806/2003 (EUT L 122, 16.5.2003, s. 1). 
 
 c) Om getter hålls tillsammans med kor, skall getterna genomgå tuberkuloskontroll. 
 
3. Obehandlad mjölk från djur som inte uppfyller kraven i punkt 2 får dock användas med den 
behöriga myndighetens godkännande 
 
a) när det gäller kor eller bufflar som inte vi sar någon positiv reaktion på tuberkulos- eller 
brucellostest eller några symptom på dessa sjukdomar, efter att ha värmebehandlats och 
sedan visat negativ reaktion i ett fosfatastest, 
 
b) när det gäller får eller getter som inte visa r någon positiv reaktion på brucellostest eller 
som har vaccinerats mot brucellos som en del av ett godkänt utrotningsprogram och inte visar några symptom på denna sjukdom, antingen 
 
i) för framställning av ost med en mognadsperiod på minst två månader, eller 
 
ii) efter att ha värmebehandlats och sedan visat negativ reaktion i ett fosfatastest, och 
 
c) när det gäller hondjur av andra arter som inte visar någon positiv reaktion på 
tuberkulos– eller brucellostest eller några symptom på dessa sjukdomar, men som tillhör en besättning där brucellos eller tuberkulos har detekterats efter de kontroller som avses 
i punkt 2 a iii eller 2 b ii, om  den behandlas på ett sätt som garanterar mjölkens säkerhet. 
 
 4. Obehandlad mjölk från djur som inte uppfyller kraven i punkterna 1–3, särskilt alla djur som 
visar en positiv reaktion på profylaktiska tester för tuberkulos eller brucellos enligt 
direktiven 64/432/EEG och 91/68/EEG, får inte användas som livsmedel. 
 5. Isolering av djur som är smittade eller som misstänks vara smittade med någon av de 
sjukdomar som anges i punkt 1 eller 2 måste vara effektivt för att undvika negativa effekter på 
andra djurs mjölk. 
 
II. HYGIEN VID MJÖLKPRODUKTIONSANLÄGGNINGAR 
 
A. Krav på lokaler och utrustning  
1. Mjölkningsutrustning samt lokaler där mjölk förv aras, hanteras eller kyls skall vara så belägna 
och utformade att risken för att mjölken kontamineras begränsas. 
 
2. Lokaler för förvaring av mjölk skall vara sky ddade mot skadedjur, vara tillräckligt avskilda 
från de lokaler där djuren hålls och, där så är  nödvändigt för att uppfylla kraven i del B, ha 
lämplig utrustning för kylning av mjölken. 
 3. Ytor på utrustning som kommer i kontakt med mj ölk (redskap, behållare, tankar osv. avsedda 
för mjölkning, uppsamling eller transport) sk all vara lätta att rengöra och, där så är 
nödvändigt, desinficera och hållas i gott skick. De tta kräver användning av släta, tvättbara och 
giftfria material . 
 
 4. Efter användningen skall sådana ytor rengöras  och, där så är nödvändigt, desinficeras. Efter 
varje transport, eller efter varje serie av transporter om det är en mycket kort tidrymd mellan 
lossning och påföljande lastning, men under alla omständigheter åtminstone en gång om 
dagen, skall behållare och tankar som används för transport av obehandlad mjölk rengöras och desinficeras på lämpligt sätt innan de används på nytt. 
 
B. Hygien vid mjölkning, uppsamling och transport 
 
1. Mjölkning skall utföras hygieniskt, varv id särskilt följande skall säkerställas: 
 
a) Innan mjölkningen påbörjas skall spenar, juver och närliggande delar vara rena. 
 
b) Mjölk från samtliga djur skall kontrolleras  avseende organoleptiska eller fysikalisk–
kemiska avvikelser antingen av den person som mjölkar eller med en metod som ger 
motsvarande resultat, och mjölk som uppvisar så dana avvikelser får inte användas som 
livsmedel. 
 
c) Mjölk från djur som uppvisar kliniska symptom på juversjukdom får endast användas 
som livsmedel i överensstämmelse med instruktioner från en veterinär. 
 
d) Djur som genomgår en medicinsk behandling som sannolikt innebär att restsubstanser 
överförs till mjölken skall kunna identifieras, och mjölk som fås från sådana djur före 
karenstidens utgång får inte användas som livsmedel. 
 
 e) Spendoppnings- eller spraymedel får enda st användas om den behöriga myndigheten 
har godkänt dem och på sådant sätt att de inte  ger oacceptabla halter av restsubstanser i 
mjölken. 
 2. Omedelbart efter mjölkning skall mjölken förvaras i ett rent utrymme som är utformat och 
utrustat för att undvika kontaminering. Den skall omedelbart  kylas till en temperatur på 
högst 8 
oC om den samlas upp dagligen och till högst 6 oC om uppsamling inte sker dagligen. 
 
3. Kylkedjan får inte brytas under transporten och vid ankomsten till bestämmelseanläggningen 
får mjölkens temperatur vara högst 10 oC. 
 4. Livsmedelsföretagare behöver inte uppfylla de temperaturkrav som fastställs i punkterna 2 
och 3 om mjölken uppfyller de kriter ier som fastställs i del III och om 
 
a) mjölken bearbetas inom två timmar efter mjölkning eller 
 
b) en högre temperatur är nödvändig av teknis ka skäl i samband med tillverkningen av 
vissa mjölkprodukter och den behöriga myndigheten godkänner detta. 
 C. Personalhygien 
 1. Personer som mjölkar och/eller hanterar obeha ndlad mjölk skall bära lämpliga rena kläder. 
 
 2. Personer som mjölkar skall iaktta god person lig renlighet. I närheten av mjölkningsplatsen 
skall det finnas lämpliga anordningar så att personer som mjölkar eller hanterar obehandlad 
mjölk kan tvätta händer och armar. 
 III. KRITERIER FÖR OBEHANDLAD MJÖLK 
 
1. I väntan på att normer skall fastställas inom ramen för en mer specifik lagstiftning om 
kvaliteten på mjölk och mjölkprodukter skall följ ande kriterier gälla för obehandlad mjölk: 
 
2. Ett representativt antal stickprov på ob ehandlad mjölk som uppsamlats slumpvis från 
mjölkproduktionsanläggning måste kontrollera s med avseende på punkterna 3 och 4. 
Kontrollerna får utföras av eller för 
 
a) livsmedelsföretagare som producerar mjölken, 
 
b) livsmedelsföretagare som samlar upp eller bearbetar mjölken, 
 
c) en grupp av livsmedelsföretagare, eller 
 
d) inom ramen för ett nationellt eller regionalt kontrollprogram. 
 
 3. a) Livsmedelsföretagare sk all inleda förfaranden för att se till att obehandlad mjölk 
uppfyller följande kriterier: 
 
i) För obehandlad mjölk från kor: 
 
Antal bakterier vid 30 oC (per ml) 
Somatiskt celltal (per ml) ≤ 100 000* 
≤ 400 000** 
 
ii) För obehandlad mjölk från andra arter: 
 
Antal bakterier vid 30 oC (per ml) ≤ 1 500 000* 
 
b) Om obehandlad mjölk från andra arter än kor är avsedd för tillverkning av produkter 
som framställs av obehandlad mjölk genom en process som inte inbegriper 
värmebehandling skall livsmedelsföretagare se till att den obehandlade mjölken 
uppfyller följande kriterier: 
 
Antal bakterier vid 30 oC (per ml) ≤ 500 000 (*) 
 
* Rullande geometriskt medelvärde under en tvåmånadersperiod med minst två prov 
per månad. 
 
** Rullande geometriskt medelvärde under en tremånadersperiod med minst ett prov 
per månad, såvida den behöriga myndighe ten inte fastställer någon annan metod 
där de säsongsbetonade variationerna i produktionsnivån beaktas. 
 
 4. Utan att det påverkar direktiv 96/23/EG måste livsmedelsföretagare inle da förfaranden för att 
se till att obehandlad mjölk inte släpps ut på marknaden om 
 
a) den innehåller rester av antibiotika i en  mängd som när det gäller något av de ämnen 
som anges i bilagorna I och III till förordning (EEG) nr 2377/901 överskrider de 
godkända mängder som anges i den förordningen, eller 
 
b) den sammanlagda mängden rester av antibio tika överskrider ett högsta tillåtna värde. 
 
5. Om den obehandlade mjölken inte överensstämmer med punkt 3 eller 4 skall 
livsmedelsföretagaren underrätta behörig myndighet och vidta åtgärder för att avhjälpa detta. 
 
KAPITEL II: KRAV FÖR MJÖLKPRODUKTER 
 
I. TEMPERATURKRAV 
 1. Livsmedelsföretagare skall se till att mjölke n när den tas emot vid en bearbetningsanläggning 
snabbt kyls till en temperatur på högst 6 
oC och förvaras vid den temperaturen till dess att den 
bearbetas. 
 
2. Livsmedelsföretagare får emellertid förvara mjölk vid en högre temperatur 
 
a) om den bearbetas omedelbart efter mjölkni ngen eller inom fyra timmar efter det att den 
har tagits emot vid bearbetningsanläggningen, eller 
                                                 
1 Rådets förordning (EEG) nr 2377/90 av den 26 juni 1990 om inrättandet av ett 
gemenskapsförfarande för att fastställa gr änsvärden för högsta tillåtna restmängder av 
veterinärmedicinska läkemedel i livsmedel med animaliskt ursprung (EGT L 224, 18.8.1990, s. 1). Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 324/2004 
(EUT L 58, 26.2.2004, s. 16). 
 
 b) om den behöriga myndigheten av tekniska skäl godkänner en högre temperatur i 
samband med framställningen av vissa mjölkprodukter . 
 
II. KRAV AVSEENDE VÄRMEBEHANDLING  
1. När obehandlad mjölk eller mjölkprodukter värmebehandlas skall livsmedelsföretagare se till 
att kraven i förordning (EG) nr .../2004
* bilaga II, kapitel XI är uppfyllda. 
 
2. Livsmedelsföretagare skall, för att avgöra om obehandlad mjölk skall värmebehandlas, 
 
a) beakta de förfaranden so m utvecklats i överensstämmelse med HACCP-principerna 
enligt förordning (EG) nr .../2004* och 
 
b) uppfylla alla krav som den behöriga myndigheten uppställer på denna punkt när den 
godkänner anläggningar eller genomför kontroller i enlighet med 
förordning (EG) nr .../2004**. 
                                                 
* Publikationsbyrån skall införa det officiella  numret för förordningen om livsmedelshygien . 
** Publikationsbyrån skall införa det officiella numret för förordningen om genomförande av 
offentlig kontroll. 
 
 III. KRITERIER FÖR OBEHANDLAD KOMJÖLK: 
 
1. Livsmedelsföretagare som framställer mjölkproduk ter skall inleda förfaranden för att se till att 
omedelbart före bearbetningen  
 
a) obehandlad komjölk som används för framställning av mjölkprodukter, innehåller 
mindre än 300 000 bakterier per ml vid 30 oC, och 
 
b) bearbetad komjölk som används för framställning av mjölkprodukter innehåller mindre 
än 100 000 bakterier per ml vid 30 oC, 
 2. Om mjölken inte uppfyller kriterierna i pu nkt 1, skall livsmedelsföretagaren underrätta 
behörig myndighet och vidta åtgärder för att avhjälpa situationen. 
 
KAPITEL III: FÖRPACKNING 
 Omedelbart efter tappningen i den anläggning där den sista värmebehandlingen genomförs skall 
konsumentförpackningar med flytande mjölkprodukter förslutas med hjälp av anordningar som hindrar kontaminering. Förslutningssystemet skall va ra utformat på ett sådant sätt att det klart 
framgår och lätt kan kontrolleras om förslutningen har öppnats. 
 
 KAPITEL IV: MÄRKNING 
 
1. Utöver kraven i direktiv 2000/13/EG skall, utom i de fall som avses i artikel 13.4 och 13.5 i 
det direktivet, följande tydligt anges i märkningen: 
 
a) För obehandlad mjölk som är avsedd för di rekt konsumtion, orden "obehandlad mjölk". 
 
b) För produkter som framställs med obehandlad mjölk och där framställningsprocessen 
inte omfattar värmebehandling eller annan fysikalisk eller kemisk behandling, orden 
"framställd av obehandlad mjölk". 
 2. Kraven i punkt 1 gäller för produkter som är avsedda för detaljhandeln. Termen "märkning" 
avser varje form av förpackning, dokument, meddelande, etikett, ring eller hylsa som 
medföljer eller avser sådana produkter. 
 
KAPITEL V: IDENTIFIERINGSMÄRKNING  
Genom undantag från kravet i avsnitt I i bilaga II   1. att identifieringsmärket skall innehålla anläggningens godkännandenummer, får 
identifieringsmärket innehålla en hänvisning till var på innerförpackningen eller emballaget som anläggningens godkännandenummer anges, 
 
2. får identifieringsmärket, när det gäller återanvändningsbara flaskor, ange endast 
avsändarlandets initialer och anläggningens godkännandenummer. 
 
 AVSNITT X: ÄGG OCH ÄGGPRODUKTER 
 
KAPITEL I: ÄGG 
 1. I producentens lokaler och under tiden fram till försäljning till konsumenten skall äggen 
förvaras rent, torrt och fritt från främmande lukter  samt skyddas effektivt mot stötar och direkt 
solljus. 
 
2. Ägg  skall förvaras och transporteras vid den, fö reträdesvis konstanta, temperatur som bäst 
bevarar deras hygieniska egenskaper. 
 3. Ägg skall levereras till konsumenten inom högst 21 dagar från värpning. 
 
KAPITEL II: ÄGGPRODUKTER 
 
I. KRAV FÖR ANLÄGGNINGAR  
Livsmedelsföretagare skall se till att anläggningar för tillverkning av äggprodukter är utformade, inredda och utrustade för att garantera att följande arbetsmoment skiljs åt:  
1. Tvättning, torkning och  desinficering av smutsiga ägg, om dessa arbetsmoment utförs . 
 
2. Knäckning av ägg, uppsamling av ägginnehå llet och borttagning av skal och hinnor. 
 
3. Andra arbetsmoment än de som anges i punkterna 1 och 2.
 
 II. RÅVAROR AVSEDDA FÖR FRAMSTÄLLNING AV ÄGGPRODUKTER 
 
Livsmedelsföretagare skall se till att råva ror som används för framställning av äggprodukter 
uppfyller följande krav:  
1. Skalet på ägg som används för framställning av äggprodukter  skall vara fullt utvecklat och 
utan sprickor. Skadade ägg får dock användas för framställning av äggprodukter om de 
levereras direkt från produktionsanläggninge n eller en förpackningscentral till en  
bearbetningsanläggning där de skall knäckas så snart som möjligt. 
 
2. Flytande ägg som framställts i en anläggning som godkänts för detta ändamål får användas 
som råvara. Vid framställning av flytande ägg skall kraven i punkterna 1, 2, 3, 4 och 7 i del III  
uppfyllas. 
 
III. SÄRSKILDA HYGIENKRAV FÖR FRAMSTÄLLNING AV ÄGGPRODUKTER 
 Livsmedelsföretagare skall se till att alla arbetsmoment  utförs på ett sådant sätt att all kontaminering 
under produktion, hantering och förvaring av äggprodukter undviks, särskilt genom att se till att följande krav uppfylls:  
1. Ägg får knäckas endast om de är rena och torra. 
 
 2. Äggen skall knäckas på ett sätt som minimerar kontaminering, särskilt genom att det 
säkerställs att denna verksamhet är avskil d från andra arbetsmoment. Skadade ägg skall 
behandlas så snart som möjligt. 
 3. Andra ägg än hönsägg, kalkonägg eller pärl hönsägg skall hanteras och bearbetas för sig. 
All utrustning skall rengöras och desinficeras innan bearbetning av hönsägg, kalkonägg eller 
pärlhönsägg återupptas. 
 
4. Äggens innehåll får inte utvinnas genom centri fugering eller krossning, och det är inte heller 
tillåtet att utvinna äggviterester avsedda att användas som livsmedel genom att centrifugera 
tomma äggskal. 
 
5. Efter knäckningen skall varje del av äggprodukten så snart som möjligt genomgå en 
bearbetning för att eliminera mikrobiologiska faror eller reducera dem till godtagbara nivåer. 
Ett parti som har blivit otillräckligt bearbetat får dock omedelbart utsättas för ny bearbetning i 
samma anläggning, förutsatt att denna bearbetnin g gör partiet tjänligt som livsmedel. När ett 
parti visar sig vara otjänligt som livsmedel, skall det först denatureras för att se till att det inte 
används som livsmedel. 
 6. Det krävs ingen bearbetning av äggvita avsedd för framställning av torkat eller kristalliserat 
albumin som senare skall värmebehandlas. 
 
 7. Om bearbetning inte sker omedelbart efter knäckning, skall flytande ägg  lagras antingen 
frysta eller vid en temperatur av högst 4 oC. Lagringsperioden vid 4 oC före bearbetning  får 
inte överstiga 48 timmar. Dessa krav gäller emellertid inte produkter som skall avsockras om 
avsockringen utförs så snart som möjligt. 
 
8. Produkter som inte har hållbarhetsbehandlats för att kunna bevaras i omgivande temperatur 
skall kylas till en temperatur av högst 4 oC. Produkter avsedda för infrysning skall frysas 
omedelbart efter bearbetning. 
 
IV. ANALYSSPECIFIKATIONER 
 1. Koncentrationen av 3-OH-smörsyra får inte överstiga 10 mg per kg torrsubstans av den 
icke-modifierade äggprodukten. 
 
2. Mjölksyrahalten i råvara som används för att framställa äggprodukter får inte överstiga 
1 g per kg torrsubstans. I jästa produkter skall  dessa halter dock vara de som mäts före 
jäsningsprocessen. 
 3. Mängden äggskalsrester, ägghinnor och andra partiklar i den bearbetade äggprodukten får inte 
överstiga 100 mg per kg äggprodukt. 
 V.
 MÄRKNING OCH IDENTIFIERINGSMÄRKNING 
 
1. Förutom de allmänna kraven på identifieringsmärkning enligt avsnitt I i bilaga II skall 
sändningar av äggprodukter som inte är avsedda för detaljhandeln utan som ingredienser vid 
framställning av en annan produkt förses med en etikett med uppgift om förvaringstemperatur 
och garanterad hållbarhetstid för äggprodukterna. 
 
 2. När det gäller flytande ägg skall etiketten enli gt punkt 1 även innehålla texten "opastöriserade 
äggprodukter – skall behandlas på destinationsorten" samt ange datum och klockslag då äggen 
knäcktes. 
 
AVSNITT XI: GRODLÅR OCH SNÄCKOR 
 
Livsmedelsföretagare som bereder grodlår och snäckor till livsmedel skall se till att följande villkor 
uppfylls: 
 
1. Grodor och snäckor får endast avlivas i anläggningar som är byggda, inredda och utrustade 
för detta ändamål. 
 
2. Anläggningar där grodlåren bereds måste ha en lokal som är reserverad för förvaring och 
tvättning av levande grodor samt för avlivning och avblodning av dessa. Denna lokal skall 
vara fysiskt skild från beredningslokalen. 
 3. Grodor och snäckor som dör på annat sätt än genom att avlivas i anläggningen får inte beredas 
till livsmedel. 
 4. Grodor och snäckor måste utsättas för en organoleptisk undersökning genom provtagning. 
Om denna undersökning anger att de kan utgöra en fara, får de inte användas till livsmedel. 
 
 5. Omedelbart efter beredningen skall grodlåren sköljas i rikligt med rinnande dricksvatten och 
utan dröjsmål kylas till en temperatur som lig ger nära den för smälta nde is, frysas eller 
bearbetas. 
 6. Efter avlivningen måste snäckornas lever och bukspottkörtel, om den kan utgöra en fara, 
avlägsnas och inte användas till livsmedel. 
 
AVSNITT XII: UTSMÄLT DJURFETT OCH FETTGREVAR 
 
KAPITEL I: KRAV FÖR ANLÄGGNINGAR DÄR RÅVAROR SAMLAS ELLER BEARBETAS 
 Livsmedelsföretagare skall se till att anläggni ngar som samlar in eller bearbetar råvaror för 
produktion av utsmält djurfett och fettgrevar uppfyller följande krav: 
 
1. Centraler för uppsamling av råvaror och vidare transport till bearbetningsanläggningar skall 
vara utrustade med utrymmen för lagring av råvaror vid en temperatur av högst 7 
oC. 
 
2. Varje  bearbetningsanläggning måste ha 
 
a) kylutrymmen, 
 
 b) en leveranslokal, såvida anläggningen inte distribuerar utsmält djurfett endast i tankar, 
och 
 
c) vid behov lämplig utrustning för beredning av  produkter som består av utsmält djurfett 
blandat med andra råvaror och/eller smakämnen. 
 
3. De kylutrymmen som krävs enligt punkterna 1 och 2 a är dock inte nödvändiga om råvarorna 
levereras så att de aldrig lagras eller transpor teras utan aktiv kylning på annat sätt än som 
avses i kapitel II, punkt 1 d. 
 
KAPITEL II: HYGIENKRAV FÖR BEREDNING AV UTSMÄLT DJURFETT OCH FETTGREVAR  
Livsmedelsföretagare som bereder utsmält djurfett och fettgrevar skall se till att följande krav 
uppfylls. 
 1. Råvarorna skall 
 
a) komma från djur som har slaktats på ett slakteri och som har befunnits tjänliga som 
livsmedel efter besiktning före och efter slakt, 
 
b) bestå av fettvävnad eller ben som är så fria som möjligt från blod och orena 
beståndsdelar, 
 
 c) komma från anläggningar som är re gistrerade eller godkända enligt 
förordning (EG) nr .../2004*eller enligt den här förordningen och 
 
d) transporteras och lagras under hygieniska fö rhållanden och vid en inre temperatur av 
högst 7 oC. Råvarorna får dock lagras och transporteras utan aktiv kylning om de smälts 
ned inom tolv timmar efter det att de utvunnits. 
 
2. Under utsmältningen är det förbjudet att använda lösningsmedel. 
 
3. Om det fett som skall raffineras uppfyller de krav som anges i punkt 4, får utsmält djurfett 
som beretts i enlighet med punkterna 1 och 2 raffineras i samma anläggning eller i någon annan anläggning för att dess fysikalisk-kemiska kvalitet skall förbättras. 
                                                
 
* Publikationsbyrån skall införa det officiella  numret för förordningen om livsmedelshygien . 
 
 4. Utsmält djurfett skall beroende på typ uppfylla följande krav: 
 
 Fett av idisslare Svinfett Annat animaliskt fett 
 Ätbar talg Talg för 
raffineringÄtbart fett Ister och 
annat fett 
för 
raffineringÄtbart För 
raffinering 
 Premier 
jus1 Övriga  Ister2 Övriga    
Högsta tillåtna 
halt fria fettsyror 
(viktprocent oljesyra) 0,75 1,25 3,0 0,75 1,25 2,0 1,25 3,0 
Högsta tillåtna 
peroxidtal 4 mekv/kg 4 mekv/kg 6 mekv/kg 4 mekv/kg 4 mekv/kg 6 mekv/kg 4 mekv/kg 10 mekv/kg 
Total andel 
olösliga 
orenheter Högst 0,15 % Högst 0,5 % 
Lukt, smak, färg Normal 
1 Utsmält djurfett som erhålls genom utsmältning vid låg temp eratur av färskt fett från hjärta, fosterhinnor, njurar 
och tarmkäx av nötkreatur och fett från styckningslokaler. 
2 Utsmält djurfett som erhålls  genom utsmältning av fettvävnad från svin. 
 
5. Fettgrevar avsedda att användas som livsmedel skall lagras i enlighet med följande 
temperaturkrav: 
 
a) Fettgrevar utsmälta vid högst 70 oC skall lagras 
 
i) vid en temperatur på högst 7 oC i högst 24 timmar, eller 
 
ii) vid en temperatur på högst –18 oC. 
 
 b) Fettgrevar utsmälta vid en temperatur som är högre än 70 oC och med en vattenhalt 
på 10 % (m/m) eller mer skall lagras. 
 
i) vid en temperatur på högst 7 oC i högst 48 timmar eller vid en temperatur som i 
förhållande till tiden ger li kvärdiga garantier, eller 
 
ii) vid en temperatur på högst –18 oC. 
 
c) Det finns  inga särskilda krav beträffande fettgrev ar utsmälta vid en temperatur som är 
högre än 70 oC och med en vattenhalt på mindre än 10 % (m/m). 
 
AVSNITT XIII: BEHANDLADE MAGAR, URINBLÅSOR OCH TARMAR 
 
Livsmedelsföretagare som behandlar magar, urinblåsor och tarmar skall se till att följande krav 
uppfylls: 
 1. Tarmar, urinblåsor och magar från djur får släppas ut på marknaden endast om 
 
a) de kommer från djur som har slaktats på ett slakteri och som har befunnits tjänliga som 
livsmedel efter besiktning före och efter slakt, 
 
b) de har saltats, upphettats eller torkats, och 
 
c) effektiva åtgärder i enlighet med b har vidtagits för att förhindra att de kontamineras på 
nytt. 
 
 2. Behandlade magar, urinblåsor och tarmar som inte kan förvaras vid omgivande temperatur 
måste lagras kylda med användning av anordni ngar avsedda för detta ändamål till dess att de 
skall levereras. I synnerhet skall produkter som inte är saltade eller torkade förvaras vid en 
temperatur på högst 3 oC. 
 
AVSNITT XIV: GELATIN 
 
1. Livsmedelsföretagare som framställer gelatin sk all se till att villkoren i detta avsnitt uppfylls. 
 
2. I detta avsnitt avses med garvning  hårdgörande av hudar med vegetabiliska garvmedel, 
kromsalter eller andra ämnen såsom aluminiumsalter, järnsalter, kiselsyrasalter, aldehyder och kinoner eller andra syntetiska härdare. 
 
KAPITEL I: KRAV FÖR RÅVAROR 
 
1. För produktion av gelatin avsett för användni ng i livsmedel får följande råvaror användas: 
 
a) Ben. 
 
b) Hudar och skinn av idisslande tamdjur. 
 
c) Svinhudar. 
 
d) Hud av fjäderfä. 
 
 e) Ligament och senor. 
 
f) Hudar och skinn av vilt. 
 
g) Skinn och ben av fisk. 
 
2. Det är förbjudet att använda hudar och skinn som har genomgått garvning, oberoende av om 
denna avslutades eller inte. 
 
3. De råvaror som förtecknas i punkt 1 a–e skall komm a från djur som har slaktats på ett slakteri 
och vars slaktkroppar har befunnits tjänliga som livsmedel efter besiktning före och efter slakt 
eller, när det gäller hudar och skinn från vilt, som befunnits tjänliga som livsmedel. 
 
4. Råvarorna skall komma från anläggningar som är registrerade eller godkända enligt 
förordning (EG) nr .../2004* eller enligt den här förordningen. 
 5. Uppsamlingscentraler och garver ier får även leverera  råvaror för produktion av gelatin avsett 
att användas som livsmedel om de behöriga myndigheterna särskilt godkänner dem för detta ändamål och de uppfyller följande krav: 
 
a) De skall ha lagerlokaler med hårt golv oc h släta väggar som är lätta att rengöra och 
desinficera samt vid behov ha kylanläggningar. 
                                                
 
* Publikationsbyrån skall införa det officiella  numret för förordningen om livsmedelshygien . 
 
 b) Lagerlokalerna skall hållas rena och i go tt skick så att råvarorna inte riskeras att 
kontamineras. 
 
c) Om råvaror som inte uppfyller kraven i de tta kapitel lagras och/eller bearbetas i dessa 
lokaler, skall de hållas åtskilda från råvaro r som uppfyller kraven i detta kapitel under 
mottagning, lagring, bearbetning och leverans. 
 
KAPITEL II: TRANSPORT OCH LAGRING AV RÅVAROR 
 
1. I stället för det identifieringsmärke som avses i avsnitt I i bilaga II skall ett dokument i vilket 
ursprungsanläggningen anges och som innehåller information enligt tillägget till denna bilaga medfölja råvarorna under transport, när de levere ras till en uppsamlingscentral eller ett garveri 
samt när de levereras till anläggningen för gelatinbearbetning. 
 
2. Om råvarorna inte bearbetas inom 24 timmar efter avsändningen, skall de transporteras och 
lagras i kylt eller fryst skick. Avfettade och torkade ben och ossein, saltade, torkade och kalkbehandlade hudar samt hudar och skinn so m behandlats med alkali eller syra får dock 
transporteras och lagras vid omgivande temperatur. 
 
 KAPITEL III: KRAV FÖR GELATINFRAMSTÄLLNING 
 
1. Följande måste säkerställas vid produktion av gelatiner: 
 
a) Allt benmaterial från idisslare som härrör från djur som fötts, fötts upp eller slaktats i 
länder eller regioner som klassificerats med låg incidens av BSE i enlighet med 
gemenskapslagstiftningen skall genomgå en pr ocess som garanterar att allt benmaterial 
behandlas antingen på ett sätt som gör att det finfördelas och avfettas med hett vatten 
och behandlas med utspädd saltsyra (med en  lägsta koncentration på 4 % och pH<1,5) 
under minst två dagar, och därefter alkalibehandlas under minst 20 dagar med mättad 
kalklösning (pH>12,5) och sterilisering vid 138–140 oC under 4 sekunder eller genom 
en motsvarande erkänd metod. 
 
b) Annat råmaterial skall behandlas med syra eller alkali följt av en eller flera sköljningar. 
Därefter måste pH-värdet justeras. Extraktion av gelatin skall ske genom flera på 
varandra följande kokningar, följda av en reningsprocess genom filtrering och sterilisering. 
 2. Om en livsmedelsföretagare som framställe r gelatin uppfyller kraven beträffande gelatin 
avsett som livsmedel i fråga om allt gelatin som företaget framställer, får företaget framställa 
och lagra gelatin som inte är avsett som livsmedel i samma anläggning. 
 
 KAPITEL IV: KRAV FÖR SLUTPRODUKTER 
 
Livsmedelsföretagare skall se till att gelati n uppfyller gränsvärdena för restämnen enligt 
nedanstående tabell.  
Restämne Gränsvärde 
As 1 ppm 
Pb 5 ppm 
Cd 0,5 ppm 
Hg 0,15 ppm 
Cr 10 ppm 
Cu 30 ppm 
Zn 50 ppm 
SO 2 (Reith Williams) 50 ppm 
H2O2 (Europeiska farmakopén1986 (V 2O2)) 10 ppm 
 
AVSNITT XV: KOLLAGEN 
 1. Livsmedelsföretagare som framställer kollage n skall se till att villkoren i detta avsnitt 
uppfylls. 
 
2. I detta avsnitt avses med garvning  hårdgörande av hudar med vegetabiliska garvmedel, 
kromsalter eller andra ämnen såsom aluminiumsalter, järnsalter, kiselsyrasalter, aldehyder och kinoner eller andra syntetiska härdare. 
 
 KAPITEL I: KRAV FÖR RÅVAROR 
 
1. För framställning av kollagen avsett för användn ing i livsmedel får följande råvaror användas: 
 
a) Hudar och skinn av idisslande tamdjur. 
 
b) Hudar och ben av svin. 
 
c) Hud och ben av fjäderfä. 
 
d) Ligament. 
 
e) Hudar och skinn av vilt. 
 
f) Skinn och ben av fisk. 
 2. Det är förbjudet att använda hudar och skinn som har genomgått garvning, oberoende av om 
denna avslutades eller inte. 
 3. De råvaror som förtecknas i punkt 1 a–d skall komm a från djur som har slaktats på ett slakteri 
och vars slaktkroppar har befunnits tjänliga som li vsmedel efter besiktning före och efter slakt 
eller, när det gäller hudar och skinn från vilt, som befunnits tjänliga som livsmedel. 
 
 4. Råvarorna skall komma från anläggningar som är registrerade eller godkända enligt 
förordning (EG) nr .../2004* eller enligt den här förordningen. 
 
5. Uppsamlingscentraler och garverier får även leverera råvaror för produktion av kollagen 
avsett att användas som livsmedel om de behöriga myndigheterna särskilt godkänner dem för 
detta ändamål och de uppfyller följande krav: 
 
a) De skall ha lagerlokaler med hårt golv oc h släta väggar som är lätta att rengöra och 
desinficera samt vid behov ha kylanläggningar. 
 
b) Lagerlokalerna skall hållas rena och i go tt skick så att råvarorna inte riskeras att 
kontamineras. 
 
c) Om råvaror som inte uppfyller kraven i de tta kapitel lagras och/eller bearbetas i dessa 
lokaler, skall de hållas åtskilda från råvaro r som uppfyller kraven i detta kapitel under 
mottagning, lagring, bearbetning och leverans. 
 
KAPITEL II: TRANSPORT OCH LAGRING AV RÅVAROR  1. I stället för det identifieringsmärke som avses i avsnitt I i bilaga II skall ett dokument i vilket 
ursprungsanläggningen anges och som innehåller information enligt tillägget till denna bilaga medfölja råvarorna under transport, när de levere ras till en uppsamlingscentral eller ett garveri 
samt när de levereras till anläggningen för kollagenbearbetning. 
                                                
 
* Publikationsbyrån skall införa det officiella  numret för förordningen om livsmedelshygien. 
 
 2. Om råvarorna inte bearbetas inom 24 timmar efter avsändningen, skall de transporteras och 
lagras i kylt eller fryst skick. Avfettade och torkade ben och ossein, saltade, torkade och 
kalkbehandlade hudar samt hudar och skinn so m behandlats med alkali eller syra får dock 
transporteras och lagras vid omgivande temperatur. 
 
KAPITEL III: KRAV FÖR KOLLAGENFRAMSTÄLLNING 
 
1. Kollagen skall framställas genom en proc ess som garanterar att råvaran genomgår en 
behandling som innefattar rengöring, justeri ng av pH–värdet med användning av syra eller 
alkali, följd av en eller flera sköljningar, filtrering och extrudering eller genom en godkänd 
likvärdig process. 
 
2. Sedan kollagenet har genomgått den process som avses i punkt 1, får det genomgå en 
torkprocess. 
 
3. Om en livsmedelsföretagare som framställer kollagen uppfyller kraven för kollagen avsett 
som livsmedel i fråga om allt kollagen som företaget framställer, får företaget framställa och 
lagra kollagen som inte är avsett som livsmedel i samma anläggning. 
 
 KAPITEL IV: KRAV FÖR SLUTPRODUKTER 
 
Livsmedelsföretagare skall se till att kollage net uppfyller gränsvärdena för restämnen enligt 
nedanstående tabell.  
Restämne Gränsvärde 
As 1 ppm 
Pb 5 ppm 
Cd 0,5 ppm 
Hg 0,15 ppm 
Cr 10 ppm 
Cu 30 ppm 
Zn 50 ppm 
SO 2 (Reith Williams) 50 ppm 
H2O2 (Europeiska farmakopén 1986 (V 2O2)) 10 ppm 
 
 
KAPITEL V: MÄRKNING  
Innerförpackningar och emballage som innehåller kollagen skall vara förs edda med påskriften 
"kollagen avsett som livsmedel" och med datum för beredning. 
 
___________ 
 
 
 
 Tillägg till BILAGA III  
 
FÖRLAGA TILL FORMULÄR SOM SKALL MEDFÖLJA RÅVAROR AVSEDDA  
FÖR GELATINPRODUKTION ELLER KOLLAGENPRODUKTION  
 
I. Identifiering av råvaror 
 
Typ av produkt:................................................................................................................ ......................  
Tillverkningsdatum:............................................................................................................ ...................  
Typ av emballage:.............................................................................................................. ....................  
Antal förpackningar: ........................................................................................................... ...................  
Garanterad lagringstid:........................................................................................................ ...................  
Nettovikt (kg):................................................................................................................ ........................  
 
II. Råvarans ursprung 
 Den godkända produktionsanläggningens/produktionsanläggningarnas adress(er) och 
registreringsnummer: ........................................................................................................... ..................  
 III. Råvarans bestämmelseort: 
 Råvaran kommer att skickas: 
från: .......................................................................................................................... ..............................  
(lastningsort) 
 
till: .......................................................................................................................... ................................  
(destinationsland och destinationsort) 
 
med följande transportmedel:................................................................................................... ..............  
Leverantörens namn och adress:................................................................................................. ...........  
Mottagarens namn och adress:................................................................................................... ............  
 
________________________