Rådets yttrande

av den 8 maj 2000

om Österrikes uppdaterade stabilitetsprogram för perioden 2000-2003

(2000/C 162/01)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGETT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken(1), särskilt artikel 5.3 i denna,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört Ekonomiska och finansiella kommittén.

Den 8 maj 2000 granskade rådet Österrikes uppdaterade stabilitetsprogram som omfattar perioden 2000-2003. Rådet konstaterar med tillfredsställelse att den nya österrikiska regeringen, trots den relativt korta förberedelsetiden, lyckades lägga fram ett uppdaterat program som grundar sig på budgetförslaget för 2000, och i vilket detaljerade uppgifter om den förväntade makroekonomiska utvecklingen och utvecklingen av de offentliga finanserna för hela programperioden anges. Rådet välkomnar att de mål för det offentliga underskottet som angavs i det ursprungliga stabilitetsprogrammet uppfylldes 1998 och 1999. Tillväxten låg dock över den trendmässiga nivån under perioden 1998-1999, även om den blev något lägre än vad som förutsågs i det ursprungliga stabilitetsprogrammet. Av detta skäl beklagar rådet att det inte gjordes några ytterligare framsteg i konsolideringen av de offentliga finanserna under denna period. Rådet konstaterar dessutom att skuldkvoten, som fortfarande överstiger referensvärdet på 60 %, ökade under 1999.

Enligt det uppdaterade programmet kommer underskottet i de offentliga finanserna att sjunka från 2,0 % av BNP 1999 till 1,3 % av BNP 2003, medan bruttoskuldkvoten förväntas minska från 64,9 % av BNP till 61,2 % under samma period. Dessa beräkningar grundar sig på ett makroekonomiskt scenario där BNP-tillväxten gradvis sjunker från dess nuvarande toppnivå på 2,8 % till 1,9 % 2003, vilket innebär en årlig genomsnittlig tillväxttakt på 2,5 %, det vill säga något över det trendmässiga värdet. Mot bakgrund av de för närvarande goda utbuds- och efterfrågeförhållandena i den österrikiska ekonomin och de gynnsamma yttre förhållandena anser rådet att det förefaller rimligt att detta tillväxtscenario kan förverkligas utan att det ger upphov till inflationstryck, vilket också antas i programmet.

Rådet konstaterar att den nya österrikiska regeringen har bibehållit de mål för de offentliga finanserna som angavs för perioden fram till 2002 i det ursprungliga programmet. Rådet beklagar dock att målet att nedbringa den konsoliderade bruttoskulden till en nivå under referensvärdet på 60 % av BNP skjutits upp med tre år till 2005. Rådet påminner om att det i sitt yttrande över det ursprungliga programmet(2) rekommenderade en mer ambitiös konsolidering av de offentliga finanserna. Rådet är visserligen medvetet om att den finanspolitiska konsolideringsprocessen ställdes på svåra prov till följd av den förra regeringens beslut om en omfattande inkomstskatte- och familjebidragsreform med verkan år 2000. Rådet konstaterar dock att man för vart och ett av åren i det uppdaterade programmet i stor utsträckning tillgriper engångsåtgärder för att täcka de kostnader som reformen medför. Rådet betonar att den varaktiga minskning av det offentliga underskottet som är nödvändig inte i längden kan bygga på dessa åtgärder. Dessutom anser rådet att det medellångsiktiga offentliga underskott som planeras i det uppdaterade programmet undantaget dessa åtgärder inte till fullo ligger i linje med kraven i stabilitets- och tillväxtpakten, eftersom det innebär att det vid en konjunkturnedgång inte finns en tillräckligt stor säkerhetsmarginal ned till referensvärdet på 3 % av BNP.

Rådet uppmanar därför Österrike att minska målen för det offentliga underskottet vid nästa uppdatering av programmet. Dessutom uppmanar rådet Österrike att återgå till det ursprungliga målet om att till 2002 uppfylla kravet om att ha en offentlig skuldkvot på högst 60 % av BNP. För att göra en sådan justering möjlig bör Österrikes regering sikta på ett bättre utfall för det offentliga underskottet än vad som planerades 2000, särskilt om tillväxten skulle visa sig bli högre än väntat. Alla nivåer inom den offentliga sektorn uppmanas åstadkomma ett bättre bugetutfall än planerat. Särskild uppmärksamhet måste ägnas budgeten för 2001. I synnerhet bör de engångsintäkter som målen för underskottet bygger på ersättas av permanenta åtgärder, framför allt utgiftsnedskärningar, från 2001 och framåt. Rådet konstaterar i detta sammanhang att den statistiska behandlingen av försäljning av fast egendom fortfarande är under övervägande av Eurostat. Dessutom bör alla ytterligare utgifter eller intäktsminskningar, inklusive dem som anges i programmet för åren 2001 och framåt, göras beroende av utgiftsnedskärningar på andra områden.

För att målet om en varaktig konsolidering av de offentliga finanserna skall kunna uppnås anser rådet att omfattande strukturella reformer av den typ som anges i programmet måste göras. I synnerhet bör reformen av den offentliga sektorn såväl som reformerna av transfererings- och bidragssystem genomföras med beslutsamhet. Inom ramen för de kommande förhandlingarna om systemet för ekonomisk utjämning mellan staten och regionerna bör åtgärder vidtas för att på ett bättre sätt förena behörigheterna att beskatta och att besluta om utgifter.

Rådet anser de planerade strukturella reformåtgärder som anges i programmet vara avgörande för att den nödvändiga förbättringen av produkt- och arbetsmarknaderna skall kunna äga rum. Den allmänna inriktningen på dessa reformer förefaller rimliga och förenliga med de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och gemenskapens ekonomiska politik. Rådet uppmanar den österrikiska regeringen att genomföra dessa reformer med beslutsamhet.

(1) EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

(2) EGT C 42, 17.2.1999, s. 5.