Kommissionens beslut

av den 20 december 2001

om ett förfarande enligt artikel 81 i EG-fördraget och artikel 53 i EES-avtalet

Ärende COMP/E-1/36.212 - Självkopierande papper

(delgivet med nr K(2001) 4573)

(Endast de engelska, franska, tyska och spanska texterna är giltiga)

(Text av betydelse för EES)

(2004/337/EG)

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

>Plats för tabell>

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT,

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet,

med beaktande av rådets förordning nr 17 av den 6 februari 1962, Första förordningen om tillämpning av fördragets artiklar 85 och 86(1) senast ändrad genom förordning (EG) nr 1216/1999(2), och särskilt artiklarna 3 och 15 i denna,

med beaktande av kommissionens beslut av den 26 juli 2000 om att inleda ett förfarande i ärendet,

efter att ha gett de berörda företagen tillfälle att yttra sig om kommissionens invändningar enligt artikel 19.1 i förordning nr 17 och kommissionens förordning (EG) nr 2842/98 av den 22 december 1998 om hörande av parter i vissa förfaranden enligt artiklarna 85 och 86 i EG-fördraget(3),

efter samråd med Rådgivande kommittén för kartell- och monopolfrågor,

med beaktande av förhörsombudets slutrapport i detta ärende(4), och

av följande skäl:

1 DEL I - SAKFÖRHÅLLANDEN

1.1 SAMMANFATTNING AV ÖVERTRÄDELSEN

(1) Följande företag, som detta beslut riktar sig till, har begått överträdelser mot artikel 81 i EG-fördraget och artikel 53 i EES-avtalet:

- Arjo Wiggins Appleton Limited (AWA)

- Bolloré

- Carrs Paper Ltd (Carrs)

- Distribuidora Vizcaína de Papeles S.L. (Divipa)

- Mitsubishi HiTech Paper Bielefeld GmbH (MHTP)

- Papelera Guipuzoana de Zicuñaga SA (Zicuñaga)

- Papeteries Mougeot SA (Mougeot)

- Papierfabrik August Koehler AG (Koehler)

- Sappi Limited (Sappi)

- Torraspapel SA (Torraspapel)

- Zanders Feinpapiere AG (Zanders).

(2) Överträdelsen består av att medlemmarna i Association of European Manufacturers of Carbonless Paper (AEMCP) och tre andra europeiska producenter och/eller distributörer av självkopierande papper deltagit i fortlöpande avtal och/eller samordnade förfaranden, som täcker hela gemenskapen och EES, och som strider mot artikel 81.1 i fördraget och artikel 53.1 i EES-avtalet (från januari 1994). Genom dessa avtal och samordnade förfaranden har de fastställt prishöjningar, fördelat försäljningskvoter och fastställt marknadsandelar samt inrättat mekanismer för att övervaka det konkurrensbegränsande avtalets genomförande.

(3)

>Plats för tabell>

1.2 BRANSCHEN FÖR SJÄLVKOPIERANDE PAPPER

1.2.1 PRODUKTEN

(4) Den produkt som detta ärende gäller är självkopierande papper. Självkopierande papper används för mångfaldig kopiering av dokument och tillverkas av en pappersbas som bestryks med kemiska produkter(5).

(5) Principen bakom självkopierande papper är därmed att få en kopia när två kompletterande skikt reagerar vid trycket från en penna eller pressas samman i en datorskrivare eller i en skrivmaskin. Det första skiktet, det färgavgivande skiktet (coated back, CB), består av mikrokapslar som innehåller färgpigment. Vid tryck eller sammanpressning punkteras mikrokapslarna och färgpigmentet frigörs och absorberas därefter av det andra skiktet, det mottagande skiktet (coated front, CF). CF-skiktet tillverkas av en reaktiv substans (eller "naturlera") som reagerar med färgpigmentet för att ge ett tydligt bildtryck.

(6) Följande typer av självkopierande papper finns(6):

- CB (coated back) är ett självkopierande papper bestruket med ett färgavgivande skikt som innehåller mikrokapslar. Denna sorts självkopierande papper används som överark i blankettsetet. Det finns tillgängligt i standardkvalitet, för optisk läsning, eller bestryks med ett tunt skikt på baksidan för att ge ett bättre bildtryck.

- CFB (coated front and back) är ett självkopierande papper som på framsidan är bestruket med en reaktiv substans, avsedd att agera som en kemisk katalysator, och som på baksidan är bestruket med mikrokapslar. Denna typ av självkopierande papper används som mellanliggande ark eller som ett av flera mellanliggande pappersark. Det utgör den centrala delen i blankettsetet, den som mottar och avger kopian. Det är det mest ömtåliga arket och finns tillgängligt i standardkvalitet, men också för vissa speciella användningsområden.

- CF (coated front) är ett självkopierande papper som används som underark och som på framsidan är bestruket med ett mottagande lager reaktiv substans, men utan mikrokapslar på baksidan som punkteras vid tryck. Detta ark är inte annorlunda än ordinärt papper, åtminstone vad gäller dess behandling, och det är mindre ömtåligt än de andra arken som ingår i setet. Denna typ finns tillgänglig i standardkvalitet, för optisk läsning, mottagande på båda sidor och för speciella användningsområden.

(7) Var och en av de tre sorterna av självkopierande papper finns tillgängliga i vitt och andra färger, särskilt blått, rosa, gult och grönt. Från dessa sorters självkopierande papper kan man göra olika blankettset genom att sätta in självkopierande papper av ett eller annat slag efter behov.

(8) Själva det självkopierande papperets sammansättning gör det nödvändigt att behandla det omsorgsfullt och skydda det från tryck. Det gör det nödvändigt att vidta försiktighetsåtgärder vid transport, lagring och tryckning. Med nuvarande teknik kan självkopierande papper limmas, vikas, kombineras med andra baser (kartong, papper, kol, plast), vid behov göras mindre ömtåligt, märkas med blyertspenna, kulspetspenna, skrivmaskin, datorskrivare, fax eller kopieringsapparat, tillverkas som ordinära eller självseparerande blanketter, för användningsområden som kräver optisk läsning, osv.

(9) Kontorsblanketter(7) har alltid varit det största enskilda användningsområdet för självkopierande papper, med över 90 % av den totala konsumtionen(8). Andra användningsområden för självkopierande papper är på rulle(9).

(10) Självkopierande papper säljs på rulle (80 %) och i ark (20 %)(10). De flesta producenterna av självkopierande papper tillgodoser efterfrågan på ark genom att skära papperet på rulle till ark, medan vissa små specialiserade producenter direkt tillverkar produkterna i ark(11).

(11) Carrs gör gällande att självkopierande papper på rulle och i form av ark utgör skilda relevanta produktmarknader. Carrs hävdar att "i kommersiellt avseende är marknaden för papper i ark helt skild från den för papper på rulle - både vad gäller produktionskostnader, prissättning och distributionskanaler". Carrs anser också att det finns betydande skillnader mellan papper på rulle och i ark, vilket i Carrs fall kan bevisas genom de tekniska specifikationsskillnaderna när det gäller deras tillverkning av självkopierande papper i ark, Signal Plus. För Carrs har skillnaden mellan papper på rulle och i ark uppstått genom en förståelse för produkternas slutanvändning och slutanvändarnas behov. Detta innebär i slutändan förståelse för villkoren vid tryckning och den typ av utrustning som används(12).

(12) I tryckerierna används två typer av tryckpressar: rullmatade och arkmatade. Vid rullmatning dras en löpande bana genom pressen från en pappersrulle. Vid arkmatning pressas arken genom tryckpressen. Enligt Carrs kräver arkmatning pappersark som är hårdare och mer trycktåliga än vid rullmatning för att få mindre pappersspill och uppnå högre hastighet. Carrs anger att de flesta tryckerier tenderar att använda endera rullmatning eller arkmatning, men inte båda. Enligt Carrs är det inte möjligt för ett tryckeri att reagera på några förändringar när det gäller förhållandet mellan priset på papper i ark och på rulle genom att byta från den ena till den andra. Det gör också gällande att det inte är ett lönsamt alternativ för de tryckerier som använder arkmatning att skära papper i ark från papper på rulle(13).

(13) Kommissionen drar slutsatsen att eftersom kartellen täcker både självkopierande papper på rulle och i ark, är det i detta ärende inte nödvändigt att ytterligare definiera produktmarknaden.

1.2.2 MARKNADEN FÖR SJÄLVKOPIERANDE PAPPER

1.2.2.1 Utbud

(14) Produktionen av självkopierande papper i Europa domineras i allt högre grad av ett relativt litet antal stora producenter då de mindre leverantörerna dragit sig tillbaka från marknaden(14). I EES tillhör alla stora producenter Association of European Manufacturers of Carbonless Paper (nedan kallat AEMCP). Vid tidpunkten för den överträdelse som bedöms här var följande företag medlemmar i AEMCP: Arjo Wiggins Appleton (AWA), Cartiere Sottrici Binda, Copigraph(15), Papierfabrik August Koehler, Papeteries Mougeot, Stora Feldmühle (senare Stora Carbonless Paper och i dag Mitsubishi HiTech Paper Bielefeld)(16), Zanders Feinpapiere, Sappi(17) och Torraspapel. Dessa tillverkare gynnas i stor utsträckning av en integrerad produktion av baspapper och kemikalier.

(15) Enligt rapporten från MHA, som utarbetades för AEMCP 1996, var storleken på EU:s marknad för självkopierande papper ungefär 850 miljoner ecu under 1995. I rapporten beräknades för samma år den västeuropeiska (EES och Schweiz) produktionskapaciteten för självkopierande papper till 1010000 ton, varav medlemmarna i AEMCP producerade 890000 ton (dvs. 88 %). När den östeuropeiska produktionskapaciteten läggs till den siffran blir den totala europeiska kapaciteten 1035000 ton(18).

(16) Vid tidpunkten för överträdelsen hade medlemmarna i AEMCP tillsammans 85-90 % av försäljningen av självkopierande papper inom det område som 1994 blev EES. De uppskattade marknadsandelarna för vart och ett av företagen (utom för Binda som sedan 1993 inte längre är aktivt på marknaden) anges i tabell 1 a.

TABELL 1 a

AEMCP-medlemmarnas marknadsandelar under 1995, som grundas på Sappis och AWA:s uppskattningar((Sidorna 217 (Sappis handling), 3262 och 3265 (AWA:s handling) i undersökningen.))

>Plats för tabell>

(17) Utöver medlemmarna i AEMCP finns ett antal små icke-integrerade producenter, inklusive blankettryckerier som producerar för eget behov eller som främst levererar till lokala marknader och köper baspapper ("upplag") och kemikalier från andra leverantörer(19). De största icke-medlemsföretagen i AEMCP inkluderar Carrs (Förenade kungariket), Fabriano (Italien), Hauffe (Tyskland), Bartsch (Tyskland), Zicuñaga (Spanien) och Divipa (Spanien). Detta beslut riktar sig också till tre av dessa små producenter, nämligen Carrs, Divipa och Zicuñaga. Dessutom tillverkar två östeuropeiska företag självkopierande papper, nämligen Aero (Slovenien) och Krkonosské (Tjeckien)(20).

(18) I tabell 1 b presenteras för år 2000 den totala storleken på varje företag som detta beslut riktar sig till, samt uppgifter om deras relativa storlek på EES-marknaden för självkopierande papper under 1994 och 1995. Siffrorna grundas på företagens svar på kommissionens begäran om upplysningar och på uppskattningar(21).

TABELL 1 b

Storleken på de företag som beslutet riktar sig till och deras relativa storlek på EES-marknaden för självkopierande papper((All omsättning som nämns i detta beslut ges i relevant inhemsk valuta och i ecu eller euro. De omräkningskurser som används för beräkningen av euro är de årliga officiella genomsnittliga kurserna (eller, i förekommande fall, de månatliga kurserna) som kommissionen offentliggör för beräkning av omsättningar.))

>Plats för tabell>

1.2.2.2 Efterfrågan

(19) De största kunderna inom sektorn för självkopierande papper är tryckerier, som omvandlar självkopierande papper till kontorsblanketter och papper på rulle. Vissa tryckerier använder papper på rulle och andra i ark. Under 1995 beräknades antalet tryckerier med rullmatning i Europa till 2000 och antalet tryckerier med arkmatning till 47000(22).

(20) Papper på rulle säljs endera direkt till tryckerierna med rullmatning eller genom grossister, medan papper i ark främst säljs genom grossister.

(21) Enligt Sappi har grossisterna stort marknadsinflytande, vilket främst beror på en strukturell överkapacitet(23). Grossisterna kräver enhetliga och regelbundna leveranser. De kräver också korta leveranstider och att leveranserna anpassas till deras behov vad gäller form och storlek för att de skall kunna minska sina egna lager(24). Carrs förklarar att företagets egna erfarenheter är att grossisterna så snart det är möjligt generellt försöker höja priserna inom arkverksamheten och uppmuntrar producenten att höja sina priser(25).

(22) Då självkopierande papper är en märkesvara finns det en stark förbindelse mellan leverantörerna och grossisterna. Leverantörerna tenderar att ha en långsiktig förbindelse med sina grossister. Det beror åtminstone delvis på de höga kostnaderna för att byta grossist på grund av de lager dessa håller och investeringarna för att marknadsföra ett varumärke(26).

(23) Enligt Sappi utför särskilt AWA, Stora och Torraspapel delar eller hela distributionsfunktionen själva eller genom egna grossister. Vissa små producenter, som främst levererar till de lokala marknaderna, säljer tillika direkt till kunderna. Övriga producenter av självkopierande papper säljer främst till oberoende grossister(27).

1.2.2.3 Utveckling av utbud och efterfrågan i Västeuropa 1990-1996

(24) Marknaden för självkopierande papper i Västeuropa karaktäriseras av strukturell överkapacitet. Under 1995 var kapacitetsutnyttjandegraden 65 %(28). Kapaciteten har inte ökat under det senaste årtiondet. Efterfrågan sjönk däremot under mitten av 1990-talet och denna nedgång förväntades fortsätta(29).

(25) Efterfrågan på självkopierande papper ökade snabbt under 1980-talet eftersom det ersatte engångskarbon (OTC). Då den europeiska marknaden har mognat genomförs transaktionerna i ökad utsträckning med elektroniska hjälpmedel, vilket har minskat efterfrågan. Under 1990 nådde konsumtionen av självkopierande papper i Västeuropa (det område som 1994 blev EES samt Schweiz) lite över 700000 ton. Därefter minskade efterfrågan till en nivå där den stod stilla, och under 1995 och 1996 började efterfrågan sjunka(30).

(26) Under mitten på 1990-talet var konsumtionen högst i Tyskland, följt av Frankrike och Förenade kungariket på delad andra plats. Italien var den fjärde största konsumenten i Europa med Benelux-länderna på femte plats(31).

(27) Under 1990-talet karaktäriserades konsumtionen i Västeuropa av tillfälliga kraftiga fluktuationer. Den mest dramatiska av dessa inträffade under 1994/1995 och under hösten 1996. Enligt en undersökning som Mikulski Hall Associates genomförde för AEMCP:s räkning under 1996 var det "allmänt accepterat att dessa fluktuationer i stor utsträckning berodde på förändringar i lagerinvesteringarna, som främst berodde på ändrade prisnivåer". I undersökningen utpekades emellertid inte några särskilda förändringar av villkoren i efterfrågan eller utbud som skulle kunna förklara dessa fluktuationer. Den enda utveckling som klart kan skönjas i undersökningen är att tillväxten av efterfrågan på självkopierande papper i Västeuropa under ett antal år varit begränsad. I undersökningen uppmärksammas framför allt trenden mot en minskning av antalet kopior av flerbladsblanketter med många ark. Den faktor som mest bidrog till att begränsa efterfrågan på självkopierande papper var dock det minskade behovet av flerbladsblanketter med många ark till följd av den ökade användningen av elektronisk datautväxling (EDI), elektroniska medier och streckkoder, kombinerat med övergången till "non-impact printing", dvs. "beröringsfri" eller "anslagsfri" tryckning (med laserutskrift eller bläckstråle)(32).

(28) I Västeuropa låg AEMCP-leverantörernas totala leveranser mellan 1990 och 1996 ganska stabilt på exakt 600000 ton, medan de volymer som levererades av producenter som inte tillhörde AEMCP föll från 112000 ton under 1990 till något över 70000 ton under 1996. Importen från länder utanför Västeuropa halverades under samma period(33). Under 1990 var importandelen 1,4 %, medan den under 1996 hade sjunkit till omkring 0,7 %. I tabell 2 sammanfattas förändringarna i leveranserna till och konsumtionen på den europeiska marknaden(34).

TABELL 2

Leveranser och konsumtion av självkopierande papper: Västeuropa 1990-1996

>Plats för tabell>

Källa:

MHA:s rapport, december 1996.

1.2.2.4 Handeln mellan medlemsstaterna

(29) Inom EES är produktionen av självkopierande papper koncentrerad och pappersbruken belägna i fem av gemenskapens medlemsstater: Belgien, Frankrike, Tyskland, Spanien och Förenade kungariket. Generellt säljer dock producenterna över hela EES och transportkostnaderna förefaller inte hindra handeln inom detta område(35).

(30) Kommissionen förfogar över detaljerade uppgifter om försäljningen inom det territorium som 1994 blev EES (per land) och som täcker merparten av kartellens referensperiod, för följande företag: AWA, Divipa, Koehler, Mougeot, Sappi, Stora, Torraspapel, Zanders och Zicuñaga(36). Uppgifterna visar att över 56 % av dessa företags totala försäljning inom EES vid tidpunkten för överträdelsen gjordes utanför deras respektive inhemska marknader (dvs. de länder där deras produktionsanläggningar fanns).

(31) Kartellperioden kännetecknades också av betydande handelsflöden mellan gemenskapen och olika Efta-länder. Under 1994 såldes stora kvantiteter självkopierande papper till Österrike, Finland och Sverige. Från 1994 och framåt förekom också handelsflöden med Island och Norge. Betydande handelsflöden över gränserna förekommer därmed inom hela EES.

1.2.3 TILLVERKARE

1.2.3.1 Arjo Wiggins Appleton

(32) Arjo Wiggins Appleton p.l.c. ombildades den 29 november 2001 till Arjo Wiggins Appleton Limited. Det är moderbolag (nedan kallat AWA) till gruppen Arjo Wiggins som består av mer än 150 dotterbolag över hela världen och är, bland annat, verksamt inom tillverkning och distribution av självkopierande papper, termopapper, finpapper, bestruket papper och specialpapper. Det har omfattande verksamhet i hela Europa och i Nordamerika, samt har affärsintressen i andra delar av världen. Gruppen är världens största tillverkare av självkopierande papper med andelar på över 30 % av den europeiska marknaden och 50 % av den nordamerikanska marknaden. Verksamheten för självkopierande papper organiserades under namnet Arjo Wiggins Carbonless Paper Operation (CPO) fram till 1998 när affärsenheten Carbonless & Thermal division bildades. AWA har pappersbruk för självkopierande papper i Belgien, Frankrike och Förenade kungariket.

1.2.3.2 Binda

(33) Cartiere Sottrici Binda, som i maj 1996 döptes om till Binda S.p.A., producerade självkopierande papper fram till oktober 1993. Vid denna tidpunkt upphörde Binda med sin produktion och kom överens med AWA om olika försäljningsalternativ av sitt varumärke "Biplura" samt försäljning av flera av de maskiner som användes vid produktionen av självkopierande papper. Dessa alternativ har inte utnyttjats fullt ut och AWA förvärvade 1995 varumärket "Biplura" och en maskin från Binda. Binda fortsatte att producera releasepapper och gjutbestruket papper fram till augusti 1998 då det gick i konkurs(37).

(34) I detta beslut nämns Binda i avsikt att ge en beskrivning av den faktiska situationen. Men eftersom företaget inte längre finns och det inte heller finns någon juridisk eller ekonomisk efterträdare är det inte möjligt för kommissionen att rikta detta beslut till någon juridisk eller fysisk person som kan göras ansvarig för Bindas beteende fram till oktober 1993.

1.2.3.3 Carrs

(35) Carrs Paper Limited (Carrs) har sitt säte registrerat i West Midlands i Förenade kungariket. Företagets direkta moderbolag är Carrs (Birmingham) Limited, som är ett aktiebolag registrerat i England och Wales. Carrs producerar och säljer självkopierande papper (nästan uteslutande ark) i Förenade kungariket och exporterar huvudsakligen till Irland och Danmark.

(36) Carrs har varit en innovatör på marknaden för självkopierande papper och ledde omvandlingen från blått till svart självkopierande papper under 1983. Det var först med att lansera laser-/kopieringskvaliteter under 1991. Under 1992 lanserade det varumärket Signal Plus, en produkt det marknadsförde som det första tryck- och utskriftsvänliga självkopierande papperet.

1.2.3.4 Copigraph

(37) Copigraph SA var ett helägt dotterbolag till ett franskt företag, Bolloré SA (tidigare Bolloré Technologies SA), fram till november 1998 när AWA förvärvade det. Copigraph SA var en del av Bollorés specialpappersdivision. Bolloré producerade baspapper i sitt pappersbruk i Thonon, som beströks i Thonon, på Copigraphs anläggningar i Malesherbes i Frankrike och på Wülfraths anläggningar som ägs av Eupaco grafische Papiere GmbH & Co KG i Tyskland (Bolloré förvärvade Eupaco 1992 och lade ned sina bestrykningsanläggningar 1995)(38). När Copigraph sålde det färdiga självkopierande papperet var dess huvudsakliga marknader inom EES Frankrike och Tyskland.

1.2.3.5 Divipa

(38) Distribuidora Vizcaína de Papeles S.L. (Divipa) är ett spanskt företag som köper stora rullar självkopierande papper och omvandlar dem till ark och mindre rullar för försäljning i Spanien.

1.2.3.6 Koehler

(39) Papierfabrik August Koehler AG, med säte registrerat i Oberkirch, Tyskland, är moderbolag till den privatägda Koehlerkoncernen, och äger hela kapitalet i Reacto Papier GmbH i Hannover och Koehler Kehl GmbH i Kehl. Koehler producerar självkopierande papper, finpapper och termopapper.

1.2.3.7 Mougeot

(40) Papeteries Mougeot SA (Mougeot) är ett franskt företag registrerat i Laval-sur-Vologne i Vosges i Frankrike, och som kontrolleras av familjen [...](39). Mougeot producerar självkopierande papper i Frankrike och dess största exportmarknader är Förenade kungariket, Tyskland och Österrike. Utöver självkopierande papper producerar Mougeot sanitets- och hushållspapper samt blöjor som säljs under distributörernas varumärken.

1.2.3.8 Sappi

(41) Sappi Limited (Sappi) är ett internationellt företag registrerat i Sydafrika. Det är moderbolag till företagen i Sappikoncernen.

(42) Sappi gick in på den europeiska marknaden för självkopierande papper 1990 genom förvärvet av anläggningen Transcript från DRG i Förenade kungariket. Efter att ha trätt in på marknaden bedrev det verksamhet i Europa genom sitt dotterbolag Sappi UK Limited som 1993 bildade en europeisk försäljningsorganisation i form av ett gemensamt företag, Sappi Europe SA, tillsammans med ett annat dotterbolag till Sappi Limited (Hannoversche Papierfabriken Alfeld-Gronau AG). Från maj 1995 var Sappi Europe Limited det europeiska holdingbolag till vilket Sappi UK Limited och Hannoversche Papierfabriken Alfeld-Gronau rapporterade(40). I april 1998, efter förvärvet av KNP Leykam (Europas största tillverkare av bestruket träfritt papper), omstrukturerades Sappikoncernen och drivs nu som två affärsenheter, Sappi Fine Paper plc och Sappi Forest Products. Kärnverksamheterna i Sappi Fine Paper är bestruket och obestruket träfritt papper, mekaniskt papper, bestruket och obestruket specialpapper samt releasepapper. Sappi Fine Papers verksamheter drivs genom tre regionala dotterbolag, Sappi Fine Paper Europe, North America och South Africa. Sappis pappersbruk för självkopierande papper, Transcript, ägs av Sappi UK Limited som är ett dotterbolag till Sappi Fine Paper plc.

1.2.3.9 Stora

(43) Under 1990 övertogs den tyska papperstillverkaren Feldmühle Aktiengesellschaft av Stora Kopparbergs Bergslags AB, en internationell industrikoncern registrerad i Sverige som är verksam inom produktion och försäljning av skogsindustriprodukter, särskilt papper, kartong, massa och sågat timmer. Stora Feldmühle var ett helägt dotterbolag till Stora Kopparbergs Bergslags AB. Fram till slutet av 1992 bedrevs koncernens verksamhet inom sektorn för självkopierande papper direkt av Stora Feldmühle AG som var medlem i AEMCP. Under början på 1993 överläts verksamheten till ett nytt helägt dotterbolag till Stora Feldmühle, som kallades Stora Carbonless Paper GmbH (SCP). Stora Carbonless Paper GmbH producerar självkopierande papper i Tyskland som säljs i hela Europa.

(44) I november 1998 godkände kommissionen en koncentration mellan Stora Kopparbergs Bergslags AB och en finsk skogsindustrikoncern, Enso Oyj. Till följd av sammanslagningen förvärvade Enso Oyj hela aktiekapitalet i Stora Kopparbergs Bergslags AB. Den nya affärsenheten, Stora Enso Oyj (Stora Enso), inledde sin verksamhet under slutet av 1998(41).

(45) Omedelbart efter det att sammanslagningen avslutats sålde Stora Enso ett majoritetsinnehav i sitt dotterbolag för självkopierande papper Stora Carbonless Paper till Mitsubishi Paper Mills Ltd, och ett minoritetsinnehav till Mitsubishi Corporation, med verkan från den 31 december 1998. Stora Enso har fortfarande ett minoritetsinnehav i Stora Carbonless Paper GmbH, som efter transaktionen ändrade namn till Mitsubishi HiTech Paper Bielefeld GmbH.

1.2.3.10 Torraspapel

(46) Torraspapelkoncernen (Torraspapel) är främst verksam inom tillverkning och försäljning av högkvalitativa pappersprodukter för tryck och utskrift, skrift och andra användningsområden. Gruppens moderföretag är Torraspapel SA. Gruppens verksamhet inom sektorn för självkopierande papper drivs av ett helägt dotterbolag, Sarriopapel y Celulosa SA (Sarrió), som har ett driftsställe i Leitza i Spanien. Gruppen hade ingen produktion av självkopierande papper fram till 1991, när Grupo Torras SA (dåvarande moderbolag till Torraspapelkoncernen) genom sitt dotterbolag Sarriopapel y Celulosa, förvärvade hela den del av Sarrió SA:s verksamhet som inte inkluderar kartongtillverkning(42).

(47) Under 1999 förvärvade CVC Group, en privat riskkapitalförvaltare som erbjuder kapitalförvaltning och investeringsrådgivning, ensam kontrollen över Torraspapel (ärende COMP M.1728). CVC bedrev ingen verksamhet på marknaden för självkopierande papper före förvärvet.

(48) Gruppen är marknadsledande på pappersmarknaderna i Spanien och har en stark marknadsställning i Portugal, Frankrike, Tyskland, Italien och Förenade kungariket.

1.2.3.11 Zanders

(49) Zanders Feinpapiere AG (Zanders) är ett tyskt företag med säte i Bergisch Gladbach och med produktionsanläggningar i Bergisch Gladbach och Düren, båda i Tyskland. Zanders producerar främst bestruket papper, kartong, självkopierande papper och specialpapper.

(50) Fram till januari 2001 tillhörde Zanders det amerikanska skogs- och pappersproduktsföretaget International Paper, och ingick i dess internationella affärsenhet. International Papers tyska dotterbolag International Paper Deutschland Inc. & Co. Holdings KG ägde ungefär 72 % av aktierna i Zanders. International Paper rankas bland världens största producenter av högkvalitativt papper för tryck och utskrift samt skrivpapper.

(51) Den 14 november 2000 mottog kommissionen en anmälan om en föreslagen koncentration där Metsä-Serla Corporation, ett finskt skogsindustriföretag, hade för avsikt att förvärva Zanders Feinpapiere AG (ärende COMP/M.2245-Metsä-Serla/Zanders). Kommissionen godkände koncentrationen i december 2000. Den 3 januari 2001 genomförde Metsä-Serla och International Paper Metsä-Serlas förvärv av kontrollen av Zanders. Den 6 april 2001 bytte Metsä-Serla namn till M-real.

1.2.3.12 Zicuñaga

(52) Papelera Guipuzcoana de Zicuñaga SA (Zicuñaga) tillhör den Madridbaserade Iberpapelkoncernen. Iberpapel Gestión SA, som bildades 1997, är holding- och moderbolag till koncernen, som bedriver olika verksamheter inom pappersindustrin. Zicuñaga äger hela Papeteries de l'Atlantique SA, som är beläget i Hendaye i Frankrike och som sedan 1992 producerar självkopierande papper.

1.2.4 THE ASSOCIATION OF EUROPEAN MANUFACTURERS OF CARBONLESS PAPER - AEMCP

(53) AEMCP bildades av nio företag 1981(43). Det bedrev sin verksamhet som en produktgrupp som ingick i European Paper Institute (EPI) fram till början på 1990-talet, då EPI slogs samman med CEPAC, en annan av pappersindustrins branschorganisationer, och bildade Confederation of the European Paper Industries (CEPI). Efter denna sammanslagning inledde dåvarande ordföranden för AEMCP, [en anställd vid AWA]*, en "rekonstruering" av organisationen i syfte att formellt och lagligt etablera organisationen i Belgien. Följaktligen undertecknade följande företag den 13 september 1993 organisationens nya bolagsordning: Arjo Wiggins Appleton plc, Copigraph SA, Koehler AG, Papeteries Mougeot SA, Alfred Rose, Sappi Europe Ltd, Stora Feldmühle AG, Torraspapel SA och Zanders Feinpapiere AG. Branschorganisationen godkändes som internationell organisation enligt belgisk lagstiftning 1994.

1.3 FÖRFARANDE

1.3.1 ÄRENDETS URSPRUNG

(54) Hösten 1996 lämnade pappersproduktkoncernen Sappi till kommissionen upplysningar och handlingar som gav den orsak att misstänka att det fanns eller hade funnits en hemlig priskartell inom sektorn för självkopierande papper, där Sappi var verksamt som tillverkare. Sappi åberopade bestämmelserna i kommissionens meddelande om befrielse från eller nedsättning av böter i kartellärenden (Leniency Notice(44)).

1.3.2 UNDERSÖKNINGARNA

(55) Efter det att Sappis lagt fram upplysningarna fattade kommissionen den 23 januari 1997 beslut om att ett flertal producenter av självkopierande papper skulle undersökas enligt artikel 14.3 i förordning nr 17. Dessa undersökningar genomfördes den 18 och 19 februari 1997 i lokalerna hos följande företag: Arjo Wiggins Belgium SA, Papeteries Mougeot SA, Torraspapel SA, Sarriopapel y Celulosa SA och Grupo Torras SA.

(56) Undersökningarna enligt artikel 14.2 i förordning nr 17 genomfördes mellan juli och december 1997 i lokalerna hos följande företag

- den 2, 3 och 4 juli hos Sappi Limited, Sappi Europe Limited och Sappi (UK) Limited,

- den 21 och 22 oktober 1997 hos Arjo Wiggins Appleton P.L.C., Arjo Wiggins Europe Holdings Ltd., Arjo Wiggins SA och dess dotterbolag Guerimand SA,

- den 23 och 24 oktober 1997 hos Papeteries Mougeot SA,

- den 6 och 7 november 1997 hos Torraspapel SA och Sarriopapel y Celulosa SA,

- den 20 och 21 november 1997 hos Unipapel, Sociedade Comercial de Celulose e Papel Lda,

- den 4 och 5 december 1997 hos Stora Carbonless Paper GmbH, och

- den 9 och 10 december 1997 hos Papierfabrik August Koehler AG.

(57) Genom en ömsesidig överenskommelse med Sappi gjordes ett besök på kontoret hos Sappis dotterbolag, Sappi Europe SA, i Bryssel den 25 juli 1997.

1.3.3 BEGÄRAN OM UPPLYSNINGAR

(58) Den 8 mars 1999 riktade kommissionen en begäran om upplysningar enligt artikel 11 i förordning nr 17 till Arjo Wiggins Appleton plc, Papeteries Mougeot S.A., Torraspapel S.A., Cartiere Sottrici Binda S.p.A., Carrs Paper Ltd, Distribuidora Vizcaína de Papeles S.L., Ekman Iberica S.A. och Papelera Guipuzcoana de Zicuñaga S.A. Den 15 mars 1999 riktades också en begäran om upplysningar enligt artikel 11 i förordning nr 17 till Papierfabrik August Koehler AG, Stora Carbonless Paper GmbH och Zanders Feinpapiere AG, och den 20 december 1999 till Copigraph S.A.

(59) En kompletterande begäran om upplysningar enligt artikel 11 i förordning nr 17 sändes till Carrs Paper Ltd, Stora Carbonless Paper GmbH och Torraspapel S.A.

(60) I begäran uppmanades företagen att lämna upplysningar om sina tillkännagivanden om prishöjningar, försäljningsvolymer, kunder, omsättning och möten med konkurrenter. Samma frågor ställdes till Sappi.

(61) AWA, Stora och Copigraph medgav i sina svar på begäran om upplysningar att de deltagit i multilaterala kartellmöten som hållits mellan tillverkare av självkopierande papper. AWA lämnade en förteckning över "opassande" möten eller grupper av möten mellan konkurrenter från 1992 till 1998 där också priserna på självkopierande papper diskuterades, tillsammans med tidigare trender, men som också sträckte sig till ett utbyte av avsikter i samband med tillkännagivanden av prishöjningar(45). Merparten (och de bäst dokumenterade) av dessa möten hölls under perioden 1992-1995. Stora medgav att det deltagit i möten med konkurrenter där "man inte bara diskuterade industrins allmänna ekonomiska situation, utan också priserna", men påpekade att "konkurrenterna inte ingick några avtal om prishöjningar"(46). Dessa möten ägde rum under perioden mellan slutet på 1992 och fram till mitten på 1995. Copigraph medgav att det deltagit i möten med konkurrenter där "priserna på självkopierande papper på rulle hade höjts"(47) och särskilt en av cheferna i Copigraph kommer ihåg att han deltagit i två eller tre möten under 1993 och 1994.

1.3.4 TILLVERKARNAS ALLMÄNNA REDOGÖRELSER INNAN MOTTAGANDET AV MEDDELANDET OM INVÄNDNINGAR

(62) Mougeot och Sappi har medgivit att de deltagit i multilaterala kartellmöten som hållits mellan producenterna av självkopierande papper. Som redan beskrivits försåg Sappi kommissionen med bevis på kartellens existens. Efter att ha mottagit en begäran om upplysningar enligt artikel 11 i förordning nr 17, förklarade Mougeot för kommissionen att det var villigt att samarbeta i kartellundersökningen enligt meddelandet om befrielse från eller nedsättning av böter i kartellärenden. Mougeot medgav att det fanns en priskartell för självkopierande papper och att det varit delaktigt i den mellan oktober 1993 och juli 1995, och lämnade upplysningar till kommissionen om kartellens struktur och, särskilt, i vilka individuella möten om prisöverenskommelser som företagets företrädare deltagit i(48).

1.3.5 DET ADMINISTRATIVA FÖRFARANDET

(63) Den 26 juli 2000 inledde kommissionen ett förfarande i föreliggande ärende och antog ett meddelande om invändningar mot följande företag: Arjo Wiggins Appleton p.l.c, Binda S.p.A, Bolloré SA, Carrs Paper Ltd, Copigraph SA, Distribuidora Vizcaína de Papeles S.L., Iberpapel Gestión S.A., International Paper, Mitsubishi HiTech Paper Bielefeld GmbH (MHTP (Stora)), Mitsubishi Paper Mills Ltd, Papelera Guipuzcoana de Zicuñaga SA, Papeteries Mougeot SA, Papierfabrik August Koehler AG, Sappi Limited, Stora Enso Oyj, Torraspapel SA och Zanders Feinpapiere AG.

(64) Alla företag till vilka meddelandet om invändningar riktades, utom Binda S.p.A, International Paper och Mitsubishi Paper Mills Ltd, lämnade skriftliga synpunkter som svar på kommissionens invändningar.

(65) Företagen fick tillgång till kommissionens undersökning via en cd-rom-kopia av undersökningen, som sändes till dem den 1 augusti 2000.

(66) I sitt svar på meddelandet om invändningar hävdade Koehler att tillgången till undersökningen genom en cd-rom på grundval av rättspraxis inte uppfyllde kommissionens egna principer enligt meddelandet om interna förfaranderegler för behandling av förfrågningar om tillgång till handlingar(49). Koehler gjorde gällande att företaget i fråga inte kan verifiera om cd-romen faktiskt innehåller alla de handlingar som kommissionen har tillgång till och som den måste få tillgång till, om handlingarna är kompletta eller om handlingarna vid undersökningen inte återges i sin helhet. Koehler begärde följaktligen att utöver tillgången till en cd-rom få tillgång till undersökningen genom att konsultera den i kommissionens lokaler(50).

(67) Med cd-romen får företagen en komplett förteckning över alla de handlingar som ingår i undersökningen (med löpande sidnumrering) och som för varje handling anger i vilken utsträckning den är tillgänglig. Koehler har dessutom informerats om att cd-romen, bara med undantag av affärshemligheter eller övriga konfidentiella upplysningar, ger parterna fullständig tillgång till alla handlingar som kommissionen fått under undersökningens gång. Koehler erbjöds en bekräftelse på denna upplysning från förhörsombudet, men har inte utnyttjat denna möjlighet(51).

(68) En muntlig hearing hölls i detta ärende den 8 och 9 mars 2001. Följande företag deltog i hearingen: Arjo Wiggins Appleton p.l.c, Carrs Paper Ltd, Distribuidora Vizcaína de Papeles S.L., Mitsubishi HiTech Paper Bielefeld GmbH, Papelera Guipuzcoana de Zicuñaga SA, Papeteries Mougeot SA, Papierfabrik August Koehler AG, Sappi Limited, Torraspapel SA och Zanders Feinpapiere AG.

(69) I sina skriftliga svar på meddelandet om invändningar bestrider Torraspapel(52), Divipa(53) och Zicuñaga(54) att de skulle ha deltagit i några hemliga avtal. De flesta företag som meddelandet om invändningar riktar sig till har dock erkänt att kartellen existerar och att de deltar i den.

(70) Av de företag som tidigare medgivit att de deltagit i kartellen har de flesta inte bestridit kommissionens iakttagelser, som beskrivs i meddelandet om invändningar, med undantag för perioden efter sommaren 1995. Mer exakt har Sappi förklarat att dess delaktighet "upphörde innan det kontaktade kommissionen den 19 september 1996"(55). Mougeot bekräftar att det, liksom Copigraph(56), deltog i kartellen från september 1993 fram till och med sommaren 1995(57). AWA bestrider inte de faktauppgifter som anges i meddelandet om invändningar men invänder vad gäller perioden efter sommaren 1995 att "ett flertal möten hölls mellan försäljningscheferna på nationell nivå. [...] [V]issa av företagets individuella nationella försäljningschefer hade inte helt brutit kontakterna med sina motparter hos andra producenter. [...] När detta inträffade berodde det på lokala initiativ från nationella chefer och bör inte betraktas som en fortsättning på den kartell som existerade fram till och med sommaren 1995(58)". Mitsubishi HiTech/Stora har inte bestridit överträdelsen under perioden 1992 till och med sommaren/hösten 1995(59).

(71) Vissa av de företag som i sina svar på begäran om upplysningar från kommissionen inte bestred några hemliga avtal har i sina svar på meddelandet om invändningar medgivit att de deltagit i kartellen. Carrs har medgivit att det deltog i de möten som hölls i Förenade kungariket under perioden januari 1993 till mars 1997, men att omfattningen på Carrs deltagande varierade under perioden(60). Koehler har inte bestridit faktauppgifterna från hösten 1993 till och med maj 1995(61). Zanders har inte bestridit kommissionens beskrivning av kartellen under perioden 1992 till och med hösten 1995(62).

1.4 NÄRMARE UPPGIFTER OM ÖVERTRÄDELSEN

1.4.1 INLEDNING

(72) Merparten av de företag som beslutet riktar sig till har medgivit sin delaktighet i kartellen. Emellertid har dessa företag ibland gett olika beskrivningar och olika tidpunkter för när kartellen inleddes och när den upphörde att existera. De företag som medger faktauppgifterna bestrider aldrig kartellens existens under perioden från september 1993 fram till våren eller sommaren 1995.

(73) Vad gäller när perioden inleddes förnekar Copigraph, Koehler och Mougeot att de skulle ha deltagit i kartellen före september 1993 och Stora (MHTP) före slutet på 1992. Av Sappis redogörelser framgår dock att hemliga kontakter förekom mellan de europeiska tillverkarna av självkopierande papper så långt tillbaka som 1981 när deras branschorganisation, AEMCP, grundades och särskilt från och med mitten på 1980-talet och framåt(63). I de bevis som Sappi lämnat framgår att kartellmötena inleddes under 1989 och fortsatte fram till ett möte som hölls den 2 februari 1995 i Frankfurt.

(74) I detta ärende begränsar kommissionen sin bedömning till perioden från januari 1992 och framåt, då kommissionen från denna tidpunkt har liknande redogörelser från deltagarna i kartellen och bestyrkta bevis på regelbundna hemliga kontakter mellan producenter av självkopierande papper.

(75) När det gäller slutet av perioden finns också, som beskrivs i meddelandet om invändningar, vissa misstankar om att åtminstone vissa av inslagen i de hemliga avtal som genomfördes senast januari 1992 fortsatte efter september 1995. Alla parter, utom AWA, Carrs och Sappi, förnekar dock att de skulle ha fortsatt att delta i något hemligt samförstånd efter september 1995 - inklusive de parter som medger sitt deltagande före denna tidpunkt (Copigraph, Mougeot, Stora och Zanders). Dessutom skiljer sig redogörelserna från AWA, Carrs och Sappi kraftigt från varandra vad gäller naturen och tidpunkterna för de påstådda hemliga kontakterna. Slutligen är redogörelserna inte heller tillräckligt väl dokumenterade eller bestyrkta av tillräckliga bevis för att man skall kunna dra slutsatsen att det beteende som tas upp i detta förfarande verkligen fortsatte efter september 1995.

(76) Därför begränsar kommissionen i detta ärende sin bedömning till perioden fram till september 1995, som är den tidpunkt fram till vilken kommissionen har bestyrkta bevis på att kartellen existerade.

1.4.2 KARTELLENS GRUNDLÄGGANDE PRINCIPER

1.4.2.1 Mål

(77) Kommissionens undersökning visade att parterna i kartellen enades om en övergripande konkurrenshämmande plan som framför allt syftade till att förbättra deltagarnas lönsamhet genom kollektiva prishöjningar. Inom ramen för denna övergripande plan var det kartellens huvudsakliga mål att enas om prishöjningar och även om tidsplanen för prishöjningarna (faktiska datum för höjningarna). Det gjordes i de kartellmöten som hölls på olika nivåer (allmänna, nationella eller regionala).

(78) Den skriftliga bevisningen från de allmänna kartellmötena visar att planen genomfördes under de möten som hölls och där deltagarna enades om flera på varandra följande prishöjningar uttryckta i procentandelar för varje EES-land. På de nationella och regionala kartellmötena enades kartellmedlemmarna om en procentuell höjning av priset och övervakade i de flesta fall också genomförandet av de prishöjningar som tidigare fastställts. På de spanska och portugisiska marknaderna enades ofta parterna om riktpris för varje typ av produkt (CB, CFB och CF) istället för en procentuell höjning. Detta riktpris var ett minimipris.

(79) I en handling som hittades i Sappis lokaler beskrivs, åtminstone för den spanska marknaden, vilken form de överenskomna prishöjningarna tog sig uttryck i på följande sätt: "När avtalet antagits, diskuterar man papper på rulle i inköpspris, medan ark diskuteras i försäljningspris och det är upp till varje leverantör att avgöra vilken marginal han vill att hans grossist skall få."(64) Begreppen "inköpspris" och "försäljningspris" förekommer också i en annan handling som hittades i Sappis lokaler och som sammanfattar prishöjningarna på den brittiska marknaden från den 7 februari 1994 fram till och med november 1995(65). Med tanke på att ark huvudsakligen distribueras via grossister innebär det att prisen på ark fastställs i form av grossistpriser. Papper på rulle säljs å andra sidan endera direkt till slutanvändarna eller via grossister och det förefaller som om priserna på rullar fastställdes i form av slutanvändarpriser. Eftersom detta handelsmönster är gemensamt för alla EES-länder är det troligt att man fastställde prishöjningarna på samma sätt för hela området.

(80) Vad gäller priserna på rullar enades också producenterna om att differentiera priserna efter kundens köpkraft, åtminstone på de spanska och portugisiska marknaderna. I tre handlingar med rapporter från mötena om den spanska marknaden och i en handling med rapport från ett möte om den portugisiska marknaden framgår att kunderna för papper på rulle delades in i tre grupper - A, B och C - och att man enats om olika riktpris för var och en av grupperna(66). Dessutom innehåller handlingen från mötet om den portugisiska marknaden som hölls den 9 februari 1994 en "definition av ett minimipris beroende på köpkraftspotentialen" och "kundklassificering beroende på köpkraftspotentialen"(67). Under undersökningen av Unipapel (Sappis agent på den portugisiska marknaden) bekräftade agenten [en anställd vid Unipapel]* att kunderna indelades i kategori A, B och C beroende på deras köpkraft(68).

(81) För att säkerställa att de avtalade prishöjningarna genomfördes tilldelades varje deltagare försäljningskvoter och marknadsandelar fastställdes på vissa av de nationella kartellmötena(69). Avtalen om volymer och marknadsandelar visar avsikten att undvika avvikelser från den gemensamma planen samt att avstå från konkurrens när det gällde andra affärsaspekter. Detta illustreras av följande uttalande från Mougeot: "[en anställd vid AWA]* tillade att detta snarare var ett prisproblem än ett volymproblem, men att han på den senare punkten skulle se till att problemen löstes så snart vi deltog i återställandet av lönsamheten"(70).

1.4.2.2 Organisation

(82) Kartellmötena hölls på två klart urskiljbara nivåer - allmänna kartellmöten för de högsta cheferna, försäljningscheferna eller motsvarande inom verksamheten för självkopierande papper och nationella eller regionala kartellmöten för nationella eller regionala försäljningschefer, ofta tillsammans med de högsta cheferna. Redogörelserna från Mougeot och Sappi stöder kommissionens slutsatser om kartellens struktur(71).

a) Allmänna kartellmöten

(83) Kartellens planering och samordning på EES-nivå gjordes på de allmänna kartellmöten som hölls under täckmantel av branschorganisationen AEMCP:s officiella möten.

(84) På de allmänna kartellmötena fattade deltagarna i princip beslut om tidpunkt och storlek (i procentandelar) på prishöjningarna för varje EES-land. De enades om flera på varandra följande prishöjningar för några månader framåt.

(85) Mötena i AEMCP fungerade som kartellmöten åtminstone från januari 1992 och fram till och med september 1993. Därefter hölls separata allmänna kartellmöten i samband med de officiella AEMCP-mötena (endera före eller efter) (se punkterna till nedan).

(86) Kommissionen har mottagit kopior av protokollen från de officiella AEMCP-mötena från det möte som inleddes den 23 januari 1992(72). Officiella AEMCP-möten hölls fem gånger per år från 1992 till 1995. I tabell A i bilaga I finns en förteckning över de officiella AEMCP-mötena från 1992 och framåt och de allmänna kartellmöten från vilka det finns skriftlig bevisning, och som inleds med mötet i september 1993 då man beslutade att skilja branschorganisationens och kartellens funktioner åt.

(87) AEMCP-mötena var vanligtvis välbesökta och vid tidpunkten för överträdelsen deltog alla AEMCP-medlemmarna i dessa möten: AWA, Binda, Copigraph, Koehler, Mougeot, Sappi, Stora, Torraspapel/Sarrió(73) och Zanders. Närvaron kontrollerades och medlemmarna uppmanades att vid eventuell frånvaro uppge orsakerna. I protokollen från AEMCP-mötet den 29 februari 1996 noterades till exempel att Sarrió var frånvarande för andra gången i följd och att ordföranden skulle kontakta företaget för att ta reda på orsakerna till frånvaron(74).

(88) Tillverkarnas deltagande i de officiella AEMCP-mötena från januari 1992 fram till och med sommaren 1995 visas i tabell B i bilaga I.

b) Nationella och regionala kartellmöten

(89) De allmänna kartellmötena följdes av ett antal nationella eller regionala kartellmöten. Syftet med dessa möten var att säkerställa att de prishöjningar man tidigare enats om på de allmänna kartellmötena genomfördes marknad för marknad. Det förefaller som om prishöjningarna, som de högsta cheferna fattade beslut om på de allmänna kartellmötena, inte skulle ha gått att genomföra utan de regionala och nationella chefernas deltagande.

(90) Beträffande orsakerna till att hålla kartellmöten marknad för marknad (dvs. separata nationella/regionala möten) förklarar Mougeot att "AWA ansåg att om inte de chefer som var ansvariga för de lokala marknaderna deltog var chansen liten att man skulle uppnå de önskade resultaten, vilket förklarar varför mötena hölls marknad för marknad". Mougeot fortsatte sin förklaring med: "De lokala cheferna fick order från sina överordnade om att dessa önskade en prishöjning och att de lokala cheferna sinsemellan skulle fatta beslut om hur höjningen skulle säkerställas i praktiken"(75).

(91) På de nationella och regionala kartellmötena bekräftades eller korrigerades, vid behov, de prishöjningar man på europeisk nivå enats om och man verifierade om företagen följde de prishöjningar man tidigare enats om. I Mougeots redogörelse bekräftas också att deltagarna i dessa möten enades om de åtgärder som skulle vidtas för att i praktiken genomföra prishöjningarna.

(92) Nationella och regionala kartellmöten hölls vanligtvis en till tre månader innan de prishöjningar man hade enats om under ett allmänt kartellmöte genomfördes. Ibland kunde det också hända att man på ett nationellt kartellmöte fastställde flera på varandra följande prishöjningar.

(93) Kommissionen har bevis på att nationella eller regionala kartellmöten hölls för följande marknader: Frankrike, Portugal och Spanien, Förenade kungariket och Irland(76), Österrike, Tyskland, Italien, Benelux och de nordiska länderna (skälen 129 till 188).

(94) Alla dåvarande medlemmar i AEMCP deltog i vissa eller alla nationella eller regionala kartellmöten, och vissa icke-medlemmar deltog också i flera nationella kartellmöten. Av icke-medlemmarna deltog framför allt Divipa och Zicuñaga i de möten som rörde de spanska marknaderna och Carrs deltog i de möten som rörde den brittiska marknaden.

c) Övriga kontakter mellan producenterna

(95) De kartellmedlemmar som inte deltog i ett kartellmöte informerades, vanligtvis per telefon, av de övriga kartellmedlemmarna om vilka beslut som hade fattats. Mougeot har förklarat hur det mottog upplysningar om de samordnade prishöjningarna när det inte deltog i vissa av kartellmötena: "Papeteries Mougeot mottog telefonsamtal från ett eller annat företag, oftast från AWA, som tillkännagav de närmare uppgifterna om prishöjningarna per marknad. Detta fortsatte fram till mitten av 1995"(77).

(96) Emellanåt behövde tidsplanen för genomförandet av prishöjningarna ses över, men det fanns varken tid eller något behov av något nytt möte. Vid dessa tillfällen direktinformerade konkurrenterna varandra om sina avsikter om hur de skulle uppträda på marknaden. Det förefaller som om det vanligtvis gjordes per telefon, utan att några spår lämnades, men det finns två handlingar som visar hur AWA informerade Sappi om sitt beslut att ändra vissa av tidpunkterna för prishöjningarna. Den första handlingen är ett fax där AWA informerar Sappi om att prishöjningarna i juni 1993 borde återkallas eftersom konkurrenterna hade underlåtit att höja sina priser(78). I den andra handlingen som också kom från Sappi anges: "Efter vårt telefonsamtal underrättades jag [en anställd vid Sappi]* av ARJ/W [Arjo Wiggins] om att de hade beslutat att genomföra prishöjningarna en månad senare i Skandinavien, dvs. den 1 maj 1994."(79).

1.4.2.3 Övervakningssystem och sanktioner

(97) Tillverkarna utbytte individuella och konfidentiella upplysningar för att lättare uppnå överenskommelser om prishöjningar och försäljningskvoter samt övervaka att avtalen följdes. Under de nationella eller regionala kartellmötena utbytte deltagarna detaljerade och individuella upplysningar om sina priser och försäljningsvolymer(80). Mougeot har bekräftat informationsutbytet både vad gäller pris och volym och betonade AWA:s roll i detta förfarande(81).

(98) AEMCP-medlemmarnas officiella samarbete inom organisationen inbegriper insamling och distribution av statistiska uppgifter om leverans av självkopierande papper. Sedan slutet av 1994 har det statistiska arbetet utförts av Deloitte & Touche, och före det av COPACEL. AEMCP-medlemmarna lämnar varje månad individuella uppgifter till Deloitte & Touche, som kollationerar uppgifterna och aggregerad statistik för länderna i Västeuropa och kombinerad statistik både för övriga europeiska länder och utomeuropeiska marknader. I den aggregerade statistik som tillhandahålls AEMCP-medlemmarna fastställs inte enskilda producenters försäljningsvolymer.

(99) I AWA:s lokaler hittade kommissionen dock också tabeller som innehöll närmare upplysningar om enskilda producenters försäljning av självkopierande papper. I den första typen av tabell visas de enskilda producenternas årliga försäljning under 1992, 1993 och 1994 och "prognosticerad" försäljning för 1995 och "budgeterad" försäljning för 1996 i Benelux-området(82). Tabeller av samma slag hittades också i AWA:s lokaler som visade enskilda producenters försäljning på de brittiska, spanska och portugisiska marknaderna under 1995 (och även för 1996 samt "prognoser" för 1997)(83). Den andra typen av tabeller anger enskilda producenters andelar av de nederländska, belgiska/luxemburgska marknaderna samt den totala Benelux-marknaden under 1993 och 1994, "uppskattade" andelar för 1995 och "prognosticerade" andelar för 1996(84). I ännu en uppsättning tabeller visas den procentuella ökningen eller minskningen för varje producents försäljning i Benelux-området under perioderna 1993/1994, 1994/1995, 1995/1996 och 1992/1995(85). Marknadsandelarna och tillväxtsiffrorna anges med en decimal. Alla tabellerna är daterade i december 1995(86).

(100) Lika detaljerade marknadsandelar (angivna med en decimal) visas i handskrivna anteckningar som gjorts av Mougeots företrädare vid mötet i Genève den 6 december 1994(87). I dessa anteckningar anges andelarna på den franska marknaden under 1994 och 1995 (andelarna för 1995 som avtalades under mötet) för AWA, Copigraph, Zanders, Sarrió (Torraspapel), Koehler, Feldmühle (Stora) och Mougeot. Genom mötesprotokoll och företagens redogörelser framgår att kartellmedlemmarna även utbytte individuella uppgifter om försäljningsvolymerna(88).

(101) I de tabeller som hittades i AWA:s lokaler och i protokollen och anteckningarna från kartellmötena bekräftas att åtminstone AEMCP-medlemmarna, i avsikt att övervaka genomförandet av prisöverenskommelserna och kvotsystemet, utbytte individuella siffror från försäljning och marknadsandelar utanför den officiella insamlingen och distributionen av statistiska uppgifter inom AEMCP.

(102) Standardskrivelser som aviserar prishöjningarna för kunderna användes också för att säkerställa att prisöverenskommelserna följdes. Enligt Mougeot krävde [en anställd vid AWA]* att prishöjningarna skulle tillkännages genom att standardskrivelser sändes till kunderna(89). Mougeot har bekräftat att AWA och "vissa av de största producenterna på denna marknad" använde sådana skrivelser vid prishöjningarna(90). Kommissionen har hittat och från flera producenter mottagit ett flertal standardskrivelser.

(103) Mougeot hävdar att det var kunderna som försåg det med konkurrenternas aviseringar om prishöjningar som kommissionen hittade i dess lokaler. Även om kunderna ibland fungerade som informationskanal är det tydligt att åtminstone AWA höll sina konkurrenter direktinformerade om sina aviseringar om prishöjningar. Detta bekräftas genom AWA:s aviseringar om prishöjningar till sina kunder som kommissionen hittade på Sappis kontor i London, tillsammans med ett AWA-kort undertecknat med "with compliments" från Arjo Wiggins Belgium s.a.(91).

(104) I Mougeots redogörelse från mötet den 1 oktober 1993 anges att sanktioner förekom om företagen underlät att uppfylla avtalen: [en anställd vid AWA]* sade uttryckligen att han inte tolererade några underlåtelser att genomföra denna prishöjning och att han "personligen skulle ta hand om" dem som inte följde "spelets regler"(92). När Mougeot ombads beskriva kontrollmekanismen och orsakerna till [denne anställde vid AWA]* och AWA:s maktbefogenheter, svarade Mougeot: "Vad vi känner till fanns inga avtal, handlingar eller rättsliga omständigheter som gav AWA några befogenheter. Men de hade en ledande moralisk och ekonomisk position på marknaden. För de gamla tillverkarna var [han]* den man som framgångsrikt hade lanserat AWA:s självkopierande papper i Europa och sedan lagt grunden till de goda resultat man uppnått i Förenta staterna. AWA:s finansiella och industriella betydelse gjorde det möjligt för honom att säga att om dessa höjningar inte genomfördes skulle AWA se till att köra marknaden i botten genom att tillämpa en prisstrategi som skulle utestänga merparten av aktörerna. Han visade tydligt vad han var kapabel till genom att krossa Binda i Italien"(93).

(105) AWA var (och är fortfarande) den klart största tillverkaren av självkopierande papper i Europa med en marknadsandel i EES på ungefär 30-35 %. Det hade också den klart största produktionskapaciteten, två gånger större än dess andra och tredje konkurrent inom EES. Det förefaller dock som om AWA inte lyckades "krossa" sina största konkurrenter, Stora och Zanders.

(106) Det verkar som om AWA:s hot fungerade bättre på de mindre konkurrenterna. Mougeot hävdar att de sanktioner och hot som de mottog begränsades, med tanke på deras småskaliga produktion, till tillrättavisningar ("reproches") på vilka de svarade genom att lova genomföra varje framtida prishöjning. Det finns dock indikationer på att AWA vidtog kraftigare åtgärder mot Torraspapel (en annan liten producent) för att säkerställa att de samtyckte till avtalen. På det möte som hölls om den franska marknaden den 6 december 1994 förekom vissa meningsskiljaktigheter mellan kartellmedlemmarna om hur korrekta de uppgifter som utbyttes under mötet var när det gällde prishöjningar och volym(94). För att verifiera de siffror som lämnades begärde och beviljades [en anställd vid AWA]*, som betvivlade Sarriós (Torraspapel) uppgifter, tillåtelse att granska uppgifterna om Sarriós försäljningsvolymer i Sarriós lokaler(95).

1.4.3 KARTELLMÖTENA OCH ANDRA HEMLIGA KONTAKTER

1.4.3.1 Allmänna kartellmöten

a) De allmänna kartellmötena fram till AEMCP:s omstrukturering under 1993

(107) Sappi medger att samverkan förekom mellan de konkurrerande tillverkarna under de regelbundna möten som ägde rum åtminstone från början på 1992 och framåt. En anställd i Sappi uppgav att sådana möten "som omfattade hela gemenskapen" hölls från 1991 och framåt. AWA medgav också att sådana möten ägde rum från början av 1992. Dessutom inleds den period från vilken kommissionen har omfattande bevis på regelbundna möten och kontakter på nationell och regional nivå i januari 1992. Framför allt finns bevis från de möten som rör de spanska och portugisiska marknaderna. Andra möten och kontakter som inleds vid samma tidpunkt rör marknaderna i Frankrike, Italien, de nordiska länderna och Förenade kungariket.

(108) Mougeot, som anslöt sig till AEMCP i slutet av 1992(96), har lämnat en redogörelse ur innehållet från ett officiellt AEMCP-möte som hölls under 1993, på grundval av vilken kommissionen drog slutsatsen att "rekonstruktionen" av organisationen också inbegrep en omstrukturering av kartellen. Mougeot säger: "Det var förmodligen på det officiella AEMCP-mötet i Frankfurt den 14 september 1993, eller på mötet dessförinnan, men med all säkerhet när [en anställd vid AWA]* blev chef för AWA:s enhet för självkopierande papper som [han]* helt klart beslutade sig för att bjuda in de största tillverkarna av självkopierande papper från varje marknad till dessa 'inofficiella' möten och att ändra de officiella AEMCP-mötenas organisation. [Han]* beslutade att hädanefter skulle en jurist närvara vid alla möten i AEMCP för att ge dem en officiell prägel och säkerställa att förfarandena inte kunde kritiseras. Allt som hade med priser att göra skulle inte längre diskuteras under dessa möten, utan bara under de 'inofficiella' mötena."(97).

(109) Av den redogörelse som citeras ovan framgår det att valet av [en anställd vid AWA]* till ordförande för AEMCP den 9 februari 1993(98) utlöste omstruktureringen av kartellen. Enligt samma redogörelse skall detta ha skett vid AEMCP-mötet den 14 september 1993 (eller under föregående möte)(99). [En anställd vid AWA]* informerade övriga medlemmar i AEMCP om sitt beslut att börja organisera kartellmöten för producenter av självkopierande papper utöver dem som hölls i branschorganisationen. Det förefaller som om det på grundval av AWA:s förslag rådde enighet bland medlemmarna i AEMCP om att skilja branschorganisationens verksamheter från kartellens verksamheter.

(110) Eftersom det första officiella mötet i AEMCP hölls med en jurist den 18 november 1993(100), verkar det, åtminstone från det mötet och framåt, som om kartellaktiviteten faktiskt överfördes från de "officiella" AEMCP-mötena till de "icke-officiella" mötena, dvs. de allmänna kartellmötena och de nationella/regionala kartellmötena.

(111) Därmed bekräftar Mougeots redogörelse att det innan omstruktureringen av AEMCP ingicks prisöverenskommelser för självkopierande papper under de officiella AEMCP-mötena, och att det efter omstruktureringen ingicks överenskommelser utanför dessa möten.

(112) Följande hågkomster av en av Sappis anställda som arbetade i Sappi Europe SA från februari 1993, avseende hans dåvarande chefers och kollegors deltagande i kartellmötena, bekräftar att man enades om priserna under de officiella AEMCP-mötena eller på de möten som hölls i anslutning till dessa möten: "Han medger dock att han hade mycket starka misstankar, nästan i nivå med kännedom, om att [två anställda vid Sappi]* hade varit på möten som hölls tillsammans med konkurrenter. Han kommer ihåg att en av dem kom tillbaka från möten, inklusive AEMCP-mötena, med mycket klara åsikter om de prishöjningar som skulle genomföras och att de var relativt oberörda av konkurrenternas reaktioner. Han visste att de ibland träffade konkurrenter men hade inte kännedom om detaljerna eller strukturen. Han antog att samverkan var relaterad till priserna och att de omfattade hela gemenskapen"(101).

(113) Kommissionen drar därför slutsatsen att fram till omstruktureringen av branschorganisationen AEMCP och kartellen i september 1993, hade allmänna kartellmöten redan hållits. Kommission sluter sig från Mougeots redogörelse som citeras i punkt 108 att dessa möten ägde rum inom ramen för de regelbundna AEMCP-mötena. Kommissionen har sedan mötet den 23 januari 1992 uppgifter om tidpunkter och också protokoll från de officiella AEMCP-mötena. Av de mötesprotokoll som kommissionen förfogar över framgår att det mellan januari 1992 och omstruktureringen i september 1993 hölls åtta möten i AEMCP, där alla mötena hölls i Zürich (se tabell A i bilaga I).

(114) AEMCP-mötet den 14 september 1993 hölls i Frankfurt. Företrädare för följande företag (alla dåvarande medlemmar i AEMCP) deltog i mötet och var därmed delaktiga i omstruktureringen av kartellen: AWA, Copigraph, Koehler, Mougeot, Sappi, Stora, Torraspapel och Zanders(102).

b) Allmänna kartellmöten efter omstruktureringen

(115) Beträffande de allmänna kartellmöten som hölls efter omstruktureringen har kommissionen skriftliga bevis och redogörelser som gör det möjligt att identifiera förfarandena, resultaten och deltagarna i fyra sådana möten:

- Mötet den 19 januari 1994 i Paris.

- Mötet den 21 juni 1994 i Frankfurt.

- Mötet den 22 september 1994 i Frankfurt.

- Mötet den 2 februari 1995 i Frankfurt.

(116) Alla dessa allmänna kartellmöten hölls i anslutning till ett officiellt AEMCP-möte.

(117) Det första allmänna kartellmötet under 1994, som syftade till att fastställa och kontrollera prishöjningarna under det första halvåret i EES, hölls den 19 januari i Paris(103). Enligt protokollet från det officiella mötet i AEMCP den 19 januari 1994, inleddes mötet klockan 13.55 och avslutades klockan 15.30(104). AWA har bekräftat att kartellmötet ägde rum innan det officiella AEMCP-mötet och att AWA företräddes av [...]* (dåvarande chef för AWA Printing and Writing)(105) och [...]* (dåvarande försäljningschef för AWA Carbonless Paper). När det gäller övriga deltagare säger AWA "Detta möte anses ha haft chefer närvarande från delar av eller hela Koehler, Stora-Feldmühle och Zanders."(106) Kommission har också en reseräkning som visar att Koehlers företrädare i det officiella mötet i AEMCP kan ha deltagit i det allmänna kartellmötet innan det officiella mötet(107). En kopia från [en anställd vid Mougeot]* anteckningar visar att också han befann sig i Paris den 19 januari 1994(108).

(118) Kommissionen hittade en tabell i Sappis lokaler daterad den 21 januari 1994 (två dagar efter mötet) som angav prishöjningar för de flesta EES-länderna från januari 1994 till maj 1995(109). Vissa av dessa höjningar motsvarar dem som visas i protokollet över ett nationellt kartellmöte som hölls innan det allmänna kartellmötet den 19 januari. Kommissionen har också bevis på att ovannämnda företag och vissa andra producenter av självkopierande papper genomförde de prishöjningar som anges i tabellen. Detta ger ytterligare bevis på att allmänna kartellmöten förekom och på att man ingick avtal under dessa möten (se skälen 189 till 206).

(119) Den 21 juni 1994 hölls ett officiellt AEMCP-möte i Frankfurt. Enligt protokollet inleddes mötet klockan 11.00 och avslutades klockan 13.00(110). De officiella AEMCP-mötena hade i regel hög närvaro och under mötet den 21 juni 1994 deltog alla AEMCP-medlemmar (AWA, Copigraph, Koehler, Mougeot, Sappi, Stora, Torraspapel och Zanders). Det förefaller som om ett allmänt kartellmöte, enligt etablerat mönster, hölls kort före eller efter det officiella AEMCP-mötet den 21 juni. Det bekräftas av en tabell daterad 23 juni 1994 (två dagar efter AEMCP-mötet) som anger prishöjningar för olika EES-länder från den 1 juni 1994 till den 1 oktober 1994(111) och som bevisar att ovannämnda företag genomförde dessa prishöjningar 207 till 216).

(120) Ett annat allmänt kartellmöte, som syftade till att fastställa prishöjningarna inom EES, hölls i anslutning till det officiella AEMCP-mötet den 22 september 1994 i Frankfurt. Det officiella AEMCP-mötet inleddes klockan 11.00 och avslutades klockan 13.30(112). Det allmänna kartellmötet hölls precis dessförinnan på Hotel Steinberger (Frankfurt) i Jagdzimmer-rummet. Mötet inleddes klockan 8.30 och sammankallades av [en anställd vid AWA]*. Att mötet hölls bekräftas av AWA och Mougeot samt av anteckningarna från Mougeots företrädare(113). Enligt Mougeot informerade [en anställd vid AWA]* deltagarna om procentuella prishöjningar och beslut om tidpunkterna för genomförandet fattades land för land, och han uppmanade dem att genomföra dessa höjningar samtidigt(114).

(121) På grundval av redogörelserna från AWA och Mougeot samt reseräkningar från företrädare från Koehler och Stora(115), anser kommissionen att företrädare åtminstone från AWA, Koehler, Mougeot, Stora och Zanders deltog i detta allmänna kartellmöte. I tabeller som hittats hos Sappi, Torraspapel och AWA(116) anges identiska prishöjningar och de tyder på att Sappi och Torraspapel också var företrädda vid mötet (se skälen 217 till 221).

(122) Kommissionen förfogar över protokoll från ett allmänt kartellmöte mellan de europeiska producenterna av självkopierande papper som hölls den 2 februari 1995 på Frankfurts flygplats(117). Enligt Sappi var syftet med detta hemliga möte att "diskutera prishöjningar i olika länder"(118). Samma dag hölls också ett officiellt möte i AEMCP, i en konferenssal på Sheraton Hotel på Frankfurts flygplats terminal 1 med [en anställd vid Koehler]* som ordförande. Det officiella mötet hölls mellan klockan 11.00 och klockan 13.00 och deltagarna åt sedan lunch(119).

(123) Kartellmötet hölls troligtvis efter det officiella AEMCP-mötet. Sheraton Hotel bekräftade Koehlers reservation av en konferenssal för 25 personer från klockan 11.00 till klockan 18.00. De handskrivna anteckningar som hittades hos Koehler daterade den 26 januari visar att två olika möten var planerade, av vilket det första var ett officiellt AEMCP-möte. Det andra mötet verkar ha varit det kartellmöte som var planerat för en mindre grupp efter det officiella mötet. I anteckningarna anges följande iakttagelser om tid och plats för det andra mötet: "Rumsreservation för åtta till tio personer, Airport Center, rum nr 19 ['rum nr 19' är skrivet i marginalen], 2 februari 1995 från klockan 14.00 till klockan 17.00 eller 18.00, reserverat för Koehler"(120).

(124) I protokollen från kartellmötet ges följande deltagarförteckning(121):

- [tre anställda från AWA]*

- [en anställd från Mougeot]*

- [två anställda från Zanders]*

- [två anställda från Stora]*

- [två anställda från Koehler]*

- [en anställd från Sappi]*

- [två anställda från Torraspapel]*.

(125) Kommissionen har sidor från anteckningar gjorda i agendor, reseräkningar, biljetter och muntliga förklaringar som getts under undersökningarna som bevisar att de företrädare från AWA, Stora, Koehler och Torraspapel som namnges i kartellmötena var i Frankfurt dagen för mötet(122).

(126) Mougeot förnekar att det skulle ha deltagit i något kartellmöte den 2 februari 1995 och säger att det inte har kännedom om någon allmän prisöverenskommelse från detta datum(123). Mougeot har lämnat redogörelser och handlingar om hur deras företrädare använde sin tid efter det officiella mötet, enligt vilka [en anställd vid Mougeot]* skulle ha lämnat Frankfurt klockan 14.33 och [en annan anställd vid Mougeot]* klockan 15.30(124). I alla händelser framgår det klart att bevisen på Mougeots delaktighet i de initiativ till prishöjningar som man enades om under mötet och av diskussionen om Mougeots volymbehov som antecknats i mötesprotokollet att Mougeot anslöt sig till de avtal som nåddes under mötet (se skälen 237 och 250 till 251). Därför är påståendet om att det inte skulle ha deltagit i mötet inte relevant för ärendets bedömning. De skriftliga bevisen på att de prishöjningar man hade enats om under mötet genomfördes ger ytterligare bevis på att också andra företag deltog (se skälen 228 till 240).

(127) I en handling som hittades hos Koehler anges att parterna efter det allmänna kartellmötet den 2 februari 1995 hade enats om att hålla minst tre sådana möten till under 1995(125). Vart och ett av dessa möten hölls, enligt det redan etablerade mönstret, i anslutning till ett officiellt AEMCP-möte. Handlingen, daterad den 14 februari 1995, visar att [två anställda vid Koehler]* (Koehler, ordförande i AEMCP under 1995) och (Koehler, sekreterare i AEMCP under 1995) hade reserverat möteslokaler för de tre AEMCP-mötena(126) och efter vart och ett av dem för möten i mindre grupper(127) den 21 april, den 28 juni och den 29 september 1995.

(128) Mötesprotokollen från det officiella AEMCP-mötet den 29 september 1995 visar en dramatisk nedgång av beställningar och leveranser under juli, augusti och september. Mötesprotokollen fortsätter med följande förklaring: "det största problemet i juni var de ökade råvarukostnaderna och det faktum att papperspriserna inte kunde höjas så snabbt som krävdes på de enskilda marknaderna"(128). Diskussionerna om nedgången på de europeiska marknaderna för självkopierande papper och om prisutvecklingen fortsatte på AEMCP-mötet den 1 december 1995 och AEMCP:s ordförande, [en anställd från Koehler]*, betonade att "varje medlem måste sträva efter att återställa lönsamheten inom sektorn för självkopierande papper". [Han]* fortsatte också att prata om problemet med överkapacitet och de sjunkande priserna på självkopierande papper i de flesta länder, som enligt honom skulle leda till att man inte nådde någon lönsamhet och rent av leda till förlust(129).

1.4.3.2 Nationella och regionala kartellmöten och hemliga kontakter

a) Allmänt

(129) Utöver de allmänna kartellmötena har kommissionen kunnat fastställa tid och ofta också plats för 20 nationella eller regionala kartellmöten mellan producenter av självkopierande papper om de franska, portugisiska, spanska och brittiska (inklusive irländska) marknaderna. I tabell 3 finns en förteckning över dessa möten. Kommissionen fastställde också andra möten, som beskrivs nedan, för vilka inga exakta tidpunkter kan anges.

TABELL 3

Nationella och regionala kartellmöten från februari 1992 till våren 1995.

>Plats för tabell>

(130) Från de möten som räknas upp i tabell 3 finns skriftliga bevis (inklusive inofficiella protokoll) och redogörelser som närmare anger syften, förfaranden, resultat och ofta också vilka som deltagit.

(131) I bilaga II anges, möte för möte, vilka tillverkare och vilka företrädare för dessa, om detta är känt, som har deltagit i mötena. Denna identifiering av deltagare kan inte betraktas som uttömmande, då det inte varit möjligt att med säkerhet fastställa alla deltagare för varje möte. Till exempel har de företag som lämnat upplysningar om deltagarna ofta angett att det också kan ha funnits andra deltagare utöver dem som namngetts.

(132) Utöver de möten som anges i tabell 3 drar kommissionen slutsatsen av AWA:s och Copigraphs svar på kommissionens begäran om upplysningar och av Sappis redogörelser att opassande, konkurrenshämmande kontakter och möten ägde rum 1992-1995, åtminstone under följande perioder och avseende följande marknader(130):

- Mellan 1992 och 1995 avseende de franska, italienska, portugisiska och spanska marknaderna.

- Mellan 1992 och 1995 avseende de brittiska och irländska marknaderna samt marknaderna i Benelux och de nordiska länderna(131).

- Mellan 1993 och 1994 avseende de österrikiska och tyska marknaderna.

(133) De uppgifter som lämnats av AWA, Copigraph och Sappi, tillsammans med handlingar och redogörelser i samband med mötena om de franska, portugisiska, spanska och brittiska marknaderna, tyder på att systemet med regelbundna nationella och regionala möten omfattade hela EES.

(134) Utöver dessa nationella och regionala kartellmöten finns en stor mängd handlingar om andra konkurrensbegränsande kontakter och möten mellan producenter av självkopierande papper från samma period. Dessa handlingar ger bevis för samverkan på samma marknader, nämligen Frankrike, Portugal, Spanien och Förenade kungariket samt även Tyskland, de nordiska länderna och Italien.

b) Frankrike

(135) I sitt svar på kommissionens begäran om upplysningar har AWA förklarat att möten hölls mellan konkurrenter i Paris, Zürich och Génève under perioden 1992-1995 med deltagande av [...]* (försäljningschef för franska varumärket Tenor, AWA Carbonless Papers) och ibland [...]* (dåvarande försäljningschef, för franska varumärket Idem, AWA Carbonless Papers), [...]* (dåvarande försäljningschef, AWA Carbonless Papers) och [...]* (dåvarande chef för AWA Printing and Writing Papers)(132). Enligt AWA var dessa möten bland de "opassande mötena ... på vissa av dessa ... diskuterades också priserna för självkopierande papper, inklusive diskussioner om tidigare trender, men som också sträckte sig till ett utbyte av avsikter i samband med aviseringar av prishöjningar"(133).

(136) Sappi och Mougeot har i sina redogörelser bekräftat att flera kartellmöten hölls om den franska marknaden. På grundval av dessa två företags redogörelser och dokument har kommissionen kunnat fastställa tid och plats för åtta av de kartellmöten som hölls om den franska marknaden under perioden från våren 1992 till och med våren 1995 (se bilaga II för deltagare och tabell 3).

(137) De två första av dessa möten hölls i Paris, ett under våren 1992 och det andra under våren 1993(134), båda förmodligen i april(135). Sappi förklarar att syftet med dessa möten var "att utbyta information, diskutera kunder och de priser som togs ut av dessa kunder"(136).

(138) Ett kartellmöte om den franska marknaden hölls den 1 oktober 1993 i Paris(137). I en "närvarolista" som Sappis företrädare utarbetade under mötet anges utfallet av mötet(138). Både Sappi och Mougeot har medgett att syftet med mötet var att enas om en prishöjning på den franska marknaden. De anteckningar som Sappis företrädare gjort visar att deltagarna, utöver prishöjningarna, också kom överens om "Q4 1993 kvoter för att möjliggöra prishöjningar", att "grossisterna måste kontrolleras" och att "AWA och Sarrio lämna pressmeddelanden om kostnadsökningar osv."(139).

(139) I Mougeots redogörelse ges bevis på att ytterligare fem kartellmöten om den franska marknaden hölls den 20 januari 1994 i Châtillon, under våren 1994 i Nogent-sur-Marne, den 6 december 1994 i Génève, den 20 januari 1995 i Zürich och under våren 1995.

(140) Mötet den 20 januari 1994 om den franska marknaden hölls omedelbart efter det allmänna kartellmötet den 19 januari 1994 i Paris som [en anställd vid AWA]* kallade till. Syftet med mötet var att följa upp prishöjningen från december 1993 (som man enats om under mötet den 1 oktober 1993) och att förbereda en höjning på den franska marknaden som skulle äga rum den 1 april 1994(140).

(141) Ett annat möte om den franska marknaden hölls under våren 1994. Mougeot har förklarat att det förmodligen hölls den 31 maj på hotell Nogentel i Nogent-sur-Marne och att [en anställd från AWA]* sammankallade också detta möte(141). Mougeot säger att syftet med detta möte var att "övervaka den franska marknaden, prishöjning troligtvis den 1 juli 1994" och att [en anställd vid AWA]* "uppmanade de övriga att följa den prishöjning på 6 % som AWA hade för avsikt att tillämpa från den 1 juli 1994"(142).

(142) Beträffande mötet den 6 december 1994 som hölls på hotell Mövenpick i Génève, har Mougeot lämnat handskrivna anteckningar från sin företrädare där(143). Kommissionen har också en sida från agendan från 1994 från [en anställd från Mougeot]*, som den 6 december hänvisar till Mövenpick i Génève, och anger vissa detaljer från mötet(144). Under mötet såg man över genomförandet av de prishöjningar man tidigare enats om, som inleddes från höjningen i december 1993 och avslutades med höjningen i oktober 1994. På grundval av anteckningarna från mötet bekräftar Mougeot att följande prishöjningar för papper på rulle beslutades under följande möten:

- 10 % den 1 december 1993 som beslutades under mötet den 1 oktober 1993.

- 6 % den 1 april 1994 som beslutades under mötet den 20 januari 1994.

- 6 % den 1 juli 1994(145) som beslutades under mötet den 31 maj 1994.

- 10 % den 1 oktober 1994 [som troligtvis beslutades under ett möte i juli 1994].

(143) Eftersom dessa höjningar var kumulativa skulle den totala ökningen bli 36 %, medan Mougeot ökade sina totala priser på rullar med bara 29 %. Mougeot säger att [en anställd vid AWA]* på grund av detta hade förebrått företaget under mötet för att ha underlåtit att uppfylla AWA:s instruktioner(146).

(144) I Mougeots företrädares mötesanteckningar anges också följande plan för priserna på självkopierande papper från november 1994 fram till och med januari 1996: "november 118 franc, december 132 franc, mitten 1995 ["mitten på 1995"] 165 franc, slutet 1995 ["slutet av 1995"] 170 franc"(147). Det tyder på att deltagarna kom överens om prishöjningarna på mötet och att de skulle ske i slutet av 1994 och 1995. Enligt denna plan skulle priserna på självkopierande papper höjas med 70 franska franc fram till slutet på 1995.

(145) Mougeot har förklarat att man under mötet om den franska marknaden den 6 december 1994 enades om en höjning på 6 % av priset på rullar som skulle genomföras den 1 januari 1995(148). Emellertid hade man under det allmänna kartellmötet den 22 september 1994, som nämns i punkt (120), enats om en höjning på 10 % för rullar och en höjning på 5 % för ark, som också skulle gälla från och med den 1 januari 1995 (se tabell 6). Slutsatsen att dessa höjningar i själva verket bekräftades vid mötet den 6 december stöds av det faktum att åtminstone AWA, Copigraph, Sappi, Stora, Torraspapel och Zanders aviserade att dessa höjningar skulle genomföras i januari 1995 (Zanders avisering rörde bara rullar).

(146) Nästa möte om den franska marknaden hölls den 20 januari 1995 i Zürich. Deltagarna i mötet fastställde en prishöjning till den 1 april 1995 och kontrollerade om de höjningar man tidigare kommit överens om hade genomförts. De utbytte också uppgifter om sina individuella försäljningsvolymer på den franska marknaden(149). Nästa möte om den franska marknaden hölls våren 1995. På detta möte enades deltagarna om prishöjningar i juli 1995 (se skälen 231 och 232)(150).

(147) Det finns också indikationer på att det utöver de kartellmöten, som nämns i punkterna (137), (138) och (139), hölls ytterligare två möten om den franska marknaden under 1994, ett i juli och ett i oktober. Mougeot har förklarat att "Även om vi inte har några dokument eller promemorior, är det troligt att ett möte hölls i juli 1994 för att förbereda en prishöjning i oktober samma år. Ett annat möte kan ha hållits i oktober 1994."(151).

(148) AWA bekräftar i sitt svar på meddelandet om invändningar(152) att mötena under våren 1992, våren och oktober 1993, den 6 december 1994 och den 20 januari 1995 ingick i de "opassande"(153) möten som hölls mellan konkurrenter och som det hänvisar till i sitt svar på begäran om upplysningar.

(149) Handlingarna och redogörelserna från Sappi, Mougeot och AWA tillsammans med vissa reseräkningar och anteckningar(154) visar att följande företag deltog i kartellmötet om den franska marknaden: AWA, Copigraph, Koehler, Mougeot, Sappi, Stora, Torraspapel och Zanders. (Se bilaga II)

c) Tyskland

(150) I sitt svar på kommissionens begäran om upplysningar medger AWA att bland de "opassande" mötena hölls fyra sådana möten i Basel i Schweiz och i Ettlingen samt i Wiesbaden i Tyskland under 1993 och 1994, med deltagande av [...]*, AWA Carbonless Papers regionchef för Tyskland, Österrike, Schweiz och Italien. Enligt AWA deltog vissa eller samtliga av företagen Koehler, Stora, Sarrió (Torraspapel), Hauffe och Eupaco(155) i dessa möten(156).

(151) Copigraph bekräftar att det under perioden 1993-1994 hölls möten mellan konkurrenter, med deltagande av "den gemensamma Geschaftsführer" från Eupaco KG och Copigraph GmbH och chefer från alla företag som nämns i punkt (150), inklusive AWA. Copigraph påminner om att under dessa möten, av vilket ett hölls i Basel, "höjdes priserna på självkopierande papper på rulle"(157).

(152) Anteckningarna från Sappis företrädare på mötet om den franska marknaden som hölls i Paris den 1 oktober 1993 ger bevis för att ett möte om den tyska marknaden planerades hållas i slutet av 1993: "Övriga marknader; ...Möte om tyska marknaden - 26.11.93"(158). Sappi har bekräftat att detta möte hölls och att dess företrädare troligtvis deltog i mötet(159). Kommissionen känner inte till det exakta antalet deltagare och deras identitet.

d) Spanien och Portugal

(153) Det finns stora mängder handlingar och redogörelser som ger bevis för att samverkan förekom på de spanska och portugisiska marknaderna. Dessa marknader karaktäriserades av tillverkarnas integration i distributionsledet. Copigraph och Sappi hade försäljningskontor i Spanien och AWA och Torraspapel hade sina egna grossistföretag på marknaden. Divipa och Zicuñaga sålde båda direkt till tryckerierna. Bara Koehler, Stora och Zanders (och fram till början på 1994 också Sappi(160)) var inte integrerade i distributionen i Spanien (Zanders sålde genom Torraspapel). Dessutom, som redan beskrivs i skäl 17, var två tillverkare, Divipa och Zicuñaga, små icke-integrerade tillverkare av självkopierande papper i ark eller små rullar som köpte baspapper och kemikalier men också stora rullar ("jumborullar") från andra tillverkare. De hemliga kontakterna förekom bland alla tillverkare (som i handlingarna ofta kallas "distributörer"), inklusive dessa mindre tillverkare/bearbetningsföretag.

(154) När det gäller de spanska och portugisiska marknaderna medger AWA att fyra "opassande" möten förekom i Lissabon och Barcelona mellan 1992 and 1994, där [...]* (dåvarande försäljningschef vid AWA Carbonless Papers i Portugal) och [...]* (områdeschef för Iberiska halvön) deltog, samt tre eller fyra andra möten under perioden 1992 till 1994 där [...]* (AWA:s dåvarande försäljningschef för Carbonless Paper i Spanien) deltog tillsammans med [...]*(161).

(155) Sappi medger att det deltog i kartellmötena om den spanska marknaden från februari 1992 och har lämnat handlingar som visar att en prishöjning på 10 spanska pesetas per kilo planerades i början av februari 1992. Genomförandet av denna prishöjning diskuterades på kartellmötena den 17 februari och den 5 mars 1992.

(156) I den första handlingen, en promemoria daterad den 9 mars 1992 från Sappis agent i Spanien till Sappi Europe, nämns en prishöjning på "10 pesetas" per kilo i början av februari som distributörerna (dvs. försäljarna av självkopierande papper i Spanien) fastställt som mål. I promemorian beskrivs hur svårt det var att genomföra denna prishöjning på marknaden. I den beskrivs att "2) De grossister som sålde TRANSCRIPT verkar vara de enda som höjt priserna med 10 pesetas per kilo för alla kunderna", "3) 'S' [Sarrió] hävdar att det har höjt sina priser för alla", "4) De distributörer som säljer 'K' [Koehler] har bara i några få fall höjt priserna...Divipa har absolut inte höjt priserna" och att "5) WT [Wiggins Teape, nu Arjo Wiggins Appleton] högljutt pratar om sina prishöjningar och om hur strikt de håller sig till dem". Sappis agent påstår i promemorian att "...Det är uppenbart att Sappi Europe inte kan höja priserna om inte övriga leverantörer gör detsamma", och föreslår att Papelera Zicuñaga också bör integreras i de planerade prishöjningarna på den spanska marknaden(162).

(157) I promemorian anges att den planerade höjningen i februari 1992 förmodligen inte genomfördes av Koehler och Sarrió, som försökte ta över Sappis kunder. Detta ledde till att ett möte hölls den 17 februari 1992. Situationens allvar och frågornas betydelse under mötet, som [en anställd vid Sappi]* per fax informerade [en annan anställd vid Sappi]* om samma dag, kan härledas från den brådska [den förre]* visade genom att försöka kontakta [den senare]* under ett veckoslut: "Jag försökte ringa dig under helgen vad gäller de kompletterande upplysningar som vår gemensamme vän på Sarrió lämnat, men eftersom jag inte fick något svar antar jag att du var borta. Jag har pratat med [en anställd vid Norandum]* idag och situationen är, utan överdrift, ganska osäker på grund av Kohlers och Sarriós beteende. De berörda parterna håller ett möte idag och jag kommer att få information om det i morgon bitti. Jag ringer dig imorgon för vidare diskussion"(163).

(158) Diskussionerna fortsatte under ett möte som hölls den 5 mars 1992. I en promemoria daterad den 27 februari 1992 från [en anställd vid Sappi]* till hans överordnade [en anställd vid Sappi]* hänvisas till "den spanska marknaden för självkopierande papper" och i den anges att: "Jag skall delta i ett möte nästa vecka med övriga berörda parter i Barcelona för att diskutera de senaste händelserna som ägt rum på den spanska marknaden. Mötet hålls torsdagen den 5 mars och jag får sällskap av [en anställd från Norandum]*"(164). Sappi har bekräftat att detta möte mellan de europeiska tillverkarna av självkopierande papper hölls. Sappi vidhåller att syftet var "att diskutera de senaste händelserna på den spanska marknaden"(165). Höjningen med 10 pesetas per kilo i februari genomfördes tydligen bara av Sappi, som därmed förlorade flera kunder, och den situation som uppstod gjorde det nödvändigt att säkerställa att de höjningar man enades om i framtiden genomfördes av alla tillverkarna på marknaden, vilket sannolikt diskuterades på det möte som hölls i mars i Spanien.

(159) Unipapel, Sappis agent i Portugal, har bekräftat att ett kartellmöte hölls i Barcelona den 16 juli 1992 avseende de spanska och portugisiska marknaderna. På detta möte beslutade man höja priserna på självkopierande papper på rulle i Spanien och Portugal(166). Enligt Unipapels företrädare tog Sarrió (Torraspapel) och Stora ut mycket låga priser i Portugal, lägre priser än på baspapper. Enligt honom deltog förutom Unipapel företrädare från Sarrió (Torraspapel), AWA och Koehler i mötet och han säger att syftet med mötet var att diskutera prishöjningar och marknadsandelar. Avtalen gäller främst "rullar"; liknande avtal kan förekomma för "ark", men han inte kan bekräfta det. Det tyder på att det under mötet, åtminstone för papper på rulle, nåddes en överenskommelse om prishöjningar och marknadsandelar. Unipapels företrädare påpekar att det hölls "fler möten av detta slag" och att det under dessa möten "utbyttes information om sålda kvantiteter och de priser som varje företag tillämpar"(167).

(160) Beträffande åren 1993-1995 har Sappi lämnat bevis till kommissionen om kartellens verksamhet från en av sina anställda och, särskilt, om möten för att fastställa priser mellan producenterna av självkopierande papper i Spanien. Sappi anger att "han [den anställde] deltog i sex eller sju möten i Barcelona tillsammans med övriga leverantörer. Dessa möten hölls ungefär fyra eller fem gånger per år. Han trodde sig ha deltagit i ett sådant möte för första gången den 19 oktober 1993. Han deltog sista gången i ett sådant möte 1995"(168).

(161) Beträffande syftet med och föremålet för kartellmötena avseende den spanska marknaden under 1993-1995 säger Sappi att "syftet med mötena var att fastställa priserna på den spanska marknaden" och "mötena resulterade vanligtvis i att man enades om en procentuell prishöjning". Även om Sappi hävdar att "de aldrig helt anslöt sig till eller genomförde de avtal om prishöjningar som ingicks" är det tydligt att det gjordes ett samordnat försök att höja priserna på den spanska marknaden(169).

(162) Kommissionen har flera anteckningar från kartellmöten om den spanska marknaden under nämnda period som Sappis företrädare skrivit under mötena och anteckningar som Mougeots företrädare skrivit under ett av mötena. I dessa anteckningar redovisas resultatet från följande möten: 30 september 1993 i Barcelona, 19 oktober 1993, 3 maj 1994 i Barcelona, 29 juni 1994 i Barcelona och 19 oktober 1994 i Barcelona.

(163) Sappi har till kommissionen lämnat anteckningar som skrivits av dess företrädare på mötet den 30 september 1993 i Barcelona. Av anteckningarna framgår att man under mötet nådde en överenskommelse om "Q4 kvoter" för varje deltagare för 1993 och om en prishöjning på både rullar och ark. Det fanns också en överenskommelse om att "åter samlas för att bekräfta att kvoterna följs"(170). Sappi har bekräftat att syftet med mötet var "att enas om en procentuell prishöjning"(171).

(164) I ytterligare tre anteckningar som skrivits av Sappis företrädare redovisas resultatet från mötena om den spanska marknaden som hölls den 19 oktober 1993, den 3 maj 1994 och den 29 juni 1994(172). De två senare mötena sammankallades båda av [en anställd från Torraspapel]* och hölls i Barcelona medan platsen för det första mötet inte är känd. Även på dessa möten fastställdes priser. I anteckningarna från mötet den 3 maj framgår också att Torraspapel under mötet inledde diskussionen om prishöjningarna.

(165) Enligt anteckningarna från mötet den 19 oktober 1993 "deltog alla distributörer ... utom Copigraph" i mötet(173). I anteckningarna från mötet den 3 maj 1994 finns en tabell med "dagens" priser ("hoy", dvs. den 3 maj 1994)(174) och den 16 maj 1994 och som anger att dessa priser var ett resultat av "avtal mellan distributörerna" ("acuerdos entre los distribuidores"). Bruket av termen "distributörer" i mötesanteckningarna skall tolkas mot bakgrund av det faktum att merparten av leverantörerna av självkopierande papper med försäljning i Spanien vid tidpunkten för dessa möten var direkt involverade i distributionen på denna marknad, som redan beskrivits i skäl 153. Följaktligen anser kommissionen att de producenter av självkopierande papper som namnges på mötet både närvarade vid mötena och deltog i de avtal om prishöjningar som ingicks under mötena (se bilaga II för deltagare).

(166) Enligt anteckningarna från mötet om den spanska marknaden den 29 juni 1994, planerades ett annat kartellmöte om denna marknad den 23 september (dagen efter det allmänna kartellmötet). Det verkar som om ett möte avseende den spanska marknaden eller andra hemliga kontakter ägde rum runt detta datum, vid vilket man nådde en överenskommelse om en prishöjning som skulle genomföras på denna marknad i november 1994. Det framgår av ett internt fax från Sappi att producenterna av självkopierande papper hade enats om en prishöjning i november 1994. I faxet avslöjas att kartelledaren på den spanska marknaden, Torraspapel, hade sänkt priserna, vilket föranledde författaren att anta att den prishöjning som man hade enats om för november inte skulle gå att genomföra: "Vår ledare (TP) [Torraspapel] har tillkännagivit en prissänkning på 10 pesetas och allt tyder på att höjningarna i november inte kommer att genomföras; hittills har ingen distributör tillkännagivit dem."(175).

(167) Tillverkarna möttes igen i Barcelona den 19 oktober 1994 för att ingå ett annat avtal om prishöjningar på den spanska marknaden. I en handskriven anteckning från Mougeots företrädare lämnas en redogörelse från detta möte. Enligt Mougeot sammankallade Torraspapel till mötet och syftet var "organisationen på den spanska marknaden" ("Organisation du Marché Espagnol"). På mötet fastställdes priserna för den spanska marknaden beroende på kundens storlek(176).

(168) Beträffande den portugisiska marknaden hölls ett kartellmöte i Lissabon den 9 februari 1994, som organiserades av Sarrió (Torraspapel), troligtvis tillsammans med AWA(177). Sappis agent Unipapel sände två fax till Sappi den 31 januari 1994 och den 1 februari 1994 angående ett kommande möte mellan konkurrenterna och bad Sappi bekräfta om det skulle delta i mötet(178). Eftersom ingen från Sappi kunde delta i mötet underrättade [en anställd vid Sappi]* Unipapel per fax att de skulle företräda Sappi och gav honom också instruktioner om att försöka höja priserna. Handskrivna anteckningar i detta faxmeddelande visar att agentens deltagande som företrädare för Sappi på "hemliga pappersbruksmöten" var föremål för diskussion på Sappi(179).

(169) Unipapel sände en rapport om detta "Mötet den 9 februari 1994 som hölls av leverantörerna till den portugisiska marknaden" till Sappi Europe per fax daterat den 14 februari 1994(180). I de muntliga förklaringar som gavs under undersökningen av Unipapel hävdade företagets företrädare att han inte hade deltagit i mötet och att uppgifterna i rapporten lämnats av [...]*, AWA:s dåvarande försäljningschef för Carbonless Paper i Portugal(181). Även om man antar att Unipapels företrädare inte deltog i mötet var han välunderrättad om resultatet och vidarebefordrade uppgifterna till Sappi som om det var något han hade kommit överens med Sappi om.

(170) AWA bekräftar i sitt svar på meddelandet om invändningar att alla de ovannämnda kartlagda mötena avseende de spanska och portugisiska marknaderna under perioden 1992-1994 ingår i de "opassande" mötena mellan konkurrenter som AWA hänvisar till i sitt svar på begäran om ytterligare upplysningar(182).

(171) Merparten av handlingarna om mötena om de spanska och portugisiska marknaderna innehåller också en förteckning över deltagarna, medan vissa av dem ger indirekta upplysningar om deltagarna. Ofta är dessa deltagare desamma som AWA utpekat som deltagare i mötena under perioden 1992-94(183). Sappi och Mougeot har bekräftat och kompletterat eller dragit ifrån de deltagare som kunnat identifieras på grundval av företagens mötesprotokoll(184). Dessa handlingar och redogörelser tillsammans med vissa resehandlingar och anteckningar(185) visar att följande företag var företrädda på vissa eller samtliga kartellmöten avseende de spanska och portugisiska marknaderna: AWA, Binda, Copigraph, Divipa, Koehler, Mougeot, Sappi, Stora, Torraspapel, Zanders och Zicuñaga (se också bilaga II).

(172) Utöver dessa möten om de spanska och portugisiska marknaderna har Sappi angett flera andra tidpunkter för möten mellan konkurrenter, särskilt avseende den spanska marknaden. Sappi anger att den anställde, som alltid deltagit i mötena om den spanska marknaden tillsammans med [en anställd från Sappi]*, "trodde ... att alla sidorna i hans agenda med namn eller initialer på [en anställd vid Sappi]* angav att möten med konkurrenter hade hållits. De relevanta sidorna från hans agenda bifogas ... och dessa visar att möten verkar ha hållits den 24 januari 1994, den 18, den 19 eller den 20 april 1994, den 29 juni 1994 ... och den 19 december 1994."(186).

(173) Att priskartellen fortsatte på den spanska marknaden under 1995 bekräftas av en handling från Sappi som ger vissa uppgifter om att försök till prishöjningar gjordes på den marknaden från februari fram till och med september/oktober 1995(187). Enligt Sappi är denna handling, daterad den 26 september 1995, en del av en intern undersökning av prisutvecklingen på dess största marknader(188). Beträffande papper på rulle, anges följande i handlingen: "Men, i slutändan var de höjningar man enades om de höjningar som genomfördes (som höll alla på samma nivå, utom Zicuñaga som hade 10 % lägre priser). Dessa höjningar är ett resultat av de hemliga avtalen, så att alla genomför höjningarna vid samma tidpunkt och med samma belopp. Stora kunder får alltid specialpriser, men vi har inte gjort någon speciell transaktion."(189).

(174) När det gäller den portugisiska marknaden anges i en rapport från Sappis agent, Unipapel, vid ett möte som hölls den 9 februari 1994 att deltagarna på detta möte enades om att ett flertal kartellmöten om den portugisiska marknaden skulle hållas under följande månader under 1994: April, maj, juni, september och november(190). Under samtliga dessa månader, utom i maj, hölls också officiella AEMCP-möten. Den preliminära tidsplanen för mötena om den portugisiska marknaden stämmer överens med modellen om att hålla allmänna kartellmöten i anslutning till de officiella AEMCP-mötena och att hålla nationella kartellmöten efter varje allmänt kartellmöte.

(175) Det finns också bevis på att det hemliga samförståndet om den portugisiska marknaden fortsatte under 1995. I ett fax från Unipapel till Sappi, som beskriver prisutvecklingen för papper på rulle, anges att konkurrenterna samverkat i försök till prishöjningar i Portugal från januari till och med september 1995. I faxet hänvisas till "ett försök att genomföra en höjning på 15 % (utan hänsyn till någon)" den 1 januari 1995, och anger att det den 1 april 1995 "igen gjordes ett försök till att höja priserna (utan hänsyn till någon)". Den 1 september 1995 gjordes några "andra försök till att korrigera priserna"(191). Under de första åtta månaderna 1995 minskade den totala konsumtionen på den portugisiska marknaden med 4,4 %. Det verkar som om producenterna av självkopierande papper försökte kompensera sina förluster i försäljningsvolymen genom hemliga prishöjningar.

(176) I sitt svar på de muntliga frågorna under undersökningen beskrev en företrädare från Unipapel den portugisiska marknaden och orsakerna till samförståndet genom att förklara att "Kunderna sa att alla producenterna hade höjt priserna samtidigt ... En känsla fanns om ett logiskt marknadsförfarande mellan producenterna på europeisk nivå. Händelserna på portugisiska marknaden passar in i denna tidsplan."(192).

e) Förenade kungariket

(177) Sappi har medgett sin inblandning i kartellverksamheterna som omfattar tillverkarna av självkopierande papper på den brittiska marknaden från 1989/1990(193). I en promemoria från [en anställd vid Sappi]* till [en anställd vid Sappi]* daterad den 24 september 1990 hänvisas till två "klubbavtal" som nåddes under 1989 på grundval av konfidentiella diskussioner bland "deltagarna på den brittiska marknaden" i Zürich, som syftade till att höja priset på rullar. I dokumentet hänvisas till ett annat "prissättande kommittémöte" som hölls den 15 januari 1990 i Zürich och till "prishöjningarna i mars" som "till största delen genomfördes ganska framgångsrikt"(194).

(178) Dessutom har Sappi medgett sitt deltagande i kartellmötena om den brittiska marknaden "vid olika tidpunkter under 1992, 1993 och 1994"(195). AWA har också medgett att det förekom "opassande möten" under perioden från 1992 till 1994 där [...]*, AWA:s regionala chef för Carbonless Paper i Förenade kungariket och Irland, deltog(196).

(179) Sappi har lämnat bevis till kommissionen från en av sina säljare som deltog i mötena i Förenade kungariket(197). Säljaren bekräftar att "han deltog i tre sådana möten, ett vardera under 1992, 1993 och 1994. Han kan också ha deltagit i ett eller två (men inte fler) ytterligare möten". Han tillägger "praxis att hålla sådana möten var redan etablerad i branschen när jag började sälja självkopierande papper". Enligt denna redogörelse "hade två möten hållits på flygplatsen Heathrow(198) och ett på hotell Intercontinental i London".

(180) På grundval