MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN

TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN

Att förbättra turismens sysselsättningspotential

Uppföljning av slutsatserna och rekommendationerna från Högnivågruppen för turism och sysselsättning

(1999/C 178/03)

INLEDNING

Den impuls som den europeiska konferensen om turism och sysselsättning, som organiserades av Luxemburgs ordförandeskap och kommissionen i november 1997, blev början på förnyade ansträngningar för att analysera turismens betydande bidrag till arbetet med de nyckelutmaningar som Europa står inför i början av 2000-talet. I kraft av sin förmåga att skapa bättre sammanhållning i de europeiska regionerna, inklusive de mest perifera områdena inom unionen där turismen ofta utgör den huvudsakliga inkomstkällan och står för mycket av sysstelsättningen, spelar turismen en nyckelroll i integreringen av ekonomierna i de europeiska regionerna och i förbättringen av deras kulturella och naturliga resurser. Det finns ett antal viktiga influenser som tillsammans ger nya marknadsmöjligheter för europeiska företag, särskilt små och medelstora företag, och bidrar till att närma europeiska medborgare och dela varandras värderingar. Bland dessa återfinns fenomenet "demografiskt åldrande", som djupgående kommer att förändra det europeiska samhället under kommande årtionder(1).

Införandet av euron, fullföljandet av liberaliseringsprocessen inom transporter och utvecklingen av transportnät, den inre marknadens högre effektivitet tillsammans med den snabbt ökande tillgången till ny teknik och nya verktyg inom ramen för informationssamhället (någonting som ytterligare kommer att öka efterfrågan på nya turistrelaterade aktiviteter och tjänster) kommer dessutom att underlätta medborgarnas rörlighet och bidra till en högre grad av internationalisering i de europeiska turistströmmarna.

Sysselsättningen står överst på kommissionens lista över prioriterade åtgärder för turism. Den prioritet man vill ge kopplingen mellan turism och sysselsättning i enlighet med behovet av en homogen sysselsättningspolitik på europeisk nivå avspeglar

- insikten att verksamhet med turistanknytning redan står för en väsentlig del av sysselsättningen i Europa inom vitt skilda områden och har en stor potential när det gäller att skapa nya arbetstillfällen (från den nuvarande nivån på 9 miljoner jobb räknar man med att turismen kan skapa mellan 2,2 och 3,3 miljoner nya arbetstillfällen fram till år 2010 med en årlig tillväxttakt på 1,0-1,5 %(2)).

- turistindustrins betydelse, som är starkt representerad i alla EU-länder (cirka 2 miljoner företag, huvudsakligen små och medelstora företag som står för 5,5 % av BNP, 6 % av sysselsättningen och 30 % av den externa tjänstehandeln), som ett värdefullt utprovningsområde för genomförandet av en europeisk sysselsättningsstrategi inom tjänstesektorn.

- myndigheternas framträdande och ansvarsfulla roll på den lokala, regionala och nationella nivån och Europeiska gemenskapens stödjande funktion, när det gäller att få till stånd gynnsamma villkor för varaktig utveckling av turismen.

Rapporten från Högnivågruppen för turism och sysselsättning (HLG) och Europaparlamentets rapport "Arbete för Europas framtid"(3), bekräftar denna tankegång och framhäver behovet av ökad samordning av initiativ på flera nivåer så att turismens förutsättningar när det gäller att skapa nya och bättre arbetstillfällen kan förverkligas genom en balanserad och varaktig utveckling. Detta innebär att man skall använda sig av ett integrerat förhållningssätt som spänner över flera sektorer vid planering, utveckling och drift av turistverksamhet och ta hänsyn till naturen och den sociala miljön i turistområdena.

Detta meddelande tillsammans med Högnivågruppens slutsatser och rekommendationer svarar mot rådets krav på att rikta in sig på kopplingen mellan turism och sysselsättning(4). Det avspeglar också de önskemål som framkommit på EU-nivå från Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén, från medlemsstaterna och från arbetsmarknadens parter om att undersöka olika sätt och villkor att maximera turismens bidrag till sysselsättningen och att uppmuntra genomförandet av positiva åtgärder så att denna potential kan förverkligas.

Detta kommer också att underlätta etableringen av en tydlig sektorsidentitet för industrin, någonting som tidigare saknats på grund av dess fragmentariska karaktär. Detta förklarar åtminstone delvis varför turismen politiskt sett försummats som skapare av nya arbetstillfällen.

I den övergripande bedömningen i rapportens slutsatser och rekommendationer och de uppföljande satsningar som Högnivågruppen föreslår, betonar man behovet av ett förbättrat och mer samordnat tillvägagångssätt på gemenskapsnivå som står i samklang med unionens och medlemsstaternas prioriteringar och politik. Ett sådant mål skulle kunna uppnås måttfullt och i overensstämmelse med tillgängliga resurser och med garantier för sund och effektiv ledning.

1. ATT BYGGA VIDARE PÅ VAD MAN UPPNÅTT

Vid sitt möte den 26 november 1997 bekräftade ministerrådet (turism) vad en balanserad och varaktig utveckling av den europeiska turismen kan bidra med i kampen mot arbetslösheten i medlemsstaterna. Rådet erkände betydelsen av den Europeiska konferensen om sysselsättning och turism den 4-5 november 1997 inom ramen för Luxemburgs ordförandeskap och uppmanade Europeiska kommissionen att fördjupa undersökningen av denna fråga och därefter rapportera om de framsteg man gjort.

I och med upprättandet av Högnivågruppen för turism och sysselsättning i början av 1998 under kommissionens överinseende och i samråd med medlemsstaterna har man avslutat den första viktiga fasen av arbetet på svaret till rådets begäran. Till följd av detta föreligger nu

- en realistisk bedömning av den sysselsättningsskapande potentialen inom särskilda branscher och särskild verksamhet som rör turisttjänster,

- en analys av de starka och svaga sidorna inom den europeiska arbetsmarknaden för turism,

- en strategisk översyn av förutsättningarna och sätten att öka konkurrenskraften och förbättra kvaliteten på sysselsättningen med hjälp av turism tillsammans med praktiska rekommendationer till berörda parter.

De övergripande rekommendationerna i Högnivågruppens rapport syftar till

- att göra turistföretagen medvetna om vikten av att tillgodose gästernas behov,

- att få turistmarknaden att fungera bättre genom ett förbättrat affärsklimat,

- att modernisera och förbättra effektiviteten i infrastrukturen för turism,

- att förbättra de mänskliga resurserna inom turistnäringen,

- att uppmuntra till en varaktig utveckling av turismen,

Rekommendationerna riktar sig till

- arbetsmarknadens parter och företagen,

- myndigheter och byråer för utveckling och främjande av turism,

- Europeiska unionen.

Det är allmänt bekant att en maximering av den europeiska turismens potentiella bidrag till tillväxt och sysselsättning och till varaktig utveckling skulle kunna möjliggöras genom att ge industrins betydelse ett större erkännande och genom en starkare integration av relevanta delar i gemenskapspolitiken. Detta skulle leda till

- att man underlättar integreringen av legitima turistfrågor på skilda nivåer i beslutsfattandet,

- att man uppmuntrar moderniseringsprocessen inom turistrelaterade tjänster och utvecklingen av en ny företagarkultur inom turistområdet, som kan leda till en mer konkurrenskraftig industri med bibehållen ställning inför den starka konkurrensen från destinationer utanför Europa.

2. ATT BYGGA VIDARE PÅ INFORMATION OCH BÄSTA PRAXIS INOM EN EUROPEISK RAM

I och med rapportens omedelbara publicering på alla officiella EU-språk och dess vida spridning i kommissionens regi inleddes den andra fasen i satsningen med tonvikt på att uppmuntra myndigheter, yrkesorganisationer och turistföretag att uppmärksamma problemen utifrån sina egna erfarenheter och vidta motsvarande praktiska åtgärder.

Denna process har redan kommit igång i de flesta medlemsstaterna och EES-länderna, såsom framgick av det särskilda mötet för den rådgivande kommittén för turism i Berlin den 10 mars 1999. Vid detta tillfälle fick Högnivågruppens rapport ett varmt mottagande av medlemsstaternas representanter. Den ansågs vara värdefull och skulle bl.a. kunna bidra till ett större erkännande av turismens betydelse.

De initiativ som medlemsstaterna tog i samband med de frågor som restes av Högnivågruppen visar på en åsiktsöverensstämmelse när det gäller att förbättra den europeiska turismens konkurrenskraft i tillväxtens och sysselsättningens intresse. Det finns också en allmän uppfattning att detta gemensamma mål lättare skulle kunna uppnås genom ett förbättrat informationsutbyte och genom bättre samverkan mellan det stora antal initiativ nationellt och på gemenskapsnivå som genomförs i fråga om turism.

De impulser som kommissionen givit till turist- och sysselsättningsfrågan har bidragit till att förbättra analysen och öka medvetenheten om nödvändiga åtgärder. De bekräftar värdet av det omfattande samrådet och samarbetet bakom Högnivågruppens slutsatser och rekommendationer och betonar behovet av effektiv uppföljning i form av en sammanhängande långtidsstrategi.

I Högnivågruppens förslag kräver man samfällt arbete bestående av

- utveckling av lämpliga ramvillkor, stödverktyg och bättre användning av de möjligheter som uppkommer genom gemenskapsprogram med relevans för turismen.

- ett erkännande av att en balanserad och varaktig turistpolitik som ett led i en integrerad politik kan göra turismen till ännu en viktig beståndsdel när det gäller att uppfylla de stora politiska målen i Europa, där man integrerar turismen i de strukturella reformerna och tar med den bland de europeiska riktlinjerna för sysselsättningen.

Med denna strategi skulle man kunna ta sig an de tre stora problemområdena, någonting som tydligt framkommer i den övergripande bedömningen i gruppens rekommendationer, nämligen

- behovet av ökade kunskaper, know-how och expertis inom turistområdet;

- förbättrad information om och tillgång till riktade gemenskapsinitiativ och program som är av intresse för turistbranschen,

- mer informationsutbyte om och utvecklingsinitiativ för sådana rättsliga åtgärder som påverkar turismen och som vidtas av myndigheterna i medlemsstaterna.

På ett praktiskt plan skulle huvuddragen i strategin kunna omfatta följande:

- Ett flerårigt (ram)program för turism såsom Österrike under sitt ordförandeskap föreslagit i kompromissen till rådet. Denna var baserad på ett förslag från kommissionen och skulle kunna möjliggöra upprättandet av de viktigaste operationella verktygen.

Som påminnelse kan nämnas att det österrikiska ordförandeskapets kompromiss omfattar i) sammanställning och spridning av kvantitativ och kvalitativ information, inklusive bästa praxis, ii) utveckling av användarvänliga informationsverktyg för gemenskapsprogram och gemenskapsinitiativ av intresse för turismen, iii) utveckling av en strukturerad plattform för samråd och samarbete med myndigheter, turistindustrin och andra berörda parter.

- Kommissionens och medlemsstaternas föreslagna politiska riktlinjer tillsammans med en inbjudan till kandidatländerna till aktivt deltagande i arbetet.

- Den tillträdande kommissionen kan tänkas vilja ta tillfället i akt och se över det sätt som man för närvarande sköter det löpande samrådet med ca 40 olika europeiska organisationer och skapa en ny rådgivande styrelse för europeisk turism. Styrelsen skulle kunna ge råd åt kommissionen omutvecklingen inom europeisk turism, bli en representant för de större intressenterna och också innefatta viktigare beslutsfattare från den offentliga och privata sektorn. På så sätt skulle man också kunna utnyttja den bästa befintliga sakkunskapen för att undersöka sådana nyckelfrågor som är viktiga för turismen och utnyttja dessa bättre i en sammanhängande strategi för att uppnå uppställda prioriteringar(5).

- Ömsesidigt samråd och samarbete med andra internationella organisationer som är aktiva inom utvecklingen av turismen såsom OECD, Europarådet, UNESCO och Världsturistorganisationen skulle kunna utvecklas för att garantera bättre samverkan mellan de enskilda initiativen och främja vad man uppnått inom EU på detta område(6).

I grund och botten är det skisserade tillvägagångssättet baserat på en "kunskapsdriven" europeisk turiststrategi som skall uppmuntra företag, myndigheter och andra berörda parter att bättre ta vara på befintlig information, skaffa sig och utveckla know-how, utveckla nya processer och ta lärdom av bästa praxis.

3. ATT FÖRBÄTTRA TURISMENS BIDRAG TILL DEN EUROPEISKA SYSSELSÄTTNINGSSTRATEGIN

Kommissionens pågående arbete inom turist- och sysselsättningsområdet är ett led i Europeiska gemenskapens engagemang för att sätta sysselsättningen i centrum för gemenskapssatsningarna. Detta står i samklang med politiken att föra in sysselsättningsmålet i alla gemenskapsprogram och all gemenskapspolitik, vilket är föremål för ett separat meddelande(7) från kommissionen inför de beslut som kommer att fattas vid Europeiska rådet i Köln (den 3-4 juni 1999). Det avspeglar behovet av att använda alla befintliga möjligheter för innovativa, miljövänliga och varaktiga satsningar till förmån för sysselsättningen och att få till stånd nya partnerskap och ny samverkan för tillväxt tillsammans med nya och bättre arbetstillfällen inom de ekonomiska områden som inte utnyttjas fullt ut. Detta står också i samklang med 1999-års riktlinjer för sysselsättningen, som innehåller ett nytt åtagande från medlemsstaterna att fullt ut utnyttja sysselsättningspotentialen inom tjänstesektorn där EU ligger långt efter USA.

Rapporten från Högnivågruppen för turism och sysselsättning visar varför turismen skulle kunna bli en värdefull partner och under vilka villkor det skulle kunna bli möjligt för den att fullt ut utveckla sitt bidrag till ökad tillväxt och sysselsättning. I rapporten framkommer det också att turistindustrin i ökande utsträckning är känslig för miljöfrågor och att dess ledande representanter - en del av dessa har redan börjat engagera sig - är beredda att spela en aktiv roll när det gäller att utveckla sysselsättningsmöjligheterna och samverka i varaktiga gemenskapsansträngningar på detta område.

Aktuella trender i tillväxt och sysselsättning(8) bekräftar Högnivågruppens rön när det gäller turismens potential i fråga om de fyra nyckelpelarna inom den europeiska sysselsättningsstrategin, nämligen att utveckla företagarandan, förbättra sysselsättningsmöjligheterna, uppmuntra anpassning och stärka jämställdheten(9).

Turismens effekt på sysselsättningen skall också ses i relation till den generella liberaliseringen för turisterna av resandet in i och ut ur medlemsstaterna och det faktum att inga viktigare tredje länder längre begränsar människors fria rörlighet eller deras sätt att spendera utomlands inom ramen för Allmänna tjänstehandelsavtalet (GATS)(10). De åtaganden som gjorts för turistsektorn är mycket större än för någon annan sektor när det gäller de allra flesta deltagarländerna (114 länder i mars 1999). Prioriteringen ligger nu på genomförandet. Detta ger tydligt vid handen att de flesta länderna inom Världshandelsorganisationen vill utöka sin turistverksamhet och locka till sigmer utländska direktinvesteringar som ett led i främjandet av ekonomisk tillväxt. Kommissionen håller för närvarande på att utveckla en förteckning över prioriterade stater och sådana marknadsbarriärer som måste avlägsnas. Samtidigt är det nödvändigt att generera och underhålla det breda stödet för en öppen världsekonomi som föranlett stark tillväxt i så många delar av världen under senare årtionden. I detta avseende är det viktigt med en ytterligare liberalisering av turist- och resebranschen.

Medan turismen kan ses som en idealisk partner som kan bidra till denna process, har dess bidrag till sysselsättningen sällan undersökts eller beaktats i sin helhet. Detta är desto mer olyckligt som turismens styrka ligger i att ha ett brett ekonomiskt verksamhetsfält inom varje europeisk region med avsevärda investeringar i humankapital. Det faktum att turismen är en fragmentarisk industri som utgörs av ett stort antal mindre företag och därför inte kan dra nytta av en tydlig sektorsidentitet är en del av förklaringen till varför den brukar försummas politiskt som en sysselsättningsskapande faktor.

Det finns flera orsaker till att turismen skulle kunna bli en effektiv partner vid utvecklingen av en europeisk sysselsättningspolitik, nämligen:

- de gynnsamma utsikterna för efterfrågeökning inom turismen som kan uppmuntra till utveckling av nya företag, nya produkter och tjänster och nya arbetstillfällen, särskilt i samband med integrationen av miljöhänsyn i rutinerna för turistutveckling,

- turistföretagens egenskaper och struktur, deras allmänna förekomst i hela Europa, marknadens lättillgänglighet för nystartade företag och de goda utsikterna för att skapa nya marknadsnischer för ny affärsverksamhet,

- det faktum att turismen är en del av nästa förhandlingsrunda för tjänster år 2000, som globalt sett skulle kunna vidga liberaliseringen och skapa nya handels- och investeringsmöjligheter,

- variationen i den verksamhet som måste länkas samman för att tillfredsställa turisternas konsumtion, dvs. verksamhet som är en integrerad del i det ekonomiska, sociala och administrativa nätet på lokal, nationell och europeisk nivå,

- det flexibla arbetsklimat inom området för turisttjänster som gör det lättare för ungdomar och särskilt kvinnor att komma in på arbetsmarknaden och möjligheterna att garantera kontinuerlig utbildning.

Den gynnsamma kombinationen av efterfrågestyrda möjligheter och strukturella förhållanden inom den europeiska turistindustrin borde uppmuntra medlemsstaterna

- att betona användningen av horisontella satsningar som är av relevans för turismen när det gäller åtgärder inom ramen för de nationella handlingsplanerna för sysselsättningen,

- att ta med särskilda turistrelaterade åtgärder för högre företagsamhetsmöjligheter bland ungdomar och särskilt kvinnor.

4. ATT FÖRSTÄRKA SAMVERKAN FÖR ATT BÄTTRE TA TILLVARA PÅ EU-MÖJLIGHETERNA

Europeiska gemenskapen bidrar redan ansenligt till turistutvecklingen i medlemsstaterna inom ramen för ett flertal program och initiativ på många politiska områden(11). I budgettermer syns detta bidrag tydligast genom strukturfonderna där 4,7 miljarder euro betalas ut via ERDF för programperioden 1994-1999(12). Detta är ett tydligt tecken på en förbättring för turismen som en ekonomisk drivkraft på många områden inom gemenskapen, inklusive landsbygden och områden med minskande industriell verksamhet. För att försäkra sig om optimala resultat från de betydande medel som tillhandahållits är det viktigt att se till att varaktiga turiststrategier integreras i ett vidare utvecklingsekonomiskt perspektiv.

Denna process skulle kunna hjälpas på traven av en sammanhängande gemenskapsram för samråd och samarbete på turistområdet, där man tar fram information och fastställer bästa praxis för spridning. Målet är att garantera ett integrerat tillvägagångssätt och integrerade partnerskap, särskilt när det gäller programmetoder för de planer som kommer att läggas upp av medlemsstaterna för perioden 2000-2006(13).

I Högnivågruppens rapport föregriper man i vissa fall utvecklingen på senare tid inom viktiga områden för gemenskapspolitiken, exempelvis inom det femte ramprogrammet förFoTU där man ser turismen som en sektor(14) som hör hemma där. Turistföretagen och turistverksamheten genomgår viktiga strukturella förändringar när det gäller det sätt som turistprodukter och turisttjänster kommer att produceras, distribueras, marknadsföras och säljas på. Informationssamhället kommer att ge turistindustrin möjligheter att bygga ut näten och öka konkurrenskraften genom att ge större spridning åt sina erbjudanden till turister och genom ett nytt verktyg för bättre ledning i form av snabbare mottagande och behandling av viktig stöd- och marknadsinformation. Utmaningarna och möjligheterna när det gäller integrering av nya tekniska hjälpmedel är än mer relevanta för små och medelstora företag inom turistbranschen. Användning av de nya tekniska verktygen i arbetsmetoderna, tidiga investeringar i nödvändig utrustning och bättre utbildning kommer att leda till fler och bättre arbetstillfällen, högre lönsamhet och fler möjligheter till att utnyttja nischmarknader.

Andra områden inom gemenskapspolitiken som är viktiga för ytterligare utveckling av varaktig turism i Europa håller man redan på att undersöka exempelvis det femte miljöprogrammet(15).

Överenskommelsen nyligen om Agenda 2000 vid Europeiska rådet(16) tillsammans med upprättandet av en ny ekonomisk ram står för en politisk reform på flera viktiga områden som kommer att skapa nya möjligheter att använda sig av turismens potential när det gäller att uppnå större gemenskapsmål. Bland dessa återfinns nya rutiner för strukturfonderna (dvs. gemenskapsinitiativ och innovativa satsningar) och sammanhållningsfonden samt reformering av den gemensamma jordbrukspolitiken, där man starkare betonar utvecklingen av landsbygden med en viktig roll för gemenskapsinitiativet Leader och andra möjligheter till diversifiering av jordbruket. Dessutom kan en hållbar utveckling av jordbruket bidra avsevärt till att bevara det kulturella och naturliga landskapet och den biologiska mångfald och de boendeförhållanden som gör den europeiska landsbygden attraktiv för turister. Också inom ramen för Agenda 2000 kan turismen komma med ett viktigt bidrag till en framgångsrik utvidgning. Genomtänkt användning av gemenskapsmedel för kandidatländerna kan leda till ytterligare tillväxt och utveckling av deras turistindustri på ett varaktigt och kvalitativt sätt. Utvecklingen av turisttjänster i dessa länder med hänsyn till lokalbefolkningen och genom integrering av miljöprinciper kan öka deras dragningskraft på turister från den nuvarande gemenskapen och därigenom öka intäkterna och investeringarna och därför hjälpa till att öka kontakterna och bygga upp förbindelserna mellan respektive folk.

Det kommer också att uppstå goda möjligheter för turismen i och med införandet av den gemensamma valutan. Samtidigt kommer turismen att ge synliga bevis på de praktiska fördelarna av införandet av euron, som kommer att leda till klarare prissättning och besparingar för turister. Den gemensamma valutan kommer ytterligare att stimulera turistströmmar inom Europa och från tredje land, särskilt genom att skapa nya möjligheter att marknadsföra Europa som en turistdestination. Det är uppenbart att ett stort antal europeiska konsumenter sannolikt kommer att få sin första bekantskap med euron under en semester. I detta sammanhang talade man i kommissionens meddelande om informationsstrategin för euron som "en särskilt intressant sektor för införandet av euron och indikerade att företag som har verksamhet inom detta område mycket väl kan bidra med information om de praktiska och särskilda aspekterna hos euron"(17). Som potentiella förstaanvändare av euron måste researrangörerna också förbereda sig för den gemensamma valutan tidigare än andra sektorer, och kommissionen kommer att kontrollera att industrin är fullt förberedd för en smidig anpassning till euron(18).

På samma sätt kommer kommissionen att försäkra sig om maximal samverkan mellan de kommande åtgärderna när det gäller satsningar inom de ekonomiska sektorer som är nära förknippade med turismen(19).

Många operationella rekommendationer som lagts fram i Högnivågruppens rapport skulle kunna genomföras genom att mer effektivt integrera turismens krav i den befintliga gemenskapspolitiken och i aktuella program och initiativ i gemenskapens regi. Följande indikationer illustrerar hur gruppens rekommendationer skulle kunna följas upp utifrån de möjligheter som ges i gemenskapsinstrumenten. De är grupperade efter de huvudsakliga verksamhetsområdena och satsningstyperna.

4.1 Att förbättra den europeiska turismens konkurrenskraft genom innovativa informationsverktyg

Etableringen av ett observationsnätverk online för turism ("EurONeT") skulle kunna bidra till att fylla det befintliga gapet i kunskaperna om turismen på europeisk nivå genom att länka samman tillförlitliga informationskällor med hjälp av ny teknik. I form av en "one-stop-information-shop" skulle detta system kunna bli ett unikt användarvänligt hjälpmedel för beslutsfattare på turistområdet.

När det gäller kvantitativ information - om företagsstruktur, demografi och prestanda inom turistmarknaderna, om sysselsättningstrender och om miljöindikatorer - skulle systemet kunna dra nytta av en ökande utveckling av information från befintliga europeiska statistiksystem och från nationella turistorganisationer som vill vara med i det nya nätverket.

När det gäller den kvalitativa informationen skulle systemet direkt (eller via länkar till andra befintliga informationssystem som är relevanta för EU) kunna täcka särskilt material om:

bästa praxis och innovativa processer

- företagsetableringar, utveckling av turistprodukter, planering, drift och marknadsföring,

- IT-applikationer och IT-hjälpmedel,

- integreringen av principer och teknik för varaktig utveckling, inklusive märkning och system för miljöhantering,

- system för utbildning och mänskliga resurser.

gemenskapsprogram och gemenskapsinitiativ för turism

- bestämmelser,

- finansiellt stöd.

institut för forskning i och dokumentation om turism

turistundersökningar på gemenskapsnivå

Den information som man får med hjälp av systemet med regelbundna uppdateringar skulle kunna vara basen för förberedelsen av en rapport om den europeiska turismens konkurrenskraft, såsom framgår av Högnivågruppens rekommendation. Denna rapport skulle kunna vara ett stöd för myndigheter, turistindustrin och andra berörda parter i samband med sådana åtgärder som integrerar användningen av benchmarking-metoder, dvs. metoder för förbättring av den europeiska turismens konkurrenskraft.

4.2 Turismen inom EU:s nätverk för företagspolitik

Förbättringen av den roll som nätverken för EU:s företagspolitik spelar och hur de fungerar - Euroinfocentrer är exempelvis redan väletablerade i Europa och i några partnerstater - skulle kunna förbättra affärsklimatet och underlätta tillgången till och användningen av gemenskapsmöjligheterna. Utöver det faktum att nätverken ger lättare tillgång till information och EU-program har de också en nätverkseffekt i form av samverkan och tillgång till information om förhållandena och möjligheterna på marknaden. Inom områden som särskilt berörs av turistutvecklingen skulle kommissionen kunna undersöka viljan bland partnernas nätverk att utveckla riktade stödtjänster för turistföretag och myndigheter. Detta kan undersökas under nätverkets reklamkampanj, som för närvarande sköts av kommissionen, och huvudsakligen i medlemsstaterna. På ett experimentellt plan skulle detta kunna leda till kontakter med turistrådgivningsexperter på Euroinfocentrer i medlemsstaterna.

Detta initiativ skulle möjligen kunna utvecklas inom ramen för befintliga och framtida fleråriga program för små och medelstora företag.

4.3 Sysselsättning, arbetsmarknadsförhållanden och utbildning inom turistområdet

Utvecklingen av bestämmelser och stödformer för att möta behovet av en mer sysselsättningsvänlig miljö som turismen kan dra nytta av rör särskilt beskattning, klara regler på arbetsmarknaden, erkännande av kvalifikationer och utbildning transnationellt och en social dialog mellan parterna inom turistindustrin.

När det gäller beskattningen har Europeiska kommissionen sedan 1993(20) uppmärksammat medlemsstaterna på behovet att sänka skatten på arbetskraft. Kommissionen har nyligen inför rådet lagt fram ett förslag till direktiv där man tillåter de medlemsstater som vill att tillämpa en lägre momssats på vissa arbetskraftsintensiva tjänster, inklusive turism, under en försöksperiod(21). De aktuella tjänsterna måste uppfylla särskilda krav. Om turistindustrin får dessa förutsättningar skulle de också kunna dra nytta av experimentet. Denna åtgärd skulle kunna bidra till att man utnyttjar den stora potential för ökad sysselsättning i de företag som tillhandahåller lokala tjänster och skulle också kunna hjälpa till att reintegrera en del avde företag som glidit in i den svarta ekonomin i skattesystemet. Den ökande medvetenheten om behovet av bättre samordning mellan medlemsstaterna ligger i linje med den oro man hyser inom turistindustrin och denna tankegång kommer eventuellt att främjas av kommissionen även framdeles.

För att förbättra överskådligheten i reglerna på arbetsmarknaden och öka erkännandet av utbildning och arbetslivserfarenhet inom turistområdet på en europeisk nivå skulle kommissionen särskilt kunna främja

- ökad användning av det europeiska sysselsättningsnätverket (EURES) och riktat stöd till turistföretag och arbetssökande. Detta skulle kunna underlätta jämkningen av utbudet av och efterfrågan på turistjobb och förbättra arbetskraftens rörlighet,

- fullständigt genomförande av direktiv för ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer från medlemsstaterna och genomförande av kommissionens initiativ för ett "europass för utbildning". Detta skulle kunna främja rörligheten inom utbildningar med arbetsplatsanknytning, inklusive lärlingsskap, och komma att göra kvalifikationer och erfarenheter från utländska utbildningar med arbetsplatsanknytning lättare att bedöma(22),

- effektivare användning av Europeiska socialfonden inom turistverksamhet som det viktigaste finansieringsredskapet inom EU för utveckling av mänskliga resurser och förbättring av arbetsmarknadens sätt att fungera. Under den kommande programperioden (2000-2006) kommer Europeiska socialfondens allmänna målsättning att vara åtgärder mot arbetslöshet, inklusive förebyggande åtgärder, och utveckling av mänskliga resurser för en hög sysselsättningsgrad. Den nationella handlingsplanen för sysselsättningen - som är ett krav från Europeiska sysselsättningsstrategin med prioriteringarna "anställbarhet", "företagande", "anpassningsförmåga" och "jämställdhet mellan könen" - kommer att tjäna som en övergripande ram för Europeiska socialfondens åtgärder som huvudsakligen skall främja en aktiv arbetsmarknadspolitik och förbättra tillträdet till arbetsmarknaden. När det gäller strukturer och system skulle man med hänsyn till konkurrensreglerna kunna ge incitament åt att höja kvaliteten på yrkesutbildningen och arbetsförmedlingarna, stärka banden mellan arbete, utbildning och utbildningsinstitut, utveckla system för att planera för och föregripa förändringar inom sysselsättnings- och kompetensbehovet, särskilt när det gäller nya typer av arbetsorganisation. Detta kommer att vara en viktig aspekt för att skapa varaktig sysselsättning inom turistområdet, eftersom det kommer att göra jobben mer attraktiva inom turistområdet och garantera högkvalitativa tjänster. Dessutom skulle man bättre kunna utnyttja turismens kapacitet att integrera de arbetslösa i en lång rad yrken genom att investera mer i utbildning på olika kompetensnivåer och genom åtgärder för ökad kompetens så att denna bättre kan motsvara industrins växande behov.

När det gäller transnationellt samarbete inom utbildning och yrkesutbildning skulle man kunna ta hänsyn till resultaten från den pågående utvärderingen av resultaten från Leonardo da Vinci-programmet för att förbättra tillgången till turistrelaterad verksamhet vid genomförandet av nästa fas i programmet (2000-2006), som skall antas av rådet och Europaparlamentet under 1999.

- Dessutom rekommenderas i strukturfondernas riktlinjer för perioden 2000-2006(23) att man i strukturfondernas planer skall beakta "förbättring av kompetensen och yrkesprofilen för att bättre kunna infria turisternas förväntningar och industrins behov".

Förbättringen av samrådet och dialogen mellan arbetsmarknadens parter inom turismen skulle även fortsättningsvis kunna vara en nyckelprioritering i kommissionens arbete. Ett viktigt bidrag från den sociala dialogen har nyligen kommit i form av ramöverenskommelsen om tidsbestämt arbete, som har en direkt effekt på sådan säsongsbetonad verksamhet som turism. Med utgångspunkt i de framsteg man gjort inom "Horeca" (hotell- och restaurangsektorn) i detta avseende och med stöd till vidareutvecklingen av denna sektor skulle kommissionen kunna undersöka hur villiga de andra branscherna inom turistsektorn är att starta en liknande dialog på europeisk nivå(24).

4.4 Turistrelaterad infrastruktur

Den positiva effekten på turistflödena genom liberaliseringen av transportsektorn, som har främjats av gemenskapsinitiativen, kommer att kräva kontinuerliga ansträngningar för effektivare och mer hållbar infrastruktur. Det går även att utvinna fler fördelar, bl.a. när det gäller minskad trafikstockning genom bättre integrering av transportsystemen, särskilt på turistorter.

Kommissionen är medveten om den ökande effekten av en effektiv infrastruktur i form av transporter och ny teknik på konkurrenskraften inom europeisk turism. Man har tagit upp behovet av åtgärder som rör frågor av liknande slag. Dessa togsupp av Högnivågruppen, bl.a. riktlinjerna för den kommande programperioden för strukturfonderna och de pågående åtgärderna till följd av det nyligen antagna femte ramporgrammet för FoTU.

Turismen kommer särskilt att dra nytta av genomförandet av de satsningar som planeras inom ramen för det femte ramprogrammet för FoTU, som är avsett att leda fram till högkvalitativa personliga tjänster för europeiska medborgare och utveckla innovativa tekniska applikationer och standardiseringsåtgärder så att turistindustrin, särskilt små och medelstora företag, kan investera i informations- och kommunikationssystem. Resultatet av projekten skall bidra väsentligt till den europeiska turistindustrins konkurrenskraft. För att kunna definiera de riktade satsningarna på specifik forskning vill kommissionen få reda på turistindustrins uppfattning om dess verkliga forskningsbehov. Av denna anledning har man upprättat en webbplats med målet att bjuda in experter inom turist- och IT-området för deltagande i ett virtuellt diskussionsforum. Detta kommer också att ge möjligheter till att främja teknik för informationssamhället inom turistområdet. Utöver diskussionsforumet kommer man att upprätta en databas med nyckelrollsinnehavare inom turism och teknik för informationssamhället (inklusive den privata och offentliga sektorn), som skulle kunna vara ett sätt att identifiera partner för utbyte av bästa praxis eller för utveckling av samarbetsföretag med avseende på affärsverksamhet eller affärsprojekt. Gemenskapens femte ramprogram kommer att skapa en särskild möjlighet till integrering av det kulturella arvet i stadsbilden. Genom att förbättra de möjligheter som öppnas genom kulturarv för turism är målet att utveckla sådana verktyg, metoder och modeller som skulle kunna hjälpa beslutsfattare med frågor som är förknippade med tillgång och hållbarhet och med utnyttjande av kulturarvet.

Hållbara transporter spelar en fundamental roll när det gäller att främja tillväxt och sysselsättning inom turistindustrin. Europeisk infrastruktur för transport, särskilt i ekonomiskt eftersatta eller perifera regioner har dragit nytta av de avsevärda investeringarna från de europeiska strukturfonderna (särskilt Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF)) och Sammanhållningsfonden. ERUF har allokerat 13,7 miljarder euro till transportinvesteringar i mindre utvecklade regioner under perioden 1994-1999 och Sammanhållningsfonden mer än 5 miljarder euro mellan 1993 och 1999 till utveckling av transeuropeiska transportlänkar av nyckelkaraktär.

Medlemsstaternas genomförande av initiativet "transeuropeiska transportnätet", och den pågående diskussionen om etableringen av ett europeiskt kontrollsysem för flygtrafik kommer även fortsättningsvis att uppmuntras. Dessutom skulle kommissionen kunna stödja ansträngningar från medlemssternas sida eller från regionerna för ny eller förbättrad infrastruktur för allmänna kommunikationer som ger attraktiv och miljövänlig tillgång till turistdestinationer i närheten av de viktigaste järnvägslänkarna. Stora framsteg när det gäller utvecklingen av infrastrukturen för transporter på en internationell nivå och på regional nivå i olika medlemsstater har direkt bidragit till bättre tillgång till traditionella turistorter och skapat nya möjligheter på andra områden.

Fullföljandet av liberaliseringen av den europeiska marknaden för flygtransport har givit turisttransporten nya möjligheter, samtidigt som man behållit och förbättrat sysselsättningsmöjligheterna inom sektorn för flygtransport. För att turistindustrin skall kunna vara framgångsrik är det särskilt viktigt att den beräknade tillväxten inom den europeiska flygtrafiken motsvaras av ett smidigt resande utan stockningar.

Kommissionen skulle också kunna uppmuntra till mer samråd och samarbete bland berörda parter (researrangörer och resebyråer, luftfartsmyndigheter och myndigheter på viktiga destinationsorter för turister, flygbolag) i avsikt att minska trycket från turistströmmarna under högsäsong.

4.5 Varaktig utveckling och kvalitetsstandarder

Kommissionen är redan nu fast besluten att uppmuntra och stödja den fullständiga integreringen av miljöhänsyn i planeringen och utövandet av turism, inklusive användningen av indikatorer för hållbar turism och integreringen av miljökriterier i turistföretagens ledningsrutiner och program för turistdestinationer.

Utifrån resultaten från det stora antalet satsningar inom detta område som ett led i kommissionens strategi för hållbar utveckling och med sikte på att göra detta synsätt till någonting genomgående inom all gemenskapspolitik kan kommissionen komma att särskilt uppmuntra initiativ som för in miljövänliga aspekter i turismen, i synnerhet från små och medelstora företag, inklusive instrument och program för fastställande och spridning av bästa rutiner.

När det gäller bedömningen av turistprojektens effekter på miljön följer kommissionen upp medlemsstaternas korrekta införande av de relevanta bestämmelserna i EG-rätten och uppmanar till en liknande hållning i EU:s partnerstater. I fråga om det transeuropeiska samarbetsinitiativet inom strukturfonderna skulle kommissionen kunna undersöka möjligheterna och intresset bland relevanta myndigheter i medlemsstaterna att lansera ett programm för vitalisering av turistdestinationer på tillbakagång som påverkats negativt av massturism och vilkas naturtillgångar slitits ned till följd av tidigare dåligt genomtänkta turistinvesteringar. Det preliminära arbetet inom detta område inleddes år 1999.

Relevant information om beläggningskapacitet på urbana turistdestinationer kommer att tas fram genom det nyligen lanserade Artist-projektet (Agenda for Research on Tourism byIntegration of Statistics and Strategies for Transport), som finansieras inom ramen för FoTU-programmet för transport (inom gemenskapens fjärde ramprogram för forskning och teknisk utveckling). Detta är ett av gemenskapens projekt för forskning om transport och turism och dess huvudmål omfattar bland annat analys och undersökning av befintliga rutiner för att ta hand om gäster, särskilt i europeiska städer med stora turistströmmar. Det kommer att genomföras under den kommande tolvmånadersperioden och följas av resultatspridning.

Man bör också närmare undersöka hållbar turism på landsbygden. I kommissionens meddelande "Ett hållbart framtida jordbruk"(25) stryker man under turismens potential för diversifiering av den ekonomiska aktiviteten, särskild inom sådana områden där jordbrukssektorn är på tillbakagång. En sådan utveckling kräver ett hållbart och integrerat tillvägagångssätt för att tillfredsställa turisternas krav på kvalitet, förbättra förutsättningarna för de lokala företagen och samhällena, bevara den naturliga miljön (landskapet och den biologiska mångfalden) och det kulturella arvet (arkitektur, hantverk och traditioner).

Den ringa användningen och spridningen av teknik och strategier för kvalitetskontroll är en väsentlig svaghet som påverkar konkurrenskraften för turistindustrin. När det gäller företagen kan de befintliga satsningar och program som utvecklats på frivillig basis inom ramen för europeisk kvalitetspolitik och de initiativ som stöds av kommissionen vara ett värdefullt sätt att ta sig an frågan. Den stora spridningen och genomförandet av resultaten från särskilda undersökningar som gjorts av Europeiska kommissionen vad gäller integrerad kvalitetskontroll på turistorter vid kusten, i städer eller på landsbygden kommer att uppmuntra till ytterligare framsteg på detta område.

5. ATT FÖRSÄKRA SIG OM EFFEKTIVT SAMARBETE

I exemplen ovan återfinns de åtgärder som skulle kunna ses som ett inledande svar på rekommendationerna från Högnivågruppen. Genomförandet av många av dessa åtgärder ger turismen möjligheter att spela en roll vid uppnåendet av viktiga politiska gemenskapsmål. Tidigare erfarenhet, inklusive utvärdering av gemenskapsåtgärder för turism, har emellertid visat att det finns en allvarlig risk för dubbelarbete, vilket tenderar att minska effektiviteten på gemenskapens och medlemsstaternas satsningar. Sådana risker skulle kunna minskas avsevärt genom en strategisk ram som skulle kunna garantera bättre sammanhållning och större tydlighet på alla nivåer.

På så vis skulle man lättare kunna

- fastställa politiska prioriteringar,

- göra gemenskapens bidrag till förbättringen av den europeiska turismens konkurrenskraft mer kostnadseffektivt,

- fastställa och avlägsna barriärer mot turistutveckling.

Det framgångsrika utövandet av det aktuella mandatet, inom ramen för vilket den relevanta avdelningen på kommissionen för turism har till uppgift att samordna alla gemenskapsåtgärder för turism, måste komma till rätta med ett antal utmaningar. Bland dessa återfinns

- det stora antalet aktuella satsningar, där inte alla direkt kan ha någon effekt på turismen enligt kommissionen (exempelvis inom nationella eller regionala program för turistutveckling),

- den snabba utvecklingen av marknaden, som kräver ett ständigt flöde av högkvalitativ information till kommissionen,

- behovet att inrikta sig på relevanta aspekter när man integrerar gemensamma turistfrågor i gemenskapsinstrumenten,

- förmågan att sprida viktig information om gemenskapsinitiativ till berörda parter och öka deras kunskaper och engagemang,

- svårigheten att skapa motiv att utnyttja turismens potential med tanke på osäkerheten om dess plats i gemenskapens prioriteringar.

Dessa utmaningar kräver att den del av kommissionens administration som har hand om turismen i framtiden skall inrikta sig mer på information, samarbete och partnerskap och låta pilotprojekten i mån av lämplighet ingå i initiativ inom ramen för annan relevant gemenskapspolitik och andra relevanta gemenskapsprogram. Man skulle kunna uppmuntra sådana initiv inom ramen för genomförandet av de åtgärder som planeras inom horisontella gemenskapsinstrument, särskilt när det gäller sysselsättning, utbildning och yrkesutbildning, företagspolitik, FoU-politik, miljö och statistik. Det är emellertid av största vikt att integreringen av prioriterade turistfrågor i strategier och program inte undermineras genom avsaknad av god rådgivning och sakkunskap. Detta problem skulle kunna undvikas genom att man använder sig av de särskilda verktyg som togs upp i kapitel 2 och som skulle garantera att högkvalitativ, aktuell information görs tillgänglig på ett systematiskt sätt.

6. AVSLUTANDE ANMÄRKNINGAR

De förväntningar som Högnivågruppen har väckt bland de europeiska institutionerna, medlemsstaterna och industrin visar vilket behov det finns av att försäkra sig om ett effektivt gemenskapsbidrag till utvecklingen av europeisk turism.

Ett effektivare tillvägagångssätt på gemenskapsnivå kräver å ena sidan en rationalisering av de olika sätten, en förenkling av rutinerna och konsolideringen och en bedömning av vad man uppnått och, å andra sidan, bättre samarbete och partnerskap.

De flesta beståndsdelarna i detta tillvägagångssätt återfinns inom gemenskapstrategin für turism när det gäller samarbete med partnerländer. När det gäller utvecklingsländerna har Ministerrådet (utveckling)(26) nyligen i detta sammanhang givit fullt stöd åt den gemenskapsstrategi som kommissionen förespråkat.

Trots den tydliga analys som visar vilken ekonomisk och social effekt och potential turismen har tillsammans med dess ökande internationalisering får avsaknaden av en gemensam vision om turistutvecklingen och bristen på politiskt erkännande av turismens roll och plats i uppbyggnaden av Europa till följd att möjligheter går förlorade när det gäller att utnyttja sektorns potential. Detta är desto mer beklagligt med tanke på det ökande intresset bland EU:s kandidat- och partnerländer för riktlinjer från EU och stöd för turism och med tanke på den konvergens- och samarbetsprocess som håller på att upprättas med dessa länder inom turistområdet. Denna situation gör det påkallat med ett tydligt fastställande av villkoren för aktörerna på alla nivåer inom europeisk turism så att de kan komma med värdefulla bidrag för varaktig utveckling av industrin, inklusive små och medelstora företag, genom partnerskap och samarbete med en fingervisning om vad gemenskapen kan bidra med till denna process.

I sina avslutande anmärkningar lägger Högnivågruppen fram sina argument och skisserar de villkor som skulle ge branschen det erkännande som den "europeiska turismen behöver som ledande aktör".

Vad man nu behöver är en utveckling av en innovativ strategi för att garantera att alla intressenter oavsett ansvarsnivå kan komma med sina respektive bidrag genom ett system som tillåter öppen debatt om gemensamma mål, kunskapsutbyte, uppmuntran till innovationer och större tydlighet och kvalitet i planering och lagstiftning.

I analysen ovan stryker man under

- lämpligheten i Högnivågruppens slutsatser när det gäller villkoren för maximering av turismens bidrag till tillväxt, sysselsättning och varaktig utveckling, det väsentliga i att medlemsstaterna fortsätter med utvärderingen av gruppens slutsatser och att i mån av lämplighet ta med dessa i de nationella strategierna i enlighet med deras prioriteringar av turistpolitiken,

- behovet av en förbättrad ram på gemenskapsnivå som gör gemenskapssatsningarna mer effektiva inom turistområdet.

Det är den framtida kommissionens uppgift att ta tillfället i akt och undersöka de framsteg man gjort under genomförandet av Högnivågruppens slutsatser och rekommendationer i samband med det första europeiska toppmötet om turism år 2000.

(1) Under de kommande 20 åren kommer befolkningen över den vanliga pensionsåldern (65 år) att öka med 17 miljoner och gå upp ytterligare under följande årtionden. När denna stora grupp äldre personer uppnår pensionsåldern kommer de ha bättre hälsa, längre förväntad livslängd och ha en större förmögenhet och disponibel inkomst än tidigare generationer, vilket kommer att bidra till tillväxt inom turistsektorn. I och med att de förmodligen inte kommer att koncentrera sitt resande till högsäsong i samband med skollov och vanliga semestrar, kan de hjälpa till att jämna ut den annars säsongsbetonade efterfrågan på turisttjänster.

(2) Slutsatser och rekommendationer från Högnivågruppen för turism och sysselsättning, Europeiska kommissionen - GD XXIII, oktober 1998.

(3) Europaparlamentet A4 - 475/98, rapport antagen den 9.2.1999, föredragande parlamentsledamot Thomas Mann.

(4) Rådets (turism) möte av den 26.11.1997.

(5) Lämpligheten i ett sådant tillvägagångssätt bekräftas av de positiva erfarenheterna, exempelvis inom kampen mot barnsexturism och vidare inom urban turism, turism och sysselsättning, kvaliteten på turistorter samt inom turismen och euron.

(6) De viktiga resultaten och Europeiska kommissionens pågående arbete inom olika delar av turistpolitiken - exempelvis när det gäller utvecklingen av harmoniserad turiststatistik, integreringen av principerna för en hållbar utveckling inom turismen, förhållandet mellan kultur och turism samt kampen mot barnsexturism - har givit relevant material till dessa organisationers verksamhet, vilka i sin tur har möjlighet att bygga vidare på vad EU uppnått och utveckla detta bland sina medlemmar.

(7) Gemenskapspolitik för att stödja Sysselsättningen KOM(1999) 167 slutlig, 21.4.1999.

(8) Enligt den europeiska arbetskraftsundersökningen skapade man ungefär 300000 nya arbetstillfällen i Europa mellan 1995 och 1997 inom hotell- och restaurangverksamhet. Tillväxten i denna del av turistbranschen låg på över 5 % i genomsnitt och Tyskland och Österrike (båda 11 %) hade de högsta siffrorna i Europa. Denna sysselsättningsökning är direkt kopplad till den ständiga tillväxten i turistströmmen och inresandet till Europa. Som bekräftelse på en snabbare tillväxttakt för internationell turism jämfört med inhemsk ökade antalet inresande med 3 % medan det inhemska resandet ökade med 0,4 %. Under april 1998 nådde antalet inresande en topp och strömmarna för de icke-bofasta gick upp med så mycket som 12,4 % jämfört med april 1997. Turistintäkterna inom EU ökade med 8,9 % under en sexmånadersperiod vid en jämförelse mellan 1997 och 1998. (Eurostat, Statistics in Focus, Tourism 05/1999).

(9) Se särskilt Rapport om sysselsättningsgraden 1998, som antogs av rådet den 3 december 1998; Rapport om sysselsättningsgraden 1998, KOM(1998) 572.

(10) För praktisk information om GATS, se Europeiska kommissionen, "GATS 2000 - opening markets for services", Luxemburg, 1998.

(11) Kommissionens rapport till rådet om gemenskapens åtgärder som berör turismen (1995-96), KOM(97) 332, 2.7.1997.

(12) För en översikt av genomförandet av bestämmelserna för strukturfonderna, se 9th Annual report on Structural Funds in 1997, OPOCE, 1999.

(13) Se särskilt "The structural funds and their coordination with the cohesion fund - Draft Guidance for programmes in the period 2000-2006", kommissionens arbetsdokument, SEC(1999) 103, 3.2.1999. Se också Ekonomiska och strukturella reformer i EU - (Cardiff II), KOM(1999) 61.

(14) Europaparlamentets och rådets beslut 182/1999/EG (EGT L 26, 1.2.1999, s. 1).

(15) Enligt det femte programmet för grundläggande bistånd (EAP) och lägesrapporten och 1997-års handlingsplan rör det sig om följande prioritetssatsningar:

- Integrering av miljöhänsyn från början i turistpolitiken på den lämpligaste nivån, integrerad planering av markanvändning, strängare kontrollregler för markanvändning.

- En ram för skydd av känsliga områden enligt medlemsstaternas önskemål, särskilt för känsliga områden i Medelhavet, Östersjön, Alperna och kustområden.

- Turistinformation med bättre information om miljöförhållanden, främjande av nya former av turism där man tar hänsyn till miljön, noggrant urval av inkvarteringsmöjligheter, ökade kunskaper etc.

- Hantering av turistströmmar med hänsyn till beläggningskapaciteten på turistorter och genomförande av lämpliga åtgärder för hantering av turistströmmar till varaktigt gagn för sektorn och miljön.

(16) Europeiska rådet i Berlin, den 24/25 mars 1999, Ordförandeskapets slutsatser SN 100/99.

(17) Meddelande från kommissionen om informationsstrategin för euron, KOM(1998) 39, 23.1.1998.

(18) Inom denna ram har kommissionen genomfört ett arbete för en industribaserad "arbetsgrupp för euron och turismen" och en europeisk konferens med representanter från turistindustrin, internationella organisationer, myndigheter, banksektorn och de större betalningssystemen.

(19) Som exempel kan nämnas att kommissionen nyligen antog en vitbok om handel som omfattar satsningar på handel och turism, KOM(1999) 6 slutlig, 27.1.1999.

(20) Vitboken om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning, december 1993 - kapitel IX.

(21) Förslag till rådets direktiv av den 17 februari 1999, KOM(1999) 62.

(22) Rådets beslut 1999/51/EG (EGT L 17, 22.1.1999, s.[nbsp ]45).

(23) SEK(1999) 103, slutlig, 3.2.1999.

(24) KOM(1998) 322, 20.5.1998.

(25) Meddelande om ett hållbart framtida jordbruk, KOM(1999) 22, 27.1.1999.

(26) Kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om en strategi för Europeiska gemenskapen att stödja en hållbar utveckling av turismen i utvecklingsländerna, KOM(1998) 563, 14.10.1998, och rådets (utveckling) slutsatser av den 30 november 1998 (PV13536/98, 13 januari 1999, bilaga II).