PROGNOSER FÖR STÅLSEKTORN FÖR FÖRSTA HALVÅRET OCH HELÅRET 1998 (98/C 31/03)

(Text av betydelse för EES)

INLEDNING

Det ekonomiska uppsvinget, som under 1997 varit mer markant än väntat i Europeiska unionen, ligger bakom den avsevärda förbättring av företagarnas och konsumenternas förväntningar som har påvisats i nyligen genomförda undersökningar.

Även om exporten har främjats av dollaruppgången och därmed initialt stod bakom en stor del av det ekonomiska uppsvinget, har utvecklingen i fråga om en rad inre faktorer bidragit till att gradvis stärka dessa effekter.

Den europeiska ekonomins expansionsfas, som under 1998 för övrigt väntas förstärkas genom återverkningar framför allt på industrisektorn, innebär att man kan vänta sig en förnyad produktionsökning, bland annat inom de sektorer som använder sig av stål och till och med inom byggsektorn.

Genom denna tillväxt bör gemenskapens stålindustri framöver inte bara komma att stimuleras av goda exportmöjligheter, utan också av den uppgång på gemenskapens stålmarknad som konstaterats redan 1997 och som väntas förstärkas ytterligare under 1998.

Med tanke på de långsiktiga tendenserna i fråga om de globala tillgången av stål, och i synnerhet risken för störningar till följd av att vissa handelsströmmar kan komma att ändra riktning på kort sikt, vill kommissionen dock förmå berörda parter att uppvisa försiktighet i sina strategier för att på så sätt säkerställa största möjliga stabilitet på gemenskapens stålmarknad, eftersom denna är mycket öppen och därmed utsatt för risker i samband med konjunktursvängningar.

Trots allt erbjuder 1998 utmärkta utsikter för gemenskapens stålindustri mot bakgrund av att alla faktorer förväntas utvecklas positivt och framför allt med tanke på en sundare ekonomi i alla Europeiska unionens medlemsstater.

1. DEN EKONOMISKA SITUATIONEN I EUROPEISKA UNIONEN

Tillväxten av BNP bör för hela Europeiska unionen stiga från 1,8 % 1996 till 2,6 % 1997 och till 3,0 % 1998. Jämfört med prognoserna i våras har dessa siffror justerats upp med 0,2 % för 1997 och 1998.

EU:s ekonomi mätt som kvartalssiffror för BNP har under första halvåret 1997 utvecklats som väntat. Ytterligare bekräftelser på detta står att finna i den europeiska industriproduktionens utveckling, som under juli ökade med 4,5 % i årstakt, samt i resultaten av olika undersökningar (fram till oktober), som påvisar en gradvist tillagande konjunkturuppgång. Företagarnas och konsumenternas förväntningar har gradvis ökat under senare månader. I själva verket överträffar företagarnas förväntningar sitt långsiktiga genomsnitt sedan april, vilket också gäller konsumenternas förväntningar sedan juli. Även inom byggsektorn finns det nu vissa tecken på förväntningar om en uppgång. Orderböckerna är välfyllda både av inhemska ordrar och exportordrar.

Det finns därmed förutsättningar för en förstärkning av konjunkturuppgången under 1998. Tillgångssidans fundament är goda: avkastningsnivån på investeringar är hög och stigande, inflationen är historiskt låg och alltmer förutsägbar, vilket underlättar företagens kostnadskalkyler. Den externa efterfrågan är stabil. Den globala ekonomin oräknat EU förväntas växa i en takt på 4,5 % inom den tidshorisont som har prognostiserats, framför allt tack vare en kraftigt ökad internationell handel. Den sammanlagda importvolymen i världen, oräknat EU, förväntas sålunda öka med 10 % 1997 och 7,5 % 1998. De europeiska exportutsikterna förbättras också av en bättre konkurrenskraft, dels tack vare inhemsk kostnadskontroll, dels tack vare en stark dollar. De penningpolitiska förutsättningarna är också gynnsamma för tillväxten efter de imponerande och trovärdighetsskapande insatserna för att uppfylla konvergenskraven och tack vare en lämplig löneökningstakt. Räntan ligger på en varaktigt låg nivå och frånvaron av spänningar mellan EU-ländernas växelkurser är betryggande.

I början av konjunkturuppgången utgjorde EU:s varuexport tillväxtens motor. Den inre efterfrågeutvecklingen väntas dock snabbt komma ifatt och minska den externa sektorns bidrag till utvecklingen.

Den privata konsumtionen, som stöds av en måttlig reallöneökning, en minskad sparkvot och alltmer av en ökad sysselsättning, bör fortsätta att öka med ungefär 2 % 1997. Den beräknas sedan att accelerera till 2,5 % under 1998.

En starkare efterfrågan - både externt och internt - och en redan hög och fortfarande ökande avkastning på investerat kapital medför en avsevärd förbättring inom investeringsområdet. Detta kommer att stödja tillväxten; på kort sikt som efterfrågefaktor och på lång sikt genom investeringarnas effekter på produktionskapaciteten. Man räknar med att den totala investeringsvolymen inom EU kommer att öka med 2,6 % i år och med 4,7 % nästa år. Investeringar i produktionsledet bör öka kraftigt, med 3 % 1996, 4,5 % i år och 6,3 % nästa år. Efter att ha stagnerat 1996 förväntar man sig också att byggsektorn skall uppleva en gradvis uppgång (1,2 % 1997 och 3,3 % 1998).

Den starkare tillväxten kommer att bidra till en ökad sysselsättning. Inom Europeiska unionen bör sysselsättningen öka med 0,5 % i år och med 0,8 % nästa år. Detta motsvarar ungefär 700 000 nya nettoarbetstillfällen under 1997 och ungefär 1,3 miljoner under 1998.

Till följd av en ökande aktiv befolkning kommer den ökade sysselsättningen emellertid inte att leda till motsvarande nedgång av arbetslösheten. Den genomsnittliga arbetslösheten inom EU bör sålunda minska från knappt 11 % 1996 till 10,7 % i år och 10,3 % nästa år.

EU:s genomsnittliga inflationstakt mätt som index för den privata konsumtionen väntas sjunka från 2,6 % 1996 till 2,1 % 1997, trots en stark dollar. Den genomsnittliga deprecieringen av EU-ländernas valutor är ungefär 5,5 %, grundat på ett vägt handelsindex, jämfört med 1996 års nivå. Det därav följande trycket på importpriserna bör dock inte ha någon större effekt på den totala inflationen med tanke på den måttliga utvecklingen av lönekostnaderna, vilken utgör en motvikt till den importerade inflationen.

Prognoserna rörande de offentliga finanserna för 1997 grundar sig på att man genomför olika budgetåtgärder. För 1998 grundar sig prognoserna på de budgetar som antagits av medlemsstaternas regeringar och som (när så har skett) har utvärderats av kommissionen. Det genomsnittliga budgetunderskottet i EU förväntas efter sin topp på 6,1 % av BNP 1993 sjunka till 4,2 % 1996 och 2,2 % 1998. En stor del av budgetsaneringsinsatserna är koncentrerade till 1997, då det genomsnittliga underskottet skall sjunka till 2,6 %.

De minskade underskotten återspeglas i sjunkande skuldkvoter i de flesta av medlemsstaterna. Man förväntar sig här att den genomsnittliga offentliga skulden i EU minskar från 73 % av BNP 1996 till 72,4 % 1997 och att denna utveckling skall fortsätta. Från och med 1998 kommer alla länder att se sina skuldkvoter sjunka, utom Frankrike och Luxemburg, vilka ändå har skuldkvoter på under 60 % av BNP.

2. NULÄGE OCH FRAMTIDSUTSIKTER PÅ STÅLMARKNADEN

2.1 EUROPEISKA UNIONENS PRODUKTION AV RÅSTÅL

Sedan början av 1997 har Europeiska unionens stålproduktion varje månad uppvisat en allt högre tillväxttakt för att möta den mycket gynnsamma utvecklingen av den inre efterfrågan och de stora exportvolymerna.

Även om gemenskapens stålproduktion under första kvartalet 1997 inte uppvisade en tillväxt på mer än 2,3 % jämfört med samma period 1996, så uppgick dess tillväxt under årets andra kvartal emellertid till 10 %, vilket innebär en tillväxttakt i storleksordningen 6,4 % för första halvåret 1997. Denna siffra överstiger något den tidigare prognosen (1).

Under tredje kvartalet 1997 tycks gemenskapens råstålsproduktion öka kraftigt (+ 10,1 %) jämfört med motsvarande period föregående år. Under de första nio månaderna 1997 har produktionen sålunda ökat med totalt 7,5 % jämfört med samma period 1996.

Stålproduktionen förefaller ha ökat med 8 % både i oktober och november. De fortfarande mycket goda exportutsikterna och förväntningarna om en konsolidering av efterfrågan från de sektorer som använder sig av stål under kommande månader, leder sålunda till att man kan anta en avsevärd ökning av gemenskapens stålproduktion även under fjärde kvartalet. Produktionsnivån för hela 1997 kan därmed komma att överstiga den tidigare prognosen på 157 miljoner ton något.

Den under hela 1997 tilltagande tillväxten av gemenskapens månatliga stålproduktion har gjort det möjligt att bättre nyttja produktionsanläggningarna och därmed bidragit till en ökad avkastning inom Europeiska unionens stålföretag. Därav följer avsevärd förbättring av rörelseresultaten.

I tabellen i bilaga 1 "Tillgång och efterfrågan på råstål" sammanfattas aktuella volymer och de senaste tendenserna när det gäller konsumtion, extern handel, produktion och lager i fråga om stål i gemenskapens 15 medlemsstater. Den ger också indikationer om den förväntade utvecklingen för första halvåret 1998.

För samstämmighetens skull inbegriper denna tabell uppgifter för alla gemenskapens 15 medlemsstater, även för tiden före 1995.

2.2 UTSIKTER FÖR FÖRSTA HALVÅRET OCH HELÅRET 1998

Det ekonomiska uppsvinget, som i Europeiska unionen varit mer markant än väntat, kommer under hela 1997 att ha bidragit till en märkbar och allmän produktionsuppgång för att möta en växande efterfrågan, både inom gemenskapen och på exportmarknaderna.

Gemenskapens stålindustri, som stimuleras av förbättrade villkor på stålmarknaden, har dock inte fullt ut kunnat utnyttja de möjligheter som har erbjudits av efterfrågan och priser utanför unionen eftersom det under året har varit viktigare att tillgodose de traditionella kundernas behov.

Denna utveckling har återskapat optimismen i affärsvärlden. Enligt kommissionens månatliga undersökning hade indexen för de ekonomiska förväntningarna inom industrin i oktober uppnått sin högsta nivå på sju år. Denna optimism tycks motiveras av de mycket goda resultaten när det gäller orderingången för kapitalvaror och av den avsevärda förbättringen av kapacitetsutnyttjandet.

Konsumenternas förväntningar har under de senaste månaderna också fortsatt att förbättras för att i oktober nå sin högsta nivå på tio år. De återspeglar sålunda de mycket goda utsikterna när det gäller tillväxt och sysselsättning.

Även om de delar den allmänna optimismen har de europeiska stålproducenterna vid de senaste rådfrågningarna dock velat understryka den känsliga jämvikten på stålmarknaden, som trots allt hotas av risken för en återgång till ett visst överutbud, vilket skulle ge störningar på världsmarknaden.

På gemenskapens stålmarknad har i själva verket den allmänna förbättringen av stålpriset sedan 1997 till stor del kunnat ske tack vare en gradvis återgång till jämvikt mellan tillgång och efterfrågan, trots en tendens till ökad import framför allt av långa produkter under andra kvartalet. Stålproducenterna anser dock att den positiva tendensen på efterfråge- och prissidan kan komma att bli något mer uttalad under första halvåret 1998 för att sedan avta något under andra halvåret, även om man kan komma att se tillfälliga fenomen i form av lagerändringar.

Gemenskapens stålgrossister påtalar för sin del att gemenskapsmarknaden under 1997 inte utvecklats som man hoppats när det gäller handeln med stålprodukter. De erkänner emellertid att resultaten i fråga om volymer och marginaler har förbättrats jämfört med 1996, framför allt inom de stora, mer exportinriktade strukturerna. Stålgrossisternas förväntningar för 1998 uppvisar dock en växande optimism, om än blandad med farhågor om att lagren inom alla nivåer av produktionskedjan på nytt skall komma att växa.

Icke desto mindre kommer de utmärkta allmänekonomiska utsikterna i Europeiska unionen utan tvekan att under 1998 leda till en förbättring av verksamhetsnivån inom de sektorer som använder sig av stål (varav vissa analyseras mer i detalj i detta program). Detta gäller framför allt fordonsindustrin, tillverkning av elektriska och andra maskiner samt metallindustrin. Byggsektorn bör rent allmänt också komma att dra större nytta av de förbättrade ekonomiska villkoren i unionen under 1998, dels genom den förväntade uppgången av den privata konsumtionen, dels genom den förväntade ökningen av de offentliga investeringarna.

Tabellerna 2 och 2a i bilagorna innehåller verksamhetsindex för de viktigaste sektorer som använder stål, både för första halvåret och helåret 1998. Dessa index grundar sig på uppgifter från nationella branschorganisationer, vars åsikter dock inte alltid stämmer överens med de tendenser som har skissats fram. Dessa index skall därför tolkas med försiktighet.

2.2.1 Första förädlingsledet inom stålsektorn

Efter att ha konstaterat ganska dåliga resultat under 1996, till följd av konjunkturnedgången och den förstärkning av dess negativa effekter som orsakades av lagerminskningar, kan man sedan början av 1997 notera en vändning inom gemenskapens första förädlingsled inom stålsektorn.

Den pågående återhämtningen har dock varit mer eller mindre påtaglig om man ser på den konjunkturella utvecklingen inom sektorer där produkterna från de olika branscherna inom detta produktionsled har sina konsumenter.

Rent allmänt kan man bekräfta att vissa branscher inom stålsektorns första förädlingsled, det vill säga de som är kopplade till fordons- och verkstadsindustrin, har upplevt en särskilt positiv utveckling under 1997. Man har dock också kunnat konstatera en viss förbättring inom de branscher som är beroende av byggsektorn, som är inne i en svag uppgångsfas.

Under 1998 bör de flesta av branscherna inom denna industri kunna fortsätta att utvecklas positivt, trots en förväntad importökning, dels med tanke på de goda ekonomiska utsikterna inom Europeiska unionen, dels på de goda möjligheterna att vidmakthålla de utmärkta exportnivåer som uppnåddes under 1997.

Trots den ökade aktivitetsnivån och ett bättre utnyttjande av produktionsmedlen har de olika branscherna inom detta industriella mellanled långt kvar innan man uppnår ett optimalt kapacitetsutnyttjande.

A. Tillverkning av stålrör

1996 konstaterade gemenskapens tillverkare av stålrör ganska dåliga resultat, framför allt under årets första del och inom området svetsade rör med liten diameter och sömlösa rör.

Marknadssituationen under denna period kännetecknades av avsevärt lägre efterfrågan på rör inom Europeiska unionen, en tydlig ökning av importen och en betydande ökning av lagren. Produktionsminskningen kunde trots detta begränsas till 3,6 % tack vare en avsevärd ökning av exporten (12 %).

Ett störande element under 1996 utgjordes dock av den ökade importen av sömlösa rör, som uppgick till mer än en fjärdedel av gemenskapsmarknaden för dessa produkter.

Under första delen av 1997 har tillverkningen av stålrör inom Europeiska unionen uppvisat en helt tillfredsställande utveckling, som karaktäriserats av mycket goda exportvolymer (+ 33 %) jämfört med redan mycket goda resultat under samma period 1996. Branschen har också upplevt en vändning på hemmamarknaden, som växte med ungefär 2,6 % jämfört med de sex första månaderna 1996.

För helåret 1997 torde resultaten inom stålrörsindustrin befästas, trots ett visst importtryck, framför allt när det gäller sömlösa rör, på en mycket känslig gemenskapsmarknad.

Med tanke på de mycket goda exportvolymerna bör den utmärkta situationen inom området svetsade rör med stor diameter kvarstå under 1998. Denna bransch uppvisade samma tendens redan 1996 och 1997.

När det gäller svetsade rör med liten diameter och sömlösa rör bör marknaden också fortsätta sin gradvisa förbättring mot bakgrund av ännu bättre inre ekonomiska villkor än under 1997. Man får dock inte bortse från risken för mindre exportfluktuationer beroende på dollarutvecklingen.

Totalt bör 1998 för hela gemenskapens stålrörsindustri bli ett ännu bättre år än 1997, även om man kan komma att möta konkurrens från importerade produkter, vars marknadsandel fortsätter att vara betydande när det gäller sömlösa rör. Importen av svetsade rör med liten diameter kan också komma att öka avsevärt.

B. Tråddragningsindustrin

För gemenskapens tråddragningsindustri slutade 1996 med ganska dåliga resultat vad gäller gemenskapens interna konsumtion till följd av den svaga aktivitetsnivån inom byggsektoren, som är den största förbrukaren av dragna trådprodukter. Den gynnsamma exportutvecklingen bidrog dock till att produktionsminskningen kunde begränsas.

De sex första månaderna under 1997 uppvisar en klar ökning (+ 8 %) av gemenskapsmarknadens försäljningsvolym. Här har trycket från importen av dragna trådprodukter varit mindre, samtidigt som exporten av dessa produkter ökade ytterligare något under samma period.

Uppgången inom denna bransch får därmed fortsatt stöd framför allt från exporten, eftersom den verkliga interna konsumtionen ökar i en mycket långsammare takt, dels på grund av en viss tendens till lageruppbyggand, dels till följd av den mycket långsamma efterfrågeökningen från byggsektorn.

För hela 1997 väntas inom tråddragningsindustrin trots allt en klar resultatförbättring jämfört med 1996, samtidigt som tendenserna från första halvåret befästs. Konsumtionen väntas stiga med ungefär 7 %, exporten med mer än 13 % och produktionen med 5 % jämfört med föregående år. I detta positiva scenario skulle importen bara öka svagt.

Om inget oförutsägbart skulle inträffa med kort varsel under 1998 kan man framöver räkna med en förbättring av den inre efterfrågan, vilken dock delvis skulle motsägas av en svagare exportutveckling. Produktionen av dragna trådprodukter bör följaktligen behålla sin svagt uppgående tendens, framför allt mot bakgrund av den förväntade stabiliseringen av gemenskapens import av dessa produkter.

När det gäller annan dragning var 1996 ett ännu sämre år än för tråddragningsindustrin, trots en utmärkt utveckling inom fordonsindustrin som är den viktigaste konsumenten av dessa produkter.

1996 slutade med att leveranserna av denna produktkategori, som nästan uteslutande gick till kunder inom gemenskapen hade minskat med 15 % till följd av en nödvändig minskning av lager i senare led.

Sedan början av 1997 verkar det dock som om den inre efterfrågan har vänt uppåt och under det första halvåret har den ökat med ungefär 4 %, vilket samtidigt har lett till en ökning av produktion av övriga dragna produkter.

Med tanke på den gynnsamma utvecklingen inom de sektorer som är de viktigaste förbrukarna av dessa produkter bör uppgången inom denna bransch framöver komma att bekräftas, vilket skulle medge en ökning av försäljningsvolymen med ungefär 5 %, i synnerhet som importen också minskar avsevärt.

När det gäller 1998 utgör den förväntade produktionsnedgången inom fordonsindustrin ett osäkerhetsmoment som avsevärt kan påverka verksamheten inom denna bransch. De relativt goda allmänna ekonomiska utsikterna i Europeiska unionen medger dock att man kan anta en bibehållen eller rent av något ökad produktions- och försäljningsvolym i fråga om dragning jämfört med motsvarande volymer under 1997.

C. Kallvalsnings- och kallpressningsindustrin

Såsom nämndes i föregående program sjönk volymerna inom området kallvalsade stålband i storleksordningen 15 % under 1996. Tack vare det allmänna ekonomiska uppsvinget når denna industri dock oväntade resultat under 1997 och har helt kompenserat den kraftiga volymminskningen från föregående år. Bland Europeiska unionens medlemsstater har denna återhämtning dock inte varit enhetlig, med en än mycket mer markant uppgång i Tyskland och en relativt svag återhämtning i Förenade kungariket.

För 1998 förväntar sig branschen att efterfrågan på stålband skall öka med ytterligare 5 % tack vare en ökad orderingång från fordonsindustri, mekanisk och elektronisk verkstadsindustri.

När det gäller handeln på gemenskapens marknad för denna produktkategori bör man även under 1998 uppleva en avsevärd ökning av de gemenskapsinterna flödena tack vare den starka inre konkurrensen, samtidigt som importen förmodas stabiliseras och exporten skulle förbli försumbar. Trots den anmärkningsvärda förbättringen av verksamhetsnivån inom denna industri, som har medgett att man uppnått ett kapacitetsutnyttjande som inom de främsta företagen betecknas som optimalt, kvarstår de ekonomiska marginalerna dock på en ganska blygsam nivå till följd av den växande konkurrensen från ersättningsprodukter, som tillverkas genom kallvalsning av återsmält stål.

Marknaden för kallpressade stålprofiler har känts vid en gradvis förbättring sedan början av 1997, framför allt för breda profiler - med en ökning av försäljningsvolymen i storleksordningen 5 % jämfört med 1996 - samtidigt som vändningen för långa profiler har varit mindre uttalad.

När det gäller de breda profilerna, och då framför allt sandwichplåt, är utsikterna för 1998 mycket goda, trots den låga verksamhetsnivån inom Europeiska unionens byggsektor, vilken utgör den enda marknaden för dessa produkter.

Den konstaterade uppgången inom byggsektorn å ena sidan och behovet att renovera äldre byggnads- och överbyggnadstrukturer å den andra, innebär att man kan förvänta sig en ökad efterfrågan på breda profiler på uppskattningsvis 5 % 1998.

Efterfrågeökningen kan förmodas öka ytterligare under kommande år, framför allt när det gäller sandwichplåt.

När det gäller långa profiler, som också har sitt viktigaste avsättningsområde inom byggsektorn, har efterfrågeutvecklingen under 1997 däremot bara medgett en delvis återhämtning av försäljningsvolymen efter fallet på 10 % under föregående år.

Marknaden för dessa produkter kan dock komma att öka avsevärt under 1998 med tanke på de statliga åtgärder som en och annan medlemsstat har aviserat i syfte att stimulera uppgången inom byggsektorn.

2.2.2 Konjunkturen inom byggsektorn under 1998

Byggsektorn, som har genomgått en ganska svår period sedan början av 90-talet, tycks nu visa tydliga tecken på en uppgång i flera EU-länder, som till exempel Finland, Italien, Portugal, Förenade kungariket och Sverige.

Även om det är sant att den konjunkturuppgång som kan noteras i flertalet EU-länder hittills bara i begränsad omfattning har gynnat den allmänna byggverksamheten, råder det dock inte några tvivel om att de ekonomiska utsikterna för 1998 inger vissa förhoppningar när det gäller den väntade uppgången inom denna viktiga sektor.

De mer gynnsamma ekonomiska villkoren under 1998, såsom ökade investeringar, varaktigt låga räntor, en kontrollerad inflation och en viss lättnad i den offentliga budgetpolitiken bör i själva verket garantera en förstärkning av uppsvinget inom byggsektorn i EU.

Trots dessa goda utsikter förväntas dock byggsektorn i Tyskland, som upplevde en avsevärd volymminskning under 1996, backa ytterligare något under 1997 för att sedan stabiliseras 1998. Detta beror framför allt på de dåliga resultaten inom denna verksamhet i före detta Östtyskland.

Totalt väntas slutet på den tyska byggsektorns nedgång och den förväntade vändningen i Frankrike, Spanien och Österrike komma att stödja uppgången för byggsektorn inom Europeiska unionen.

När det gäller bostadsbyggandet har de varaktigt låga räntorna och de bättre sysselsättningsutsikterna gett ny fart åt byggandet av nya bostäder i Danmark, Nederländerna, Portugal, Förenade kungariket och Sverige. Under 1997 ökade också bostadsbyggandet i Belgien och Spanien. Den svaga efterfrågan till följd av det mörka allmänna ekonomiska läget och skattetrycket har däremot inneburit ett fortsatt lågt bostadsbyggande i Frankrike, Italien, Tyskland och Österrike.

För gemenskapen i sin helhet väntar man 1998 en svag uppgång av bostadsbyggandet.

Inom den övriga byggsektorn innebar de privata investeringarna under 1997 ett svagt positivt resultat, samtidigt som de offentliga investeringarna låg kvar på tidigare års låga nivå.

På nationell nivå kan man konstatera en tillbakagång inom denna sektor i Frankrike, Spanien och Tyskland, samtidigt som man kan se en klar uppgång i Belgien, Italien, Nederländerna, Portugal, Förenade kungariket och Sverige.

För 1998 väntas den totala verksamheten inom denna bransch uppvisa en nätt och jämnt positiv utveckling, som framför allt får stöd från de privata investeringarna.

Anläggningsarbeten, som är mycket beroende av offentliga investeringar, har fortsatt att känna av de negativa effekterna av EU-ländernas restriktiva finanspolitik. 1997 är sålunda det femte året i följd som denna verksamhet har varit mycket svag, vilket beror på de kraftiga minskningar som konstaterats i länder som Frankrike, Spanien, Tyskland och Österrike.

De enda länder som har haft en ökad volym anläggningsarbeten 1997 är Portugal och Förenade kungariket tack vare vissa pågående stora infrastrukturprojekt.

Med tanke på de goda allmänna ekonomiska utsikterna för 1998 skulle anläggningsarbetena då åter kunna uppvisa en svag tillväxt på gemenskapsnivå efter den långa svackan.

2.2.3 Bilmarknaden

Den ökade efterfrågan på bilar i Europeiska unionen under 1996, med en nybilsregistrering som ökade med ungefär 6,4 %, åtföljdes av en kortvarig nedgång, vars negativa effekter på registreringarna dock snabbt vägdes upp av en åter ökande nybilsregistrering efter första kvartalet 1997.

Sedan april 1997 uppvisar dock statistiken över registreringar för varje månad en avsevärd genomsnittlig uppgång i hela gemenskapen, vilket för de första elva månaderna 1997 innebär en uppgång i storleksordningen 4,4 % jämfört med det utmärkta resultatet för motsvarande period 1996.

Den europeiska bilmarknadens uppsving beror huvudsakligen på den spektakulära uppgången när det gäller efterfrågan på nya bilar i Italien (+ 41 %) under inverkan av de stimulansåtgärder som trädde i kraft i början av året.

En avsevärd uppgång kan också noteras på den spanska marknaden (+ 11 %), som också främjats av skatteåtgärder, och de brittiska, svenska och irländska marknaderna m.fl. Under samma period har däremot den franska marknaden, efter att olika stödåtgärder för bilbranschen upphört, känts vid en kraftig nedgång (- 22 %) av antalet registreringar, vilket också gäller den österrikiska bilmarknaden. Den tyska marknaden står samtidigt praktiskt taget stilla.

Med tanke på utvecklingen på gemenskapens bilmarknad kan man rimligen förvänta sig en ny uppgång av antalet registreringar på 3-4 % under 1997 jämfört med det mycket goda året 1996.

Det bör påpekas att den europeiska fordonsindustrins exportverksamhet ligger kvar på en mycket tillfredsställande nivå under 1997.

När det gäller 1998 års prognoser för gemenskapens bilmarknad bör de positiva effekterna av den ekonomiska utvecklingen fortsätta att främja marknadens utveckling. Med tanke på konsumenternas väntade försiktighet till följd av de budgetrestriktioner som följer av Ekonomiska och monetära unionen, bör man dock inte vänta sig alltför goda resultat i fråga om antalet registreringar, trots att nya modeller kommer att släppas på marknaden.

Bortsett från oförutsägbara händelser bör man under 1998 därmed se en stabilisering eller möjligen en svagare ökning av antalet nybilsregistreringar i Europeiska unionen.

2.3 UTSIKTER FÖR IMPORT OCH EXPORT AV STÅLPRODUKTER

2.3.1 Statistik över Europeiska unionens externa handel med stålprodukter

Många medlemsstater fortsätter att ta tid på sig när det gäller att komma in med statistik över sin utrikeshandel - trots de insatser som tidigare har gjorts - vilket inte gör det möjligt att göra en korrekt analys av den senaste tidens utveckling på stålmarknaden för gemenskapen i dess helhet. Detta innebär också att prognoser av den kommande utvecklingen blir än mer riskabla. Vid tiden för utarbetandet av denna rapport täckte tillgängliga uppgifter om utrikeshandeln nätt och jämnt det första kvartalet för samtliga medlemsstater. Med hjälp av skattningarna av de felande uppgifterna från vissa länder är det dock möjligt att analysera tendenserna för det första kvartalet 1997 med en mycket liten felmarginal. Denna felmarginal får dock oundvikligen effekter på prognosernas kvalitet.

Det verkar sålunda som om gemenskapens stålimport under första kvartalet 1997 ökade med totalt ungefär 3 %, men att den sjönk med ungefär 11 % i slutet av detta kvartal. Detta resultat leder till antagandet att den gynnsamma utvecklingen av stålpriset i Europeiska unionen har haft de effekter som väntades i föregående prognos, som gjordes redan under andra kvartalet 1997.

En djupare analys av tendenserna visar att importökningen var särskilt stor inom området långa produkter (+ 24 %), samtidigt som uppgifterna tyder på en svag nedgång i fråga om platta produkter (- 2 %).

Med tanke på bristen på uppgifter för andra halvåret 1997 är det mycket riskabelt att uppskatta stålimportens utveckling på den mycket öppna och konkurrensutsatta gemenskapsmarknaden, där importen också spelar en mycket viktig roll. Med tanke på importens tendenser under första halvåret och den gynnsamma utvecklingen i fråga om både efterfrågan och priser under halvåret, är det dock mycket troligt att uppgången blir större än väntat för hela året.

När det gäller exporten påvisar däremot den skattade statistiken för första halvåret en minskning i storleksordningen 11 % jämfört med samma period 1996. Denna minskning är relativt jämnt fördelad mellan första kvartalet med fullständiga uppgifter och andra kvartalet, som är skattat.

För andra halvåret 1997 uppvisar gemenskapens stålexport fortsatt mycket tillfredsställande nivåer tack vare en stabil dollar. För helåret 1997 kan man dock vänta sig att gemenskapens exportvolym av stål hamnar något under föregående prognos, vilket innebär ganska stor minskning jämfört med 1996 års exportnivå.

Under första halvåret 1998 torde stålimporten behålla en svagt uppgående tendens. Med tanke på prognoserna om än mer gynnsam efterfråge- och prisutveckling blir gemenskapsmarknaden alltmer attraktiv.

På exportsidan råder det däremot osäkerhet, framför allt beroende på dollarutvecklingen och på hur finanskrisen utvecklas i de sydostasiatiska länderna. De sammantagna tillgängliga uppgifterna medger dock att man kan anta att gemenskapens stålexport även under 1998 kommer att ligga på mycket tillfredsställande nivåer, om än med en viss minskning jämfört med 1997.

Mot bakgrund av tendenserna i fråga om den långsiktiga internationella tillgången och trots de goda utsikterna för efterfrågan på kort sikt, både inom och utanför gemenskapen, är kommissionen dock medveten om möjligheterna att vissa handelsströmmar kan vända till följd av krisen i Sydostasien, och upprepar sin uppmaning till gemenskapens stålindustri att den måste se till att enskilda beteenden i fråga om investeringar, företagsadministration och affärsstrategier inte får riskera jämvikten på den mycket öppna gemenskapsmarknaden, som - vilket bör påpekas - dessutom är mycket konjunkturkänslig.

Det bör understrykas att den sundare allmänna ekonomiska situationen i EU bör garantera en viss stabilitet när det gäller all produktionsverksamhet, inklusive byggsektorn, och därmed erbjuda än mer gynnsamma utsikter för gemenskapens stålindustri under 1998.

2.3.2 Den ekonomiska utvecklingen i Förenta staterna

Den ekonomiska utvecklingen i Förenta staterna var under första halvåret 1997 fortsatt mycket stark, även om den kvartalsvisa tillväxttakten fått justeras ned. I nuläget uppvisar den amerikanska ekonomin dock inte upp några som helst tecken på att mattas av, och det råder fullt kapacitetsutnyttjande utan några som helst påvisbara friktioner i fråga om löner och priser, vilket tidigare var fallet.

Förutom i händelse av en oväntad inflationsuppgång bör den amerikanska ekonomin fortsätta att växa med 3,6 % 1997 och 2,6 % 1998, tack vare en fortsatt stark inhemsk efterfrågan och en ökning av investeringarna framöver.

Den amerikanska ekonomins styrka har medfört en avsevärd ökning av stålimporten, som 1997 kan passera det tidigare rekordet på 30 miljoner ton från 1994. Den synliga stålkonsumtionen kan dock komma att minska till följd av tendenser att minska de lager som byggdes upp under 1996. Under kommande månader borde dock den ökade produktionen till följd av att man tar ny kapacitet i bruk, samtidigt som efterfrågan ökar på Förenta staternas viktigaste exportmarknader, leda till en gradvis ökning av den amerikanska stålimporten.

Trots den förutspådda ekonomiska nedgången torde den amerikanska stålmarknaden ha goda utsikter att utvecklas även under 1998. I själva verket kan stålkonsumtionen fortsätta att öka något, vilket med en väntad ökning av den inhemska produktionen dock skulle leda till en minskad import och till och med till en avsevärt ökad amerikansk export till tredje land.

2.3.3 Den ekonomiska situationen i Japan

Hårt tyngd av den svaga privata efterfrågan, som beror på att man avskaffat vissa skattelättnader och höjt momsen, förväntas den japanska tillväxten bli ännu svagare 1997 än 1996 med en tillväxttakt på endast 1,3 %. Den japanska tillväxten bör dock uppvisa en gradvis ökad tillväxttakt och nå 2,6 % 1998, såvida den ekonomiska och finansiella krisen i de sydostasiatiska länderna inte skulle smitta av sig på den japanska ekonomin.

Den ekonomiska verksamheten som i början av året hölls uppe av fordons- och varvsindustrin, och i en lägre grad av verkstads- och elektronikindustrin, har inte inneburit någon avsevärd ökning av stålkonsumtionen under 1997. Detta beror framför allt på ett behov att minska tidigare uppbyggda lager, framför allt i fråga om bilar och elektronikprodukter.

Med tanke på de minskade offentliga investeringarna verkar det på kort sikt inte heller troligt med någon uppgång inom byggsektorn eller området för anläggningsarbeten.

Stålproduktionen verkar dock öka starkt. I början av 1997 för att tillfredsställa en tillfällig inhemsk efterfrågeökning, men framför allt för att svara mot efterfrågeökningen på exportmarknaderna.

1998 väntas en viss uppgång för Japans inhemska stålkonsumtion till följd av mer gynnsamma inhemska ekonomiska villkor. Man kan därför förmoda en minskad japansk närvaro på exportmarknaderna.

2.3.4 Situationen i Kina och Sydostasien

De sydostasiatiska ekonomiernas genomsnittliga tillväxttakt borde hamna runt 6,5 % under 1997. Även med en viss nedgång i denna region skulle dess genomsnittliga ekonomiska tillväxt kunna uppgå till ungefär 8 % under 1998. Detta utesluter dock inte nödvändigheten att se över dessa prognoser i händelse att den ekonomiska och finansiella krisen i området skulle förvärras.

Den gynnsamma utveckling som konstaterats inom Sydkoreas byggsektor, Taiwans elektronikindustri och på investeringsområdet i Kina medger en viss ökning av konsumtionen och produktionen av stål, trots de ekonomiska och finansiella svårigheterna i regionens övriga länder.

Även med en förväntad minskning av stålimporten, kommer Sydostasien att under 1998 fortsätta vara en dynamisk marknad eftersom det råder kapacitetsbrist. Denna kommer dock att minska efterhand, särskilt när ny kapacitet tas i bruk.

I Kina har de nyligen vidtagna åtgärderna för ekonomisk kontroll och omstrukturering bidragit till att vidmakthålla landets ekonomiska expansion, och därmed också gjort det möjligt att begränsa inflationsutvecklingen.

Trots detta fortsätter Kinas ekonomiska tillväxt att uppvisa utmärkta resultat även under 1997 och 1998.

När det gäller stålmarknaden bör konsumtionen under 1997 stabiliseras efter nedgången 1994 och 1995, då den fortsatt något växande inhemska produktionen bidrog till alltmer välfyllda lager.

Under 1998 bör behovet att minska lagren och en eventuell minskning av efterfrågan dock inte behöva innebära någon större begränsning för landets stålimport med tanke bland annat på de stora konglomeratens exportbehov.

2.3.5 Den ekonomiska utvecklingen i Latinamerika

De latinamerikanska länderna är inne i en mycket god ekonomisk period med en gradvis ökning av deras genomsnittliga tillväxt. Den årsvisa tillväxttakten borde hamna i storleksordningen 5 % för 1997 och 1998.

Den tydliga förbättringen av de ekonomiska villkoren i flertalet länder i denna region har samtidigt medfört en tilltagande verksamhetsökning inom fordonsindustrin och byggsektorn, vilket under 1997 har haft en påtaglig ökning av stålkonsumtionen som följd.

Regionens stålkonsumtion bör för övrigt öka med ytterligare 10 % under 1998 till följd av de växande ekonomierna i Mexiko, Argentina och Brasilien. Med en förutsedd ökning av stålimporten och en väntad minskning av dessa länders export, skulle dock deras överutbud av stålprodukter ligga på ungefär 10 miljoner ton år 1998 med tanke på den ökade inhemska produktionen.

2.3.6 Den ekonomiska situationen och de ekonomiska framtidsutsikterna i de central- och östeuropeiska länderna och OSS

De central- och östeuropeiska ländernas ekonomier fortsätter att utvecklas till följd av de reformer som genomfördes 1994, och trots deras bräcklighet förväntar man sig en genomsnittlig tillväxt i dessa länder på ungefär 5,2 % 1997 och 5,7 % 1998.

Tack vare mer gynnsamma ekonomiska villkor ökade de central- och östeuropeiska ländernas industriproduktion och då särskilt stålproduktionen avsevärt under 1997. Med tanke på de krympande lokala marknaderna har exporten blivit mycket viktig och närmar sig 45 % av deras inhemska produktion av stålprodukter.

Under 1998 bör den totala stålproduktionen i dessa länder fortsätta att öka, samtidigt som den väntade interna konsumtionsökningen kan innebära en viss minskning av stålexporten från de central- och östeuropeiska länderna. Det är dock inte otänkbart att den minskade amerikanska stålimporten under 1998 kan komma att innebära en ytterligare ökning av dessa länders export till Europeiska unionen, framför allt när det gäller långa produkter.

Sedan man inledde reformarbetet kan man konstatera en avsevärd förbättring av de ekonomiska villkoren i Ryssland, trots de stora inre svårigheter som återstår att övervinna. Efter att ha upplevt en negativ tillväxt varje år fram till 1996 bör den ryska ekonomin uppvisa en positiv tillväxt under 1997, vilken också förmodas tillta under 1998.

Inom stålsektorn pekar prognoserna för 1998 på en ökning av den inhemska stålkonsumtionen i storleksordningen 5 %, och trots en svag produktionsökning kan vi för första gången komma att få se en minskning av den ryska stålexporten, som till stor del består av halvfabrikat.

2.3.7 Situationen i Mellanöstern och Afrika

Ekonomierna i Mellanöstern och Afrika har utvecklats positivt sedan 1990, även om skillnaderna mellan dessa länder ibland är betydande.

Den genomsnittliga tillväxten väntas för dessa länder uppgå till 2,3 % 1997 och 2,5 % 1998.

När det gäller stålsektorn har man i länderna i Mellanöstern tagit ny kapacitet i bruk, vilket innebär en ökning av stålproduktionen som 1998 kan uppnå 12 miljoner ton, jämfört med en inhemsk stålkonsumtion som med en ökning på 3,5 % skulle passera 11 miljoner ton.

För Afrikas samtliga länder beräknas ökningen av stålkonsumtionen uppgå till ungefär 2 % under 1998, vilket innebär en konsumtion på ungefär 15 miljoner ton. Afrikas underskott på stål förblir därmed så gott som oförändrat.

2.4 PRISUTVECKLING

Växelkursutvecklingen under de senaste tolv månaderna, och då särskilt den amerikanska dollarns uppgång gentemot de europeiska valutorna med undantag för det brittiska pundet, har varit en av de viktigaste orsakerna till vändningen på gemenskapens stålmarknad. Stål har likaväl som andra produkter tillverkade inom gemenskapen därmed blivit mer internationellt konkurrenskraftiga. Den ökade efterfrågan på den inre marknaden och stabiliseringen av de utmärkta exportvolymerna har på så sätt främjat den gradvisa prisuppgången på Europeiska unionens stålmarknad under 1997.

När det gäller platta produkter har den nedåtgående pristrenden i allmänhet upphört i slutet av 1996, även om det i vissa fall dröjde till inledningen av 1997. Uppgången har sedan varit mer eller mindre snabb för olika produkter och medlemsstater. Den starka efterfrågan på galvaniserad plåt, varmvalsade produkter i rullform och förstärkt plåt har medfört en ökning av baspriset på dessa produkter i storleksordningen 15-20 % under 1997.

Priset på varmvalsad plåt har däremot gått upp i en långsammare takt, men snabbare prisökningar har kunnat konstateras i slutet av året. Denna allmänna uppåtgående tendens ser ut att hålla i åtminstone under de första sex månaderna av 1998.

När det gäller långa produkter har priserna sedan flera år legat på en mycket låg nivå, vilket bara bekräftades under 1996. Till följd av en ökande extern efterfrågan och tack vare bättre balanserade lager och ett utbud som är bättre anpassat till marknadens behov, har en viss jämvikt efter hand återuppstått på gemenskapsmarknaden. Denna jämvikt har också bidragit till ökade priser inom detta område. Bland alla långa produkter är det de mest högkvalitativa - som framför allt efterfrågas av fordons- och verkstadsindustrin - som har ökat mest i pris; i storleksordningen 25 % för baspriset under 1997. Denna uppåtgående tendens väntas fortsätta under första delen av 1998. Priset på långa produkter avsedda för byggsektorn har däremot gått upp i en långsammare takt under hela 1997. Deras prisutveckling under 1998 är också starkt beroende av det allmänna ekonomiska klimatet, importen från tredje land och exportmöjligheterna.

2.5 TENDENSER FÖR ENSKILDA PRODUKTER

Platta produkter

- Varmvalsade produkter i rullform

Verksamhetsnivån är tillfredsställande inom de sektorer som använder sig av varmvalsade produkter i rullform. Efterfrågan från rörtillverkare, fordonsindustrin och "steel service centers" fortsätter sålunda att utvecklas positivt. Lagren hos mellanhänder och användare ligger på en normal nivå, och det finns för närvarande inga tecken på överlagring. Leveranserna på den europeiska marknaden fortsätter att öka till nivåer som ligger klart över de som har konstaterats under de senaste två åren, kapacitetsutnyttjandet är högt och leveranstiderna blir längre. Till följd av den ökade efterfrågan på den inre marknaden minskar exporten, trots en bättre avkastningsnivå på världsmarknaden. Den uppåtgående tendensen för dessa produkter ser ut att hålla i sig under första halvåret 1998.

- Kallvalsad plåt

De viktigaste användarsektorernas växande efterfrågan på kallvalsad plåt har gjort det möjligt att uppnå en hög grad av kapacitetsutnyttjande på anläggningarna, samtidigt som leveranstiderna för dessa produkter har ökat. Lagren har under senare månader fyllts på, men lagernivån anses vara balanserad med tanke på nuvarande verksamhetsnivå. Efterfrågan på exportmarknaderna är god och priset ger en god avkastning med nuvarande dollarkurs. När det gäller importen kan man notera en viss ökning av leveranserna från Slovakien, Argentina och Turkiet. Precis som för varmvalsade produkter i rullform är priset på kallvalsad plåt på väg upp sedan början av 1997. Denna tendens förmodas komma att bekräftas under första delen av 1998.

- Belagd plåt

Fordonsindustrins, men även byggsektorns efterfrågan på galvaniserad plåt är klart oförminskad. Orderböckerna är fulla, anläggningarna kör för full kapacitet, leveranstiderna blir allt längre och man kan tidvis till och med notera en viss brist på dessa produkter. Under dessa förutsättningar stiger priserna kraftigt och det finns ingen anledning att vänta sig att denna tendens skall brytas.

När det gäller elektroförzinkad plåt är efterfrågan från fordonsindustrin stor, trots att man kan konstatera en viss efterfrågeförskjutning mot galvaniserade produkter. Dollarkursen och den starka efterfrågan på världsmarknaden gynnar också de europeiska tillverkarnas exportverksamhet. Jämvikten mellan tillgång och efterfrågan leder därmed till ökade priser på den inre marknaden, och denna tendens förmodas fortsätta under första halvan av 1998.

- Kvartoplåt

Dessa produkter har under 1997 gynnats av flera olika faktorer. Effekterna av dessa kommer att påverka marknaden även under 1998. Bland dessa faktorer kan man särskilt notera den höga dollarkursen, den starka efterfrågan på världsmarknaden och i synnerhet verksamhetsuppgången vad gäller rör med stor diameter, där orderböckerna redan är välfyllda. Precis som för andra platta produkter har leveranstiderna blivit längre och priset på dessa produkter fortsätter att stiga. Mellanhändernas lager är normala och de ser som sin uppgift att kunna utföra snabbare leveranser än vad tillverkarna kan garantera, och de erhåller därmed bättre priser. Den ökade efterfrågan och prisuppgången inom Europeiska unionen utgör likväl ett incitament till import, framför allt från vissa länder i Central- och Östeuropa.

Långa produkter

- Tunga profiler och balkar

Tack vare en mycket god export och en ökad efterfrågan på den inre marknaden har dessa produkter under 1997 upplevt en klar förbättring. Mellanhändernas lager har återgått till normala nivåer och orderingången anses vara tillfredsställande. Denna situation har därmed medgett en prisökning på gemenskapsmarknaden. En fortsatt gynnsam utveckling är dock beroende av hur exporten och importen från tredje land utvecklas.

- Varmvalsad tråd och stångstål

Byggsektorns efterfrågan är fortfarande svag i flera medlemsstater. Däremot ökar fordons- och verkstadsindustrins efterfrågan på dragen tråd för närvarande kraftigt. Sommarens tillverkningsstopp har tillsammans med exporten under 1997 medgett minskade lager likaväl som en bättre jämvikt mellan tillgång och efterfrågan på den inre marknaden. Utsikterna för början av 1998 är fortsatt goda, både när det gäller export och efterfrågan på den inre marknaden. Det har under året skett avsevärda prishöjningar och det är mycket troligt att nya höjningar kan komma att äga rum under början av 1998.

- Armeringsstång

Gemenskapens konsumtion av armeringsstång bör för 1997 hamna ungefär 2 % högre än för 1996. Skillnaderna mellan de olika marknaderna inom gemenskapen är dock emellanåt stora. I Tyskland har man kunnat konstatera en minskning på ungefär 5 %, samtidigt som man har noterat ökningar på uppemot 10 % i vissa andra medlemsstater. Konkurrensen från tillverkare i Central- och Östeuropa och före detta Sovjetunionen medför ett starkt tryck på exportmarknaden, där prisutvecklingen har visat sig vara föga gynnsam. På den inre marknaden har man däremot kunnat notera en viss jämvikt mellan tillgång och efterfrågan, och priserna har under 1997 planat ut och verkar nu stabiliseras. Denna situation är dock bräcklig, varför mellanhänder och tillverkare framför allt under vintern bör uppvisa försiktighet för att inte riskera rådande jämvikt.

- Stångstål för handelsjärn

En ökad efterfrågan har tillsammans med sommarens produktionsstopp skapat en bättre jämvikt mellan tillgång och efterfrågan på gemenskapsmarknaden. De ekonomiska utsikterna för 1998 väntas vidare innebära en ökad efterfrågan under kommande månader. Om denna jämvikt, som fortfarande är bräcklig, kan vidmakthållas borde man under hela nästa år kunna vänta sig en varaktig förbättring av priserna.

2.6 UTVÄRDERING AV MARKNADEN FÖR RÅSTÅL UNDER FÖRSTA HALVÅRET OCH PROGNOSER FÖR HELÅRET 1998

Gemenskapens ekonomiska expansionsfas, som under 1998 förväntas intensifieras under inverkan av en stark investeringsökning och en viss konsumtionsökning, erbjuder framöver utmärkta möjligheter till en allmän utveckling av den industriella verksamheten.

De viktigaste sektorer som använder stål bör tack vare bättre ekonomiska förutsättningar i unionen öka sin verksamhet ytterligare för att möta efterfrågan på exportmarknaderna. Detta skulle också leda till en ytterligare ökning av stålförbrukningen på den inre marknaden och därmed bidra till en fortsatt förbättring av den gemensamma stålmarknaden under 1998 efter de goda resultaten 1997, trots att man förväntar sig en ökning av importen och en minskning av gemenskapens export av stålprodukter.

Mot denna positiva bakgrund bör den verkliga och synliga förbrukningen av stål under det första halvåret 1998 (såsom påvisas i bilaga 1) fortsätta att stiga med 4,8 % till 79 miljoner ton jämfört med deras respektive nivåer under samma period 1997, med obefintliga lagerändringar i mellan- och förbrukningsled. Stålimporten kan under denna period komma att stiga med ungefär 14 % till 8 miljoner ton, samtidigt som exporten skulle sjunka med närmare 8 %. Jämviktsproduktionen av stål skulle därmed hamna på ungefär 82 miljoner ton, vilket motsvarar en ökning på 3,3 % jämfört med första halvåret 1997.

Under helåret 1998 förväntas den verkliga och synliga stålförbrukningen hamna på 154 miljoner ton, det vill säga 4,8 % högre än motsvarande nivåer under föregående år, och med beaktande av den förväntade stabiliteten i fråga om mellan- och förbrukningsledens lagerhållning under hela perioden.

Stålimporten skulle genom en fortsatt uppgång komma att nå 14 miljoner ton, det vill säga en ökning på 8 % jämfört med 1997, samtidigt som gemenskapens export av stålprodukter skulle fortsätta att minska i en takt på 8 % till 23 miljoner ton. Detta innebär sammantaget en total stålproduktion på 163 miljoner ton i gemenskapen, vilket motsvarar en ökning på 3,2 % jämfört med 1997.

3. RÅMATERIAL

3.1 SKROT

Elektroprocesser har i högre grad än integrerade processer bidragit till den starka produktionsökningen av råstål i Europeiska unionen under 1997, vilket innebär att efterfrågan på skrot har ökat konstant under hela året. Den ökade förbrukningen har dock hittills inte haft någon större effekt på skrotpriset, som stabiliserats på den höga nivå som tidigare uppnåtts.

Den europeiska industrins ökade efterfrågan har i själva verket kunnat tillgodoses av tillgängligt utbud - utan att orsaka några särskilda friktioner på marknaden - framför allt tack vare en minskad skrotexport från gemenskapen till Turkiet, vars skrotinsamling ökar och som för övrigt får ett mycket stort tillskott från OSS och då särskilt Ukraina. Europeiska unionens skrotexport till Sydostasien har också minskat till följd av den ekonomiska krisen inom Sydkoreas stålindustri och då Japan på senare tid har blivit nettoexportör av skrot.

En fortsatt tillväxt av gemenskapens stålproduktion under 1998 kan komma att följas av en ökning av skrotpriset, framför allt under inverkan av kvalitetskrav. Denna tendens kan komma att förstärkas om exporten till Asien skulle få ny fart efter en lösning av den ekonomiska krisen i vissa av länderna i denna region.

3.2 JÄRNMALM

Såsom påpekades i föregående prognos kommer världsproduktionen av järnmalm 1997 förmodligen nå upp till 1995 års rekordnivå. Detta resultat är uppenbarligen följden av en avsevärd förbrukningsökning, vilken beror på den snabba ökningen av världsproduktionen av gjutjärn och i en mindre mån av förreducerat järn. Den ökade efterfrågan på järnmalm har under senare månader skapat försörjningssvårigheter, till följd av överbelastningar i vissa utskeppningshamnar. Icke desto mindre förmodas den globala exporten av järnmalm 1997 bli högre än 1995.

Under de första månaderna 1998 skulle den globala efterfrågan med en fortsättning på 1997 års uppåtgående tendens sålunda förbli mycket intensiv. Då kan pågående kapacitetsanpassningar och transportförbättringar i fråga om malmprodukter, framför allt i Brasilien och Australien, komma att mildra eventuella framtida friktioner på marknaden.

När det gäller produktionen av pellets, som framför allt är avsedd för tillverkning av förreducerat järn, beräknas den starka efterfrågan som konstaterades redan 1996 och 1997 kvarstå på samma nivåer 1998.

3.3 FERROLEGERINGAR

Den ökade efterfrågan på ferrolegeringar som noterades i Europeiska unionen i början av året har bekräftats under andra halvåret 1997. Denna tendens har gynnat importen mer än den inhemska produktionen. Det är dock bara vissa produkter som har ökat i pris, eftersom den ökade förbrukningen i hög grad har kompenserats av ett överutbud.

Utvecklingen på marknaden för ferrolegeringar väntas vara oförändrad under första halvåret 1998, med en efterfrågan och en tillgång som växer parallellt. Detta säkerställer en tillfredsställande jämvikt på marknaden. Oregelbundna prisvariationer är dock tänkbara för vissa produkter i den mån som en icke obetydlig del av tillgången snabbt kan anpassa sig till marknadsutvecklingen.

3.4 TENN, ZINK OCH NICKEL

Av senast tillgängliga statistik framgår att tennproduktionen har ökat något under första delen av 1997 jämfört med de sex första månaderna 1996. Den synliga förbrukningen av detta råmaterial visar däremot inte några tecken på att förbättras under samma period. Med en starkare efterfrågan under andra delen av 1997 skulle den synliga förbrukningen av tenn dock kunna öka något, utan att detta skulle hindra att det uppstår ett överskott på ungefär 7 000 ton i slutet av detta år.

Priset på detta råmaterial för stålindustrin har efter en nedgång i storleksordningen 10 % i början av året legat på en stabil nivå fram till slutet av året.

Även om efterfrågan på tenn kommer att fortsätta öka under 1998, bör detta inte få något genomslag på priset eftersom produktionen samtidigt ökar.

Världskonsumtionen av zink, som förmodas stiga med 2,5 % till 7,75 miljoner ton 1997, kan komma att stiga med ytterligare 2,4 % för att nå 7,95 miljoner ton 1998.

På gemenskapsmarknaden bör zinkförbrukningen dock öka något långsammare och dess ökningstakt förmodas begränsa sig till 1,4 % 1998.

Den globala tillgången av detta råmaterial, som 1997 befinner sig i jämvikt med efterfrågan, kan 1998 komma att överstiga efterfrågan något.

Zinkpriset har under andra halvåret 1997 varit instabilt, och efter att i augusti ha uppnått 1 760 dollar per ton hade LME-priserna i slutet av oktober sjunkit till 1 255 dollar per ton.

Under inverkan dels av lagerändringar, dels av en ökad tillgång på marknaden till följd av att nya gruvor tagits i drift, bör zinkpriset inte variera lika mycket under 1998 som under andra delen av 1997.

För 1997 beräknar den internationella nickelstudiegruppen den globala jämvikten mellan tillgång och efterfrågan på nickel till drygt 11 400 ton. Denna uppskattning grundar sig på en produktionsökning på 4,5 % och en konsumtionsökning på 7,1 %. Europeiska unionens förbrukning av nickel beräknas detta år öka med 8,1 %.

Jämviktspunkten mellan tillgång och efterfrågan av detta råmaterial kan komma att sjunka under 1998 förutsatt att den ryska exporten blir oförändrad. De stora lagren kan då komma att kompensera en eventuell skillnad mellan produktion och förbrukning av nickel, så att en eventuell prisuppgång blir ganska svag.

4. SYSSELSÄTTNING

Både rådande situation och framtidsutsikterna för 1998 är mycket gynnsamma för stålsektorn.

Det är därigenom obestridligt att sysselsättningssituationen kommer att förbättras under sektorns nuvarande tillväxtfas, jämfört med tidigare år, även om man kan vänta senare förluster av arbetstillfällen inom området till följd av omstrukturering, rationalisering och modernisering.

Då man måste stärka sin internationella konkurrenskraft tvingas gemenskapens stålindustri till ständiga insatser för teknisk förnyelse, samtidigt som man ständigt måste eftersträva en alltmer rationell företagsorganisation med negativa konsekvenser för sektorns sysselsättning som följd.

Flertalet arbetstagare som berörts av omstruktureringsprocessen har tidigare kunnat erbjudas förtidspensionering, som varit den mest utnyttjade åtgärden i de flesta av medlemsstaterna.

Under årens lopp har de nationella åtgärderna ändrats för att bättre svara mot sysselsättningspolitiska krav, men också som följd av den kraftiga minskningen av arbetstagare i de övre åldersgrupperna. För vissa arbetstagare har man sålunda sökt efter möjligheter till nyanställning externt, medan man för andra har funnit mindre kostsamma lösningar än förtidspensionering (till exempel gradvis förtidspensionering).

Med tanke på det gynnsamma marknadsläget väntas den kraftiga sysselsättningsminskningen inom stålindustrin dämpas under 1998. Detta gäller dock inte i Tyskland till följd av sammanslagningar och rationaliseringsåtgärder eller i Spanien där den senaste omstruktureringsplanen går in i sin slutfas.

Fram till dess att EKSG-fördraget löper ut år 2002, kommer kommissionen genom socialpolitiska åtgärder inom stålsektorn fortsätta att stödja den återanpassning som beviljas i enlighet med artikel 56.2b i nämnda fördrag.

Nettoförlusterna av arbetstillfällen inom gemenskapens stålindustri beräknas för 1998 till 12 000 heltidsarbeten, koncentrerade framför allt till Tyskland, Förenade kungariket och Spanien. De arbetstagare som kan beviljas stöd är dock färre än detta antal, eftersom vissa medlemsstater inte deltar i EKSG:s återanpassningspolitik.

För 1998 uppgår anslagen inom EKSG:s budget till traditionella stöd för återanpassning inom kol- och stålindustrin till 65 miljoner ecu. Huvuddelen av dessa anslag kommer dock troligen att användas för att mildra de sociala konsekvenserna av omstruktureringar inom stålsektorn.

(1) EGT C 225, 24.7.1997.

BILAGA

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>