(43)

Storleken på det bidrag som utbetalats till de regionala företagen i Tirreniagruppen i enlighet med 1991 års avtal om allmän trafik har utvecklats enligt följande (13): ADRIATICA (miljoner ITL) År A) Driftskostnader B) Intäkter C) Underskott (A–B) Avkastning på investerat kapital Bidrag per år 1992 – 127 018 64 772 – 62 772 8 258 70 504 1993 – 124 191 79 716 – 44 475 10 615 55 090 1994 – 158 533 80 324 – 78 209 7 819 86 028 1995 – 166 334 95 114 – 71 220 9 304 80 524 1996 – 170 095 95 422 – 74 673 7 935 82 608 1997 – 174 331 94 995 – 79 336 5 788 85 124 1998 – 175 809 114 210 – 61 599 5 271 66 870 1999 – 151 109 126 403 – 24 706 3 646 28 352 2000 – 137 255 109 786 – 27 469 4 377 31 846 2001 – 183 820 155 616 – 28 204 6 147 34 351 Skälet till att det årliga bidraget (sista kolumnen) varierat så mycket är att underskottet (kolumn c) fluktuerat eftersom det då och då varit ett uppehåll i de internationella förbindelserna till Albanien, Jugoslavien och Kroatien, beroende på den politiska situationen på Balkan. Däremot fanns det en stabilitet i driftskostnaderna netto och behovet av ett årligt bidrag under perioden 1992–2001 när det gäller cabotageförbindelserna i norra Adriatiska havet och till Tremitiöarna. Att förbindelsen till Grekland lades ned i slutet av 1999 resulterade dessutom i avsevärt lägre driftskostnader och därmed också i ett lägre utjämningsbidrag. SAREMAR (miljoner ITL) År A) Driftskostnader B) Intäkter C) Underskott (A–B) Avkastning på investerat kapital Bidrag per år 1992 – 33 519,0 7 464,0 – 26 055,0 1 342,0 27 397,0 1993 – 35 938,0 8 365,0 – 27 573,0 2 641,0 30 214,0 1994 – 35 295,2 9 383,8 – 25 911,4 1 606,2 27 517,6 1995 – 34 605,7 11 396,6 – 23 209,1 1 781,6 24 990,7 1996 – 34 972,8 11 533,5 – 23 439,3 1 560,4 24 999,7 1997 – 36 653,4 11 746,7 – 24 906,7 1 172,8 26 079,5 1998 – 39 602,0 11 744,0 – 27 858,0 973,0 28 831,0 1999 – 40 218,8 12 425,6 – 27 793,2 738,8 28 532,0 2000 – 36 300,0 12 652,0 – 23 648,0 828,0 24 476,0 2001 – 31 105,6 12 487,0 – 17 649,5 1 094,9 18 725,1 Att det årliga bidraget ligger kvar på i stort sett samma nivå (sista kolumnen) ger en god bild av den marknad på vilken Saremar agerar, dvs. en lokal marknad där det är de bofasta öbornas behov som styr. I fråga om turtäthet och tidtabeller, oavsett årstid, har det efter det att avtalet med staten började gälla nästan inte inträffat några förändringar alls i företagets trafik (14). TOREMAR (miljoner ITL) År A) Driftskostnader B) Intäkter C) Underskott (A–B) Avkastning på investerat kapital Bidrag per år 1992 – 43 511,0 27 406,0 – 16 105,0 1 367,0 17 472,0 1993 – 44 907,0 30 750,0 – 14 157,0 2 145,0 16 302,0 1994 – 47 696,6 32 759,0 – 14 937,0 1 312,1 16 249,1 1995 – 47 900,0 32 000,0 – 15 900,0 1 400,0 17 300,0 1996 – 50 516,1 32 483,3 – 18 032,8 1 285,0 19 317,8 1997 – 48 900,0 31 200,0 – 17 700,0 900,0 18 600,0 1998 – 50 801,0 29 996,0 – 20 805,0 718,0 21 523,0 1999 – 47 840,1 32 362,0 – 15 478,1 588,1 16 066,2 2000 – 45 675,0 34 577,0 – 11 098,0 1 993,0 13 091,0 2001 – 44 903,1 35 573,5 – 9 329,6 3 033,5 12 363,2 Förklaringen till det stabila årliga bidraget (sista kolumnen) är den i huvudsak lokala marknad på vilken Toremar agerar. I fråga om turtäthet och tidtabeller, oavsett årstid, var företagets trafik år 2000 densamma som 1992 (15). SIREMAR (miljoner ITL) År A) Driftskostnader B) Intäkter C) Underskott (A–B) Avkastning på investerat kapital Bidrag per år 1992 – 79 543,0 26 903,0 – 52 640,0 2 874,0 55 514,0 1993 – 75 845,0 30 444,0 – 45 401,0 5 334,0 50 735,0 1994 – 78 549,7 32 845,7 – 45 704,0 3 336,0 49 040,0 1995 – 80 947,5 33 847,0 – 47 100,5 4 363,7 51 464,2 1996 – 85 934,6 32 724,0 – 53 210,6 3 888,4 57 099,0 1997 – 97 536,9 35 203,2 – 62 333,4 3 155,1 65 488,5 1998 – 106 563,1 37 244,8 – 69 318,3 2 599,3 71 917,6 1999 – 110 611,1 40 274,2 – 70 336,9 2 211,2 72 548,1 2000 – 102 881,0 43 335,0 – 59 546,0 3 940,0 63 486,0 2001 – 106 490,0 47 314,4 – 59 175,6 4 249,9 63 425,5 Siremars trafik kan mycket väl jämföras med vad som sagts om Saremar och Toremar: En jämn nivå på trafiken, oavsett årstid, efter det att avtalet med staten började gälla (16). De höga driftskostnaderna, som leder till ett högt bidrag, förklaras delvis av att företaget trafikerar så många linjer (18 reguljära linjer), i syfte att ge invånarna på de 14 öarna utanför Sicilien tillgång till rimliga förbindelser. Att de reguljära linjerna är så många leder till högre driftskostnader (personal, bränsle, underhåll etc.) för att kunna garantera trafiken på samtliga linjer (17). CAREMAR (miljoner ITL) År A) Driftskostnader B) Intäkter C) Underskott (A–B) Avkastning på investerat kapital Bidrag per år 1992 – 59 987,0 20 543,0 – 39 444,0 26,0 39 470,0 1993 – 63 737,0 22 810,0 – 40 927,0 1 538,0 42 465,0 1994 – 69 365,7 25 470,0 – 43 894,8 1 690,0 45 584,8 1995 – 71 389,6 24 519,9 – 46 869,7 2 173,2 49 042,9 1996 – 71 404,3 26 613,7 – 44 790,6 1 867,4 46 658,0 1997 – 73 752,0 30 420,0 – 43 332,0 1 516,9 44 848,9 1998 – 77 143,0 31 920,0 – 45 223,0 1 287,0 46 510,0 1999 – 74 172,0 30 896,5 – 43 275,5 986,6 44 262,3 2000 – 70 114,0 32 594,0 – 37 520,0 2 291,0 39 818,0 2001 – 68 316,8 33 377,9 – 34 938,9 3 366,5 38 305,4 Det årliga bidraget är oförändrat, vilket förklaras av att de linjer som Caremar trafikerar inte har förändrats sedan avtalet med staten trädde i kraft (18). De höga driftskostnaderna slår igenom i ett högt årligt bidrag, vilket beror på antalet linjer (11) och turtätheten.