Kommissionens förordning (EG) nr 588/2001

av den 26 mars 2001

om genomförande av rådets förordning (EG) nr 1165/98 om konjunkturstatistik beträffande variabeldefinitioner

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1165/98 av den 19 maj 1998 om konjunkturstatistik(1), särskilt artikel 3 och artikel 17 c i denna, och

av följande skäl:

(1) Genom förordning (EG) nr 1165/98 inrättades en gemensam ram för sammanställning av kortsiktig konjunkturstatistik i gemenskapen.

(2) I enlighet med artikel 17 i förordning (EG) nr 1165/98 skall genomförandeåtgärder fastställas för att definiera de variabler som skall samlas in.

(3) De åtgärder som anges i den här förordningen överensstämmer med yttrandet från Kommittén för det statistiska programmet, inrättad genom rådets beslut 89/382/EEG, Euratom(2).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Definitioner av variablerna

I förordning (EG) nr 1165/98 anges i bilaga A, punkt c 1, bilaga B, punkt c 1, bilaga C, punkt c 1 och bilaga D, punkt c 1 vilka variabler som skall ingå i konjunkturstatistiken. Variablernas definitioner, samt ändamål, egenskaper och beräkning för relevanta index, anges i bilagan.

Artikel 2

Genomförande av definitionerna

Medlemsstaterna skall tillämpa definitionerna i bilagan vid insamling av de statistiska uppgifter som omfattas av förordning (EG) nr 1165/98 senast ett år efter det att den här förordningen träder i kraft.

Medlemsstaterna skall anpassa defintionerna av de statistiska uppgifter som omfattas av förordning (EG) nr 1165/98 till definitionerna i bilagan senast i samband med nästa ändring av basåret i enlighet med artikel 11 i förordning (EG) nr 1165/98.

Medlemsstaterna skall när de genomför definitionerna i bilagan vidta de åtgärder som krävs för att se till att de befintliga statistiska uppgifter som omfattas av förordning (EG) nr 1165/98 skall omarbetas genom omräkning eller uppskattning så att de uppfyller dessa definitioner.

Resultat för en variabel som inte skiljer sig mer än 0,2 % från resultaten för en variabel som överensstämmer med variabeldefinitionen i bilagan skall anses som överensstämmande.

Artikel 3

Information om överensstämmelse med definitionerna

Varje medlemsstat skall på kommissionens begäran till kommissionen lämna all relevant information om statistiska uppgifters överensstämmelse i den medlemsstaten med definitionerna i bilagan.

Artikel 4

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 26 mars 2001.

På kommissionens vägnar

Pedro Solbes Mira

Ledamot av kommissionen

(1) EGT L 162, 5.6.1998, s. 1.

(2) EGT L 181, 28.6.1989, s. 47.

BILAGA

DEFINITION AV VARIABLERNAS ÄNDAMÅL OCH EGENSKAPER

Variabel 110: Produktion

Ändamålet med produktionsindexet är att mäta ändringar i producerad volym med täta och regelbundna mellanrum. Det ger ett mått på volymtendensen i förädlingsvärdet till faktorkostnad under en viss referensperiod(1).

Produktionsindexet är ett teoretiskt mått; det måste approximeras med något praktiskt mått.

Förädlingsvärdet till faktorkostnad(2) kan beräknas från omsättningen (exklusive moms och andra liknande avdragsgilla skatter som är direkt knutna till omsättningen), plus kapitaliserad produktion, plus andra rörelseintäkter plus eller minus lagerförändringar, minus inköp av varor och tjänster, minus andra varuskatter som är knutna till omsättningen men inte avdragsgilla, minus skatter och avgifter med anknytning till produktion.

Inkomster och utgifter som klassificeras som finansiella eller extraordinära i företagets bokföring ingår inte i förädlingsvärdet.

Stöd till produkter och produktion räknas in i förädlingsvärdet till faktorkostnad, medan skatter på produkter och produktion inte räknas in.

Förädlingsvärdet till faktorkostnad beräknas brutto, eftersom värdejusteringar (t.ex. avskrivningar) inte subtraheras.

Anm.:

Indirekta skatter kan delas upp i tre grupper.

i) Den första omfattar moms och andra avdragsgilla skatter som är direkt knutna till omsättningen, och som inte räknas in i omsättningen. Dessa skatter samlas in etappvis av företaget, och slutkunden bär den fulla kostnaden.

ii) Den andra gruppen är alla andra skatter och avgifter som är knutna till produkter och antingen 1) är knutna till omsättningen och icke avdragsgilla eller 2) skatter på produkter som inte är knutna till omsättningen. Här ingår skatter och tull på import och skatter på produktion, export, försäljning, överlåtelse, hyra eller leverans av varor och tjänster eller som en följd av användning av dem för egen förbrukning eller kapitalbildning.

iii) Den tredje gruppen är skatter och avgifter som är direkt knutna till produktionen. Dessa är obligatoriska betalningar utan motprestation, kontant eller in natura, som krävs ut av regeringen eller Europeiska unionens institutioner i samband med produktion och import av varor och tjänster, anställning av arbetskraft, ägande eller bruk av mark, byggnader och andra produktionsmedel oavsett värdet på de varor och tjänster som produceras eller säljs.

Den teoretiska formeln för produktionsindexet (Q) är ett volymindex av Laspeyres-typ:

>PIC FILE= "L_2001086SV.001902.EPS">

Uppgifterna som krävs för sammanställning av sådana uppgifter finns dock inte tillgängliga på månadsbasis. I praktiken är lämpliga approximationer för att interpolera indexen följande:

- Interpolering med bruttoproduktionsvärdet (deflaterat).

- Interpolering med volym.

- Interpolering med omsättning (deflaterat).

- Interpolering med arbetsinsats.

- Interpolering med råmaterialinsats.

- Interpolering med energiinsats.

Beroende på vilken approximationsmetod som används bör produktionsindexet anpassas till

- variationer i typ och kvalitet i råvaror och insatsmaterial,

- förändringar i lager av färdiga varor och pågående varor, både i fråga om varor och tjänster,

- förändringar i tekniska förhållanden mellan insats och resultat (processmetoder),

- tjänster som har anknytning till förädlingsvärdet, såsom montering av produktionsenheter, installationer, reparationer, planering, konstruktion eller framtagning av dataprogram.

Variabel 115: Produktion av byggnader

Variabel 116: Produktion av anläggningar

Ändamål och egenskaper för indexen för variabel 110 (produktion) gäller även för indexen för variablerna om produktion av byggnader respektive anläggningar.

Uppdelningen av produktionen mellan byggnader respektive anläggningar bygger på klassifikationen av byggnadsverk (CC). Ändamålet med dessa index är att visa hur förädlingsvärdet utvecklas för bägge huvudgrupperna inom byggsektorn, dvs. byggnader och anläggningar. Indexen beräknas genom att de grundläggande uppgifterna (deflaterat resultat, arbetade timmar, byggnadslov) knyts till produkter i CC, varpå produktindexen aggregeras i enlighet med CC till huvudgruppsnivå.

Variabel 120: Omsättning

Ändamålet med omsättningsindexet är att visa hur marknaden för varor och tjänster utvecklas.

Omsättningen(3) omfattar totala fakturerade belopp av observationsenheten under referensperioden, vilket motsvarar marknadsförsäljning av varor och tjänster till tredje part.

Omsättningen inbegriper alla skatter och avgifter på de varor eller tjänster som faktureras av enheten, utom moms som faktureras av enheten gentemot kunden och liknande avdragsgilla skatter som är direkt knutna till omsättningen.

Omsättningen inbegriper också alla andra kostnader (frakt, förpackning osv.) som förs vidare till kunden, även om dessa kostnader anges separat i fakturan.

Prisnedsättningar och rabatter samt värdet av returnerade förpackningar skall subtraheras. Prisnedsättningar, rabatter och bonusar som senare beviljas kunden, t.ex. i slutet av året, beaktas inte.

Inkomst som klassificeras som annan inkomst av rörelse, finansiell inkomst och extraordinär inkomst i bolagets bokföring tas inte med i omsättningen. Stöd från offentliga myndigheter eller från Europeiska unionens institutioner tas inte heller med.

Enligt denna definition ingår vanligtvis följande:

- Försäljning av tillverkade produkter.

- Försäljning av produkter som tillverkats av underleverantörer.

- Försäljning av varor som köpts in för återförsäljning i samma skick som de köpts in.

- Fakturerade tjänster.

- Försäljning av biprodukter.

- Fakturerade kostnader för förpackning och frakt.

- Fakturerade timmar som utförts för tredje part för underentreprenad som endast omfattar arbete.

- Fakturerad montering, installation och reparation.

- Fakturerade delbetalningar.

- Fakturerad utveckling av dataprogram och licenser för dataprogram.

- Försäljning av levererad el, gas, värme, ånga och vatten.

- Försäljning av avfall och skrot.

Följande undantas vanligen, med förbehåll för hur övrig rörelseinkomst, finansiella inkomster och extraordinära inkomster behandlas i bolagets bokföring(4):

- Kommissioner.

- Hyra.

- Hyra för egna produktionsenheter och maskiner om de används av tredje part.

- Hyra för lokaler som bolaget äger.

- Intäkter från licensavgifter.

- Intäkter från personalfaciliteter (t.ex. från en företagsmatsal).

- Leveranser av varor och tjänster inom observationsenheten.

- Försäljning av egen mark och fasta anläggningstillgångar.

- Försäljning eller hyra av egen egendom.

- Försäljning av aktier.

- Ränteinkomster och utdelningar.

- Stöd.

- Övriga extraordinära inkomster.

Ovanstående poster kan tas med om de genererar omsättning i observationsenhetens huvudsakliga verksamhetsområde.

Variabel 121: Inhemsk omsättning

Variabel 122: Exportomsättning

Ändamålet för och egenskaperna i indexet för variabel 120 (omsättning) äger också tillämpning på indexen för distinktionen mellan inhemsk omsättning och exportomsättning.

I indexen för inhemsk omsättning och exportomsättning skall omsättningen delas upp efter produktens första destination utgående från ändring i äganderätten (oavsett om en vara samtidigt rör sig fysiskt över en gräns). Destinationen bestäms som det land där den tredje part som köpt varan eller tjänsten är bosatt. Den inhemska marknaden definieras som tredje parter bosatta på samma nationella territorium som observationsenheten.

Variabel 123: Försäljningsvolym

Försäljningsvolymen motsvarar värdet av omsättningen i fasta priser och är alltså ett kvantitetsindex. Det kan beräknas som omsättning i löpande priser, deflaterad av försäljningsdeflatorn, eller som ett kvantitetsindex som härleds direkt ur mängden sålda varor.

Uppgifterna om försäljningsvolym (variabel 123) kan användas i stället för försäljningsdeflatorn (variabel 330) i bilaga C till rådets förordning (EG) nr 1165/98 (detaljhandel och reparation).

Variabel 130: Orderingång

Ändamålet med orderingångsindexet är att visa efterfrågeutvecklingen på varor och tjänster som ett mått på den framtida produktionen. Indexet är också lämpligt för att visa om efterfrågan härrör från den inhemska marknaden eller exportmarknaden.

En order definieras som värdet av avtalet mellan en producent och en tredje part om leverans av varor och tjänster från producenten. Ordern accepteras om det enligt producentens bedömning finns tillräckliga grunder för ett giltigt avtal.

Nya order avser varor och tjänster som skall levereras från observationsenheten, inklusive order från underentreprenörer.

Följande skall dras av från ordervärdet:

- Moms och andra liknande avdragsgilla skatter som är direkt knutna till omsättningen.

- Prisnedsättningar och rabatter, om de ges i orderögonblicket, samt värdet på förpackningar som vanligen returneras efter leverans.

- Stöd från offentliga myndigheter eller Europeiska unionens institutioner.

Order från föregående perioder som avbeställts under observationsperioden skall inte subtraheras från orderingången, och indexet för föregående perioder skall inte ses över på grund av avbeställningar.

Orderingången inbegriper alla skatter och avgifter på de varor och tjänster som enheten producerar, med undantag för moms och liknande avdragsgilla skatter som är direkt knutna till omsättningen.

Värdet på orderingången inbegriper också alla andra kostnader (frakt, förpackning osv.) som belastar kunden, även om dessa kostnader anges separat i fakturan.

Variabel 131: Orderingång hemmamarknad

Variabel 132: Orderingång exportmarknad

Ändamålet för och egenskaperna i indexet för variabel 130 (orderingång) äger också tillämpning på indexen för distinktionen mellan orderingången på hemmamarknaden respektive exportmarknaden.

Indexen för orderingång på hemmamarknaden respektive exportmarknaden skall delas upp efter orderns ursprung, utgående från när varan eller tjänsten byter ägare. Orderns ursprung bestäms av det land där ordergivaren är bosatt. Hemmamarknaden definieras som ordergivare som är bosatta på samma ekonomiska territorium (se definitionen av ekonomiskt territorium i slutet av denna bilaga) som observationsenheten.

Variabel 135: Orderingång för byggnadsverksamhet

Variabel 136: Orderingång för anläggningsverksamhet

Ändamålet för och egenskaperna i indexet för variabel 130 (orderingång) äger också tillämpning på indexen för orderingång för byggnads- och anläggningsverksamhet.

Uppdelningen av orderingången mellan byggnads- och anläggningsverksamhet bygger på klassificeringen av byggnadsverk (CC). Syftet med dessa två index är att ge en uppfattning om den framtida produktionen inom de två huvudgrupperna i byggsektorn, nämligen byggnadsverksamhet respektive anläggningsverksamhet. Indexen beräknas genom att grundläggande uppgifter om order delas upp efter produkter i CC, varpå produktindexen aggregeras enligt CC till huvudgruppsnivå.

Variabel 210: Antal sysselsatta

Ändamålet med indexet över antal sysselsatta är att mäta sysselsättningen i tillverkningsindustrin, byggsektorn och tjänstesektorn.

Antal sysselsatta definieras som det totala antalet personer som arbetar inom observationsenheten (inklusive arbetande ägare och delägare och obetalda familjemedlemmar), samt personer som arbetar utanför enheten men som tillhör den och får betalt av den (t.ex. försäljningsombud, leveranspersonal, reparations- och underhållsgrupper). I antal sysselsatta inräknas även personer som är frånvarande under kortare tid (t.ex. sjukledigt, betald semester eller ledigt av särskild anledning) och även strejkande, men inte dem som är frånvarande på obestämd tid. Här ingår också deltidsarbetande som räknas som sådana enligt lagen i det aktuella landet och som står med på löneförteckningen, samt säsongsarbetande, lärlingar och avlönade hemarbetande.

I antal sysselsatta inräknas inte personal som tillhandahålls enheten av andra företag, personer som utför reparations- och underhållsarbeten i observationsenheten för andra företags räkning samt dem som fullgör obligatorisk millitärtjänstgöring.

Med obetalda familjemedlemmar menas personer som bor tillsammans med enhetens ägare och regelbundet arbetar för enheten, men som inte har ett anställningsavtal och inte erhåller ett fastställt belopp för det arbete de utför. Här inräknas endast personer som inte samtidigt står upptagna på löneförteckningen i en annan enhet där de huvudsakligen är sysselsatta.

Enligt denna definition ingår följande kategorier:

- Alla avlönade anställda, inklusive följande kategorier förutsatt att de står med på löneförteckningen:

- hemarbetande,

- lärlingar och praktikanter,

- avlönade arbetande ägare och avlönade familjemedlemmar,

- tillfälligt frånvarande personer (mödraskapsledigt, sjukledigt, strejk, lockout osv.) under en begränsad period,

- deltidsarbetande,

- tillfälligt arbetande,

- säsongsarbetande,

- Icke avlönade sysselsatta personer:

- obetalda arbetande ägare,

- obetalda familjemedlemmar(5).

Följande kategorier ingår inte:

- Personal från bemanningsföretag (utom för den verksamhet där sådana bemanningsföretag klassificeras).

- Personer på icke tidsbegränsad ledighet (t.ex. långtidssjukskrivna, militärtjänstgöring eller social tjänst).

- Personer som utför reparations- eller underhållsarbete för en annan observationsenhets räkning samt annan personal som är inlånad från andra observationsenheter.

- Familjearbetande som står uppförda på löneförteckningen hos en annan enhet där de huvudsakligen är sysselsatta.

Antal sysselsatta bör fastställas som ett representativt antal för referensperioden.

Variabel 211: Antal anställda

Antal anställda används som en tillfällig approximation av antalet sysselsatta.

Antalet anställda definieras som antalet personer som arbetar för en arbetsgivare, som har ett anställningsavtal och som erhåller kompensation i form av lön, arvode, gratifikationer, ackordlön eller betalningar in natura.

Ett anställningsförhållande föreligger endast när det finns en överenskommelse, formell eller informell, mellan ett företag och en person, normalt frivilligt ingången av bägge parter, enligt vilken personen arbetar för företaget mot ersättning kontant eller in natura.

En arbetare anses vara löntagare vid en viss enhet om han eller hon får lön från enheten, oavsett var arbetet utförs (i eller utanför produktionsenheten). En arbetare från ett bemanningsföretag anses vara anställd av bemanningsföretaget och inte av den enhet (kund) vid vilken de arbetar.

Enligt denna definition ingår följande kategorier:

- Avlönade arbetande ägare.

- Studerande som har gjort ett formellt åtagande enligt vilket de bidrar till enhetens produktionsprocess mot ersättning och/eller utbildning.

- Anställda som anställts enligt ett avtal som utformats särskilt för att uppmuntra rekrytering av arbetslösa.

- Hemarbetande, förutsatt att det finns en uttrycklig överenskommelse om att den hemarbetande skall avlönas på grundval av utfört arbete och förutsatt att de står upptagna på löneförteckningen.

Antalet anställda inbegriper deltidsarbetande, säsongsarbetande, strejkande och kortvarigt frånvarande, men inbegriper inte personer som är frånvarande under lång tid.

Antalet anställda inbegriper inte volontärer.

Antalet anställda bör fastställas som ett representativt antal för referensperioden.

Variabel 220: Antal utförda arbetstimmar

Ändamålet med indexet över antal utförda arbetstimmar är att mäta utvecklingen i volymen på utfört arbete.

Det totala antalet utförda arbetstimmar av anställda utgör det sammanlagda antalet timmar som faktiskt arbetats för observationsenhetens produktion under referensperioden.

I denna variabel ingår inte timmar som avlönats men under vilka inte faktiskt arbetats, t.ex. för semester, helgdagar och sjukledighet. Här ingår inte heller måltidsraster och restid mellan hemmet och arbetsplatsen.

I variabeln ingår timmar under vilka det faktiskt arbetas under normal arbetstid, övertid, tid som tillbringas på arbetsplatsen med uppgifter som förberedelser inför arbetet, samt tid som motsvarar kortare vilopauser på arbetsplatsen.

Om det exakta antalet faktiskt utförda arbetstimmar inte är känt, kan det uppskattas med utgångspunkt i det teoretiska antalet arbetstimmar och den genomsnittliga frånvaron (sjukdom, mödraskapsledigt osv.).

Enligt denna definition ingår följande:

- Det totala antalet faktiskt utförda arbetstimmar:

- under normal arbetstid,

- övertid, både betald och obetald(6),

- under nätter, söndagar och allmänna helgdagar.

- Tid som ägnas åt uppgifter som förberedelser inför arbetet, preparering, underhåll och rengöring av verktyg och maskiner samt ifyllande av arbetssedlar och -rapporter.

- Tid som tillbringas på arbetsplatsen då inget arbete utförs, på grund av exempelvis maskinstopp, olyckor eller tillfällig arbetsbrist men för vilken betalning sker i enlighet med anställningsavtalet.

- Korta vilopauser på arbetsplatsen, t.ex. kafferaster.

Följande ingår inte:

- Timmar som betalas men inte arbetas på grund av ledighet, sjukdom, olyckor, strejker, lockouter, reservtid osv.

- Tid för måltidsraster.

- Restid mellan hemmet och arbetsplatsen.

Variabel 230: Bruttolöner

Ändamålet med bruttolöneindexet är att mäta hur lönekostnaderna utvecklas.

Bruttolöner definieras som den totala ersättningen, kontant eller in natura, som skall betalas till alla personer på löneförteckningen (inklusive hemarbetande) som ersättning för det arbete de utfört under bokföringsperioden, oavsett om betalning sker på grundval av arbetad tid, produktion eller ackord och oavsett om betalningen sker regelbundet.

I bruttolöner ingår värdet av alla sociala avgifter, inkomstskatt o.d. som skall betalas av den anställde även om det i praktiken är arbetsgivaren som drar av dem och betalar dem direkt till socialförsäkringssystem, skattemyndigheter o.d. för den anställdes räkning. I bruttolöner ingår inte sociala avgifter som arbetsgivaren skall betala.

I bruttolöner ingår: alla gratifikationer, bonusar, särskilda utbetalningar, trettonde månadslöner, avgångsvederlag, logi-, transport-, levnadskostnads- och familjetillägg, dricks, kommissioner, närvaroarvode osv. som de anställda får, samt skatter, sociala avgifter och andra belopp som de anställda skall betala och som arbetsgivaren drar av vid källan.

Betalningar för personal från bemanningsföretag ingår inte i bruttolöner.

Enligt denna definition ingår följande:

- All grundlön som skall betalas med jämna mellanrum.

- Högre lön för övertid, nattskift, helgarbete o.d.

- Alla tillägg, gratifikationer och bonusar som betalas av arbetsgivaren såsom

- levnadskostnads-, bostads-, lokal- eller utlandstillägg,

- kosttillägg,

- tillägg för resor till och från arbetsplatsen,

- semesterersättning, trettonde månadslön,

- ersättningar som faktiskt utbetalas för outtagen semester,

- produktions- och produktivitetsbonusar,

- extra tillägg för obehagliga arbetsvillkor som damm, smuts, temperatur, rök, fara o.d.,

- avgångsvederlag som faktiskt utbetalas till friställda anställda,

- bonusar för förslag till förbättringar och patentavgifter som betalas till anställda,

- direktörers och anställdas arvoden,

- familjetillägg som betalas av arbetsgivaren enligt kollektivavtal,

- Kommissioner.

- Värdet av bonusaktier som delas ut gratis till anställda.

- Betalningar från arbetsgivaren till arbetstagarna enligt sparsystem eller andra system.

- Skatter, sociala avgifter och andra belopp som skall betalas av de anställda och som arbetsgivaren drar av.

- Alla betalningar in natura.

Följande ingår inte:

- Lagstadgade sociala avgifter som arbetsgivaren skall betala.

- Sociala avgifter enligt kollektivavtal och anställningsavtal och på frivillig basis som arbetsgivaren skall betala.

- Tillräknade kollektiva avgifter (sociala avgifter som betalas direkt av arbetsgivaren).

- Bidrag som betalas till anställda för inköp av verktyg, utrustning och särskilda kläder som krävs för arbetet eller den del av deras lön som de enligt anställningsavtalet skall anslå till sådana inköp.

- Skatter som betalas av arbetsgivaren för utbetalda bruttolöner.

- Ersättning till anställda av rese-, avstånds-, logi-, representations- och telefonkostnader o.d. som de dragit på sig på tjänstens vägnar.

- Utgifter för yrkesutbildning (utbildningskostnader), utom lärlingslöner.

- Lön som arbetsgivaren fortsätter att betala i händelse av sjukdom, olycksfall i arbetet, mödraskapsledigt eller deltidsarbete.

- Andra arbetskraftskostnader som arbetsgivaren står för:

- rekryteringskostnader,

- sociala utgifter såsom återbetalning av löpande utgifter för transport av anställda till och från arbetsplatsen, oavsett om transporten genomförs med företagets egna transportmedel eller av tredje part på företagets vägnar, betalningar till fackföreningsfonder.

- Aktieoptioner(7).

För värdering av betalningar in natura skall följande regel tillämpas: naturabetalningar som produceras av arbetsgivaren värderas till producentpris, medan naturabetalningar som köps in av arbetsgivaren värderas till marknadspris.

Variabel 310: Producentpriser

Ändamålet med producentprisindexet är att mäta den månatliga utvecklingen i transaktions priser för ekonomisk verksamhet.

Producentpriset på den inhemska marknaden för en ekonomisk verksamhet är ett mått på den genomsnittliga prisutvecklingen för alla varor och tillhörande tjänster som produceras i den verksamheten och som säljs på den inhemska marknaden. Indexet för exportmarknaden visar den genomsnittliga prisutvecklingen (omräknad till lokal valuta) för alla varor och tillhörande tjänster som produceras i den verksamheten och säljs på export. Sammantagna visar dessa två index den genomsnittliga prisutvecklingen för alla varor och tillhörande tjänster som produceras i en viss verksamhet.

Det är helt avgörande att alla de av produkternas egenskaper som påverkar priset beaktas, inbegripet mängd sålda enheter, tillhandahållande av transport, rabatter, servicevillkor, garantivillkor och destination. Detaljnivån måste vara sådan att observationsenheten i efterkommande referensperioder skall kunna identifiera produkten och uppge tillämpligt styckepris.

Följande regler gäller för prisuppgifter:

- Det pris som skall uppges är priset fritt från fabrik(8), vilket inbegriper alla avgifter och skatter på de varor och tjänster som enheten fakturerar, men inte inbegriper moms som faktureras av enheten gentemot kunden och liknande avdragsgilla skatter som är direkt knutna till omsättningen.

- Om transportkostnader ingår, skall de vara en del av produktens specifikation.

- För att prisrörelsernas utveckling skall framgå klart, skall priset vara det faktiska transaktionspriset och inte ett katalogpris.

- Producentprisindexet skall ta hänsyn till kvalitetsändringar i produkterna.

- Det pris som samlas in under period t skall avse order som bokförts under perioden t (beställningsögonblicket), inte det ögonblick då varorna lämnar fabriken.

- För producentpriser på exportmarknaden skall priset beräknas vid nationsgränsen fob (fritt ombord).

De insamlade prisuppgifterna skall helst avse en viss dag mitt i referensperioden. Om inga prisuppgifter finns tillgängliga för den dagen får priset avse ett medelvärde över hela perioden.

Producentprisindex för byggsektorn kan användas för att ge en uppfattning om byggkostnadsvariablerna. De är ett mått på utvecklingen av bostadsbyggnader, och i det ingår inte bostäder för institutionella hushåll, andra byggnader än bostäder, markpriser och arkitektarvoden och andra arvoden. De återspeglar de priser som kunden betalar till byggföretaget. De avspeglar därför inte bara variationerna i kostnadsfaktorerna för byggnadsverksamhet, utan också ändringar i produktivitet och vinstmarginaler. Dessutom finns det en skillnad i tidsled mellan producentpriset och motsvarande produktionskostnader.

Variabel 311: Producentpriser på inhemsk marknad

Variabel 312: Producentpriser på exportmarknad

Ändamålet för och egenskaperna i indexet för variabel 310 (producentpriser) äger också tillämpning på indexen för distinktionen mellan producentpriser på inhemsk marknad respektive exportmarknad.

Indexen för producentpriser på inhemsk marknad respektive exportmarknad förutsätter att separata producentprisindex sammanställs efter produktens destination. Destinationen fastställs enligt var den tredje part som beställt eller köpt produkten är bofast. Den inhemska marknaden definieras som tredje parter bosatta på samma nationella territorium som observationsenheten.

Variabel 313: Enhetsvärdeindex

Enhetsvärdeindexet kan användas som en approximation för producentpriser på exportmarknaden.

I detta index beräknas enhetsvärde som värdet av försäljningen av en produkt, dividerat med såld mängd, vilket härleds ur utrikeshandelsuppgifter. Enhetsvärdet behandlas sedan som det genomsnittliga priset på produkten och indexet beräknas på samma sätt som för traditionella producentprisindex.

Variabel 320: Byggnadskostnader

Ändamålet med byggnadskostnadsindexet är att visa utvecklingen av kostnader upplupna av den entreprenör som utför själva byggandet.

Komponentkostnadsindexet (materialkostnader och arbetskraftskostnader) visar prisutvecklingen för de produktionsfaktorer som används i byggsektorn.

Byggnadskostnaderna beräknas enligt följande:

>PIC FILE= "L_2001086SV.002601.EPS">

Andra komponenter i byggnadskostnaderna är kostnader för anläggning och utrustning, transporter, energi och övriga kostnader.

Arkitektarvoden ingår inte i byggnadskostnaderna.

Variabel 321: Materialkostnader

Materialkostnadsindexet beräknas vanligen med hjälp av materialpriser. Materialpriserna bör utgå från faktiska priser, inte katalogpriser. Priserna bör bygga på ett urval av produkter och leverantörer. Priserna anges exklusive moms.

Variabel 322: Arbetskraftskostnader

Arbetskraftskostnadsindexet bör omfatta löner och sociala avgifter för alla sysselsatta. Sociala avgifter inbegriper: i) lagstadgade sociala avgifter som skall betalas av arbetsgivaren, ii) sociala avgifter som föreskrivs i kollektivavtal eller anställningsavtal eller som betalas på frivillig grund av arbetsgivaren samt iii) tillräknade kollektiva avgifter (sociala förmåner som betalas direkt av arbetsgivaren).

Variabel 411: Byggnadslov: antal bostäder

Målet med indexet över antal byggnadslov för bostäder är att visa utvecklingen i framtiden av byggnadsverksamhet i termer av antal enheter.

Ett byggnadslov är ett tillstånd att börja arbetet med ett byggnadsprojekt. Tillståndet är alltså det sista skedet i planerings- och byggnadstillståndsprocessen från de offentliga myndigheternas sida innan arbetet startar.

Ett index som bygger på byggnadslov torde ge en god indikation på arbetsbelastningen för byggnadssektorn i den nära framtiden, fastän så kanske inte är fallet om en stor andel byggnadslov inte utnyttjas eller om det förflyter lång tid mellan tillståndet och byggstarten.

Index över antal byggnadslov sammanställs för byggnader med en bostad och byggnader med två eller flera bostäder. En bostad är ett rum eller en rad rum med tillhörande utrymmen i en permanent byggnad eller strukturellt avskild del därav, som på grund av det sätt den byggts, ombyggts, renoverats e. d. är avsedd som privatbostad. Den skall ha separat tillgång till en gata (direkt eller via en trädgård eller tomt) eller ett gemensamt utrymme inuti byggnaden (trapphus, passage, galleria o.d.). Avskilda rum för boyta som är uppenbart avsedda att användas som en del av bostaden bör räknas som en del av bostaden. En bostad kan således bestå av separata byggnader på samma tomt, förutsatt att de är uppenbart avsedda för boende i samma privathushåll.

Variabel 412: Byggnadslov: användbar golvyta i kvadratmeter eller alternativt mått på storleken

Ändamålet med indexet över byggnadslov för användbar golvyta är att visa utvecklingen i framtiden av byggnadsverksamhet i termer av volym.

Ett byggnadslov är ett tillstånd att börja arbetet med ett byggnadsprojekt. Tillståndet är alltså det sista skedet i planerings- och byggnadstillståndsprocessen från de offentliga myndigheternas sida innan arbetet startar.

Ett index som bygger på byggnadslov torde ge en god indikation på arbetsbelastningen för byggnadssektorn i den nära framtiden, fastän så kanske inte är fallet om en stor andel byggnadslov inte utnyttjas eller om det förflyter lång tid mellan tillståndet och byggstarten.

Detta index sammanställs efter antal kvadratmeter användbar golvyta i byggnader för vilka byggnadslov beviljats. Den användbara golvytan i en byggnad(9) mäts innanför ytterväggarna och omfattar inte:

- ytor som är delar av byggnader (t.ex. ytor för väggar, bärande element, kolumner, pelare, schakt, skorstenar),

- yta avsedd för bifunktioner (t.ex. yta som upptas av uppvärmnings- och lufkonditioneringsanläggningar eller av generatorer),

- passager (t.ex. yta för trapphus, hissar eller rulltrappor).

Den del av den totala användbara ytan i en byggnad som används som bostad inbegriper ytan för kök, vardagsrum, sovrum och biutrymmen, källare samt gemensamma rum som används av bostadsenheternas ägare.

Andra mått får användas så länge som medlemsstaterna använder dem otvetydigt och konsekvent i enlighet med förordning (EG) nr 1165/98, bilaga B, punkt c 1.

I förordning (EG) nr 1165/98 hänvisas till klassificeringen CC för ansökan om byggnadslov för olika typer av byggnader. Kategorin "övriga byggnader" i förordning (EG) nr 1165/98 inbegriper följande kategorier i klassificeringen CC:

- Hotell och liknande byggnader.

- Byggnader för grossist- och detaljhandel.

- Byggnader för trafik och kommunikation.

- Industri- och lagerbyggnader.

- Byggnader för kulturell verksamhet, utbildning och hälso- och sjukvård.

- Andra lokalhus.

Variabel 330: Försäljningspris (deflator)

Ändamålet för försäljningsdeflatorn är att anpassa omsättningen till prisändringarnas inverkan.

Försäljningsdeflatorn för detaljhandeln är en deflator inte bara för den tjänst som tillhandahålls utan också för den vara som säljs.

De priser som används för att beräkna deflatorn för en verksamhet beräknas som ett viktat medelvärde för de relevanta varuprisindexen för den verksamheten. Det är helt avgörande att alla av produkternas egenskaper som påverkar priset beaktas, inbegripet mängden sålda enheter, tillhandahållandet av transport, rabatter, servicevillkor, garantivillkor och destination.

Detaljnivån måste vara sådan att observationsenheten under senare referensperioder skall kunna identifiera produkten och uppge tillämpligt styckepris.

För att prisrörelsernas utveckling skall framgå klart, skall priset vara det faktiska transaktionspriset och inte ett katalogpris.

De insamlade prisuppgifterna skall helst avse en viss dag under månaden.

Definition av det ekonomiska territoriet

Det ekonomiska territoriet omfattar följande:

- Det geografiska territorium som administreras av en nationell regering och inom vilket personer, varor, tjänster och kapital rör sig fritt.

- Alla frizoner, inklusive frihamnslager och fabriker under tullkontroll.

- Nationellt luftrum, territorialvatten och kontinentalsockel på internationellt vatten över vilka landet åtnjuter exklusiva rättigheter.

- Territoriella enklaver, dvs. geografiska territorier belägna i utlandet som används enligt internationella avtal eller överenskommelser mellan stater av landets regeringsorgan (ambassader, konsulat, militärbaser, vetenskapliga baser etc.).

- Fyndigheter av olja, naturgas o.d. på internationellt vatten utanför landets kontinentalsockel, vilka drivs av enheter som är belägna i det ovan definierade territoriet.

Det ekonomiska territoriet omfattar inte följande:

- Exterritoriella enklaver (dvs. delar av landets egna geografiska territorium som används av andra länders offentliga organ, av Europeiska unionens institutioner eller av internationella organisationer genom internationella avtal eller överenskommelser mellan stater).

Denna definition är densamma som i Europeiska nationalräkenskapssystemet (ENS) 1995, punkterna 2.05-2.06.

Skillnaden mellan inhemsk marknad och exportmarknad skall i samband med konjunkturstatistiken tolkas som medlemsstatens territorium. Definitionen kan komma att ses över i framtiden för att ta särskild hänsyn till europeisk och/eller monetär integration med beaktande av andra tillämpliga förordningar.

(1) Den vanliga uppfattningen om ett "produktionsindex" som ett mått på utvecklingen av förädlingsvärdet motsäger definitionen av "produktion" i nationalräkenskaperna eller statistik över företagsstrukturer, men är icke desto mindre den term som traditionellt används inom denna gren av företagsstatistiken. Termen "förädlingsvärdesindex" används aldrig i praktiken. Eftersom indexet följer produktionens utveckling i fasta priser används ibland termen "produktionsvolymindex". Termen "produktionsindex" används alltid här som ett kvantitetsindex, dvs. i fasta priser.

(2) I nationalräkenskaperna införs begreppet "förädlingsvärde till baspriser". Till skillnad från förädlingsvärdet till faktorkostnad omfattar det också skatter som är knutna till produktionen, men driftsstöd till produktionen ingår inte. Anpassningen till nationalräkenskaperna kan innebära några fördelar, så medlemsstaterna kan använda begreppet förädlingsvärde till baspriser som en approximation för förädlingsvärdet till faktorkostnad.

(3) Uttrycken "omsättning", "försäljning" och "leveranser" används ofta som synonymer i samband med konjunkturstatistik.

(4) Nationella bokföringsregler bör användas som riktlinjer för vad som skall tas med och inte tas med.

(5) Obetalda familjemedlemmar har tagits med av princip, även om tillförlitliga uppgifter kan vara svåra att få tag i.

(6) Obetalt övertidsarbete är svårt att få fram i vissa medlemsstater, men av princip räknas det ändå med.

(7) Aktieoptioner har inte tagits med, främst av praktiska skäl som har att göra med svårigheterna att ta fram harmoniserade definitioner och insamling av uppgifter, även om optioner ofta anses utgöra en arbetsersättning som är direkt knuten till företagets resultat.

(8) Eller motsvarande för annan verksamhet än tillverkning.

(9) Definitionen av användbar golvyta är anpassad till klassifikationen av byggnadsverk, som i sin tur hänvisar till Statistical Standards and Studies, nr 40, Förenta nationerna, New York 1987, och Statistical Standards and Studies, nr 43, Förenta nationerna, New York 1994.