ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(10)

Inga åtgärder har angivits för att öka incitamenten att gå i pension senare, något som förefaller oundvikligt med hänsyn till den förväntade kraftiga minskningen i Tysklands arbetsföra befolkning och en möjlig brist på kvalificerade arbetstagare på medellång sikt. Skattekilen för arbetstagare som tjänar mellan 50 % och 67 % av genomsnittslönen är i stort oförändrad sedan 2001 och förblir bland de högsta i unionen. Den senaste tidens reformer av socialförsäkringssystemet kommer sannolikt att leda till en ytterligare ökning av avgifterna och höja skattekilen ytterligare. Detta skulle få potentiellt negativa effekter på förvärvsfrekvens och disponibel inkomst. En potentiell skärpning av marginalskatten (fiscal-drag-effekten) hålls för närvarande tillbaka av den låga inflationen. Men med dynamiska lönehöjningar och något högre inflation under de närmaste åren kan effekten bli väsentliga automatiska skattehöjningar. Dessa skulle i sin tur kunna påverka den disponibla inkomsten. Begränsade framsteg har gjorts när det gäller bättre utbildningsresultat för mindre gynnade människor. Unga människor med invandrarbakgrund löper dubbelt så stor risk att lämna skolan tidigt. Negativa skatteincitament kommer sannolikt att avhålla en andra inkomsttagare i hushållet från att ta ett arbete eller gå upp i arbetstid. Detta bidrar till den låga andelen heltidsarbetande kvinnor och till en av de lägsta siffrorna för arbetade timmar i genomsnitt per kvinna i unionen. Att minijobben är befriade från inkomstskatt och i många fall från alla arbetsgivaravgifter avhåller också arbetstagare från att flytta till arbeten med löner över tröskeln för minijobben på 450 euro per månad.
(8)

Belgien omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del och av övergångsreglerna för skuldkriteriet under 2014–2016. Den 27 februari 2015 utfärdade kommissionen en rapport enligt 126.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, eftersom Belgien inte förväntades göra tillräckliga framsteg för att uppfylla skuldkriteriet under 2014–2015 och överskred referensvärdet för underskottet på 3 % av BNP under 2014. Enligt rapporten skulle skuldkriteriet anses vara uppfyllt vid tiden för rapporten och det alltför stora överskottet låg nära referensvärdet och var tillfälligt och exceptionellt (på grund av förändringar av den statistiska metoden). Den analysen gäller i stort ännu. Enligt stabilitetsprogrammet för 2015 planerar regeringen en successiv förbättring av det strukturella saldot för att nå en balanserad budget i strukturella termer vid 2018. Det omräknade strukturella saldot (6) tyder dock på ett strukturellt underskott på 0,3 % av BNP under 2018. Regeringen planerar inte att nå det medelfristiga målet om ett överskott på 0,75 % av BNP i strukturella termer under programperioden. Enligt regeringen väntas den offentliga skuldkvoten att 2015 nå sin topp på 106,9 % av BNP för att därefter successivt minska till 102 % av BNP under 2018. Det makroekonomiska scenario som ligger till grund för dessa finanspolitiska prognoser är rimligt. De åtgärder som krävs för att stödja de planerade underskottsmålen från 2016 och framåt har dock ännu inte beskrivits tillräckligt. Enligt kommissionens vårprognos 2015 väntas nettoutgiftsökningarna att ligga i linje med utgiftsriktmärket under 2015. Det finns dock en risk för en viss avvikelse för 2014–2015 främst på grund av avvikelsen under 2014. Om politiken ligger fast, verkar det finnas en risk för en avsevärd avvikelse från den nödvändiga anpassningen mot det medelfristiga målet under 2015–2016. Därför kommer det att krävas ytterligare åtgärder båda åren. Rådet anser, på grundval av sin bedömning av stabilitetsprogrammet och med beaktande av kommissionens vårprognos 2015, att det finns risk för att Belgien inte kommer att följa stabilitets- och tillväxtpaktens regler.
(8)

Irland omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens korrigerande del. Enligt stabilitetsprogrammet 2015 avser regeringen att korrigera det alltför stora underskottet under 2015, i linje med rådets tidsfrist. Därefter planerar regeringen att till 2019 nå det medelfristiga målet, en balanserad budget i strukturella termer. Regeringen planerar att minska det nominella underskottet till 2,3 % av BNP under 2015 för att sedan omvandla det till ett överskott på 0,7 % av BNP under 2019. Enligt stabilitetsprogrammet väntas den offentliga skuldkvoten sjunka från 109,7 % för 2014 till 105,0 % av BNP under 2015 och sedan successivt till 89,4 % av BNP 2019. Det makroekonomiska scenario som ligger till grund för dessa finanspolitiska prognoser är gynnsamt för 2015 och rimligt för 2016. Enligt kommissionens vårprognos 2015 förväntas en snabb och varaktig korrigering av det alltför stora underskottet under 2015. Den finanspolitiska insatsen under 2011–2015 beräknas ligger under den rekommenderade insatsen, men den mängd diskretionära åtgärder som vidtagits under programmet och senare ligger i linje med vad som krävs. Om det alltför stora underskottet korrigeras på ett snabbt och varaktigt sätt som planerat, skulle Irland omfattas av paktens förebyggande del från och med 2016. De åtgärder som ska stödja de planerade underskottsmålen och framstegen på väg mot det medelfristiga målet från 2016 och framåt har inte beskrivits tillräckligt. Det verkar därför, mot bakgrund av kommissionens vårprognos 2015, finnas en risk för en betydande avvikelse från den nödvändiga anpassningen mot det medelfristiga målet 2016, och ytterligare strukturåtgärder kommer att krävas det året. Rådet anser, på grundval av sin bedömning av stabilitetsprogrammet och med beaktande av kommissionens vårprognos 2015, att det finns risk för att Irland inte kommer att följa stabilitets- och tillväxtpaktens regler.
(8)

Litauen omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del. Litauen har i sitt stabilitetsprogram 2015 begärt tillämpning av klausulen om pensionsreform. Budgetkostnaderna för pensionsreformen uppskattas till 0,1 % av BNP under 2016. Under förutsättning att Eurostat bekräftar att pensionsreformen uppfyller de nödvändiga villkoren och med beaktande av att en lämplig säkerhetsmarginal till referensvärdet för underskott iakttas, anser rådet att Litauen under 2016 kan beviljas den begärda tillfälliga avvikelsen från den nödvändiga anpassningen mot det medelfristiga budgetmålet. I sitt stabilitetsprogram planerar regeringen att uppnå ett nominellt underskott på 1,2 % av BNP 2015 och vända detta till ett överskott på 0,7 % av BNP 2018. Regeringen avser att hålla fast vid det medelfristiga budgetmålet – ett strukturellt underskott på 1 % av BNP – under hela programperioden. Enligt stabilitetsprogrammet kommer den offentliga skulden i förhållande till BNP att nå sitt högsta värde 2015 med 42,2 % och falla till 32,9 % 2018. Det makroekonomiska scenario som ligger till grund för dessa budgetprognoser är rimligt. Det finns dock inga tillräckliga beskrivningar av vilka åtgärder som ska stödja de planerade underskottsmålen från 2016 och framåt. På grundval av kommissionens vårprognos 2015 finns det en risk för en viss avvikelse från den nödvändiga anpassningen mot det medelfristiga målet 2015, på grund av att utgiftsökningarna netto överskrider riktmärket med 0,3 % av BNP. För 2015 och 2016 avviker både det strukturella saldot och utgiftsökningarna betydligt från den nödvändiga anpassningen, vilket innebär en risk för betydande avvikelse 2016. Det kommer därför att krävas ytterligare åtgärder under båda dessa år. Rådet anser, på grundval av sin bedömning av stabilitetsprogrammet och med beaktande av kommissionens vårprognos 2015, att det finns en risk för att Litauen inte kommer att följa stabilitets- och tillväxtpaktens regler. Trots framsteg under senare tid bör dessutom den nuvarande finanspolitiska ramen ytterligare förbättras genom att dess bindande karaktär förstärks och full överensstämmelse med EU:s finanspolitiska bestämmelser garanteras. Litauens skatteintäkter beror till stor del på indirekta skatter och skatter på arbete, medan intäkterna från miljö- och förmögenhetsbeskattning fortsätter att vara mycket låga. Litauen står även fortsättningsvis inför utmaningar när det gäller skattedisciplinen, särskilt i fråga om moms.
(8)

Man bör ta itu med infrastrukturbehoven för att främja en hållbar och balanserad tillväxt i framtiden. Efter en topp på 5,2 % av BNP under 2008 sjönk de offentliga investeringarna 2013 till sin lägsta nivå på 1,8 % av BNP innan de började återhämta sig 2014, men de låg fortfarande långt under EU-genomsnittet. Krisen verkar dessutom har inneburit en strukturell omläggning av sammansättningen på statens utgifter, eftersom man nu anslår mer till löpande utgifter än till investeringar. Mellan 2010 och 2013 uppgick kapitalutgifterna i genomsnitt bara till 4,8 % av totalsumman, vilken är mindre än hälften av genomsnittet för perioden 1995–2008. Sju år med mycket låga offentliga investeringar har påverkat infrastrukturens kvalitet och lämplighet och statens stöd till immateriella investeringar. Bostäder, vattentjänster, kollektivtrafik och klimatarbetet är svaga punkter. I landets större tätorter är efterfrågan på nya bostäder just nu mycket större än utbudet. Det fick till följd att bostadspriserna och hyrorna i tätorterna steg kraftigt 2014, innan tillväxten mattades av 2015. Det finns i dagsläget inga tecken på övervärdering, men begränsningar i byggsektorn och utbudet av bostäder, bland annat med koppling till offentlig infrastruktur, kan leda till risker för obalanser om man inte åtgärdar dem. Den ändrade sammansättningen på de offentliga utgifterna har också påverkat det offentligas stöd till FoU och innovation, som låg under 2007 års nivå 2014. När det gäller de offentliga FoU-utgifternas andel av BNP ligger Irland just nu på 22:e plats i EU. Detta har en negativ effekt på de små och medelstora företagens konkurrenskraft.
(5)

Italien omfattas av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del och av övergångsreglerna för skuldkriteriet under 2013–2015 och av skuldkriteriet från och med 2016. Enligt stabilitetsprogrammet förväntas den offentliga skuldkvoten nå sin högsta notering 2015 på 132,7 % av BNP och sedan minska successivt till 123,8 % av BNP under 2019. Enligt kommissionens vårprognos 2016 förväntas den offentliga skuldkvoten stabiliseras under 2016 och börja sjunka något först från 2017. Genomförandet av den italienska regeringens omfattande privatiseringsprogram är en av de största utmaningarna för Italien med tanke på det förväntade bidraget till de skuldminskande insatserna. Privatiseringar har genomförts i linje med 2015 års planer, men målet på 0,5 % privatisering per år under perioden 2016–2018 och på 0,3 % under 2019 förefaller mycket ambitiöst, bland annat med tanke på de förseningar som har drabbat vissa privatiseringsprojekt. Det makroekonomiska scenario som ligger till grund för budgetprognoserna är rimligt.
(5)

Malta omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del och skuldregeln. Regeringen förutsätter i sitt stabilitetsprogram 2016 att det totala saldot förbättras och når ett överskott på 0,1 % av BNP senast 2019. Det strukturella saldot förbättras gradvis, så att Maltas medelfristiga budgetmål, en strukturellt balanserad budget, nås under 2019. Enligt stabilitetsprogrammet spås den offentliga sektorns skuld som andel av BNP minska till 62,6 % under 2016 och sjunka ytterligare till 55,5 % senast 2019. Det makroekonomiska scenario som ligger till grund för budgetprognoserna är rimligt för 2016 och försiktigt för 2017–2019. De åtgärder som krävs för att nå de planerade underskottsmålen från och med 2017 har dock inte beskrivits tillräckligt. Enligt kommissionens vårprognos 2016 finns det stor risk för allvarliga avvikelser från den rekommenderade justeringen i riktning mot det medelfristiga budgetmålet under 2015 och 2016 sammantaget, främst på grund av bristerna 2015 som behöver åtgärdas under 2016 och med antagandet att politiken inte ändras 2017. Bristerna under 2015 kan delvis förklaras med ökande investeringar främst på grund av ovanligt hög absorption av EU-medel i och med att programperioden 2007–2013 höll på att avslutas. För att minska avvikelserna under tvåårsperioden 2015–2016 inbegriper stabilitetsprogrammet för 2016 ytterligare åtgärder för 2016 som inte hann beaktas i kommissionens vårprognos 2016. Åtgärderna är inriktade på att minska primära utgifter (med 0,16 % av BNP) inom framför allt ersättning till anställda, insatsförbrukning och kapitalöverföringar. Dessutom har skattningarna av vissa intäktsåtgärder för 2016–2019 ändrats i enlighet med mer aktuell information och den faktiska inverkan av åtgärderna för 2015. Sammantaget minskar dessa åtgärder underskottet med 0,2 % av BNP netto. Jämfört med kommissionens prognos innebär dessa åtgärder förbättrade strukturella insatser, och det strukturella saldot skulle kunna uppvisa vissa avvikelser under 2015 och 2016 som medelvärde, medan en risk för allvarliga avvikelser kvarstår 2017. Malta förutspås uppfylla skuldminskningsmålet både under 2016 och 2017. Rådet anser, på grundval av sin bedömning av stabilitetsprogrammet och med beaktande av kommissionens vårprognos 2016, att det finns en risk att Malta inte kommer att uppfylla stabilitets- och tillväxtpaktens bestämmelser. Därför kommer ytterligare åtgärder att krävas för att säkerställa efterlevnaden 2016 och 2017.
(6)

Efter upphävandet av förfarandet vid alltför stora underskott omfattas Slovenien av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del och av övergångsreglerna för skuldkriteriet. I stabilitetsprogrammet för 2016 planerar regeringen en successiv förbättring av det totala saldot från 2,2 % år 2016 till 0,4 % av BNP år 2019. Det medelfristiga budgetmålet – en balanserad budget i strukturella termer, vilket inte uppfyller kraven i stabilitets- och tillväxtpakten – beräknas uppnås 2020, efter programperiodens slut. Det omberäknade strukturella saldot (5) tyder dock på ett strukturellt underskott på 1,2 % av BNP under 2019. Enligt stabilitetsprogrammet förväntas den offentliga skuldkvoten minska till 80,2 % av BNP under 2016 och sedan fortsätta att falla till 73,8 % 2019. Det makroekonomiska scenario som ligger till grund för dessa budgetprognoser är realistiskt. Men de åtgärder som ska stödja de planerade underskottsmålen från 2017 och framåt har inte beskrivits tillräckligt. Enligt kommissionens vårprognos 2016 beräknas Sloveniens produktionsgap 2017 till 1,8 % av BNP, medan den potentiella tillväxten beräknas till 1,1 % och den faktiska BNP-tillväxten till 2,3 % av BNP. På denna grund bedöms Slovenien ha ”goda tider” 2017, vilket kräver en strukturell anpassning på 1 % av BNP. Det finns dock en betydande osäkerhet kring beräkningen av den potentiella tillväxten och produktionsgapet i just Sloveniens fall, på grund av den speciella situationen på arbetsmarknaden, den särskilt stora ekonomiska nedgången 2008–2013 och de strukturreformer som genomförs. Alternativa beräkningar av produktionsgapet som täcker en längre tidsperiod och som avspeglar den pågående översynen av beräkningsmetoden tyder på en jämnare utveckling av produktionsgapet i Slovenien, vilket skulle betyda att det är förhastat att dra slutsatsen om goda tider för Sloveniens ekonomi 2017. I det nuvarande läget verkar det därför lämpligare att kräva en strukturanpassning 2017 som i normala tider. Det verkar finnas risk för en viss avvikelse från den rekommenderade anpassningen mot det medelfristiga målet under 2016 och, om politiken förblir oförändrad, en risk för stor avvikelse under 2017. Slutsatsen för 2016 skulle inte ändras om den exceptionella flyktingströmmens inverkan på budgeten räknas bort. Enligt prognoserna kommer Slovenien att följa övergångsreglerna för skuldkriteriet 2016 och i stort uppfylla dem 2017. Rådet anser, på grundval av sin bedömning av stabilitetsprogrammet och med beaktande av kommissionens vårprognos 2016, att det finns en risk för att Slovenien inte kommer att följa stabilitets- och tillväxtpaktens regler. Det kommer därför att krävas ytterligare åtgärder för att säkerställa efterlevnad 2016 och 2017.
SV Europeiska unionens officiella tidning L 208/58

KOMMISSIONENS REKOMMENDATION (EU) 2016/1319

av den 29 juli 2016

om ändring av rekommendation 2006/576/EG vad gäller deoxynivalenol, zearalenon och ochratoxin A i sällskapsdjursfoder

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 292, och

av följande skäl:

(1) Kommissionens rekommendation 2006/576/EG (1) fastställer riktvärden för deoxynivalenol, zearalenon, ochratoxin A, fumonisinerna B1 och B2 samt T-2- och HT-2-toxiner i foderråvaror och foderblandningar.

(2) Det nuvarande riktvärdet för deoxynivalenol i hundfoder är 5 mg/kg. Med hänsyn till den information som nyligen tagits emot om deoxynivalenols toxicitet i hundfoder och Efsas yttrande om deoxynivalenol i foder (2), verkar det som att det nuvarande riktvärdet inte ger tillräckliga garantier för hundarnas hälsa, och därmed bör riktvärdet för deoxynivalenol i hundfoder sänkas.

(3) Med hänsyn till den information som nyligen tagits emot om zearalenons toxicitet i hund- och kattfoder, bör det fastställas ett riktvärde för zearalenon i foder för de nyss nämnda djuren för att kunna garantera deras hälsa, i avvaktan på att Efsa uppdaterar riskbedömningen av möjliga djurhälsorisker till följd av förekomsten av zearalenon i foder.

(4) Med hänsyn till den information som nyligen tagits emot om ochratoxin A:s toxicitet i hund- och kattfoder och Efsas yttrande om ochratoxin A i foder (3), bör det fastställas ett riktvärde för ochratoxin A i hund- och kattfoder för att kunna garantera deras hälsa.

(5) För att upprätthålla läsbarheten av bestämmelserna i rekommendationen, bör bilagan till rekommendationen bytas ut mot en ny bilaga.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

Bilagan till rekommendation 2006/576/EG ska ersättas med bilagan till den här rekommendationen.

Utfärdad i Bryssel den 29 juli 2016. På kommissionens vägnar Vytenis ANDRIUKAITIS Ledamot av kommissionen

(1) Kommissionens rekommendation 2006/576/EG av den 17 augusti 2006 om förekomst av deoxynivalenol, zearalenon, ochratoxin A, T-2 och HT-2 och fumonisiner i produkter avsedda för foder (EUT L 229, 23.8.2006, s. 7).

(2) ”Opinion of the Scientific Panel on Contaminants in the Food Chain on a request from the Commission related to Deoxynivalenol (DON) as undesirable substance in animal feed” http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/73

(3) ”Opinion of the Scientific Panel on Contaminants in Food Chain on a request from the Commission related to ochratoxin A (OTA) as undesirable substance in animal feed” http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/101
1.

Grekland bör säkerställa att mottagningsanläggningarna är tillräckliga och att mottagningsvillkoren i alla mottagningsanläggningar för personer som ansöker om internationellt skydd uppfyller normerna som fastställs i EU-lagstiftningen, i synnerhet direktiv 2013/33/EU. Grekland bör i synnerhet göra åtminstone följande: a) Inrätta ett lämpligt antal permanenta öppna mottagningsanläggningar som motsvarar det mottagna antalet personer som ansöker om internationellt skydd, eller sannolikt kommer att tas emot, och som under tillfredsställande förhållanden kan hysa alla personer som ansöker om internationellt skydd och de personer som är beroende av dem under hela asylförfarandet. b) Säkerställa att ett lämpligt antal tillfälliga öppna mottagningsanläggningar finns tillgängliga, eller kan göras tillgängliga med kort varsel, för att möjliggöra inkvartering av oväntade inflöden av personer som ansöker om internationellt skydd, och vilka under tillfredsställande förhållanden kan hysa alla personer som ansöker om internationellt skydd och de personer som är beroende av dem under hela asylförfarandet. c) Säkerställa att dessa anläggningar har separata öppna inkvarteringsplatser för ensamstående män, ensamstående kvinnor, familjer och utsatta personer, i synnerhet ensamkommande barn med garanterad avskildhet och möjligheter till sammanhållning av familjer. d) Säkerställa att ensamkommande barn som ansöker om asyl genast inkvarteras på lämpligt sätt och inte hålls i förvar i undermåliga förhållanden. Grekland bör utan dröjsmål inrätta de nödvändiga inkvarteringsplatserna för ensamkommande barn och säkerställa att dessa anläggningar upprätthålls. e) Säkerställa att inkvarteringarna underhålls och att olika kontraktstjänster såsom städning, sanitetstjänster och catering, finansieras med tillräckliga medel för att undvika att tjänsterna avbryts. f) Säkerställa att alla tillfälliga anläggningar i Grekland uppgraderas för att tillhandahålla ovannämnda tjänster där asylsökande inkvarteras och uppehåller sig i Grekland under hela asylförfarandet. Mottagningsvillkoren vid alla mottagningsanläggningar bör också: g) Säkra att sökande får nödvändig hälso- och sjukvård som åtminstone ska innefatta akutsjukvård och nödvändig behandling av sjukdomar och allvarliga psykiska störningar. h) Ge barn tillgång till det statliga skolsystemet under hela asylförfarandet, även i form av språkkurser så att inga barn blir utan utbildning. De grekiska myndigheterna bör genomföra en behovsbedömning av hur mycket och hurdan mottagningskapacitet som behövs och uppdatera den bedömningen kontinuerligt allteftersom situationen utvecklas. Denna behovsbedömning bör kontinuerligt upplysa om den kapacitet som inrättas i enlighet med rekommendationerna 1 a och b. De grekiska myndigheterna bör också säkerställa fortlöpande hantering och samordning av alla anläggningar, och säkerställa att ansvarsmyndigheterna förfogar över tillräckliga resurser för detta ändamål.
(5)

Luxemburg omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del. Enligt 2016 års stabilitetsprogram planerar regeringen att nå en budget i balans 2017 och sedan gå med ett litet överskott som kommer upp i 0,4 % av BNP 2020. Det medelfristiga budgetmålet kommer att fortsätta att vara uppfyllt under hela programperioden. Luxemburg anger dock i stabilitetsprogrammet att det medelfristiga budgetmålet kommer att ändras från ett strukturellt överskott på 0,5 % av BNP fram till 2016 och ersättas med ett strukturellt underskott på 0,5 % av BNP från och med 2017. Enligt stabilitetsprogrammet förväntas den offentliga skuldkvoten öka successivt till 23,5 % av BNP senast 2020. Det makroekonomiska scenario som ligger till grund för dessa budgetprognoser är rimligt, utom för 2017 och 2018 då det är optimistiskt. På grundval av kommissionens vårprognos 2016 väntas det strukturella överskottet minska till 1,4 % av BNP under 2016 och till 0,3 % av BNP under 2017, så att det fortsätter att ligga över det medelfristiga budgetmålet. Eventuella ytterligare avvikelser kommer att bedömas mot bakgrund av kravet på att hålla det strukturella saldot i nivå med det medelfristiga budgetmålet, eftersom de offentliga finanserna måste hållas långsiktigt hållbara, framför allt på pensionsområdet. Rådet anser, på grundval av sin bedömning av stabilitetsprogrammet och kommissionens vårprognos 2016, att Luxemburg kan förväntas följa stabilitets- och tillväxtpaktens regler.
(15)

Hälsosituationen i Rumänien är dålig. Den förväntade livslängden ligger långt under EU-genomsnittet både för män och kvinnor. Tillgången till hälso- och sjukvård samt överanvändningen av sjukhusvård utgör fortfarande stora problem. Det utbredda systemet med betalningar under bordet inskränker utbudet av hälso- och sjukvård för låginkomsttagare. Rumänien har vidtagit åtgärder för att ge pensionärer med låga inkomster och människor i avlägsna och isolerade samhällen bättre tillgång till hälso- och sjukvård. Ett nätverk av social- och hälsoombudsmän är under uppbyggnad, och ett lagförslag om offentliga tjänster har lags fram. Att ge personer med funktionshinder alternativ till institutionsvård är fortfarande en utmaning.