RÅDETS BESLUT av den 6 december 1996 om antagande av riktlinjer för de vägledande programmen om finansiella och tekniska stödåtgärder för reformering av ekonomiska och sociala strukturer inom ramen för Europa-Medelhavspartnerskapet (Meda) (96/706/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1488/96 av den 23 juli 1996 om finansiella och tekniska stödåtgärder (Meda) för reformering av ekonomiska och sociala strukturer inom ramen för partnerskapet mellan Europa och Medelhavsområdet (1), särskilt artikel 9.1 i denna, och

med beaktande av följande:

Kommissionen måste beakta de slutsatser och rekommendationer som återfinns i Revisionsrättens rapporter om samarbetet med Medelhavsparterna.

I artikel 9 i förordning (EG) nr 1488/96 föreskrivs att rådet på förslag från kommissionen skall anta riktlinjer för de vägledande program som skall definiera de viktigaste målen för samarbetet med Medelhavsparterna.

Kommissionen lade den 8 mars 1995 fram ett meddelande med titeln "Stärkande av Europeiska unionens medelhavspolitik: förslag till genomförande av ett euromediterrant partnerskap".

Europa-Medelhavspartnerskapet antogs i Barcelonadeklarationen för att anta de utmaningar som regionen står inför.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Härmed antas riktlinjerna, såsom de anges i bilagan till detta beslut, för de vägledande programmen rörande finansiella och tekniska stödåtgärder för reformering av ekonomiska och sociala strukturer inom ramen för Europa-Medelhavspartnerskapet (vägledande Meda-program).

Artikel 2

Dessa riktlinjer skall ses över tillsammans med förordning (EG) nr 1488/96 på det sätt som framgår av artikel 15.6 däri.

Artikel 3

Det här beslutet skall offentliggöras i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Det träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 6 december 1996.

På rådets vägnar

D. SPRING

Ordförande

(1) EGT nr L 189, 30.7.1996, s. 1.

BILAGA

RIKTLINJER FÖR MEDA:s VÄGLEDANDE PROGRAM

1. Det program som inrättas genom förordning (EG) nr 1488/96 (nedan kallat "Meda-programmet") utgör Europeiska gemenskapens viktigaste finansiella instrument för genomförande av Europa-Medelhavspartnerskapet. Programmet syftar huvudsakligen till att uppmuntra till och understödja en reformering av Medelhavsparternas ekonomiska och sociala strukturer, i synnerhet som förberedelse för frihandel med Europeiska gemenskapen.

2. Meda-programmet grundar sig på respekt för demokratins och rättsstatens principer samt på respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, vilka utgör en väsentlig beståndsdel i programmet, och kränkning av dessa skulle motivera att lämpliga åtgärder vidtas.

Erfarenheter som vunnits genom de bilaterala protokollen

3. Meda-programmet skall bygga på den erfarenhet som vunnits genom användningen av instrumenten för den förändrade Medelhavspolitiken, det vill säga de bilaterala finansprotokollen och en inrättning för regionalt samarbete. Efter fyra generationer finansprotokoll med Medelhavsparterna har det blivit nödvändigt att eftersträva en förbättring av systemet för tillhandahållande av samarbetsverksamheter. Om Meda-programmet skall kunna svara på utmaningen till ett påtagligt utökat samarbete på befintliga och nya områden, är det nödvändigt att öka flexibiliteten i programmeringen. Detta i syfte att undvika att samarbetssatsningen splittras på alltför många verksamheter och mottagare, och att uppmuntra till snabbt och effektivt genomförande av åtagande- och betalningsanslagen. Likaså måste Meda-programmet kunna anpassas efter hand allteftersom lärdomar dras av dess genomförande och Medelhavsparternas behov och prioriteter utvecklas mot bakgrund av de socioekonomiska utmaningarna. Framförallt bör en tillräckligt hög grad av flexibilitet bibehållas för de belopp som anslås till obundet budgetstöd i de vägledande programmen, för att anpassa de finansiella anslagen till reformtakten och till de framsteg som uppnås vad gäller makroekonomisk stabilisering.

Flerårig programmering

4. Meda-programmets utökade flexibilitet måste kompletteras med en tydlig programmeringsmetodik i syfte att förbättra effektiviteten i planeringen och genomförandet. Det är framförallt nödvändigt att för parterna ange vilka resurser som kommer att göras tillgängliga de närmaste åren. En sådan flerårig programmering kommer att förbättra möjligheten att insatserna får en inverkan på politiken på medellång sikt. Förordning (EG) nr 1488/96 innehåller ett finansiellt referensbelopp på 3 424,5 miljoner ecu för perioden 1995-1999 (1), vilket skall delas upp på bilaterala program och ett regionalt program. De vägledande Meda-programmen bör identifiera verksamheter som bidrar till att partnerskapets vidare mål uppnås. Det nya synsättet när det gäller programmeringen innehåller emellertid en viktig princip som innebär att dessa program utifrån erfarenheterna från genomförandet kan komma att revideras, tillsammans med tillhörande vägledande bilaterala finansiella anslag. Omsorg skall läggas vid att säkerställa öppenhet, tillfredsställande projektövervakning och att de åtgärder som vidtas med utnyttjande av budgetanslag sammantaget är konsekventa.

Strategiska insatser

5. Sist och slutligen kommer det att bero på Medelhavsparternas egna insatser om deras socioekonomiska utveckling lyckas. För att vara effektiva måste de vägledande programmen därför bygga på en gemensam syn på de ekonomiska, sociala och politiska utmaningar som de olika parterna, och regionen i sin helhet, står inför. En fortlöpande och omfattande dialog, på såväl bilateral som regional nivå, utgör därför en nödvändig förutsättning för Meda-programmets framgång. De vägledande programmen skall koncentreras på ett begränsat antal prioriterade sektorer som skall bestämmas i samråd med dessa länder, samordnas med gemenskapsländernas och andra givares bilaterala ansträngningar och särskilt koncentreras till de områden där Europeiska gemenskapen på bästa sätt kan bidra genom att utnyttja sina omfattande erfarenheter och sitt know-how. I detta syfte skall kommissionen se till att vidta åtgärder för den nödvändiga samordningen med medlemsstaterna och andra givare i sin programmering och sitt programgenomförande för att uppnå bästa möjliga samverkan med deras respektive verksamheter och ingripanden. Kommissionen och medlemsstaterna skall nära samarbeta vid utformningen av de vägledande programmen och vid formuleringen av enskilda projektförslag och skall ta vederbörlig hänsyn till eventuella effekter på industrier inom unionen. Varje vägledande program och projektförslag skall innehålla en hänvisning till relevanta studier av tidigare erfarenheter och resultat.

6. Kommissionen skall, in sin strävan efter en hållbar utveckling, i sin analys inom ramen för de vägledande programmen och när den identifierar och utformar samarbetsprogram noga överväga frågor som rör miljömässig balans, finansiell och ekonomisk genomförbarhet, hållbarhet, könsrelaterade återverkningar och lokal institutionell kapacitet, inbegripet kapaciteten för forskning och teknisk utveckling och tekniköverföring. Kommissionen skall även i sin analys noggrant beakta verkan av tidigare gemenskapsåtgärder och åtgärder som stöds av medlemsstater och andra givarorgan. Sådana målgrupper som de mest behövande befolkningsskikten, kvinnor och ungdomar bör ägnas särskild uppmärksamhet i analysen. På bilateral nivå skall Meda-programmet lämna stöd till parterna inom områdena ekonomisk omvandling och stärkande av den socioekonomiska jämvikten. För relevanta projekt i bilaterala och regionala program skall miljökonsekvensbedömningar krävas, i enlighet med gemenskapslagstiftningen inom detta område. Kommissionen bör införa ett lämpligt krav på villkorlighet i projektförslaget och i enlighet med bilaga II i Meda-förordningen när det är nödvändigt säkerställa överensstämmelse med Bretton Woods-kriterierna.

7. i) Regionens ekonomier står inför den gemensamma utmaningen att skapa arbetstillfällen och en förbättrad levnadsstandard parallellt med en snabb befolkningstillväxt. Det nödvändiga påskyndandet av den ekonomiska tillväxten kan bara uppnås genom en ökad konkurrenskraft inom den globala ekonomin. Detta fordrar en förbättring bl.a. av parternas innovationsförmåga. Allteftersom frihandel gradvis införs måste regeringarna lämna utrymme för tillväxt som leds av den privata sektorn, och för utländska investeringar. En sund makroekonomisk förvaltning måste kompletteras med ekonomisk politik och regler som stimulerar tillväxten och är investeringsvänliga. De vägledande programmen skall när insatserna planeras ta hänsyn till varje ekonomis särdrag.

ii) Ekonomisk tillväxt behöver gå hand i hand med en större social sammanhållning. Skillnader i tillgången till sådana nödvändigheter som utbildning, hälsovård, sociala skyddsnät, bostäder och vatten består, vilket försämrar levnadsutsikterna för betydande delar av parternas befolkningar och har en negativ inverkan på möjligheterna för tillväxt på lång sikt. Det är viktigt att genom att förbättra kvaliteten på dessa tjänster och genom en ökad tillhandahållandeeffektivitet omedelbart ta itu med dessa behov. Strategiska insatser fordras för utveckling av de mänskliga resurserna i allmänhet, eftersom dessa utgör regionens största tillgång för framtiden. I synnerhet utgör integreringen av unga och kvinnor i arbetslivet en viktig faktor för social utveckling i regionen.

De bilaterala och regionala programmen skall komplettera varandra

8. Stöd skall ges genom de åtgärder som föreskrivs i Meda-förordningen. Dessutom har den pågående dialogen med parterna gjort det möjligt att utveckla följande allmänna riktlinjer.

9. De verksamheter som genomförs på bilateral och regional nivå skall komplettera och/eller ömsesidigt stärka varandra så att Meda-programmets politiska och ekonomiska effekter kan upprätthållas och så att de mål som gemensamt antogs i Barcelonadeklarationen på ett mer effektivt sätt kan uppnås. På grundval av egna erfarenheter är det unionens uppfattning att framtida välstånd och stabilitet för parterna grundar sig på ökat samarbete dem emellan inom de ekonomiska, sociala och politiska områdena. Avlägsnande av hinder befordrar stordriftsfördelar och större marknadsmöjligheter, vilket uppmuntrar till investeringar, underlättar utbyte av idéer och ökar den ömsesidiga förståelsen. Det regionala vägledande programmet skall återspegla de framsteg som gjorts inom ramen för Barcelonaprocessen genom att vidta åtgärder på multilateral nivå rörande gemensamma angelägenheter, såsom avses i den deklaration man kommit överens om, och skall stärka verksamheter till stöd för decentraliserat samarbete. Regionala verksamheter skall dock inte tränga undan finansieringen av bilaterala verksamheter. Varje vägledande landsprogram skall innehålla uppgifter om all verksamhet som finansieras inom något regionalt samarbetsprogram med gemenskapen och som påverkar eller kommer att påverka det särskilda partnerlandet.

Decentraliserat tillvägagångssätt

10. I syfte att nå målbefolkningar på ett effektivare sätt och att bredda deltagandet i Meda-programmet till de olika delar av det civila samhället som omfattas av Europa-Medelhavspartnerskapets verksamhetsområde skall kommissionen bemöda sig om att utforma och genomföra sina verksamheter tillsammans med de aktörer som är direkt berörda och som har den sakkunskap som är nödvändig för en lyckad utformning och ett lyckat genomförande av insatserna. Kommissionen skall ägna stor uppmärksamhet åt omsorgsfull ledning och återkommande granskning av resultatet av sådana program.

Bilaterala vägledande program

11. Beträffande de bilaterala programmen skall prioriteterna bestämmas med beaktande av på vilket utvecklingsstadium varje lands ekonomi och samhälle befinner sig, och med hänsyn till landets institutioners kapacitet. Mot bakgrund av slutandet eller genomförandet av associeringsavtal skall de vägledande programmen beslutas med beaktande av Medelhavsparternas behov, deras kapacitet att tillgodogöra sig medel och gjorda framsteg i strukturreformprocessen, samt med beaktande av med parterna identifierade prioriteter, särskilt dem som framträder i slutsatserna av den ekonomiska dialogen och av själva associeringsavtalen. En avsevärd ansträngning kommer att göras för att främja de program som kan bidra till utvecklingen av demokrati och respekt för mänskliga rättigheter. Bland de aspekter och områden av ekonomisk och social utveckling som är lämpliga för ekonomiskt stöd kan följande allmänna anvisningar om syftet med bilaterala vägledande program mellan Europeiska gemenskapen och enskilda Medelhavsparter under Meda-programmets första år nämnas.

12. I fråga om Maghreb gäller följande:

- Stödet till Marocko skall ha två huvudinriktningar som kompletterar varandra. Den första inriktningen skall avse en förbättring av den socioekonomiska jämvikten genom åtgärder för att främja landsbygdens utveckling, vattenförsörjningen och utvecklingen av sociala tjänster, särskilt inom utbildning och hälsovård. I detta sammanhang skall även de nordliga provinsernas behov beaktas. Den andra inriktningen gäller stöd till den ekonomiska övergångsprocessen i samband med genomförandet av associeringsavtalet och omfattar i synnerhet budgetärt stöd för att förstärka en strategi för markroekonomisk stabilisering och breda strukturella reformer på medellång sikt samt åtgärder för att öka företagens konkurrenskraft.

- När det gäller Tunisien skall stödet koncentreras på två huvudinriktningar som kompletterar varandra. Den första, stöd till den ekonomiska övergångsprocessen i samband med genomförandet av associeringsavtalet, omfattar i stort sett följande åtgärder: budgetärt stöd för ekonomiska reformer, hjälp med ekonomisk uppgradering (som skall omfatta utveckling av den finansiella sektorn), främjande av inre investeringar, ett program för yrkesutbildning samt modernisering av den ekonomiska infrastrukturen. Den andra inriktningen, förstärkning av den sociala jämvikten, skall särskilt gälla åtgärder för att stödja landsbygdens utveckling och skapa sysselsättning, inbegripet mikroföretagens utveckling.

- Ingripanden till förmån för Algeriet skall koncentreras på två huvudsakliga områden som kompletterar varandra. För det första bör ingripandena inriktas på att stödja den socioekonomiska jämvikten genom förbättrade instrument för den sociala välfärden i syfte att avhjälpa grundläggande sociala behov och skapa sysselsättning på kort sikt samt stödja bostadssektorn. Det skall också vidtas åtgärder till förmån för miljön. Den andra huvudinriktningen skall bestå av stöd för den ekonomiska övergångsprocessen med hjälp av program för strukturell anpassning, främjande av de små och medelstora företagens utveckling, ett program för industriell omstrukturering och modernisering samt utveckling av den finansiella sektorn.

13. I Fråga om Mashrek gäller följande:

- Stödet till Egypten skall ges två huvudsakliga inriktningar som kompletterar varandra. Förstärkande av den sociala jämvikten skall utgöra större delen av det finansiella samarbetet. Det skall omfatta ett bidrag till den sociala utvecklingsfonden för förbättring av tjänsterna, lindring av fattigdomen och skapande av sysselsättning tillsammans med ett program för att reformera grundutbildningen. Dessutom skall åtgärder vidtas för att skydda miljön. Den andra huvudinriktningen skall utgöras av stöd för den ekonomiska övergångsprocessen och omfatta ett program för industriell modernisering, ett program för yrkesutbildning och fördjupande och vidgning av den finansiella sektorn.

- Samarbetet med Jordanien bör huvudsakligen bestå av ett program för strukturell anpassning som skall ge det nödvändiga budgetära stödet för att stabilisera den allvarliga makroekonomiska obalans som existerar och främja strukturella ekonomiska reformer med hänsyn till de mest känsliga sociala sektorerna. Andra operationer kan också utföras, såsom utveckling av riskkapital för att främja företag. På det sociala området kan åtgärder för yrkesutbildning vidtas, liksom åtgärder till förmån för miljön.

- I programmet för Libanon skall även i fortsättningen stöd ges till återuppbyggnaden. På området för socioekonomisk jämvikt bör tonvikten läggas på att förstärka statens administrativa kapacitet, vilket skall omfatta även lokala myndigheter och ledningen för offentliga verk. Ingripanden inom vattensektorn samt för att skydda miljön bör också företas. Beträffande den ekonomiska övergångsprocessen, återuppbyggnaden och förstärkandet av den privata sektorn skall åtgärder som avser riskkapital, yrkesutbildning och certifiering stödjas.

- När det gäller Syrien skall samarbetet för att ledsaga den progressiva ekonomiska liberaliseringen koncentreras på uppgradering av administrationen särskilt när det gäller allmännyttiga och sociala tjänster, den lokala styrelsen och centrala ministerier. Detta skall tjäna det dubbla syftet att skapa en förmånligare miljö för den privata sektorn och att förbättra befolkningens levnadsvillkor. Moderniseringen av banksektorn skall också stödjas.

- Sedan 1993 är Europeiska unionen den palestinska myndighetens viktigaste finansiella partner. Samarbetets huvudsakliga ändamål har varit att främja den palestinska ekonomin i syfte att minska beroendet av Israel genom att utveckla dess produktionsbas och underlätta integreringen i den regionala och internationella handeln. Den hjälp som skall prioriteras är återuppbyggnad och restauration av den grundläggande infrastrukturen samt stöd för uppbyggnaden av palestinska institutioner och utvecklingen av den privata sektorn.

14. Programmet för Turkiet skall prioritera ingripanden som hänger samman med, å ena sidan, den nödvändiga ekonomiska anpassningen och, å andra sidan, stöd för sociala tjänster och miljön, och skall som allmänt mål ha att stödja upprättandet av en tullunion. Dessa åtgärder skall vidtas för att främja konkurrenskraften hos de små och medelstora företagen och att utveckla administrationen med hjälp av institutionellt samarbete. Vidare skall projekt och program genomföras på miljöområdet. Verksamheter inom den sociala sektorn skall särskilt inriktas på de fattigas behov och på utbildning och hälsovård.

Stöd för ekonomisk omvandling

15. Medelhavsparterna behöver hjälp för att förbereda sig för frihandel med Europeiska unionen och för att höja levnadsstandarden. Det vidare målet för Europeiska gemenskapens insatser skall vara att öka konkurrenskraften för parternas ekonomier, i avsikt att uppnå hållbar ekonomisk tillväxt, i synnerhet genom en starkare export.

I detta syfte skall bistånd ges särskilt inom följande områden:

- Skapande av ett klimat som ger möjligheter, genom förstärkning av den makroekonomiska ramen och utveckling av den lagstiftning och de institutioner som är nödvändiga för en konkurrenskraftig marknadsekonomi vilket utgör ett nödvändigt grundval för ekonomisk och social utveckling. För detta ändamål bör insatser för strukturell anpassning stödjas i nära samarbete med Bretton Woodsinstitutionerna, för de parter som är beredda att genomföra de nödvändiga reformerna.

- Skapande av en lämplig rättslig och administrativ ram som är stabil, pålitlig och förenlig med Europa-Medelhavspartnerskapets mål.

- Underlättande av handel, inbegripet bistånd på områdena tull och indirekt beskattning, harmonisering av standarder och veterinärföreskrifter och fytosanitära föreskrifter, samt utveckling av exportfrämjande program.

- Harmonisering av lagstiftning och standarder och förstärkning av institutioner på miljöområdet.

- Utveckling av den finansiella sektorn genom stöd på policy-nivå och bistånd för att stärka centralbankerna, utveckla affärsbankerna och bredda och fördjupa finansmarknaderna; särskild uppmärksamhet skall ges stimulans av inhemskt sparande och investeringar, samt främjande av utifrån kommande, särskilt europeiska, investeringar i regionen. Det är särskilt viktigt att förbättra utbudet av finansiella tjänster och särskilt av långfristiga krediter till små och medelstora företag.

- Effektivisering av näringslivet, särskilt genom modernisering och gynnande av redan befintliga små och medelstora företag och uppmuntran till utveckling av nya sådana med hjälp av företagsrådgivning, utbildning och information.

- Kommersiellt samarbete mellan europeiska företag och företag i Medelhavsområdet, särskilt små och medelstora företag, t.ex. genom arbete i nätverk, samriskföretag, licensgivning, franchising och centra för specialiserade tjänster.

- Främjande av privatisering för att säkerställa faktisk överföring av ägande, ledning och kontroll till den privata sektorn.

- Samarbete inom energi-, transport-, vatten- och telekommunikationssektorerna avseende policy, samtrafikförmåga och driftskompabilitet i infrastruktur och nätverk, förbättring av kvaliteten på tjänsterna och sänkning av kostnaderna för tillhandahållandet av tjänsterna, industriellt samarbete - även i industriella zoner - och forskning och teknisk utveckling.

- Stöd till mikroföretag i syfte att uppmuntra entreprenörer och bidra till att integrera alla samhällssegment i processen för ekonomisk tillväxt.

- Utveckling av mänskliga resurserna genom förbättring av ledningen av och inriktningen och kvaliteten på yrkes-och managementutbildningen.

- Förbättring av parternas innovationssystem genom förbättrade möjligheter för forskning och teknisk utveckling och mekanismer för tekniköverföring, samt stöd till utveckling av en lämplig nationell innovationspolicy.

Stärkande av den socioekonomiska jämvikten

16. För att minska kostnaderna på kort sikt för den ekonomiska omvandlingen och göra samhällena bättre förberedda för framtiden är det särskilt viktigt att denna process åtföljs av lämpliga åtgärder inom det socialpolitiska området.

- Landsbygdsutveckling förblir en viktig strategi för att bekämpa fattigdomen och undvika ökande skillnader i välfärden mellan stads- och landsbygdsbefolkningarna. En stor del av Medelhavsparternas befolkningar fortsätter att vara kulturellt och ekonomiskt bunden till landsbygden. En ökad inflyttning till städerna skulle kunna få allvarliga sociala, politiska och miljömässiga konsekvenser. Ökad effektivitet i jordbruket har liksom utvecklingen av små och medelstora företag, en viktig funktion att fylla när det gäller att öka levnadsstandarden på landsbygden. Målinriktade program krävs också för att ta itu med väsentliga behov (som t.ex. vattenförsörjning och avlopp samt energi).

- Särskild uppmärksamhet bör ges bevarandet av partnerländernas miljömässiga balans, genom stöd till kapacitetsuppbyggnad på området för miljöbedömningar samt förvaltning, lagstiftning och tillämpning. Räntesubventioner kan beviljas för lån som Europeiska investeringsbanken ger för att kompensera för kostnader för miljöprojekt.

- Program som inriktar sig på att förbättra levnadsförhållandena i tätorter bör stödjas och vid behov omfatta utveckling av sociala skyddsnät genom aktiv sysselsättningspolitik och åtgärder mot fattigdom. Detta kan ta formen av en socialfond som verkar för sysselsättning inom missgynnade samhällssektorer och även stöder riktade hälsovård- och utbildningsåtgärder. Bistånd kan ges till utformning av socialpolitiken, särskilt inom områdena sjuk- och arbetslöshetsförsäkring och pensionssystem.

- Förbättringar av den sociala infrastrukturen och i tillhandahållandet av social service bör stödjas. Grundläggande hälsovård kan finansieras även som en del av det strategiska målet att minska befolkningstillväxten. Arbete för att förbättra bostadsstandarden bör också stödjas.

- Förbättringar i tillhandahållandet av service inom utbildning och yrkesutbildning bör stödjas, särskilt vad gäller grundutbildning och yrkesutbildning för flickor och kvinnor, i synnerhet på landsbygden.

- Åtgärder för att främja ett förstärkt samarbete när det gäller fiskeri, bevarande och rationell förvaltning av fiskbestånd och hållbart utnyttjande av marina resurer.

Utvecklingen av det civila samhället

17. Utvecklingen av det civila samhället bör stödjas genom åtgärder som främjar mänskliga rättigheter, demokratisering och rättssäkerhet. Stöd för sådana åtgärder kan omfatta decentraliserat samarbete. Samarbete på områdena för forskning, teknisk utveckling och tekniköverföring skall stimuleras, och därigenom skall privata och offentliga aktörer föras samman. Kulturella versamheter som främjar dialog och utbyte mellan kulturella föreningar och nätverk skall stödjas. Transmediterrana informations- och kommunikationsverksamheter bör stärkas inom ramen för utveckling av ett verkligt informationssamhälle i Europa-Medelhavsområdet. Arbetsmarknadens parter och icke-statliga organisationer bör uppmuntras att spela en aktiv roll.

Riktlinjer för det regionala vägledande programmet

18. Regionalt samarbete skall komplettera bilateralt samarbete och vara inriktat på Europa-Medelhavspartnerskapets tre huvudområden. Bland de aspekter och områden av ekonomisk och social utveckling som är lämpliga för det ekonomiska stöd som nämns i Barcelonadeklarationen och i bilaga II till Meda-förordningen anges i det följande huvudinriktningen på regionala vägledande program som Europeiska gemenskapen och enskilda Medelhavsparter avtalat om. Vederbörlig hänsyn skall tas till de framsteg som gjorts vid möten som organiserats som uppföljning av den interministeriella konferensen i Barcelona. Det övergripande målet skall vara att uppmuntra till större förståelse mellan parterna genom ökad kunskap om regionala problem inom de politiska, ekonomiska, sociala och kulturella områdena och därigenom underlätta utbyte av effektiva metoder och överföring av know-how och främjande av gemensamma projekt av intresse för båda parter. Europeiska gemenskapen kommer därutöver att fortsätta att stödja fredsprocessen i Mellanöstern.

19. Inom det politiska området, liksom när det gäller bilaterala program, kan genom åtgärder som faller inom Meda-förordningens verksamhetsområde stöd ges för

- utveckling av demokrati och respekt för mänskliga rättigheter,

- förbättring av öppenheten och effektiviteten hos institutioner inom den statliga förvaltningen,

- skapande av förtroende för att stärka stabiliteten inom regionen.

20. Inom de ekonomiska och finansiella områdena skall bistånd ges för att förbereda för frihandelsområdet genom att gynna konkurrenskraft och underlätta den ekonomiska övergångsprocessen särskilt när det gäller tullbestämmelser, ursprungsregler, statistik, standarder och veterinära och fytosanitära föreskrifter samt banker och börshandel.

Lämpliga åtgärder skall vidtas inom områdena transport, energi (där Europa-Medelhavsområdets energiforum skall agera som samordnande instrument), telekommunikationer och informationsteknik, regionalt samarbete, turism, miljö, vetenskap och teknik, vatten och fiske. Arbete i nätverk mellan forsknings-och utvecklingscentra och ekonomiska aktörer för att underlätta överföring av know-how och utveckling av samriskprojekt och kommersiella möjligheter skall också stödjas.

21. På de sociala och kulturella områdena skall decentraliserade program för utbyte mellan Europeiska unionens och Medelhavsparternas civila samhällen genomföras inom den akademiska världen, medierna, lokal förvaltning, teknik och andra områden av ömsesidigt intresse.

Ytterligare åtgärder som fastställs inom ramen för Europa-Medelhavspartnerskapet, som t.ex. dialoger, projekt av gemensamt intresse eller arbete i nätverk, skall vidtas för att stödja den lokala förvaltningen, kulturdialog, medier, ungdomsutbyten och utbyten mellan de civila samhällena. Forskning och teknikutveckling, tekniköverföring och informations-och kommunikationsverksamheter skall stärkas genom utnyttjande av modern informationsteknik.

Slutligen kan tekniskt bistånd ges i syfte att bekämpa narkotika, terrorism och internationell brottslighet. Åtgärderna skall kunna inriktas på utbyte av information, datakompatibilitet och stärkande av rättssystemen.

Periodisk granskning och efterhandsutvärdering

22. Kommissionen skall särskilt noggrant bemöda sig om en omsorgsfull förvaltning av de bilaterala och regionala vägledande programmen och de individuella projekt och program som finansieras genom dem. De skall bli föremål för återkommande granskning och utvärdering i efterhand. Sådana analyser kommer att omfatta en bedömning av i vilken omfattning enskilda mål har uppnåtts, hur ekonomiskt livskraftiga och kostnadseffektiva de enskilda projekten är och också i vilken mån de bidrar till Europa-Medelhavspartnerskapet som helhet. Särskild uppmärksamhet kommer att riktas mot det sätt på vilket de vägledande programmen och projekten hanterar de nyckelfrågor som anges i dessa riktlinjer. Resultatet av dessa analyser kommer att delges medlemsstaterna.

(1) Europeiska rådet i Cannes den 12 juni 1995 gav sitt samtycke till ett finansiellt totalanslag på 4 685 miljoner ecu för tredje länder i Medelhavsområdet för perioden 1995-1999. Meda-programmet på ca 3 424,5 miljoner ecu utgör den största delen. Resten utgörs av särskilda länderprotokoll och tematiska budgetposter.