Rådets resolution

av den 3 juni 2002

om en ny arbetsmiljöstrategi för gemenskapen (2002-2006)

(2002/C 161/01)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD UTFÄRDAR DENNA RESOLUTION

med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 mars 2002 om anpassning till förändringar i arbetsliv och samhälle: en ny arbetsmiljöstrategi för gemenskapen (2002-2006), som utgör en del av de mål som fastställs i den europeisk sociala agendan, och

av följande skäl:

Bestämmelserna i artikel 137 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen har gjort det möjligt att införa en viktig gemenskapslagstiftning när det gäller arbetstagarnas hälsa och säkerhet.

Arbetsmiljön utgör otvivelaktigt en avgörande del av arbetets kvalitet, är ett av de viktigaste områdena av unionens socialpolitik och har en viktig ekonomisk dimension.

Tillämpningen av lagstiftningen har ännu inte givit de förväntade resultaten eftersom olyckssiffrorna i absoluta tal kvarstår på en fortsatt hög nivå. Man kan konstatera en uppgång i antalet olyckor i vissa medlemsstater och inom vissa sektorer, samtidigt som olycksfallsfrekvensen i kandidatländerna ligger betydligt över genomsnittet för gemenskapen. Därför är det viktigt att den nya strategin råder bot på denna situation.

Den europeiska sociala modellen grundas på goda ekonomiska resultat, en hög nivå på det sociala skyddet och en hög utbildningsnivå samt social dialog vilket även innebär en förstärkning av de kvalitativa aspekterna på arbetet, särskilt beträffande hälso- och säkerhetsdimensionen i arbetet.

Europeiska rådet i Barcelona den 15-16 mars 2002 uppmanade rådet att prioritera behandlingen av kommissionens meddelande om en arbetsmiljöstrategi för gemenskapen.

I. 1. Rådet noterar att de berörda aktörerna, för att kunna uppnå målet att kontinuerligt öka välbefinnandet i arbetet, enligt kommissionen bör sträva efter att förverkliga följande:

- Minskning av arbetsolycksfall och yrkessjukdomar. Kvantifierade mål bör fastställas för detta, men först måste det pågående arbetet med harmonisering av statistiken över arbetsolycksfall och yrkessjukdomar fördjupas ytterligare.

- Förstärkt förebyggande av yrkessjukdomar, särskilt sådana som fortsätter att drabba ett stort antal europeiska arbetstagare, t.ex. sjukdomar som uppstår genom användning av farliga ämnen såsom asbest, samt hörselskador och muskel- och skelettskador.

- Hänsynstagande till sociala risker, som stress och trakasserier på jobbet samt sådana som har samband med alkohol-, narkotika- och läkemedelsberoende.

- Hänsynstagande till de förändringar som har uppstått i sammansättningen av befolkningen i arbetsföra åldrar, till följd av att kvinnorna har börjat förvärvsarbeta, att befolkningen i arbetsför ålder har blivit äldre, befolkningsutvecklingen, villkoren för arbetstagare med funktionshinder samt etnisk och kulturell mångfald i företagen och konsekvenserna därav när det gäller utvärdering och förebyggande av riskerna för olycksfall och sjukdomar. De förebyggande åtgärderna bör i högre grad vara åldersrelaterade, särskilt när det gäller ungdomar och arbetskraftens åldrande.

- Beaktande av förändringar i anställningsformer, arbetets organisation och arbetstiderna.

- Hänsynstagande till företagens storlek, särskilt när det gäller att förbättra de små och medelstora företagens, mikroföretagens eller egenföretagarnas tillgång till utbildningsinsatser, information, medvetandegörande och riskförebyggande.

- Identifiera, ge spridning åt och genomföra goda rutiner som skapar arbetsförhållanden som främjar bättre säkerhet och hälsa bland arbetstagarna.

2. Rådet noterar vidare att kunskaperna om risker måste förbättras hos de berörda aktörerna genom utbildning, medvetandegörande och föregripande av nya risker för att det förebyggande arbetet skall kunna utvecklas och beteenden kunna förändras.

För detta krävs följande:

a) En anda av förebyggande som skall skapas redan under de första utbildningsstadierna, och upprätthållande av en regelbunden fortbildning inom yrket som är anpassad till det dagliga arbetet.

b) Ökad medvetenhet om nödvändigheten av att integrera funktionshindrade i arbetslivet.

c) Identifiering och analys av riskerna på grundval av systematisk insamling av vetenskapliga rön och utlåtanden. Vidare bör forskningsorganen samordna sina respektive program, inrikta dem på problemlösning och se till att forskningsresultaten meddelas företagen.

d) Förbättra förståelsen för faktorer som har med den mänskliga faktorn och det mänskliga beteendet att göra, för att bättre omsätta kunskapen om risker och om förebyggande arbete i praktisk handling.

da) Ytterligare medvetandegöra de berörda aktörerna genom att sprida informationen och genom att analysera befintliga modeller avseende betydelsen av goda arbetsförhållanden och deras inverkan på produktivitet, kvalitet och arbetsresultat.

e) Främja utbyte av information om goda rutiner mellan medlemsstaterna.

ea) Integrera arbetsmiljön i ledningen av företag och övrig verksamhet för att på ett systematiskt sätt föra in välbefinnandet i arbetet.

Europeiska arbetsmiljöbyrån bör inta en pådrivande roll i arbetet med att samla in och sprida information om goda rutiner, och i det medvetandegörande och föregripande arbetet. Rådet noterar även att kommissionen under andra halvåret 2002 kommer att lägga fram ett meddelande om utvärderingen av arbetsmiljöbyrån.

3. Rådet är enigt med kommissionen om att gemenskapsrätten måste tillämpas effektivt för att arbetsmiljön skall kunna förbättras.

Detta kräver särskilt kontroll och övervakning av att tillämpningen av lagstiftningen är effektiv och likvärdig i samtliga medlemsstater. Kommittén för yrkesinspektionen har i detta hänseende en väsentlig uppgift att fylla för att uppmuntra utbyte av information och erfarenheter och för att organisera samarbete och ömsesidig hjälp. Man bör därför uppmuntra utarbetandet av gemensamma mål för kontrollverksamheten, gemensamma principer för kontroller på arbetsplatsen samt framtagandet av utvärderingsmetoder för nationella kontrollsystem med hänsyn till dessa principer.

Dessutom är det av avgörande betydelse att det utarbetas icke bindande instrument (tekniska anvisningar, kodex för goda rutiner osv.) som underlättar tillämpningen av bestämmelserna i företagen.

Rådet noterar kommissionens avsikt att

- lägga fram lagförslag för kodifiering av gemenskapsdirektiven och rationalisering av genomföranderapporterna,

- i samråd med den rådgivande kommittén och arbetsmarknadens parter utarbeta anvisningar för tillämpningen av direktiven, med beaktande av den stora mångfalden av verksamhetsområde och företag.

4. Rådet delar kommissionens uppfattning att den sociala dialogen utgör grunden för nya vägar att nå framsteg i syfte att uppnå en effektiv tillämpning av befintlig lagstiftning eller behandla olika bransch- och yrkesspecifika risker och problem, och understryker vikten av företagens sociala ansvar.

5. Rådet noterar behovet av att främja integrationen av arbetsmiljöaspekterna i gemenskapens övriga politik. För detta krävs följande:

- Arbetsmiljöfrågorna bör i större utsträckning integreras i EU:s sysselsättningsstrategi samtidigt som slutsatserna från Europeiska rådet i Barcelona om förenkling av riktlinjerna beaktas, utan att minska effektiviteten.

- Kopplingen till gemenskapens bestämmelser om tillverkning och saluföring av arbetsutrustning och kemiska produkter bör stärkas.

- Sambanden mellan gemenskapens nya arbetsmiljöstrategi och folkhälsostrategin bör stärkas genom samarbete.

- En strategi bör utvecklas som är samordnad med annan politik, inriktad på skydd och som grundar sig på förebyggande åtgärder, särskilt på forsknings-, utbildnings-, transport-, miljö- och räddningstjänstområdet och inom den gemensamma jordbruks- och fiskeripolitiken.

- Man bör se till att avtal efter offentlig upphandling fullgörs med iakttagande av alla gällande arbetsmiljöföreskrifter.

6. Rådet inser att utvidgningen är en av Europeiska unionens stora utmaningar och att den nödvändiggör åtgärder för att garantera att kandidatländerna införlivar och effektivt tillämpar gemenskapens regelverk på arbetsmiljöområdet, och även att en anpassning görs av gemenskapens strukturer för att det skall vara möjligt att ta del av och samla in, analysera och ge spridning åt information, exempelvis Rådgivande kommittén för arbetarskyddsfrågor, Europeiska arbetsmiljöbyrån (Bilbao) och Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor (Dublin). För detta krävs att en effektiv överföring av erfarenhet och kunskaper genomförs, särskilt genom

- förstärkning av programmen för tekniskt stöd genom partnerskaps- och vänortsarrangemang,

- utveckling av mekanismer för erfarenhetsutbyte och tillgång till kunskap och resultat från gemenskapens forskning genom att kandidatländerna integreras i berörda institutioner och organ,

- förstärkning av den sociala dialogen på alla nivåer, särskilt i företagen,

- integrering av kandidatländerna i gemenskapens arbete för harmonisering av statistik.

7. Rådet noterar att det internationella samarbetet behöver utvecklas och att kommissionen avser att fortsätta sitt aktiva samarbete med FN:s organ, särskilt Internationella arbetsorganisationen, särskilt inom följande områden:

- Avskaffande av de värsta formerna av barnarbete i världen.

- Stöd till bättre arbetsmiljö i världen.

- Läkemedels-, narkotika- och alkoholberoendets effekter på arbetsmiljön.

Rådet erkänner vikten av samarbete med tredje land, särskilt länderna i Medelhavsområdet, Asean, Nafta och Mercosur, för att säkerställa efterlevnaden av miniminormerna för hälsa och säkerhet. Även samarbetet och erfarenhetsutbytet inom ramen för den transatlantiska pakten med Förenta staterna är av stor betydelse.

II. Rådet

1. hälsar med tillfredsställelse kommissionens meddelande om en ny arbetsmiljöstrategi för gemenskapen 2002-2006,

2. anser att detta meddelande utgör en värdefull ram för ett fortsatt effektivt genomförande av artikel 137 på gemenskapsnivå,

3. instämmer i kommissionens åsikt att målet för gemenskapens arbetsmiljöpolitik bör vara att kontinuerligt öka det fysiska, mentala och sociala välbefinnandet i arbetet, och

4. betonar vikten av att

- förändringarna i arbetslivet beaktas och arbetsmiljön förbättras så att en sund och trygg miljö blir ett av de väsentliga inslagen i arbetskvaliteten,

- det riskförebyggande arbetet befästs genom att olika politiska instrument kombineras och genom samarbete mellan aktörerna på arbetsmiljöområdet och andra aktörer som kan påverka arbetets kvalitet och villkor, samt införliva arbetsmiljön i företagens strategiska beslut,

- kunna påvisa att en effektiv arbetsmiljöpolitik kan vara en konkurrensfaktor medan bristande politiska insatser däremot medför extra kostnader,

- grunda ett eventuellt gemenskapsinstrument på adekvata tekniska kunskaper om såväl risker som strategier för det förebyggande arbetet,

- alla aktörer, offentliga förvaltningar och arbetsmarknadens parter engageras och deltar i utvecklingen av strategin för att dessa mål skall kunna nås,

5. uppmanar medlemsstaterna

- att utveckla och genomföra politiska åtgärder för förebyggande arbete som är samordnade, sammanhängande och anpassade till den nationella verkligheten och i detta sammanhang fastställa mål som är relaterade till en minskning av arbetsolyckor och yrkessjukdomar, särskilt inom de verksamhetsområden där det registreras siffror som ligger över genomsnittet,

- att garantera en bättre tillämpning av gällande lagstiftning, särskilt genom effektivare kontroll och övervakning av tillämpningen, genom att företagen, särskilt små och medelstora företag, får tillgång till ändamålsenlig rådgivning samt genom förbättrad utbildning i hur man förebygger riskmoment i arbetet och genom att anta särskilda åtgärder för att minska arbetsolyckor och yrkessjukdomar inom högrisksektorer,

- att främja framväxten av verkligt förebyggande genom integrering av grundprinciperna för förebyggande arbete i arbetslivet i utbildningsprogram och inom professionell fortbildningsverksamhet, samt genom kampanjer för medvetandegörande och främjande av arbetssäkerhet och arbetshälsa,

6. uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att intensifiera det pågående arbetet för harmonisering av statistiken om olycksfall i arbetet och om yrkessjukdomar i syfte att få fram jämförbara data, varigenom man objektivt kan utvärdera konsekvenserna av och effektiviteten hos de åtgärder som vidtas inom ramen för gemenskapens nya arbetsmiljöstrategi,

7. uppmanar kommissionen

- att i resultattavlan för den sociala agendan inbegripa de åtgärder som behövs för att genomföra strategin med bl.a. en tidsplan för genomförandet,

- att under utövande av sin initiativrätt lägga fram de förslag som krävs för att uppnå de mål som fastställs i den nya strategin, särskilt de som krävs för att konsolidera, förenkla och rationalisera de befintliga rättsliga ramarna och anpassa dessa till den tekniska utvecklingen, i syfte att möjliggöra bättre tillämpning av gällande lagstiftning,

- att gynna samarbete mellan medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter på europeisk nivå inför den kommande utvidgningen av Europeiska unionen, genom anpassning och rationalisering av befintliga rådgivande organ och av arbetsmiljöbyrån i Bilbao. Rådet välkomnar här kommissionens avsikt att lägga fram förslag till en sammanslagning av de två rådgivande organen så att de bildar en enda rådgivande kommitté för arbetsmiljöfrågor, liksom förbättring av funktionssätt och arbetsuppgifter när det gäller arbetsmiljöbyrån i Bilbao efter motsvarande utvärderingsrapport och yttrandet från rådgivande kommittén, dit man även bör föra organiserandet av ett utbyte av goda rutiner och erfarenheter mellan medlemsstaterna,

- att i den årliga sammanfattande rapporten till Europeiska rådets vårmöte införliva relevanta upplysningar om genomförandet av strategin,

8. uppmanar arbetsmarknadens parter

- att spela en aktiv roll när det gäller att överföra grundprinciperna i denna nya strategi till europeisk, nationell och regional nivå samt till företagsnivå,

- att på arbetsplatserna främja och ge spridning åt den korrekta tillämpningen av principerna för hur man förebygger riskmoment i arbetslivet, särskilt genom den sektoriella sociala dialogen på alla nivåer,

- att ge medlemmarna i de olika organisationerna tillgång till kvalificerad rådgivning och lämplig utbildning i fråga om hälsa och säkerhet,

- att samarbeta med de nationella myndigheterna för att utforma och genomföra medlemsstaternas nationella politik på det område som avses i artikel 137,

- att samarbeta på företagsnivå för att utforma arbetsmiljön så att arbetstagarnas hälsa och säkerhet skyddas och motsvarande bestämmelser om skydd av arbetstagarna tillämpas.