ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(39)

I skrivelsen av den 11 december 2002 avfärdade de franska myndigheterna tanken att åtgärden skulle utgöra statligt stöd med hänvisning till följande argument: a) Enligt lag nr 80-539 av den 16 juli 1980 om administrativa viten och verkställande av domar av offentligrättsliga juridiska personer ansvarar ett EPIC för sina skulder med sina egna tillgångar. Vid otillräckliga medel åligger det ett EPIC att få fram erforderliga resurser genom att antingen minska de medel som anslagits för andra utgifter eller öka sina resurser. I en situation med bristande medel ger tillsynsmyndigheten ett EPIC ett förläggande att agera. Om detta föreläggande inte följs godkänner tillsynsmyndigheten en utbetalning för utgiften efter det att i förekommande fall ha frigjort erforderliga resurser. Enligt de franska myndigheterna går sålunda staten inte in och täcker ett EPIC för återbetalningen av dess skulder, utan ställer bara medel till förfogande vid bristande tillgångar. b) Det är inte den rättsliga ställningen som EPIC i sig som utgör ett stöd, utan de förmånligare lånevillkor som denna ställning kan ge. Kommissionen har inte visat hur undantagssystemet för ställningen som EPIC i praktiken gjort det möjligt för EDF att få verkliga fördelar som hänger samman med ett visst lån eller någon annan finansiell förpliktelse som företaget påtagit sig. c) Kommissionen borde ha gjort en samlad bedömning av ett EPIC:s rättigheter och förpliktelser, och inte nöjt sig med att framhäva vissa förmåner. Ett EPIC omfattas i själva verket av vissa stadgemässiga begränsningar, såsom principen om specificering och förbudet mot kompromissklausuler, vilka ger det en nackdel gentemot affärsföretag. Dessutom tar kommissionen inte hänsyn till EDF:s skyldigheter i det allmännas intresse. d) Även om man skulle konstatera en underförstådd statlig garanti, är denna ändå nödvändig för att säkra kontinuitet i fråga om tjänsterna i det allmännas intresse. e) Kommissionens beslut gör artikel 295 i EG-fördraget verkningslös och strider mot principen om lika behandling genom att det likställer offentliga och privata företag trots att de inte verkar under jämförbara villkor.
(57)

Med beaktande av de upplysningar som Spanien har lämnat anser kommissionen att stödordningen är inriktad på att bland annat stödja de små och medelstora företagen att anpassa sig till de nya gemenskapsbestämmelserna under en period på tre år efter det att nya obligatoriska gemenskapsbestämmelser har antagits, investeringar i avsaknad av obligatoriska gemenskapsnormer och investeringar för att anpassa sig till nationella bestämmelser som är striktare än gällande gemenskapsbestämmelser. Stödordningen beviljar detta stöd upp till högst 15 procent brutto av de stödberättigande kostnaderna, vilket följer riktlinjerna. Kommissionen anser att de ifrågavarande investeringarna följer avdelning E.1.6 i riktlinjerna. När det gäller vattenföroreningar är investeringarna nödvändiga för att kontrollera utflödet av vatten som härrör från nedlagda gruvor. Syftet med dessa investeringar är bland annat att kontrollera grundvattnet, förhindra översvämningar och bidra till ofarligt omlopp av vattnet från gruvorna. Detta vatten måste uppfylla kvalitetsbestämmelserna i den spanska lagstiftningen. Kommissionen anser att när det gäller definitionen av möjliga kostnader för finansiering av investeringarna, i nettoberäkningen av stödet, skall vinsterna från investeringarna räknas in. Denna aspekt följer punkt 37 i riktlinjerna. I enlighet med punkt 38 i riktlinjerna tas i de stödberättigande kostnaderna hänsyn till det större potentiella värdet av de återställda områdena. När det gäller återställandet av gruvorna begränsas de stödberättigande kostnaderna till kostnaderna för gruvdriften, vilka inbegriper personal, material och avskrivningar av nödvändiga maskiner för att undvika gas- och vätskeutsläpp från anläggningar under mark, för att hindra tillträde till farliga gruvanläggningar och förorening av vattendrag, samt för återvinning från avfallsupplag. Stödordningen följer här punkt 36 i riktlinjerna.
(47)

När det gäller Carsids produktionskostnader visar en undersökning som gjorts av CRU International Limited att Marcinelles kostnader år 2000 uppgick till 176,6 US-dollar, vilket innebär att de bara ligger 3 % över genomsnittet i Europa och 4 % över genomsnittet i världen. Denna undersökning grundade sig på en produktion på 1 650 kiloton, medan Carsids nuvarande produktion uppgår till 1 800 kiloton. En ökad produktion och en förbättrad produktivitet förklarar de minskade produktionskostnaderna för stålämnen, och de uppgår i idag till cirka […] euro per ton, det vill säga långt under det europeiska marknadspriset, som uppgår till cirka 225 euro per ton (inklusive transport).
(12)

Tetra började utveckla Tetra Fast redan 1996. Tetra fick 1996 schweiziskt patent på tekniken, 1997 europeiskt patent och vid tiden för den ursprungliga anmälan i Tetra I-förfarandet (18 maj 2001) hade företaget gjort minst ytterligare fyra patentansökningar. I slutet av 2000 hade företaget investerat mer än [0-10] miljoner euro i utvecklingen av Tetra Fast och en ytterligare investering på [0-10] miljoner euro planerades under det år som den ursprungliga anmälan gjordes. Under 2000 gjorde Tetra eller en uppdragstagare en undersökning avseende tekniken. Försök med tekniken gjordes också vid eller av universitet och forskningsinstitut under 2000 och 2001. Tetra erhöll säkerhetsgodkännande för tekniken år 2000 och inledde fältstudier ett par månader innan CO-formuläret lämnades in till kommissionen.
(31)

I artikel 87.2 i fördraget räknas vissa slag av stöd upp som är förenliga med fördraget. Med tanke på stödets natur och syfte och företagets geografiska läge är punkterna a, b och c inte tillämpliga på planen i fråga. I artikel 87.3 i fördraget räknas andra former av stöd upp som kan anses vara förenliga med den gemensamma marknaden. Kommissionen noterar att projektet är beläget i Ryton-on-Dunsmore som kan omfattas av det stöd som anges i artikel 87.3 c i fördraget, med ett regionalt tak på 10 % nettobidragsekvivalenter.
1. Vita rutor: Tillhandahållande av uppgifter är obligatoriskt. Uppskattningar kan användas även om de bör baseras på empiriska uppgifter och förklaras i beskrivningen av metodologin. 2. Ljust skuggade rutor: Tillhandahållande av uppgifter är obligatoriskt, men grova uppskattningar godtas. Dessa uppskattningar bör förklaras i beskrivningen av metodologin. 3. Mörkt skuggade rutor: Tillhandahållande av uppgifter är frivilligt. 4. Enligt detta beslut skall uppgifterna om materialåtervinning för plast inkludera allt material som materialåtervinns till plast. 5. Kolumn (c) inbegriper alla former av återvinning inklusive organisk materialåtervinning men exklusive materialåtervinning. 6. Kolumn (d) måste bli summan av kolumnerna (b) och (c). 7. Kolumn (f) inbegriper alla former av återvinning exklusive materialåtervinning och energiutvinning. 8. Kolumn (h) måste bli summan av kolumnerna (d), (e), (f) och (g). 9. Kvoten för återvinning eller förbränning i avfallsförbränningsanläggningar med energiutvinning i enlighet med artikel 6.1 i direktiv 94/62/EG: Kolumn (h)/kolumn (a). 10. Kvoten för materialåtervinning i enlighet med artikel 6.1 i direktiv 94/62/EG: Kolumn (d)/kolumn (a). 11. Uppgifterna för trä får inte användas för att utvärdera målet om minst 15 viktprocent för varje förpackningsmaterial, i enlighet med artikel 6.1 c i direktiv 94/62/EG, ändrat genom direktiv 2004/12/EG.
(147)

I tabell 1 redovisas uppgifter (37) för olika kategorier av företag i Gibraltar samt deras skatteplikt, mätt på vinst, enligt den föreslagna reformen. Det skall konstateras att även om skattskyldigheten för ett visst företag i vissa fall även kommer att fastställas av antalet anställda eller av användningen av egendom i affärsverksamheten, innebär den samlade effekten av de olika begränsningarna och tilläggsskatterna att olika totala skattenivåer, mätt på vinst, kommer att fastställas för olika sektorer i ekonomin. Tabell 1: Uppgifter för företag i Gibraltar Skattesats Antal Aktuell Efter reformen Alla företag (fördelning per sektor) 29 000 Finansiella tjänster 179 0–35 % 5–15 % (40) Försörjning 23 35 % 35 % Övriga 28 798 0–35 % 0–15 % Alla företag (fördelning per inkomst) 29 000 Med inkomst 10 400 0–35 % 0–15 % (38) Utan inkomst 18 600 – – Företag med inkomst (fördelning per status) 10 400 Ej undantagna 1 400 0–35 % 0–15 % (38) Undantagna 9 000 0 % 0–5 % (39) (40) Ej undantagna med inkomst (fördelning per vinst) 1 400 Gör vinst 540 0–35 % 0–15 % (38) Ingen vinst 500 – – Ej undantagna med inkomst (fördelning per status) 1 400 Kvalificerade 140 2–10 % (41) 0–15 % Ej kvalificerade 1 260 35 % (42) 0–15 % Företag inom försörjningssektorn 23 35 % 35 % Undantagna med inkomst (fördelning per sektor) 9 000 Finansiella tjänster 70 0 % 5 % (39) (40) Icke-finansiella tjänster 8 930 0 % 0 % (39)
(195)

För att bekräfta relevansen hos SIDE:s motstridiga kommentarer har kommissionen utifrån de uppgifter som SIDE och de franska myndigheterna lämnat sammanställt nedanstående jämförande tabeller 3a, 3b och 3c: Tabell 3a (ekonomiska uppgifter i euro) 1999 SIDE CELF — små beställningar CELF förutom små beställningar CELF — totalt Omsättning 818 297 329 204 10 027 299 10 358 503 Antal fakturor 2 187 9 688 13 210 22 898 Antal poster 27 470/27 978 21 978 263 080 285 058 Antal böcker 88 163 26 996 575 593 602 589 Antal kunder (55) Uppgift saknas 2 171 718 2 889 Genomsnittligt antal poster per faktura 13,07 2,26 20 12 Genomsnittligt antal böcker per post 3,21 1,22 2 2 Genomsnittligt antal exemplar per faktura 40,84 2,79 44 28 Genomsnittligt pris per sålt exemplar 9,09 12,19 17 17 Genomsnittligt värde per post 29,17 14,98 38 38 Genomsnittligt värde per kundkonto Uppgift saknas 151,84 13 968 3 585 Tabell 3b 2000 SIDE CELF — små beställningar CELF förutom små beställningar CELF — totalt Omsättning 1 021 831 301 604,53 11 151 915 11 480 519 Antal fakturor 2 069 8 763 12 565 21 448 Antal poster 29 006 20 387 258 124 278 511 Antal böcker 102 229 25 229 586 643 610 872 Antal kunder Uppgift saknas 2 007 631 2 638 Genomsnittligt antal poster per faktura 14,97 2,32 20 13 Genomsnittligt antal böcker per post 3,52 1,24 2 2 Genomsnittligt antal exemplar per faktura 52,75 2,87 46 28 Genomsnittligt pris per sålt exemplar 9,87 11,95 19 19 Genomsnittligt värde per post 29,17 14,79 43 41 Genomsnittligt värde per kundkonto Uppgift saknas 150,28 17 684 4 344 Tabell 3c 2001 SIDE CELF — små beställningar CELF förutom små beställningar CELF — totalt Omsättning 905 077 275 068 12 817 252 13 092 330 Antal fakturor 2 137 7 702 12 195 19 897 Antal beställningsposter 23 990 17 681 256 019 273 700 Antal böcker 105 518 21 853 590 278 512 129 Antal kunder Uppgift saknas 1 659 835 2 494 Genomsnittligt antal poster per faktura 11,23 2,30 21 14 Genomsnittligt antal böcker per post 4,27 1,24 2 2 Genomsnittligt antal exemplar per faktura 47,97 2,84 48 31 Genomsnittligt pris per sålt exemplar 8,66 12,59 22 21 Genomsnittligt värde per post 37,73 15,56 50 48 Genomsnittligt värde per kundkonto Uppgift saknas 165,80 15 360 5 250
1.

Genomförd undersökning på diagnostiklaboratorier a) Rutinprov Antal undersökta slaktgrupper Totalt antal ”socks samples” vid anläggningen Totalt antal prover från avföring uppsamlad med svabb vid slakt Totalt antal halsskinnsprover vid slakt Totalt antal prov Bakteriologisk undersökning av campylobacter b) Ytterligare provtagning vid anläggningen under tider med hög förekomst Antal undersökta anläggningar Totalt antal avföringsprover Bakteriologisk undersökning av campylobacter c) Ytterligare provtagning vid slakt under tider med hög förekomst Antal undersökta slaktgrupper Totalt antal blindtarmsprov Bakteriologisk undersökning av campylobacter d) Provtagning för räkning av campylobacter vid slakt Antal undersökta slaktgrupper Antal halsskinnsprov Antal prov från sköljvatten från hela slaktkroppen Totalt antal prov Bakteriologisk undersökning av campylobacter e) Provtagning för spårbarhetsundersökningar Antal PFGE-analyser (pulse field gel electrophoresis, pulsfälts-DNA-analyser) av campylobacter:
(2)

Trafikplikten gäller främst följande: — Följande 18 flyglinjer berörs: — Alghero–Rom och Rom–Alghero, — Alghero–Milano och Milano–Alghero, — Alghero–Bologna och Bologna–Alghero, — Alghero–Turin och Turin–Alghero, — Alghero–Pisa och Pisa–Alghero, — Cagliari–Rom och Rom–Cagliari, — Cagliari–Milano och Milano–Cagliari, — Cagliari–Bologna och Bologna–Cagliari, — Cagliari–Turin och Turin–Cagliari, — Cagliari–Pisa och Pisa–Cagliari, — Cagliari–Verona och Verona–Cagliari, — Cagliari–Neapel och Neapel–Cagliari, — Cagliari–Palermo och Palermo–Cagliari, — Olbia–Rom och Rom–Olbia, — Olbia–Milano och Milano–Olbia, — Olbia–Bologna och Bologna–Olbia, — Olbia–Turin och Turin–Olbia, — Olbia–Verona och Verona–Olbia. — Samtliga 18 flyglinjer och den allmänna trafikplikt som införts för dem utgör ett enda paket, vilket i sin helhet och fullständigt måste godtas av intresserade trafikföretag, utan någon som helst ersättning och oavsett art eller ursprung. — För att säkerställa att tjänsten utförs korrekt och kontinuerligt måste varje enskilt trafikföretag (eller ledande trafikföretag) som godtar den allmänna trafikplikten ställa en säkerhet avseende fullgörandet som skall uppgå till minst femton miljoner euro och som skall säkerställas genom bankgaranti för att aktiveras för minst fem miljoner euro vid första begäran därom och genom en försäkringsgaranti för resterande belopp. — Minsta antal flygningar, flygtiderna och tillhandahållen kapacitet för varje flyglinje framgår av avsnitt 2 ”2. DEN ALLMÄNNA TRAFIKPLIKTEN” i det meddelande om införande av allmän trafikplikt som har offentliggjorts i EUT C 306 av den 10 december 2004 och till vilket detta beslut uttryckligen hänvisar. — Flygplanens minsta kapacitet framgår av avsnitt 3 ”FLYGPLAN SOM SKALL ANVÄNDAS” i det meddelande om införande av allmän trafikplikt som har offentliggjorts i EUT C 306 av den 10 december 2004 och till vilket detta beslut uttryckligen hänvisar. — Prisstrukturen för samtliga berörda flyglinjer framgår av avsnitt 4 ”4. PRISER” i det meddelande om införande av allmän trafikplikt som har offentliggjorts i EUT C 306 av den 10 december 2004 och till vilket detta beslut uttryckligen hänvisar. — Enligt punkt 4.8 i meddelandet är de som bedriver verksamhet på de berörda flyglinjerna enligt lag bundna att tillämpa förmånliga priser (såsom de fastställs i avsnittet ”PRISER”) på bland annat följande passagerargrupper: — Personer födda på Sardinien, även om de inte är bosatta på Sardinien. — Make/maka och barn till personer födda på Sardinien. — Trafikplikten är tänkt att gälla från den 1 januari 2005 till den 31 december 2007. — De trafikföretag som avser att godta den allmänna trafikplikten måste inom 15 dagar från meddelandets offentliggörande i Europeiska unionens officiella tidning lägga fram ett formellt godtagande inför den behöriga italienska myndigheten.
(31)

Kommissionen fick in synpunkter från tre parter. En part, som bad att få vara anonym, kommenterade detta ärende tillsammans med ärende C 38/03 (f.d. NN 10/03) om statligt stöd (8). Den anmärkte att IZAR ägnar sig åt att bygga, reparera, underhålla och bygga om fritidsbåtar, särskilt lyxbåtar, och underströk att det undersökta stödet har skapat en allvarlig snedvridning på marknaden för fritidsbåtar och att IZAR:s militära varv i Cartagena och San Fernando används för detta ändamål. En annan kommentar kom in som också rörde ärende C 38/03 avseende Royal van Lent Shipyard Royal B.V., som bygger ”megayachter”. Företaget slår fast att de stöd som beviljats av spanska staten under de senaste åren har varit i högsta grad skadliga för många av konkurrenterna på denna marknad.
(71)

Som nämnts ovan, och i enlighet med de sektorsövergripande rambestämmelserna, anses en marknad vara vikande om den genomsnittliga årliga tillväxttakten för den synliga konsumtionen av dessa produkter under de senaste fem åren legat avsevärt under (mer än 10 %) genomsnittet för tillverkningsindustrin som helhet inom EES. Under perioden 1997–2002 hade tillverkningsindustrin inom EES en genomsnittstillväxt på 4,48 %. Eftersom den genomsnittliga tillväxten per år på marknaden för DRAM-minnen under den aktuella perioden låg över denna nivå, anser kommissionen att marknaden inte var vikande och konkurrensfaktorn fastställs till 1.
(3)

Enligt artikel 6.5 i direktiv 2002/96/EG kan behandlingen genomföras även utanför den berörda medlemsstaten eller utanför gemenskapen under förutsättning att avfallstransporten sker i enlighet med rådets förordning (EEG) nr 259/93 av den 1 februari 1993 om övervakning och kontroll av avfallstransporter inom, till och från Europeiska gemenskapen (2). Medlemsstater som skickar avfall som utgörs av eller innehåller elektriska eller elektroniska produkter för behandling i andra medlemsstater eller exporterar sådant avfall för behandling i tredjeländer bör kunna få räkna av den exporterade mängden från de mål som anges i artikel 7.2 i direktiv 2002/96/EG under förutsättning att avfallet samlats in av den exporterande medlemsstaten.
(188)

Kommissionen hänvisar emellertid till att minskningen av antalet arbetsplatser och stängningen av driftsställen enligt omstruktureringsplanen samtidigt var nödvändiga åtgärder för att öka effektiviteten. Den negativa trenden för omsättningens utveckling under omstruktureringsfasen kunde sedermera hejdas. Omsättningen på tjänsteleverantörsområdet uppgick redan under första kvartalet 2004 till 349 miljoner euro jämfört med 321 miljoner euro under första kvartalet 2003. Det skall också konstateras att antalet kunder har stabiliserat sig kring 4,2 miljoner för MobilCom. Under fjärde kvartalet 2003 översteg antalet nya kunder (426 000) antalet förlorade kunder (338 000) under samma period (19). Enligt information från företaget kan man visserligen fortfarande notera en stor benägenhet att byta leverantör på området för avtalskunder, vilket under de två första kvartalen 2004 återigen ledde till en svag minskning av antalet kunder. Totalt sett värvade dock MobilCom klart fler nya avtalskunder under de två första kvartalen 2004 än under motsvarande kvartal 2003. Enligt egna uppgifter hade MobilCom en marknadsandel på 10 % på området för nya kunder under första kvartalet 2004. (20)
(65)

Målet för avkastningen före skatt på 6 — 7 % (enligt den ursprungliga anmälan) respektive [...]* % (enligt den omarbetade planen på medellång sikt av den 24 juni 2003) för BGB 2006 är tillräckligt. Avkastningen före skatt för delstats- och sparbanker och för samtliga banker (Top 100) under perioden 1995 — 2000 i Tyskland rörde sig inom marginalerna 12,6 %—17,6 % respektive 13,0 %—16,5 %. Över tiden kan man dock notera en sjunkande avkastning på eget kapital före skatt. Detta gäller särskilt för delstats- och sparbanker där avkastningsnivån sjunkit från 17,6 % 1995 till 12,6 % 2000. På grund av den påföljande försämringen av konjunkturen och den stagnerande konsolideringen i Tyskland låg dessa tal under de följande åren på varaktigt lägre nivåer, och skulle under åren 2001 — 2006 för delstats- och sparbanker ligga mellan 7,0 % (2001) och 8,5 % (2006), medan de i hela banksektorn skulle röra sig mellan 9,9 % (2001) och 12,0 % (2006). För delstats- och sparbankerna begränsas återhämtningspotentialen starkt av såväl bortfallet av det institutionella ansvaret (Anstaltslast) och garantiansvaret (Gewährträgerhaftung) som Basel II-reglerna. Målet för avkastningen före skatt på 6 — 7 % (enligt den ursprungliga anmälan) respektive [...]* % (enligt den omarbetade planen på medellång sikt av den 24 juni 2003) kan inte direkt jämföras med avkastningen för konkurrerande kreditinstitut, eftersom BGB: s andel kärnkapital under omstruktureringsfasen innehåller en ”säkerhetsbuffert” för att säkra refinansieringen på kapitalmarknaden, en buffert som delvis skall kompensera den totala frånvaron av dolda reserver. Därför måste den framtida kärnkapitalkvoten på [...]* % vara klart högre än den genomsnittliga kvoten på 6,1 % för delstats- och sparbanker under perioden 1995 — 2000. Till följd av säkerhetsbufferten på omkring [...]* % sjunker — vid oförändrad vinst före skatt — avkastningen på eget kapital likaså med omkring [...]* % gentemot konkurrerande kreditinstitut, eftersom de uppnådda vinsterna före skatt ställs i relation till ett större eget kapital.
(3)

Parterna deltog i avtalet under följande perioder: a) Akzo Nobel Chemicals International BV, Akzo Nobel Polymer Chemicals BV och Akzo Nobel NV: 1 januari 1971–31 december 1999. b) Atofina SA: 1 januari 1971–31 december 1999. c) Peroxid Chemie GmbH & Co. KG: 1 januari 1971–31 december 1999. d) Degussa UK Holdings Limited: 1 september 1992–31 december 1999. e) Peroxidos Organicos SA: 31 december 1975–31 december 1999. f) AC Treuhand: 28 december 1993–31 december 1999.
(93)

För att det inte skall skapas störningar på den gemensamma marknaden, och med hänsyn till principerna enligt artikel 3.1 g i fördraget, måste undantag från bestämmelserna i artikel 87.1, enligt den definition som ges i artikel 87.3, vara föremål för en sträng tolkning vid granskningen av en stödordning eller av alla former av enskilda åtgärder. Med hänsyn till den ökade konkurrens som följer av avregleringen av lufttransporterna, måste kommissionen dessutom föra en sträng kontrollpolitik när det gäller statliga stöd, i syfte att undvika att dessa får bieffekter som strider mot det gemensamma intresset. — Punkterna a och c medger undantag för stöd för att främja eller underlätta utvecklingen i vissa regioner (19). Kommissionen noterar att regionen Girona inte är en region som omfattas av artikel 87.3 a och att detta undantag därför inte kan tillämpas. Kommissionen noterar vidare att provinsen Girona inte kan omfattas av undantaget från artikel 87.3 c i fördraget, med undantag för de administrativa enheter som är belägna i Pyrenéerna, vilka inte är relevanta i samband med det föreliggande ärendet. — Punkterna b och d är inte tillämpliga eftersom det inte handlar om stöd för att främja genomförandet av viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse, för att avhjälpa en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi eller för att främja kultur och bevara kulturarvet, och de spanska myndigheterna har inte heller åberopat detta undantag. — Det undantag som föreskrivs i punkt c rör stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter. Kommissionen anser att stöd som avser driften och inte främjande av en investering endast kan tillåtas i undantagsfall. Men den konstaterar att stöden varken är till för att främja miljömål eller utbildning. Kommissionen kan dessutom bevilja undantag om det rör sig om omstrukturering av ett företag. Detta är inte fallet för Intermed.
(14)

En tredje faktor som fick kommissionen att betvivla stödets förenlighet med den gemensamma marknaden var det faktum att enligt uppgift från de italienska myndigheterna var den genomsnittliga produktionen av persikor och nektariner under 2002 större än under de tre föregående åren. I punkt 11.3 i riktlinjerna anges emellertid att stöd endast är tillåtet om skadornas omfattning når upp till en viss tröskel, nämligen 20 % av den normala produktionen i mindre gynnade områden och 30 % i övriga områden (som anges i skäl 9 var genomsnittsproduktionen i regionen under de tre åren före den aktuella krisen totalt 144 692 ton, varav 86 059 ton persikor och 58 633 ton nektariner. Under 2002 beräknades produktionen till 147 300 ton, varav 86 300 ton persikor och 61 000 ton nektariner).
—

om stödet endast är avsett att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer och om det finns risk för överkompensation av enskilda stödmottagare. Det är möjligt att visa att det inte är säkert att det finns en koppling mellan stöd och skada då stödordningen fungerar så att ett företag som rent faktiskt drabbats av en skada som orsakats av en naturkatastrof inte med nödvändighet får stöd. Det är inte säkert att ett företag som gör en investering för att avhjälpa en skada som orsakats av en naturkatastrof får stöd om investeringskostnaden ligger under genomsnittet för de investeringar som gjorts under de senaste fem åren. Stöd beviljas inte heller företag som gör en investering för att avhjälpa en skada som orsakats av en naturkatastrof under ett visst år om företaget under det redovisningsåret gått med förlust.