RÅDETS SLUTSATSER av den 20 december 1996 Principer och strategier för att främja goda skolresultat (97/C 7/01)

I. INLEDNING

1. Ungdomar är en av Europeiska unionens främsta tillgångar. De måste på alla sätt stödjas för att ges möjlighet att till fullo utvecklas som individer och som aktiva och fullvärdiga deltagare i samhällslivet. De kommer att genomföra förändringar och ta över ansavaret för Europas politiska, ekonomiska, sociala och demokratiska utveckling i framtiden.

2. Utbildning av ungdomar utgör följaktligen ett område av största betydelse, eftersom detta hjälper dem att till fullo utveckla sin personlighet och sina möjligheter att till fullo delta i de europeiska samhällenas utveckling. Som en följd av detta får misslyckande i skolan mycket konkreta personliga och sociala konsekvenser för individen och för samhället och dess inverkan sträcker sig långt utöver utbildningens gränser.

3. Utbildningsministrarna inom Europeiska unionen har sedan en tid tillbaka erkänt existensen av det gemensamma problemet med misslyckanden i skolan. År 1987, under det belgiska ordförandeskapet, uttrycke rådet och utbildningsministrarna församlade i rådet sin gemensamma oro "över ett betydande antal ungdomars misslyckande i skolan". Två år senare, 1989, beslutade medlemsstaterna i en resolution, under det franska ordförandeskapet, om kampen mot misslyckanden i skolan, att "göra sitt yttersta för att intensivt bekämpa misslyckanden i skolan". Det omfattande arbete som utförts på detta område av andra internationella organisationer, särskilt OECD (Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling), bör också beaktas.

4. Rapporten från EU:s Eurydice-enhet, "Åtgärder för att bekämpa misslyckande i skolan: En utmaning för uppbyggnaden av Europa", som upprättadas på begäran av utbildningsministrarna under det portugisiska ordförandeskapet, har utgjort ett värdefullt bidrag till arbetet på detta område genom att definiera problemet, bedöma det i sociala och ekonomiska termer och ta fram lämpliga förebyggande och avhjälpande strategier. Problemet med unga människor som lämnar skolan utan lämpliga kvalifikationer samt frågan om skolans effektivitet har dessutom haft hög prioritet under åtgärd 3.1 i Sokrates-programmet under 1995 och 1996. Framtida arbete inom detta område bör ta hänsyn till befintlig forskning, och ytterligare forskning kan utföras när det visar sig nödvändigt.

5. Begreppet misslyckanden i skolan tar sig olika uttryck i varje medlemsstat och är därför svårt att definiera. Emellertid är det allmänt accepterat att misslyckanden i skolan omfattar några eller samtliga av följande företeelser: eleven tar inte tillvara sina möjligheter och gör inga individuella framsteg, eleven slutar skolan i förtid, utan betyg eller med ofullständiga betyg. I en del fall är inte skolorna så effektiva som de skulle kunna vara, vilket kan leda till bristande framgång i skolan. Alla dessa faktorer leder till "otillräckliga studieresultat", som är det uttryck som används i slutsatserna.

EUROPEISKA UNIONENS RÅD

som beaktar dessa överväganden liksom

- bestämmelserna i artiklarna 126 och 127 i fördraget,

- subsidiaritetsprincipen som uttrycks i artikel 3b i fördraget, och

- nödvändigheten av att iaktta den fastställda budgetplanen för Europeiska gemenskapen,

ANTAR FÖLJANDE SLUTSATSER.

II. PRINCIPER FÖR ATT FRÄMJA GODA SKOLRESULTAT

Utbildningsinstitutioner har den svåra uppgiften att ge alla en god utbildning i syfte att säkerställa att var och en får möjlighet att studera vidare, kan få ett rikt och fullt arbetsliv, bli en aktiv medborgare och till fullo utvecklas som person. För att uppnå detta bör strategier för att främja skolresultat grundas på resultat av tillämplig forskning och på följande bärande principer:

- Åtgärder till förmån för dem som mest behöver stöd.

- Ingripanden eller skapande av förhållanden i ett kontinuerligt förlopp som börjar på förskolenivå och fortsätter till vuxen ålder.

- Mål och inlärningsmetoder genom vilka elevernas intressen, behov och formåga tillgodoses.

- Kontroll, genom olika åtgärder, däribland att bedöma framsteg och sätta upp mål för att förbättra prestationer, att alla ungdomar i största möjliga omfattning drar nytta av utbildning.

- Lämpliga åtgärder för att tidigt upptäcka svårigheter att läsa, skriva och räkna i kombination med passande undervisningsmetoder för att tillgodose dessa behov inom skolan.

- Lämpliga åtgärder för att säkerställa att övergången mellan olika nivåer i skolan, samt från skolan till fortsatt utbildning och arbetslivet underlättas.

- En samhällsbaserad lösning, när så är lämpligt, där skolan, samhället och andra relevanta organ gemensamt stöder alla barn och särskilt dem från familjer som behöver stöd och kompletterar varandras arbete.

- En modell byggd på deltagande vilken gör det möjligt för elever och föräldrar att förstå och förbättra inlärningsprocessen.

- Säkerställa att resuserna används på ett välplanerat, målinriktat och kostnadseffektivt sätt så att alla elever får det stöd de behöver.

III. OMRÅDEN FÖR YTTERLIGARE UTVECKLING

Med beaktande av förutnämnda principer, och med hänsyn tagen till olikheter i utbildningssystem och medlemsstaternas ansvar för deras innehåll och organisation, kan ytterligare utveckling på några, eller samtliga av följande områden påtagligt bidra till att främja goda skolresultat:

A. Förskola/Tidig skolgång.

B. Interna lösningar som kan omfatta:

- Medverkan av hela skolan.

- Medverkan av hela skolan i självbedömning och inspektion/utvärdering/handledning.

- Ytterligare utveckling av läroplaner och undervisnings- och inlärningsmetoder.

- Kontakter mellan hem, skola och samhälle, inbegripet kontakter med arbetslivet.

- Resurstilldelning.

- Personalutveckling och fortbildning för lärare.

C. Återkommande utbildning.

D. Betyg på och erkännande av förvärvade kunskaper.

En ram för möjligheter till ytterligare utveckling på vart och ett av dessa områden finns i bilagan till dessa slutsatser.

Rådet erkänner att uppgiften att främja goda skolresultat i medlemsstaterna, inom dereas egna konstitutionella, organisatoriska och politiska ramar, är av central betydelse och kräver ständig uppmärksamhet. Det uppmanar därför kommande ordförandeskap att, efter egen bedömning, i första hand ägna de frågor som anges i punkterna A till D i bilagan mer ingående överväganden och, när det är lämpligt, för rådet lägga fram ytterligare utkast till slutsatser eller andra utkast till texter.

Slutligen anser rådet att metoder och mekanismer för att främja goda skolresultat utvecklas med tiden och att dessa slutsatser på intet sätt utesluter granskning av andra frågor som kan uppkomma på detta område i framtiden.

BILAGA

Rådet erkänner att ytterligare utveckling på några, eller alla, områden som omnämns i del III av dessa slutsatser utgör en del i en strategi för att främja goda skolresultat. Nedan följer en ram för ytterligare utvecklingsmöjligheter inom varje område:

A. Förskola/Tidig skolgång

Förskolans positiva inflytande på alla barns senare skolresultat är väl känt genom forskning. Förskoleverksamhet för alla barn, särskilt för barn som behöver stöd, är därför av största vikt för att nå goda skolresultat. En sådan utbildning kräver naturligtvis försiktig balansgång mellan socialisering och inlärningsmål i den läroplan som tillämpas. En annan aspekt som växer fram är nyttan av direkt föräldradeltagande i förskoleinstitutionernas organisation och verksamhet. Detta deltagande bör utformas på så sätt att det utvecklar föräldrars självtillit, tillmötesgår deras personliga utvecklingsbehov och ger dem möjlighet att delta i skolans verksamhet och att uppmuntra, stödja och motivera dem att medverka i barnens utbildning. Dessa initiativ bör integreras med befintliga initiativ i närsamhället och fortsatt stöd till barn i riskzonen vid övergång från förskolan till skolan.

B. Lösningar inom skolan

Sociala faktorer, liksom faktorer inom skolan, kan medföra att vissa elever är lågpresterande, men det finns många möjligheter för skolorna och utbildningssystemen att förändra och mildra effekterna av en mindre gynnsam utbildningssituation. Några av dessa möjligheter är:

1. Medverkan av hela skolan

Följande faktorer verkar ha ett avgörande inflytande på skolans effektivitet:

- Kvaliteten på rektors pedagogiska ledarskap tillsammans med hela skolpersonalens insatser, och - uppsättandet av ambitiösa elevcentrerade mål för alla elever kompletterade med väl anpassade program och inlärningsmetoder, vilka tillgodoser och utmanar elevernas intressen och förmåga.

För att de metoder som omfattar hela skolan skall bli framgångsrika krävs det att rektor tillsammans med kolleger, föräldrar, elever och skolledning utarbetar en skolplan, mål eller en programförklaring som grundar sig på deras gemensamma värderingar. De viktigaste punkterna i skolplanen, målen eller programförklaringen är

- strategier för att motivera eleverna och bygga upp deras förtroende och självtillit,

- bedömning av eleverna inklusive övervakning av deras läs-, skriv- och räkneförmåga,

- genomförande av läroplaner och undervisnings- och inlärningsmetoder,

- att tidigt upptäcka och avhjälpa inlärningsvårigheter, liksom att övervaka närvaron i skolan och vidta lämpliga åtgärder vid behov,

- strategier för användning av ny teknik,

- strategier för att förbättra föräldrarnas och samhällets medverkan i skolan,

- lämpligt samarbete för att garantera smidig övergång mellan de olika utbildningsstadierna och i förekommande fall till yrkes- och vidareutbildning och till arbetslivet, och

- aktiviteter utanför schemat.

2. Medverkan av hela skolan i självbedömning och inspektion/utvärdering/handledning Personalens och eventuellt elevernas samarbete i en process för självbedömning och fortlöpande övervakning och granskning av skolans effektivitet innebär att lärarna kan bedöma sin egen professionella medverkan till skolans förbättring utöver skolmyndigheternas inspektion/utvärdering/handledning.

Utbildningssystemen försöker att göra en mer omfattande övervakning och granskning av skolornas arbete och organisation genom att där det är lämpligt i högre grad tillämpa en helhetssyn på utvärdering, handledning eller inspektion i skolan.

Denna utveckling hjälper till att förbättra kvaliteten i utbildningen och bör främjas och uppmuntras. I detta sammanhang finns det utrymme för medverkan och samarbete när det gäller att utveckla metoder för att mäta det värde som tillförs och som tar hänsyn till de skiftande skol- och elevsituationerna.

3. Ytterligare utveckling av läroplaner och undervisnings- och inlärningsmetoder En elevcentrerad metod för utbildning innebär att programmen vid alla institutioner är betydelsefulla för elevernas kulturella och sociala sammanhang, både innehållsmässigt och metodiskt. Ytterligare utveckling på följande områden bör främjas och uppmuntras för att elevernas skolresultat skall bli så goda som möjligt:

- Att tillhandahålla möjligheter inom läroplanernas ramar för att garantera ett varierat ämnesutbud, så att elevernas alla intressen, behov och hela förmåga kan tillgodoses.

- Att använda varierande undervisnings- och inlärningsmetoder.

- Att stärka inriktningen på teknik, yrkesinriktade ämnen och kommunikationsförmåga.

- Att uppmuntra eleverna att tillägna sig en mångfald färdigheter och kunskaper på viktiga områden, varvid språkundervisning och språkinlärning bör förbättras.

- Att tillhandahålla mer varierade former för bedömning som tar hänsyn till alla elevers behov där så är nödvändigt.

- Att stärka baskunskaperna i läsning, matematik och kommunikationsförmåga.

4. Kontakter mellan hem, skola och samhälle

En gynnsam och stödjande hem- och samhällsmiljö, särskilt för barn som behöver stöd och för dem med utländsk bakgrund, är en viktig faktor för att främja skolresultaten, för att uppnå att eleverna minns det de lärt sig och för att fler elever skall gå vidare till högra utbildning. Ansträngningar för att utveckla kontakterna mellan hem, skola och det omgivande samhället utgör grunden i varje strategi för att främja goda skolresultat. Sådana ansträngningar bör alltså främjas och uppmuntras. Några av de viktigaste punkterna i sådana program är

- att uppmuntra lärare och annan personal att främja närmare kontakter med föräldrar och närsamhället, liksom med arbetslivet,

- verksamhet tillsammans med föräldrarna för att tillgodose deras uttalade behov, inbegripet lämpligt deltagande i skolarbetet,

- särskild uppmärksamhet på de svårigheter som kan uppstå vid övergången mellan olika stadier i skolan,

- att uppmuntra skolor för eftergymnasial utbildning att samarbeta med skolorna för att aktivt främja att fler elever från grupper som av tradition har varit underrepresenterade går vidare till fortsatta studier,

- att utveckla samarbete mellan utbildnings- och yrkesutbildningsinstitutioner och arbetslivet.

5. Resurstilldelning

För att kunna ge eleverna det stöd de behöver är det viktigt att resurser riktas mot skolor på ett organiserat och kostnadseffektivt sätt. Detta gäller särskilt skolor där ett betydande antal elever behöver stöd av familjeskäl eller andra orsaker.

6. Personalutveckling och fortbildning för lärare

Det är viktigt att fortsätta att ta fram välplanerade program med goda resurser för utveckling inom yrket för rektorer, specialister, chefer på mellannivå och för all skolpersonal som ett led i hela skolans utvecklingsprocess. Sådana program kan bland annat gälla utveckling av arbetslaget, självutvärdering och granskning av kvalitet och effektivitet, kommunikationsförmåga, samarbete och färdigheter att arbeta i grupp samt förmåga att anpassa sig till ändringar i läroplanen och olika undervisningsmetoder.

I de fall grundutbildningen för lärare inte innehåller organiserad introduktion i arbetet bör den kompletteras med sådan erfarenhet, liksom med lämplig fortbildning under hela yrkeslivet.

C. Återkommande utbildning

Trots intensiv koncentration på förebyggande strategier för att förhindra att elever slutar skolan utan betyg eller med ofullständiga betyg, är det tydligt att det fortfarande kommer att finnas ett antal ungdomar som slutat skolan med otillräckliga kunskaper och färdigheter. Denna grupp behöver möjlighet och särskild uppmuntran att utnyttja yrkes- och vidareutbilning. Huvudsaken är inte institutionernas uppbyggnad och strukturer, utan snarare att dessa möjligheter tillhandahålls och att de, där det är möjligt, gäller inom ramarna för de nationella ordningarna för utbildningsbevis och behörighet. Det finns behov av ökad uppmärksamhet på detta område för att bidra till att minska arbetslösheten.

D. Betyg på och erkännande av förvärvade kunskaper

Betydelsen av detta ämne betonas i rådets slutsatser om en strategi för livslångt lärande. Det finns en ökande medvetenhet om behovet av att tillhandahålla ytterligare möjligheter som kan ge rimliga alternativa vägar och tillfällen att återvända för dem som antingen inte lyckats slutföra den vanliga skolgången eller som nu är i arbete och behöver förbättra sina kunkskaper och färdigheter. Ökade möjligheter till deltidsstudier och distansutbildning tillsammans med uppdelning av kursavsnitten samt behovet av betyg på och erkännande av tidigare utbildning och den kunskap som grundar sig på erfarenhet och arbete är några av de frågor som gör att det ställs krav på att systemen för betyg och erkännande ges ny flexibilitet och variation i enlighet med de nya behov som uppstår.