KOMMISSIONENS BESLUT nr 283/2000/EKSG

av den 4 februari 2000

om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa valsade platta produkter av järn eller olegerat stål, med en bredd av minst 600 mm, varken pläterade, på annat sätt metallöverdragna eller försedda med annat överdrag, i ringar eller rullar, inte vidare bearbetade efter varmvalsningen, med ursprung i Republiken Bulgarien, Republiken Indien, Republiken Sydafrika, Taiwan och Förbundsrepubliken Jugoslavien, om godtagande av åtaganden som gjorts av vissa exporterande tillverkare och om avslutande av förfarandet rörande import med ursprung i Islamiska republiken Iran

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen,

med beaktande av kommissionens beslut nr 2277/96/EKSG av den 28 november 1996 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska kol- och stålgemenskapen(1), ändrat genom kommissionens beslut nr 1000/1999/EKSG(2), särskilt artiklarna 8 och 9 i detta,

efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A. FÖRFARANDE

1. Inledande

1. Den 7 januari 1999 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande (nedan kallat "tillkännagivande om inledande av förfarandet") i Europeiska gemenskapernas officiella tidning(3) att den skulle inleda ett antidumpningsförfarande beträffande import till gemenskapen av vissa valsade platta produkter av järn eller olegerat stål, med en bredd av minst 600 mm, varken pläterade, på annat sätt metallöverdragna eller försedda med annat överdrag, i ringar eller rullar, inte vidare bearbetade efter varmvalsningen, med ursprung i Bulgarien, Indien, Iran, Sydafrika, Taiwan och Jugoslavien.

2. Förfarandet inleddes till följd av ett klagomål som ingivits av Eurofer som ombud för tillverkare i gemenskapen som svarar för en betydande del, enligt artiklarna 4.1 och 5.4 i kommissionens beslut nr 2277/96/EKSG (nedan kallat "grundbeslutet"), av den sammanlagda tillverkningen i gemenskapen av den berörda produkten. Klagomålet innehöll bevisning om dumpning av den berörda produkten och för därav vållad väsentlig skada, vilken ansågs vara tillräcklig för att motivera att ett förfarande inleddes.

2. Undersökning

3. Kommissionen underrättade officiellt de exporterande tillverkare i exportländerna (nedan kallade "de exporterande tillverkarna"), importörer och intresseorganisationer för dessa som den visste var berörda, företrädare för exportländerna och de klagande tillverkarna i gemenskapen om att ett förfarande skulle inledas. Kommissionen sände frågeformulär till alla dessa parter och till dem som givit sig till känna inom den tidsfrist som angivits i tillkännagivandet om inledande av förfarandet. I enlighet med artikel 6.5 i grundbeslutet gav kommissionen också de direkt berörda parterna möjlighet att skriftligen lämna sina synpunkter och begära att bli hörda.

4. Vissa exporterande tillverkare, klagande tillverkare i gemenskapen och importörer lämnade skriftliga synpunkter.

Alla berörda parter som begärt att bli hörda inom den fastställda tidsfristen och som visat att de troligen skulle komma att beröras av resultatet av förfarandet och att det fanns särskilda skäl att höra dem, hördes.

5. Alla parter informerades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera

i) införande av slutgiltiga antidumpningstullar på import från Bulgarien, Indien, Sydafrika, Taiwan och Jugoslavien,

ii) godtagande av ett åtagande som gjorts av en exporterande tillverkare i Bulgarien och

iii) avslutande av förfarandet rörande import från Iran.

I enlighet med artikel 20 i grundbeslutet beviljades parterna också en period inom vilken de kunde lämna synpunkter efter detta utlämnande av uppgifter.

6. Parternas muntliga och skriftliga synpunkter beaktades och i motiverade fall ändrades de slutgiltiga avgörandena i enlighet därmed.

7. Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för ett slutgiltigt fastställande.

Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag:

- Klagande tillverkare i gemenskapen:

- Aceralia Corporacion Sid., Madrid, Spanien

- British Steel Plc, London, Förenade kungariket

- Cockerill Sambre SA, Bryssel, Belgien

- Hoogovens Steel BV, Ijmuiden, Nederländerna

- ILVA Spa, Genua, Italien

- Sidmar NV, Gent, Belgien

- Salzgitter AG, Salzgitter, Tyskland

- Stahlwerke Bremen GmbH, Bremen, Tyskland

- SOLLAC, Paris, Frankrike

- Thyssen Krupp Stahl AG, Duisburg, Tyskland

- Exporterande tillverkare:

a) Bulgarien

Kremikovtzi Corp, Sofia

b) Indien

Essar Steel Ltd, Hazira

Tata Iron & Steel Company Ltd, Calcutta

Steel Authority of India Ltd, New Delhi

c) Iran

Mobarakeh Steel Company, Esfahan

d) Sydafrika

Iscor Ltd, Pretoria

Highveld Steel & Vanadium Corp Ltd, Witbank

e) Taiwan

China Steel Corp, Kaohsiung

Yieh Loong Enterprise Co., Ltd, Kaohsiung

f) Jugoslavien

Med tanke på den speciella situationen i Jugoslavien gjordes inget kontrollbesök på plats hos Sartid a.d., den enda exporterande tillverkare i det landet som givit sig till känna för kommissionen.

- Icke-närstående importör - användarföretag i gemenskapen:

Marcegaglia Spa, Gazoldo degli Ippoliti, Italien

- Importörer som är de exporterande tillverkarna närstående:

>Plats för tabell>

8. Undersökningen av dumpning omfattade perioden från och med den 1 januari 1998 till och med den 31 december 1998 (nedan kallad "undersökningsperioden"). Undersökningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 1995 till och med utgången av perioden för undersökning av dumpning (nedan kallad "skadeundersökningsperioden").

B. PRODUKT SOM ÄR FÖREMÅL FÖR UNDERSÖKNING OCH LIKADAN PRODUKT

1. Produkt som är föremål för undersökning

9. Den produkt som är föremål för undersökning är vissa valsade platta produkter av järn eller olegerat stål, med en bredd av minst 600 mm, varken pläterade, på annat sätt metallöverdragna eller försedda med annat överdrag, i ringar eller rullar, inte vidare bearbetade efter varmvalsningen (nedan kallade "varmvalsade ringar eller rullar"). Denna produkt klassificeras för närvarande enligt KN-nummer 72081000, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 72083710, 7208 37 90(4), 72083810, 7208 38 90, 7208 39 10 och 7208 39 90.

10. Varmvalsade ringar eller rullar tillverkas i allmänhet i stålverk genom att man varmvalsar halvfabrikat efter den sista valsningen eller efter betningen eller genomdragsglödningen. Varmvalsade ringar eller rullar är regelbundet upprullade.

I stålverk som tillverkar ett stort sortiment platta stålprodukter används varmvalsade ringar eller rullar som insatsmaterial för tillverkning av andra stålprodukter (breda och smala band, alla kallvalsade produkter, rör osv.). Varmvalsade ringar eller rullar tillverkas i olika kvaliteter och dimensioner. Den absolut största delen av importen från tredje land till gemenskapen utgörs av "konstruktionsstål" (t.ex. S235 och S275 enligt Euronorm EN 10025) och "mjukt kolstål" (t.ex. DD11, DD12, DD13 enligt EN 10011 och "Deutsche Industrienorm" DIN 1614/1). Ringarna eller rullarna har vanligtvis en tjocklek på mellan 1,5 och 15 mm och en bredd på mellan 600 och 2050 mm. Vart och ett av de KN-nummer som anges ovan motsvarar en specifik produkttyp med en viss bredd och tjocklek inom de gränser som nämns ovan.

11. Produkten i fråga klassificeras även i två distinkta kategorier beroende på ytbehandling: svarta varmvalsade ringar eller rullar (nedan kallade "svarta ringar eller rullar"), som utgör basprodukten, och betade varmvalsade ringar eller rullar (nedan kallade "betade ringar eller rullar"), som efter varmvalsningen genomgår en ytterligare ytbehandling som kallas betning. Distinktionen mellan svarta respektive betade ringar eller rullar avspeglas även i Kombinerade nomenklaturens struktur i det att ringar och rullar i de olika kategorierna tillhör olika KN-nummer.

12. Även om importen från länderna i fråga i huvudsak utgörs av svarta ringar och rullar, framgick det av undersökningen att importen omfattar alla KN-nummer och således alla olika ovannämnda produkter. Även om varje KN-nummer motsvarar en urskiljbar typ av varmvalsade ringar eller rullar, konstaterades det att alla olika typer har identiska eller liknande fysiska och tekniska egenskaper, användningsområden och tillämpningar. Därför utgör i denna undersökning alla typer av varmvalsade ringar eller rullar enligt de olika KN-nummer som nämns i skäl 9 en enda produkt.

2. Likadan produkt

13. I undersökningen visades det att de varmvalsade ringar eller rullar som importeras från de berörda länderna är identiska eller jämförbara med de produkter som tillverkas i gemenskapen, särskilt vad gäller tillgängliga kvaliteter och dimensioner.

14. Vissa exporterande tillverkare hävdade att den berörda produkt som de tillverkar och säljer inte i sig är utbytbar och jämförbar med den produkt som tillverkas i gemenskapen. De hävdade att gemenskapstillverkarnas tillverkningsprocess var mer avancerad och t.o.m. att en annan teknik användes, vilket innebar att produkten hade högre kvalitet. Användarna sades ibland vara tvungna att omvalsa de importerade produkterna innan de kunde bearbetas vidare. Således skulle de exporterande tillverkarnas produkter inte vara likadana som de klagande gemenskapstillverkarnas produkter.

15. Varje olikhet i tillverkningsprocessen som leder till ytdefekter eller kemiska defekter kan givetvis medföra ett lägre marknadsvärde. I undersökningen visades det dock att den gemenskapstillverkade produkten och den importerade produkten i allmänhet ändå hade samma grundläggande fysiska egenskaper och användningsområden, även om produkter från olika leverantörer och från olika sändningar från en och samma leverantör inte var identiska, i synnerhet i fråga om kvaliteten. Detta kan dock inte leda till slutsatsen att varmvalsade ringar eller rullar som importeras från de berörda länderna inte är likadana produkter som de som tillverkas av gemenskapsindustrin och säljs i gemenskapen.

16. I undersökningen visades det också att kvaliteterna och dimensionerna på den berörda produkt som importeras från de berörda länderna är identiska eller jämförbara med kvaliteterna och dimensionerna hos de produkter som säljs på de berörda ländernas inhemska marknader.

17. På grundval av detta dras slutsatsen att de varmvalsade ringar eller rullar som tillverkas i de berörda länderna och säljs på dessa länders inhemska marknader, de varmvalsade ringar eller rullar som från dessa länder exporteras till gemenskapen och de varmvalsade ringar eller rullar som tillverkas och säljs av de klagande gemenskapstillverkarna på gemenskapens marknad är likadana produkter, i den mening som avses i artikel 1.4 i grundbeslutet.

C. DUMPNING

1. Normalvärde

18. För fastställande av normalvärde undersöktes det först, för var och en av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, huruvida den sammanlagda inhemska försäljningen av den berörda produkten var representativ enligt artikel 2.2 i grundbeslutet, dvs. om denna försäljning motsvarade minst 5 % av den volym av produkten i fråga som exporterades till gemenskapen.

Sedan undersöktes det, för varje exporterande tillverkare, om den sammanlagda inhemska försäljningen av varje produkttyp motsvarade minst 5 % av den volym av samma typ som exporterades till gemenskapen.

För de produkttyper som uppfyllde detta krav fastställdes sedan huruvida tillräcklig försäljning hade ägt rum vid normal handel i den mening som avses i artikel 2.4 i grundbeslutet.

Om det vägda genomsnittliga försäljningspriset för varje produkttyp motsvarade eller översteg den vägda genomsnittliga enhetskostnaden och den volym som såldes till priser som var minst lika höga som enhetskostnaden utgjorde minst 80 % av den inhemska försäljningen, fastställdes normalvärdet på grundval av de vägda genomsnittliga priser som faktiskt betalats för all inhemsk försäljning. I övriga fall fastställdes normalvärdet, för varje produkttyp, på grundval av de vägda genomsnittliga priser som faktiskt betalats för den lönsamma inhemska försäljningen, såvida volymen av lönsamma transaktioner inte motsvarade mindre än 10 % av försäljningsvolymen.

19. För de produkttyper där den inhemska försäljningsvolymen motsvarade mindre än 5 % av exportvolymen till gemenskapen, eller där volymen av lönsamma inhemska försäljningstransaktioner underskred 10 %, ansågs den inhemska försäljningen vara otillräcklig i den mening som avses i artikel 2.3 i grundbeslutet och det bortsågs således från denna försäljning. I dessa fall baserades normalvärdet på de vägda genomsnittliga priser som andra exporterande tillverkare i det berörda landet tog ut, i fall de hade representativ inhemsk försäljning av motsvarande produkttyp vid normal handel enligt artikel 2.1 i grundbeslutet.

20. Om, för en viss produkttyp, den inhemska försäljningen från övriga exporterande tillverkare i det berörda landet var otillräcklig eller inte representativ, konstruerades normalvärdet på grundval av den berörda exporterande tillverkarens tillverkningskostnader för den exporterade produkttypen med tillägg för ett skäligt belopp för att täcka försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst enligt artikel 2.3 och 2.6 i grundbeslutet. För varje exporterande tillverkare baserades försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader i allmänhet på dess representativa inhemska försäljning, medan vinstmarginalen baserades på dess representativa inhemska försäljning vid normal handel. I ett land fanns det dock endast en samarbetsvillig exporterande tillverkare som inte hade någon representativ inhemsk försäljning. I detta fall användes det vägda genomsnittet av försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst för övriga samarbetsvilliga exporterande tillverkare, i den omfattning som dessa tillverkare hade representativ försäljning respektive försäljning vid normal handel.

2. Exportpris

21. I de fall exporten till gemenskapen gick direkt till oberoende importörer fastställdes exportpriserna enligt artikel 2.8 i grundbeslutet på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas av dessa importörer.

22. I de fall exporten gick till importörer i gemenskapen som var den exporterande tillverkaren närstående konstruerades exportpriserna enligt artikel 2.9 i grundbeslutet på grundval av de priser till vilka de importerade produkterna först såldes vidare till oberoende kunder i gemenskapen. Justeringar gjordes för alla kostnader som uppkommit mellan import och vidareförsäljning, inklusive ett skäligt tillägg för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst.

3. Jämförelse

23. För att få en rättvis jämförelse togs vederbörlig hänsyn i form av justeringar till olikheter enligt artikel 2.10 i grundbeslutet som påstods och demonstrerades påverka prisernas jämförbarhet. På grundval av detta gjordes justeringar för importavgifter, indirekta skatter, rabatter, avdrag, transport-, försäkrings-, hanterings- och lastningskostnader och därmed sammanhängande kostnader, förpacknings- och kreditkostnader, kostnader efter försäljningen och provisioner.

24. Två indiska företag begärde en justering för importavgifter. I enlighet med artikel 2.10 b i grundbeslutet beviljades detta delvis i den utsträckning som det bevisades att de material för vilka importtullarna hade betalats fysiskt ingick i den berörda produkt som såldes på den inhemska marknaden och att importtullarna inte hade tagits ut eller hade återbetalats i fråga om den produkt som exporterades till gemenskapen.

25. Ett indiskt företag begärde en justering för olika kvantiteter med hänsyn till att de kvantiteter som såldes per faktura på den inhemska marknaden var mindre än de kvantiteter som såldes per sändning till gemenskapens marknad. Försäljningen till gemenskapen hävdades ske till ett lägre pris på grund av de större kvantiteterna. Eftersom företaget inte kunde påvisa någon koppling mellan kvantiteter och rabatter eller avdrag, vilket krävs enligt artikel 2.10 c i grundbeslutet, måste denna begäran avvisas.

26. De två exporterande tillverkarna i Sydafrika gjorde gällande att olika avdragssystem användes vid den inhemska försäljningen av den berörda produkten och att normalvärdet borde minskas i enlighet med detta. Justeringar kunde endast göras i den omfattning som avdragens koppling till försäljningen i fråga bevisades.

27. Den exporterande tillverkaren i Jugoslavien begärde att värdet på företagets export skulle beräknas enligt de växelkurser som påstods råda på marknaderna. Eftersom företagen i räkenskaperna hade använt de officiella växelkurserna och inte kunde lämna tillräckliga bevis för att marknadskurserna borde användas i stället, beslöts det dock att de officiella växelkurserna skulle användas vid beräkning av exportpriserna.

4. Dumpningsmarginaler

a) Allmän metod

28. Dumpningsmarginalerna fastställdes i enlighet med artikel 2.10 och 2.11 i grundbeslutet på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje produkttyp och det vägda genomsnittliga exportpriset fritt fabrik för samma produkttyp och i samma handelsled.

29. För de av förfarandet berörda exporterande tillverkare som inte besvarade kommissionens frågeformulär, inte gav sig till känna eller inte lämnade nödvändiga uppgifter under undersökningen, fastställdes dumpningsmarginalen på grundval av tillgängliga uppgifter enligt artikel 18.1 i grundbeslutet.

Graden av samarbetsvilja för respektive exportland i denna undersökning fastställdes genom en jämförelse mellan uppgifter från Eurostat och de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas uppgifter om exportvolym till gemenskapen. För alla länder som omfattades av undersökningen, utom Taiwan, konstaterades att den allmänna graden av samarbetsvilja var hög. Kommissionen ansåg således det vara lämpligt att fastställa dumpningsmarginalen för de ickesamarbetsvilliga företagen till den högsta individuella dumpningsmarginal som fastställts för en samarbetsvillig exporterande tillverkare i det berörda landet, eftersom det inte fanns någon anledning att anta att en icke-samarbetsvillig exporterande tillverkare hade dumpat produkterna i en lägre omfattning än den högsta som konstaterats. Med anledning av att samarbetsviljan var låg i Taiwan - den var avsevärt under 50 % - fastställdes den övriga dumpningsmarginalen för detta land till den högsta kvartalsvisa dumpningsmarginal som konstaterats för det landet.

Detta ansågs också nödvändigt för att undvika att bristande samarbetsvilja belönades och att möjligheter till kringgående skapades.

b) Dumpningsmarginaler per land

30. Följande dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av priset cif vid gemenskapens gräns, fastställdes:

31.

Bulgarien

>Plats för tabell>

32.

Indien

>Plats för tabell>

33.

Sydafrika

>Plats för tabell>

34.

Taiwan

>Plats för tabell>

35.

Jugoslavien

>Plats för tabell>

36. Iran

Som det anges i skäl 69 konstaterades det att importen från Iran underskred den tröskel som fastställs i artikel 5.7 i grundbeslutet, varför det inte ansågs nödvändigt att fastställa dumpningsmarginaler för detta land.

D. GEMENSKAPSINDUSTRIN

1. Fastställande av relevant marknad i gemenskapen

37. För att man skulle kunna avgöra om gemenskapsindustrin hade lidit skada och i detta sammanhang fastställa nivåer för förbrukning och andra ekonomiska indikatorer avseende gemenskapsindustrins situation, måste man undersöka om den tillverkning hos denna industri som var avsedd för användning inom samma företagsgrupp borde undantas från denna analys eller om skada och förbrukning skulle bedömas på grundval av gemenskapsindustrins hela tillverkning.

38. Det finns sexton tillverkare av varmvalsade ringar eller rullar i gemenskapen. Ungefär 70 % av de varmvalsade ringar eller rullar som dessa tillverkar säljs för egna behov internt för att bearbetas vidare i en integrerad process (nedan kallad den företagsinterna marknaden). Dessa varmvalsade ringar eller rullar överförs internt till bearbetningsanläggningar i senare led i förädlingskedjan, för vilka det inte utfärdas några fakturor eftersom det rör sig om en och samma rättsliga enhet. Den återstående delen av tillverkningen säljs till både närstående och icke-närstående parter (nedan kallade den fria marknaden).

39. Den klagande hävdade att gemenskapen i detta avseende borde delas in i två separata marknader. De varmvalsade ringar eller rullar som var avsedda för den företagsinterna marknaden konkurrerade enligt den klagande inte direkt med den dumpade importen. Den import som var föremål för undersökning skulle således inte kunna påverka denna marknad. Den återstående tillverkningen såldes enligt den klagande på den fria marknaden, där det råder konkurrens med den dumpade importen. De viktigaste kunderna på den fria marknaden är oberoende kallvalsverk såsom rörtillverkare, stålcentraler ("steel service centres"), stålhandlare och lagerhållare. Klagomålet omfattar endast de varmvalsade ringar eller rullar som säljs på den fria marknaden.

40. Exporterande tillverkare och företag som importerar varmvalsade ringar eller rullar till gemenskapens marknad hävdade att definitionen av den berörda produkten och den likadana produkten omfattade alla varmvalsade ringar eller rullar. Det skulle således inte finnas någon klar åtskillnad mellan den företagsinterna och den fria marknaden och den klagandes definition av den fria marknaden skulle vara godtycklig. Dessa tillverkare och importörer begärde följaktligen att man vid bedömningen av gemenskapens marknad borde inbegripa både den företagsinterna marknaden och den fria marknaden.

41. Till stöd för denna begäran hänvisade man till Europeiska gemenskapernas domstols dom i Gimelec-målet(5). I detta avgörande angav domstolen följande anledningar till varför två separata marknader inte skulle anses föreligga:

- Den berörda produkten såldes på samma marknad och användes för samma ändamål.

- Tillverkarna i gemenskapen sålde den berörda produkten både till närstående och icke-närstående kunder och tog ut i stort sett samma pris.

- Företag i senare led i förädlingskedjan köpte den berörda produkten inte bara från närstående leverantörer i gemenskapen utan även från importörer eller andra icke-närstående tillverkare.

42. Med hänsyn till denna dom gjorde några exporterande tillverkare gällande att de rättsliga förutsättningarna för att separera de två marknaderna inte förelåg i detta fall. Tillverkarna i gemenskapen skulle kunna välja, beroende på marknadsförhållanden, att sälja antingen till den fria eller den företagsinterna marknaden, eftersom de två kategorierna av gemenskapstillverkade varmvalsade ringar eller rullar var likadana produkter. De överföringar som påstods ske mellan de två marknadssegmenten skulle i rättsligt hänseende hindra att man vid bedömningen av skada undantog en del av tillverkningen i gemenskapen, särskilt från förbrukningen i gemenskapen.

43. I detta avseende fastställde kommissionen följande:

a) Den höga integrationsnivå som rådde i stålindustrin i allmänhet och särskilt i tillverkningen av den berörda produkten innebar att gemenskapens tillverkare av den berörda produkten blott fysiskt överförde de varmvalsade ringar eller rullar som var avsedda för den företagsinterna marknaden, utan att fakturera produkterna. Några fakturor utfärdades inte eftersom parterna inte utgjorde separata rättsliga enheter. Det fanns följaktligen inte några priser för överföringar inom den företagsinterna marknaden som var jämförbara med dem på den fria marknaden.

b) Gemenskapsindustrin tillverkade inte varmvalsade ringar eller rullar för att lagra dem och sedan leverera dem antingen till den företagsinterna marknaden eller till den fria marknaden. Alla användare av varmvalsade ringar eller rullar, inklusive företag som var integrerade med gemenskapsindustrin, hade nämligen särskilda tekniska krav för tillverkningen av produkter i senare led. Överföringar av varmvalsade ringar eller rullar mellan de två marknadstyperna förekom således inte alls eller i mycket begränsad utsträckning.

c) I undersökningen visades det att integrerade tillverkarna i gemenskapen, när det var fråga om den företagsinterna marknaden, inte köpte den berörda produkten från oberoende parter inom eller utanför gemenskapen. Detta innebar att varmvalsade ringar eller rullar avsedda för den företagsinterna marknaden inte konkurrerade med andra varmvalsade ringar eller rullar som fanns till försäljning på gemenskapens marknad. Den företagsinterna marknaden kunde således klart särskiljas från den fria marknaden.

44. På denna grundval anser kommissionen att en åtskillnad mellan den fria och den företagsinterna marknaden är helt i linje med bestämmelserna i grundbeslutet och tidigare praxis hos gemenskapens institutioner.

45. För fastställandet av de ekonomiska indikatorer som är relevanta vid skadeanalysen, t.ex. utveckling av försäljning, lönsamhet osv., övervägde kommissionen om gemenskapstillverkarnas försäljning till närstående parter som utgjorde separata rättsliga enheter i allmänhet borde betraktas som en del av den fria marknaden. Det konstaterades att denna försäljning skedde till priser som i stort sett motsvarade de som oberoende parter fick betala. I undersökningen bekräftades det även, i enlighet med vad som hävdats av vissa exporterande tillverkare, att dessa närstående parter kunde köpa produkterna från både närstående och icke-närstående leverantörer inom eller utanför gemenskapen. Följaktligen drogs slutsatsen att försäljningen från tillverkarna i gemenskapen till närstående parter med separat rättslig identitet konkurrerade med försäljningen från oberoende leverantörer belägna exempelvis i de berörda länderna, och att denna typ av försäljning därför borde betraktas som en del av den fria marknaden.

46. En tillverkare i gemenskapen begärde dock att dess försäljning till närstående parter borde anses äga rum på den företagsinterna marknaden. Det hävdades att de till närstående parter fakturerade priserna inte utgjorde marknadspriser och avsevärt skilde sig från de som oberoende kunder fick betala. Tillverkaren påstod dessutom att moderbolaget inte tillät några närstående parter att köpa varmvalsade ringar eller rullar av oberoende parter på den fria marknaden. De varmvalsade ringar eller rullar som såldes till närstående parter konkurrerade således inte direkt med andra företags produkter. De borde således inte betraktas som en del av den fria marknaden.

47. I undersökningen bekräftades det att denna företagsgrupp inte tillät sina närstående parter att köpa varmvalsade ringar eller rullar på den fria marknaden. Granskningen av försäljningspriserna visade dessutom att de priser som fakturerats till dessa närstående parter i många fall avsevärt skilde sig från de marknadspriser som oberoende parter fick betala. All försäljning skedde också till närstående användarföretag som använde produkterna internt inom företagsgruppen utan att sälja dem vidare i obearbetat tillstånd. Kommissionen drog följaktligen slutsatsen att försäljningen av de varmvalsade ringarna eller rullarna i fråga inte kunde anses äga rum på den fria marknaden och således inte borde betraktas som en del av den fria marknaden.

48. Sammanfattningsvis ansågs varmvalsade ringar eller rullar som användes av tillverkare i gemenskapen som insatsmaterial för vidare bearbetning i en integrerad process inom en och samma rättsliga enhet utgöra en del av den företagsinterna marknaden. Detsamma gällde för försäljningen från den ovan nämnda tillverkare i gemenskapen som kunde visa att företagets försäljning till en närstående kund faktiskt ägde rum på den företagsinterna marknaden. All annan försäljning från tillverkarna i gemenskapen ansågs äga rum på den fria marknaden. Gemenskapsindustrins situation vad gäller utvecklingen av olika ekonomiska indikatorer; t.ex. tillverkning, försäljning, marknadsandel och lönsamhet, undersöktes således på grundval av försäljningen på den fria marknaden.

49. Det bör noteras att dessa avgöranden om åtskillnad och fastställande av marknader återspeglas i de uppgifter som inhämtas inom ramen för EKSG-fördraget, särskilt när det gäller övervakning av stålmarknaderna. För dessa uppgifter görs i grunden samma indelning av användningen av varmvalsade ringar eller rullar.

2. Definition av gemenskapsindustrin

a) Sammanlagd tillverkning i gemenskapen

50. Flera exporterande tillverkare begärde att ett antal tillverkare i gemenskapen skulle undantas från definitionen av tillverkningen i gemenskapen på grund av att de hade importerat varmvalsade ringar eller rullar från de berörda länderna.

51. Kommissionen konstaterade dock att ingen av de undersökta tillverkarna hade importerat varmvalsade ringar eller rullar från de berörda länderna under skadeundersökningsperioden. Vissa stålcentraler och rörtillverkare som var dessa gemenskapstillverkare närstående hade dock importerat produkterna i fråga under den perioden.

52. I linje med avgörandena om definition av relevanta gemenskapsmarknader enligt skälen 37-49 bekräftades det dock i undersökningen att dessa närstående parter på den fria marknaden hade agerat självständigt gentemot de tillverkare som var dem närstående. Importen i fråga kunde således inte inverka på statusen hos de företag i fråga som ansågs vara tillverkare i gemenskapen av den berörda produkten.

53. Därför ansågs det inte föreligga några skäl att undanta vissa tillverkare från definitionen av gemenskapens tillverkning av varmvalsade ringar eller rullar. I enlighet med artikel 4.1 i grundbeslutet anses alla sexton tillverkare på gemenskapens marknad svara för den totala tillverkningen i gemenskapen.

b) Gemenskapsindustrin

54. Klagomålet ingavs för elva av de sexton tillverkarna i gemenskapen av varmvalsade ringar eller rullar, medan de återstående fem tillverkarna stödde klagomålet.

55. Kommissionen mottog tio svar på sina frågeformulär från de klagande gemenskapstillverkarna. En liten tillverkare beslutade att inte ge kommissionen något svar.

56. Två av de tio gemenskapstillverkare som besvarade kommissionens frågeformulär kunde inte tillhandahålla alla de uppgifter som begärdes under undersökningen i ett format som skulle göra det möjligt att summera dessa data med tillgängliga uppgifter avseende de andra tillverkarna i gemenskapen.

57. Några exporterande tillverkare gjorde gällande att åtminstone en av de tillverkare i gemenskapen som ingick i definitionen av gemenskapsindustrin fick en mera förmånlig behandling än vad som gäller för berörda parter i samband med undersökningar av dumpning. De hävdade särskilt att tillverkaren i fråga inte hade besvarat kommissionens frågeformulär inom den tidsfrist som gäller för införande av preliminära tullar. Detta ansågs utgöra diskriminering och överträdelse av artikel 6.2 i grundbeslutet.

58. Det bör noteras att alla de gemenskapstillverkare som ingick i definitionen av gemenskapsindustrin besvarade kommissionens frågeformulär inom den tidsfrist som anges i grundbeslutet och således inom den tidsfrist som gäller för införande av provisoriska åtgärder. Kommissionen anser att alla parter som berörs av detta förfarande och som varit i en liknande situation har fått likvärdig behandling. Följaktligen finns det ingen grund för påståendena om överträdelse av artikel 6.2 i grundbeslutet och om diskriminerande behandling från kommissionens sida.

59. De åtta tillverkare i gemenskapen som var fullt samarbetsvilliga i undersökningen utgör gemenskapsindustrin i detta förfarande och svarade för omkring 65 % av den sammanlagda tillverkningen i gemenskapen av den berörda produkten.

60. Dessa tillverkare betraktas följaktligen som gemenskapsindustrin och kallas nedan så, eftersom de i enlighet med artikel 4.1 i grundbeslutet svarar för en betydande del av den sammanlagda tillverkningen i gemenskapen.

E. SKADA

1. Synlig förbrukning

61. Omfattningen av den synliga förbrukningen i gemenskapen av varmvalsade ringar eller rullar fastställdes på grundval av de sexton gemenskapstillverkarnas totala försäljning på den fria marknaden och den sammanlagda importen av den berörda produkten till gemenskapen enligt importstatistik från Eurostat och de exporterande tillverkarnas svar på frågeformulären.

62. Från 1995 till undersökningsperioden ökade den synliga förbrukningen i gemenskapen med 9 %, dvs. från 18,4 miljoner ton till 20,1 miljoner ton. Under 1995 kännetecknades den fria marknaden av exceptionellt höga försäljningspriser och god efterfrågan, särskilt på varmvalsade ringar eller rullar tillverkade i gemenskapen. Följande år minskade marknaden dock i volym med 11 %.

63. Mellan 1996 och undersökningsperioden ökade den synliga förbrukningen stadigt. Den huvudsakliga ökningen skedde mellan 1996 och 1997 då marknaden växte med 22 %. Mellan 1997 och undersökningsperioden var ökningen endast 0,4 %.

2. Import från de berörda länderna

a) Försumbar import

64. På grundval av bestämmelserna i artiklarna 3.4 och 5.7 i grundbeslutet gjordes bedömningen av huruvida importen var försumbar i förhållande till den synliga förbrukningen av den berörda produkten på gemenskapens marknad.

65. Med utgångspunkt från Eurostat-uppgifter konstaterades det att importen med ursprung i tre exportländer, Indien, Iran och Sydafrika, något överskred den tröskel på 1 % som föreskrivs i artikel 5.7 i grundbeslutet.

66. Iran hävdade att det var olämpligt att vid bedömningen av landets marknadsandel använda Eurostat-uppgifter, eftersom det vid ett kontrollbesök på plats hos den ende exporterande tillverkaren i landet visades att exportvolymerna till gemenskapen var betydligt mindre omfattande. Liksom i tidigare förfaranden borde kommissionen bedöma Irans marknadsandel på grundval av de avgöranden som träffats vid undersökningen på plats.

67. Indien och Sydafrika ifrågasatte fastställandet av storleken på den synliga förbrukningen, hävdade att importen från respektive land var försumbar och att de precis som Iran borde undantas från undersökningens räckvidd.

68. Som tidigare nämnts konstaterades det på grundval av importstatistik från Eurostat att Irans marknadsandel på 1,2 % låg obetydligt över miniminivån. Man konstaterade dock också att dessa uppgifter stred mot de uppgifter som inhämtats och kontrollerats vid kommissionens kontrollbesök på plats hos den ende iranske exporterande tillverkaren. Uppgifterna från Eurostat ansågs således inte vara tillräckligt noggranna för att bedömningen av landets marknadsandel skulle kunna göras enbart på deras grundval. Uppgifterna jämfördes även med tillgängliga uppgifter från av förfarandet berörda parter, särskilt den ende exporterande tillverkaren i Iran och hans närstående importörer som var belägna i gemenskapen. Denna jämförelse var möjlig och särskilt relevant i detta fall eftersom endast en tillverkare var verksam i Iran. Denne tillverkare och hans närstående företag i gemenskapen var fullt samarbetsvilliga i undersökningen, varför det var möjligt att kontrollera hans påstående genom en enkel jämförelse mellan de kontrollerade exporttransaktionerna och uppgifterna från Eurostat. Vid denna kontroll och jämförelse fastställdes det att exportnivåerna från Iran betydligt underskred miniminivån, och slutsatsen drogs att ;skillnaden mellan företagets uppgifter och Eurostats inte var en följd av export från Iran till gemenskapen via tredje land.

69. Under dessa omständigheter ansågs det lämpligt att använda vederbörligen kontrollerade uppgifter vid fastställandet av Irans marknadsandel. Följaktligen dras slutsatsen att exporten från Iran underskrider miniminivån, att den skada som vållats av importen med ursprung i Iran endast kan vara försumbar och att förfarandet bör avslutas i fråga om import från Iran.

70. När det gäller de indiska och sydafrikanska exporterande tillverkarnas begäran innehöll den bevisning som lämnats inget som kunde stödja påståendet att importen till gemenskapen från dessa respektive länder skulle vara försumbar, i synnerhet mot bakgrund av den metod som använts för att fastställa relevant marknad i gemenskapen enligt skälen 37-49. I motsats till vad som gällde för Irans del visade Eurostat-uppgifterna och svaren på kommissionens frågeformulär inte att importen skulle underskrida miniminivån. Därför ansågs importen från Indien respektive Sydafrika överstiga miniminivån i den mening som avses i artiklarna 3.4 och 5.7 i grundbeslutet.

b) Sammanslagen bedömning av importen

71. Kommissionen undersökte om importen av varmvalsade ringar eller rullar med ursprung i Bulgarien, Indien, Sydafrika, Taiwan och Jugoslavien borde slås samman vid bedömningen enligt artikel 3.4 i grundbeslutet.

72. Det undersöktes således om alla kriterier för sammanslagning var uppfyllda. Denna granskning hade följande resultat:

- Varje lands dumpningsmarginal var, som visats ovan, högre än miniminivån.

- Importvolymen från varje land var inte försumbar i förhållande till förbrukningen i gemenskapen.

- Analysen av konkurrensvillkoren mellan olika importerade varmvalsade ringar eller rullar och mellan importerade varmvalsade ringar eller rullar och den likadana gemenskapsprodukten visade att importen från de berörda länderna borde slås samman vid bedömningen. De berörda exporterande länderna sålde på den fria gemenskapsmarknaden varmvalsade ringar eller rullar i huvudsak direkt till icke-närstående kunder som kallvalsverk, rörtillverkare, stålcentraler och stålhandlare. Varmvalsade ringar eller rullar importerades även via närstående säljbolag, vilka sedan sålde produkten vidare till samma typ av kunder. I undersökningen visades att gemenskapsindustrin sålde den likadana produkten genom samma försäljningskanaler och till samma kundkategorier. Slutligen konstaterades att en liknande prissättning tillämpades för all försäljning.

73. Följaktligen, och i motsats till några exporterande tillverkares påståenden, drar kommissionen slutsatsen att alla villkor för att vid bedömningen slå samman importen från de ovannämnda länderna är uppfyllda.

c) Den berörda importens volym

74. Importstatistik från Eurostat visade att importvolymen till gemenskapen från de berörda länderna mellan 1995 och undersökningsperioden steg med 229 %, dvs. från 0,65 miljoner ton till 2,14 miljoner ton. Importökningen mellan 1995 och 1996 var mycket begränsad (+0,1 miljoner ton). Den huvudsakliga ökningen ägde rum mellan 1997 och undersökningsperioden (+1,26 miljoner ton).

75. En analys av utvecklingen under undersökningsperioden visade att importen från alla berörda länder i huvudsak skedde under det första halvåret (1,3 miljoner ton); under det andra halvåret sjönk den med 42 %, även om den jämfört med andra halvåret 1997 låg på en betydligt högre nivå.

76. Som det redan nämnts i skäl 11 brukar de olika typerna av varmvalsade ringar eller rullar klassificeras i två distinkta kategorier: svarta ringar eller rullar och betade ringar eller rullar. Av undersökningen framgick det att svarta ringar eller rullar svarade för cirka 90 % av alla varmvalsade ringar eller rullar som importerades från de berörda länderna.

d) Importens marknadsandel

77. De exporterande tillverkarnas marknadsandel ökade mellan 1995 och undersökningsperioden från 3,5 % till 10,7 %. Den faktiska importvolymsökningen medförde således att de berörda länderna erövrade 7,2 procentenheter av gemenskapens marknad.

78. Den huvudsakliga marknadsandelsökningen ägde rum mellan 1997 och undersökningsperioden, då de berörda länderna erövrade 6,3 procentenheter.

e) Prisunderskridande

79. I syfte att undersöka om det förekom prisunderskridande jämfördes, i den utsträckning det var möjligt, priser på jämförbara typer av varmvalsade ringar eller rullar under liknande försäljningsvillkor på gemenskapens marknad, i samma medlemsstat och till samma kunder. De exporterande tillverkarnas priser fritt gemenskapens gräns jämfördes med gemenskapsindustrins priser fritt fabrik. Vid behov justerades exportländernas försäljningspriser till nivån fritt gemenskapens gräns, inklusive tull och relevanta importkostnader. Dessa priser justerades även för att jämförelsen med gemenskapsindustrins priser skulle göras i samma handelsled. Alla justeringar baserades på uppgifter som kommissionen inhämtat och kontrollerat under undersökningen.

80. Som det nämns i skäl 14 ansåg några exporterande tillverkare att de varmvalsade ringar eller rullar som de tillverkade och sålde på gemenskapens marknad i kvalitetshänseende inte var jämförbara med gemenskapsindustrins produkter. En exporterande tillverkare hävdade att företagets produkter till skillnad från gemenskapsindustrins inte tillverkades med hjälp av stränggjutning, och att de därför fick kemiska defekter och ytdefekter som minskade utbytet vid vidarebearbetningen av ringarna eller rullarna. Dessutom hade företaget ingen automatisk "upprullningsmaskin", vilket ledde till variationer i tjocklek och bredd och således till lägre kvalitet. Tillverkarna lade fram stödjande bevisning och begärde en prisjustering på grund av kvalitetsskillnader i samband med de prisjämförelser som låg till grund för fastställandet av prisunderskridande.

81. Kommissionen konstaterade att en prisjustering för kvalitetsskillnader generellt sett inte var motiverad, i synnerhet eftersom sådana skillnader inte var uppenbara för användarna och det visades i undersökningen att eventuella kvalitetsskillnader inte nödvändigtvis inverkade på användningen av produkten i fråga. För en exporterande tillverkare tydde dock bevisningen på att den begärda kvalitetsjusteringen till viss del var motiverad. Även om en detaljerad granskning visade att den begärda justeringens nivå var överskattad, kunde en justering på 50 % av det belopp som begärts beviljas mot bakgrund av tillgänglig bevisning.

82. På grundval av prisjämförelsen fastställdes följande nivåer på prisunderskridandet, uttryckta i procent av gemenskapsindustrins priser:

- Bulgarien: 6,8 %

- Indien: 6,7 %

- ESSAR: 6,1 %,

- Tata: 6,1 % och

- SAIL: 19,1 %

- Sydafrika: 5,3 %

- Iscor: 4,9 % och

- Highveld Steel: 27 %

- Taiwan: 4,3 %

- Yieh Long: 3,9 % och

- CSC: 7,5 %

- Jugoslavien: 12,4 %

3. Gemenskapsindustrins situation mellan 1995 och undersökningsperioden

a) Tillverkning

83. I undersökningen visades att gemenskapsindustrins tillverkningsvolym 1997 nådde en toppnivå på 12,5 miljoner ton. Under återstoden av skadeundersökningsperioden låg tillverkningen på en stabil nivå på omkring 11,4 miljoner ton, trots en nedgång i förbrukningen 1996. Denna tillverkning såldes antingen på den fria marknaden eller exporterades till tredje land.

84. Med tanke på att gemenskapsindustrins produktionskapacitet används för varmvalsade ringar eller rullar avsedda för både den fria marknaden och den företagsinterna marknaden, ansågs det också nödvändigt att granska uppgifter om tillverkningen för den senare marknadstypen, för att det skulle kunna fastställas att en nedgång i tillverkningen för den fria marknaden inte var en följd av en ökad efterfrågan på den företagsinterna marknaden.

85. Det konstaterades att denna tillverkning mellan 1995 och undersökningsperioden ökade med 2 %, eller med cirka 0,6 miljoner ton. Detta innebar att tillverkningen för den företagsinterna marknaden var relativt stabil. Utvecklingen av denna tillverkning mellan 1997 och undersökningsperioden liknade den som observerats för tillverkningen för den fria marknaden.

86. Nedgången i tillverkningen för den fria marknaden berodde således inte på att behovet av tillverkning för den företagsinterna marknaden hade ökat.

b) Kapacitet och kapacitetsutnyttjande

87. Produktionsanläggningarna kan användas för både den fria och den företagsinterna marknaden samt för andra produkter som inte berörs av detta förfarande (t.ex. andra stålkvaliteter och stålprodukter). Kapacitetsutnyttjandet avseende den berörda produkten fastställdes således på grundval av de kapaciteter som officiellt deklarerats för kommissionen inom ramen för EKSG-fördraget. Dessa kapaciteter fastställs enligt specifika parametrar och får inte förväxlas med bruttokapaciteten eller den nominella kapaciteten. Bruttokapaciteten eller den nominella kapaciteten är den högsta möjliga kapacitet som kan uppnås utan beaktande av tillgång på personal, semesterperioder, installationstider, underhåll osv.

88. Gemenskapsindustrins kapacitetsutnyttjande uppgick till 87 % mellan 1995 och undersökningsperioden, förutom under 1997 då gemenskapsindustrins tillverkning var som allra störst och utnyttjandet nådde 93 %. Under denna period noterades höga värden för förbrukningen av varmvalsade ringar eller rullar både på den fria marknaden och den företagsinterna marknaden.

89. Detta höga kapacitetsutnyttjande befanns vara normalt med hänsyn till att det i den tunga industrin, särskilt stålindustrin, är nödvändigt att uppnå ett högt utnyttjande för att minska de höga fasta tillverkningskostnadernas betydelse.

c) Orderingång och försäljningsvolym

i) Orderingång

90. För att komplettera analysen av försäljningen undersökte man även utvecklingen av orderingången för gemenskapsindustrin. För detta ändamål lämnade gemenskapsindustrin uppgifter som också är tillgängliga inom ramen för övervakningen av gemenskapens stålmarknad enligt EKSG-fördraget. Även om dessa uppgifter inte exakt avspeglade situationen för den berörda produkten utan omfattade en något bredare produktkategori, konstaterades det att dessa uppgifter kunde anses vara representativa för den berörda produktens situation. Uppgifterna visade att orderingången var stor 1997 jämfört med situationen under undersökningsperioden. I motsats till den stabila utveckling av den synliga förbrukningen mellan 1997 och undersökningsperioden som angivits ovan, sjönk gemenskapsindustrins orderingång med 17 % under samma period.

91. Detta tyder på att gemenskapsindustrins ekonomiska aktivitet var mera regelbunden och jämnare under 1997 då orderingången i högre grad utvecklades jämsides med försäljningsvolymen. Eftersom det finns en viss tidsförskjutning mellan order och leverans tydde den sjunkande orderingången på en minskad ekonomisk aktivitet, vilket undersöks nedan.

ii) Försäljning

92. Under skadeundersökningsperioden ökade försäljningsvolymen något från 9,6 miljoner ton till 9,7 miljoner ton, vilket innebär en uppgång på 1 %.

93. Denna försäljningsutveckling avspeglade i stort utvecklingen av förbrukningen. Mellan 1997 och undersökningsperioden sjönk dock gemenskapsindustrins försäljning med 12 %, samtidigt som förbrukningen steg något.

94. Gemenskapsindustrin påpekade att skadeindikatorn avseende försäljning enligt ovan fastställdes på grundval av de transaktioner som levererats och fakturerats under nämnda perioder. Gemenskapsindustrins tillverkningsprocess är dock organiserad så att en användares order levereras och faktureras inom en period på minst tre månader från orderdatum. För att försäljningsutvecklingen under en viss period skall kunna bedömas på ett meningsfullt sätt måste således inte endast den faktiska försäljningen utan även orderingången under samma period analyseras. En viss utveckling av orderingången visar sig oundvikligen i motsvarande försäljningsutveckling vid en senare tidpunkt.

iii) Olika typer av försäljning

95. Gemenskapsindustrin hävdade att man för att kunna bedöma den faktiska skada som den vållats borde analysera försäljningsutvecklingen separat för olika typer av varmvalsade ringar eller rullar, närmare bestämt svarta ringar eller rullar jämfört med betade ringar eller rullar. Eftersom svarta ringar eller rullar utgjorde en stor andel av den sammanlagda dumpade importen skulle utvecklingen av gemenskapsindustrins försäljningsvolym och försäljningspriser för denna produkttyp visa att särskilt stor skada vållats.

96. En sådan granskning visade att gemenskapsindustrins försäljning av svarta ringar eller rullar på den fria marknaden mellan 1995 och undersökningsperioden (1998) i volym minskade med 13 %, samtidigt som försäljningen av betade ringar eller rullar i volym ökade med 34 %. I absoluta tal motsvarar detta en nedgång på cirka 1 miljon ton svarta ringar eller rullar och en uppgång på omkring 0,5 miljoner ton i försäljningen av betade ringar eller rullar.

97. Granskningen bekräftade också att gemenskapsindustrin hade en mera balanserad fördelning i sin försäljning mellan svarta respektive betade ringar eller rullar än vad de exporterande tillverkarna hade. Mellan 1995 och 1997 utgjorde svarta ringar eller rullar 70 % av försäljningsvolymen, medan betade ringar eller rullar hade en andel på 30 %. Under undersökningsperioden hade svarta ringar eller rullar 60 % medan betade ringar eller rullar noterade 40 %. Denna försäljningsutveckling visar tydligt att en övergång från svarta till betade ringar eller rullar ägde rum under undersökningsperioden, dvs. från en produktkategori där importen var mera framträdande till en kategori där den var mindre markant.

d) Prisutveckling

98. Under skadeundersökningsperioden minskade gemenskapsindustrins vägda genomsnittliga försäljningspriser med 10 %. Under 1995 hade försäljningspriserna nått sin högsta nivå på tio år. De sjönk fram till 1997 (- 17 % respektive - 3 % jämfört med 1995 respektive 1996) men återhämtade sig mellan 1997 och slutet av undersökningsperioden (+9 %).

e) Marknadsandel

99. Mellan 1995 och undersökningsperioden minskade gemenskapsindustrins marknadsandel med 3,7 procentenheter, i det att den sjönk från 52 % 1995 till 48,3 % under undersökningsperioden.

100. Mellan 1995 och 1996 ökade gemenskapsindustrins marknadsandel med 1,1 procentenheter och mellan 1996 och 1997 steg den med 1,8 procentenheter.

101. Mellan 1997 och undersökningsperioden förlorade emellertid gemenskapsindustrin alla vunna marknadsandelar och nådde en lägre nivå än under 1995. Förlusten uppgick till 6,6 procentenheter. En ytterligare analys visar att marknadsandelar förlorades på grund av minskande försäljning både till närstående och icke-närstående kunder på gemenskapens fria marknad.

f) Lönsamhet

102. Gemenskapsindustrins genomsnittliga avkastning på försäljningen av produkten i fråga minskade med 39 % mellan 1995 och undersökningsperioden. De höga vinsterna (20,7 %) under 1995 var ett resultat av de dåvarande höga marknadspriserna. Trots en nedgång på marknaden och sjunkande försäljningspriser (-15 %) visade gemenskapsindustrin fortsatt lönsamhet 1996. Återhämtningen av försäljningsvolymen under 1997 medgav dock inte att industrin kunde höja sin vinstmarginal, eftersom försäljningspriserna återigen sjönk med 3 %.

103. Under undersökningsperioden återhämtade sig lönsamheten något jämfört med 1997 års nivå. Uppgången i försäljningspriser under undersökningsperioden (9 % jämfört med 1997) möjliggjorde för gemenskapsindustrin att uppnå en vinstmarginal på 12,9 %. Gemenskapsindustrin ansåg att denna vinstnivå var skälig.

104. Vissa exporterande tillverkare ansåg att gemenskapsindustrin uppnådde en extremt hög lönsamhet under undersökningsperioden och att utvecklingen av denna indikator i sig borde ha motiverat att man omedelbart avslutade förfarandet. Denna vinstnivå skulle vara avsevärt högre än de nivåer som kommissionen ansett vara skäliga i tidigare antidumpningsärenden rörande stålprodukter.

105. Det bör i detta sammanhang noteras att det i de relevanta bestämmelserna i grundbeslutet och i antidumpningsavtalet inom ramen för WTO anges att fastställandet av skada skall baseras på faktiska bevis för a) volymen dumpad import och dennas inverkan på priserna i gemenskapen för likadana produkter och b) denna imports därav följande inverkan på gemenskapsindustrin. Hänsyn skall vidare tas till huruvida det skett en betydande uppgång i volymen dumpad import, antingen i absoluta tal eller i förhållande till förbrukningen i gemenskapen. Hänsyn skall också tas till huruvida priserna för den dumpade importen i betydande grad har underskridit gemenskapens priser eller om importen i fråga har medfört att priserna avsevärt minskat eller att prishöjningar förhindrats. Varken en enskild faktor eller flera av dessa faktorer behöver nödvändigtvis vara avgörande. I bestämmelserna föreskrivs även att en undersökning av den dumpade importens inverkan på den inhemska industrin skall inbegripa en bedömning av alla relevanta ekonomiska faktorer och förhållanden som har betydelse för industrins situation, inklusive storleken på dumpningsmarginalerna, faktisk eller potentiell nedgång i fråga om försäljning, vinst, produktion, marknadsandel, produktivitet och kapacitetsutnyttjande, faktorer som rör priser, osv. I grundbeslutet anges att denna uppräkning inte är uttömmande och att varken en enskild faktor eller flera av dessa faktorer nödvändigtvis behöver vara avgörande.

106. I föreliggande fall visade undersökningen att den dumpade importen ökade avsevärt både i absoluta och relativa tal. De låga priserna för den dumpade importen konstaterades också avsevärt underskrida gemenskapsindustrins priser. Alla ovannämnda villkor var således uppfyllda och kommissionen fortsatte med att bedöma den potentiella och faktiska utvecklingen avseende ett antal ekonomiska faktorer innan den drog sina slutgiltiga slutsatser. Några exporterande tillverkares argument att lönsamhetsnivån i sig borde ha motiverat förfarandets avslutande strider således klart mot bestämmelserna i grundbeslutet.

107. Gemenskapsindustrins ekonomiska situation under undersökningsperioden, i synnerhet avseende priser och lönsamhet, måste också ses mot bakgrund av marknadsstrukturen för varmvalsade ringar eller rullar och utvecklingen av gemenskapsindustrins ekonomiska situation under undersökningsperioden, vilken beskrivs i avsnitt 4 nedan.

108. Slutligen anses att det i samband med antidumpningsförfaranden inte är relevant att jämföra gemenskapsindustrins situation och den globala situationen i fråga om en viss ekonomisk indikator.

g) Investeringar och sysselsättning

109. I undersökningen visades att investeringarna i övervägande grad avsåg ersättning av maskiner och utrustning. Investeringsnivån under undersökningsperioden liknade den som noterades för 1995. Investeringarna ökade med 32 % jämfört med 1995, i linje med den höga efterfrågan under 1997.

110. Gemenskapsindustrin tillverkar olika produkter i samma anläggning och med samma maskiner, särskilt varmvalsade ringar eller rullar. Undersökningen visade att det antal anställda som direkt sysslade med tillverkningen av den berörda produkten under skadeundersökningsperioden sjönk med 4 %.

h) Sammanfattning av gemenskapsindustrins situation mellan 1995 och undersökningsperioden

111. Vissa exporterande tillverkare gjorde gällande att ett fastställande av skada under undersökningsperioden inte kunde göras på grundval av en jämförelse mellan gemenskapsindustrins situation 1995 och 1997. De ansåg i synnerhet att priser och lönsamhetsnivåer under 1995 samt nivåer på tillverkning, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym och marknadsandel under 1997 inte var representativa för hur förhållandena skulle vara under rättvisa konkurrensvillkor. På grundval av de övriga avgörandena för hela skadeundersökningsperioden hävdade de att man inte rimligen kunde dra slutsatsen att gemenskapsindustrin hade lidit väsentlig skada.

112. I detta sammanhang bör det noteras att de berörda parterna inte angav i vilka avseenden några ekonomiska indikatorer för 1995 och 1997 inte kunde anses vara representativa. De uppgav blott att priser och lönsamhetsnivåer under 1995 samt nivåer på tillverkning, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym och marknadsandel under 1997 inte var representativa. Med andra ord begärde de att en betydande del av de uppgifter som fastställts i kommissionens undersökning inte skulle beaktas i detta förfarande, utan att framlägga några bevis eller förklaringar för påståendet att konkurrensvillkoren inte var normala 1995 och 1997. Kommissionen fann i sin undersökning inga bevis till stöd för påståendet att normal konkurrens inte rådde på gemenskapens marknad under 1995 och 1997, varför det inte anses finnas någon grund för att bortse från dessa uppgifter.

113. Kommissionen granskade således utvecklingen av gemenskapsindustrins ekonomiska situation under skadeundersökningsperioden och, på årsbasis, dess allmänna ekonomiska läge mellan 1995 och undersökningsperioden.

114. I undersökningen visades det att gemenskapsindustrin mellan 1997 och undersökningsperioden, samtidigt som den synliga förbrukningen ökade något, kunde höja sina försäljningspriser med 9 % men inte lyckades behålla sin försäljningsvolym, som minskade med 12 %. Följaktligen förlorade gemenskapsindustrin 14 % av sina marknadsandelar, motsvarande 6,6 procentenheter. Gemenkapsindustrins tillverkning minskade också med 9 %, vilket även ledde till ett lägre kapacitetsutnyttjande. Trots denna negativa utveckling steg lönsamheten från 6,3 % till 12,9 %.

115. I undersökningen visades det också att importen från de berörda länderna mellan 1997 och undersökningsperioden ökade avsevärt i volym (+143 %), vilket ledde till att denna imports marknadsandel fördubblades (+6,3 procentenheter). Även om försäljningspriserna för importen från de berörda länderna ökade med 7 %, underskred de ändå gemenskapsindustrins priser med i genomsnitt 8 % under undersökningsperioden.

4. Analys av gemenskapsindustrins situation under undersökningsperioden

a) Inledande anmärkningar

116. Gemenskapsindustrin hävdade att priser och således lönsamhet låg kvar på en hög nivå under första hälften av undersökningsperioden på grund av att den synliga förbrukningen och därmed efterfrågan var exceptionellt hög, även om den inte motsvarades av en proportionerlig faktisk förbrukning. Under det första halvåret medförde detta för stora lager, vilka till stor del ökade till följd av den berörda importen, och under det andra halvåret till avsevärt minskande lagernivåer.

117. Gemenskapsindustrin hävdade att det i detta fall skulle vara nödvändigt med en noggrannare analys av försäljningen för de produkttyper och via de försäljningskanaler där det förekommer hård konkurrens mellan gemenskapsindustrin och importen, för att man skulle kunna se skadan i hela dess omfattning. Detta innebär att man vid analysen gör en åtskillnad mellan försäljningen av svarta respektive betade ringar eller rullar och mellan de försäljningskanaler där långfristiga kontrakt sluts och övrig försäljning.

118. Gemenskapsindustrin hävdade slutligen att en mera detaljerad analys av undersökningsperiodens fyra olika kvartal var nödvändig med tanke på tidsförskjutningen mellan kundernas placering av order och leverans till kunderna. Denna tidsförskjutning skulle innebära att den berörda importens negativa inverkan fördröjdes. Gemenskapsindustrin ansåg således att man ytterligare måste undersöka utvecklingen av orderingången under undersökningsperioden.

119. Alla aktörer på stålmarknaden var överens om att affärerna huvudsakligen genomförs på kvartalsbasis. Tillverkningen organiseras på grundval av kvartalsplaner och kvartalsvisa priser, och såväl order som leveranser förhandlas i enlighet med detta. Således fanns det inte någon grund för vissa exporterande tillverkares åsikt att en uppdelning av undersökningsperioden, t.ex. i kvartal, inte skulle medföra en objektiv bedömning av den möjliga skadan för gemenskapsindustrin. Gemenskapsindustrins ovannämnda begäran har således tillmötesgåtts och denna kvartalsanalys följer nedan.

120. För att kommissionen skulle kunna få en överblick över den cykliska karaktären hos gemenskapsindustrins verksamhet och dubbelkontrollera utvecklingen av dess ekonomiska situation kvartalsvis, inhämtade man kvartalsuppgifter för perioden mellan 1996 och det andra kvartalet 1999.

b) Stålindustrins cykliska karaktär

121. Enligt den klagande finns det säsongsmässiga variationer på stålmarknaden, i det att de två första kvartalen varje kalenderår normalt är bättre än de två sista kvartalen. Sådana säsongsvariationer kan huvudsakligen observeras i försäljningen, som normalt under det tredje kvartalet påverkas av semesterperioden i användarindustrierna men brukar återhämta sig under det fjärde kvartalet. Med hänsyn till att vissa av gemenskapsindustrins påståenden förutsatte en kvartalsanalys, var det viktigt att se till att den observerade utvecklingen inte blott återspeglade normala kvartalsfluktuationer. Denna analys var särskilt relevant eftersom den klagande gjorde gällande att de trender som observerats under undersökningsperioden gick långt utöver de normala cykliska variationerna.

122. Vid bedömningen av den cykliska karaktären hos verksamheten för varmvalsade ringar eller rullar noterade kommissionen följande tillverknings- och försäljningstrender för gemenskapsindustrin från 1996 fram till undersökningsperioden:

>Plats för tabell>

123. När det gäller tillverkningen befanns det att den lägsta verksamhetsnivån inte nödvändigtvis infann sig under det tredje kvartalet. Under 1996 och 1997 konstaterades den största skillnaden uppgå till 7 % mellan det första och fjärde kvartalet 1996 och under dessa år utvecklades tillverkningen linjärt. Under undersökningsperioden var dock tillverkningen under det tredje och det fjärde kvartalet avsevärt lägre än under det första kvartalet, vilket tydde på att variationerna under denna period var mycket större än de normala säsongsmässiga fluktuationerna.

124. När det gäller försäljningsvolym var nedgången under undersökningsperiodens tredje och fjärde kvartal ännu tydligare. Försäljningen under det andra halvåret var exceptionellt låg och nedgången gick långt utöver de normala säsongsmässiga fluktuationerna.

125. Denna kvartalsanalys för 1996, 1997 och undersökningsperioden visade att de trender som observerats under den sistnämnda perioden gick långt utöver de normala cykliska variationerna i verksamheten för varmvalsade ringar eller rullar.

c) Synlig förbrukning och för stora lager

126. Som det anges i skäl 61 utvecklades den synliga förbrukningen på årsbasis ganska stabilt, särskilt mellan 1997 och undersökningsperioden. Den synliga förbrukningen återspeglar dock per definition inte den faktiska användningen, dvs. den faktiska förbrukningen av produkten i fråga hos användarna. Skillnaden mellan den synliga förbrukningen och den faktiska förbrukningen utgörs huvudsakligen av de lager som hålls i olika led i distributionskedjan, dvs. i detta fall av importörer, handlare, stålcentraler och användare.

127. Granskningen visade att den synliga förbrukningen var betydligt högre under de två första kvartalen i undersökningsperioden än under de två sista kvartalen. Den jämförelsevis stabila utveckling av synlig förbrukning som noterades under 1997 fortsatte inte heller under undersökningsperioden. Skillnaden i trender framstod som särskilt markant vid jämförelsen mellan slutet av 1997 och början av undersökningsperioden, i det att den synliga förbrukningen steg avsevärt mellan dessa två perioder. Detta tyder på att en lagerökning ägde rum, medan det motsatta gäller vid jämförelsen mellan det fjärde kvartalet 1997 och det fjärde kvartalet i undersökningsperioden, vilket tyder på att en betydande lagerminskning skedde under undersökningsperiodens två sista kvartal.

128. Med hänsyn till att dessa lager påstås ha spelat en särskilt viktig roll för marknadsutvecklingen under undersökningsperioden ansågs det nödvändigt att fastställa nivåerna på den synliga förbrukningen kvartalsvis även för 1997 och inte bara för undersökningsperioden.

129. För att man skulle kunna bekräfta dessa avgöranden borde man även ha fastställt utvecklingen av den faktiska förbrukningen. Detta hindrades dock av att samarbetet från de olika berörda parterna i distributionskedjan och i användarledet inte var fullständigt. Kommissionen kunde dock fastställa handlarnas lagernivåer på grundval av Eurostat-uppgifter som inhämtats inom ramen för EKSG-fördraget.

130. I linje med ovannämnda avgöranden om synlig förbrukning visade dessa uppgifter att det förekom en betydande lageruppbyggnad hos handlarna mellan slutet av 1997 och början av undersökningsperioden. Man observerade en uppgång på 29 % mellan det fjärde kvartalet 1997 och undersökningsperiodens första kvartal samt en ytterligare ökning på 11 % mellan undersökningsperiodens första och andra kvartal.

131. Av dessa uppgifter bekräftades det också att lagren minskade avsevärt mot slutet av undersökningsperioden (- 22 %). Lageranvändningen framgick av jämförelsen mellan lagernivåerna vid utgången av respektive hälfter av undersökningsperioden. En jämförelse av den kvartalsvisa lagerutvecklingen 1997 med kvartalsutvecklingen under undersökningsperioden bekräftar det som sägs ovan.

132. Denna trend med för stora lager under undersökningsperiodens två första kvartal bekräftades av uppgifter från en exporterande tillverkare som var föremål för undersökning och av uppgifter från en större användare av produkten i gemenskapen. Denne användares lager vid mitten av undersökningsperioden var mer än dubbelt så stort som lagret vid början av perioden, samtidigt som det inte fanns några tecken på att denne användares verksamhet hade förändrats avsevärt mellan början och slutet av undersökningsperioden.

133. I undersökningen bekräftades således gemenskapsindustrins påstående att stor lageruppbyggnad ägde rum i början av undersökningsperioden. Under undersökningsperiodens två första kvartal var den synliga förbrukningen avsevärt högre än den faktiska förbrukningen, medan det motsatta förhållandet rådde under undersökningsperiodens två sista kvartal.

134. Det konstaterades att den synliga förbrukningen under den första hälften av undersökningsperioden i absoluta tal översteg den synliga förbrukningen under det första halvåret 1997 med cirka 1,5 miljoner ton.

135. Vissa berörda parter gjorde gällande att gemenskapsindustrin till stor del hade bidragit till lageruppbyggnaden under den första hälften av undersökningsperioden. I detta avseende kan det dock noteras enligt nedan att gemenskapsindustrins försäljning började minska redan från början av undersökningsperioden. Detta tyder på att gemenskapsindustrin inte hade någon viktig roll i lageruppbyggnaden.

d) Tillverkning och kapacitetsutnyttjande

136. På kvartalsbasis minskade tillverkningen under undersökningsperioden med 23 % under det tredje kvartalet och med 30 % under det fjärde kvartalet, jämfört med det första kvartalet.

137. I linje med produktionsnedgången sjönk också kapacitetsutnyttjandet med 12 % under undersökningsperiodens tredje kvartal och med 17 % under det fjärde kvartalet, jämfört med det första kvartalet.

138. På samma sätt konstaterades det att tillverkning och kapacitetsutnyttjande minskade i jämförelse med respektive kvartalsvärden för 1997. Under undersökningsperiodens tredje och fjärde kvartal minskade tillverkningen med 20 % respektive 11 % och kapacitetsutnyttjandet med 12 % respektive 18 % i jämförelse med motsvarande kvartal 1997.

e) Försäljningsvolym, försäljningspriser och lönsamhet

i) Försäljningsvolym

139. Gemenskapsindustrins försäljningsvolym sjönk med 32 % under undersökningsperiodens tredje kvartal och med 39 % under det fjärde kvartalet, jämfört med det första kvartalet.

140. Som det redan nämnts i den årsvisa analysen ansåg gemenskapsindustrin att en noggrannare och mera differentierad analys av dess olika typer av försäljning och försäljningskanaler borde göras, eftersom detta skulle visa att den försäljning som konkurrerade direkt med den berörda importen påverkades i högre grad än den övriga försäljningen. Utöver uppdelningen mellan svarta och betade ringar eller rullar uppgav gemenskapsindustrin att en del av dess försäljning utgjorde långfristiga leverans- och försäljningskontrakt som exempelvis ingicks med bilindustrin. Dessa kontrakt omfattar vanligtvis en period på upp till ett år, under vilken leveransvolymer och priser ligger fast. På det hela taget säljer de berörda exporterande tillverkarna inte enligt sådana kontrakt.

141. För att man skulle kunna göra en mera detaljerad analys delades försäljningen upp i "långfristig" försäljning och "övrig" försäljning. Utvecklingen av försäljning, priser och lönsamhet för svarta respektive betade ringar eller rullar under undersökningsperioden granskades också.

142. Den långfristiga försäljningens volym var under undersökningsperiodens olika kvartal mycket mera stabil än den övriga försäljningen. Den långfristiga försäljningen minskade med 20 % under det tredje kvartalet och med 22 % under det fjärde kvartalet, jämfört med det första kvartalet. Nedgången i den övriga försäljningen var mycket mera påtaglig, i det att den sjönk med 35 % respektive 43 % under det tredje och fjärde kvartalet, jämfört med det första kvartalet.

143. Detsamma gäller för försäljningsvolymen för svarta jämfört med betade ringar eller rullar. Försäljningsvolymen för betade ringar eller rullar utvecklades under undersökningsperioden mindre dramatiskt än försäljningen av svarta ringar eller rullar. Försäljningen av svarta ringar eller rullar minskade med så mycket som 39 % under det tredje kvartalet och med 44 % under det fjärde kvartalet, jämfört med det första kvartalet, medan nedgången för betade ringar eller rullar endast uppgick till 21 % respektive 29 %.

ii) Försäljningspriser

144. Under undersökningsperiodens två första kvartal var försäljningspriserna för varmvalsade ringar eller rullar i stort sett stabila, i det att de uppgick till 306 ecu/ton respektive 308 ecu/ton. Under det tredje kvartalet sjönk de till 286 ecu/ton och under det fjärde kvartalet till 254 ecu/ton. Sammanlagt innebär detta en prisnedgång på 17 % under undersökningsperioden.

145. Analysen av priserna för olika typer av försäljning visade att priserna för långfristig försäljning i stort sett var oförändrade under undersökningsperiodens tre första kvartal och endåst sjönk från 320 ecu/ton till 312 ecu/ton, en nedgång på 2 %. Mellan undersökningsperiodens första och sista kvartal sjönk dessa priser med endast 10 %. I motsats till detta föll priserna för övrig försäljning med 10 redan mellan det första och tredje kvartalet, och nedgången mellan första och sista kvartalet var 21 %.

146. Jämförelsen mellan prisutvecklingen för svarta respektive betade ringar eller rullar visade att priserna för de svarta produkterna minskade mycket mer än priserna för de betade produkterna. Detta medförde att priserna för olika produktkategorier skilde sig åt i avsevärt högre utsträckning vid slutet av undersökningsperioden än i början av undersökningsperioden. Priserna för betade ringar eller rullar sjönk från 328 ecu/ton till 316 ecu/ton, en nedgång på endast 4 %. Prisnedgången mellan det första och fjärde kvartalet var blott 12 %. I motsats därtill sjönk priserna för svarta ringar eller rullar med 10 % redan mellan det första och tredje kvartalet och med 22 % mellan det första och fjärde kvartalet.

iii) Lönsamhet

147. På kvartalsbasis visade det sig att lönsamheten var mycket god under undersökningsperiodens första halvår. På grund av de starka prisnedgångarna under de följande kvartalen sjönk dock lönsamheten kontinuerligt, från 16,8 under undersökningsperiodens första kvartal till - 2,6 % under det fjärde kvartalet.

148. Analysen av olika typer av försäljning visade att lönsamheten redan från början av undersökningsperioden sjönk avsevärt i fråga om försäljningen av svarta ringar eller rullar och vad gäller den övriga försäljningen.

149. I undersökningen visades att lönsamheten för den långfristiga försäljningen var mycket god under undersökningsperiodens första halvår (cirka 21 %) och förblev positiv under hela undersökningsperioden, i det att den uppgick till 8 % under det fjärde kvartalet. Den övriga försäljningen var också lönsam (omkring 16 %) under det första halvåret. I överensstämmelse med utvecklingen av efterfrågan på varmvalsade ringar eller rullar minskade den avsevärt under följande kvartal och blev negativ (-7 %) under det fjärde kvartalet.

150. Lönsamheten för svarta respektive betade ringar eller rullar var god under undersökningsperiodens första halvår. Lönsamheten för betade ringar eller rullar var positiv under hela undersökningsperioden (4,5 % under det fjärde kvartalet), medan lönsamheten för svarta ringar eller rullar sjönk avsevärt under det tredje kvartalet och en förlust på hela 16,5 % noterades under det fjärde kvartalet.

151. Sammanfattningsvis sjönk den totala försäljningen, priserna och lönsamheten under undersökningsperioden. Denna trend var mycket mindre markant i fråga om försäljningen i de marknadssegment där den dumpade importen inte var så omfattande. När det gäller priser och lönsamhet var gemenskapsindustrins situation relativt stabil så länge som den synliga förbrukningen steg kraftigt. Av undersökningen framgick det också att gemenskapsindustrins försäljningsvolym inte ökade i takt med den synliga förbrukningen. Priserna och lönsamheten låg dock på höga nivåer under de perioder då efterfrågan var stark och stigande.

152. I undersökningen visades även att inköpspriserna för de viktigare kostnadsposterna i tillverkningen minskade under undersökningsperioden. I synnerhet sjönk priset på järnmalm med upp till 12 % och på skrot med upp till 40 %, medan oljepriset föll till 1970 års nivå. Råmaterialkostnaderna sjönk således, vilket särskilt under undersökningsperioden begränsade förlustnivåerna.

153. Analysen av försäljningsvolym, försäljningspriser och lönsamhet kompletterades av en jämförelse med 1997 års värden, vilken visade att dessa ekonomiska indikatorer även hade försämrats i jämförelse med respektive kvartal 1997. Mellan det tredje och fjärde kvartalet i undersökningsperioden och det tredje och fjärde kvartalet 1997 minskade försäljningsvolymen med 24 % respektive 27 % och försäljningspriserna med 6 % respektive 19 %. Lönsamheten befanns ha minskat med 15 procentenheter mellan det fjärde kvartalet i undersökningsperioden och det fjärde kvartalet 1997.

154. Som det visas i nedanstående kapitel är det viktigt att vid bedömningen av utvecklingen av försäljningsvolym, priser och lönsamhet tänka på att det finns en tidsförskjutning mellan prisförhandlingar med kunder och fakturering och leverans från gemenskapsindustrin. Vid bedömningen av i synnerhet den övriga försäljningen måste man således beakta att priserna under undersökningsperiodens första kvartal har överenskommits i förhandlingar under det fjärde kvartalet 1997, osv.

f) Tidsförskjutning mellan gemenskapsindustrins situation och marknadsutvecklingen

155. Som det nämnts i den årsvisa analysen hävdade gemenskapsindustrin att man vid bedömningen av dess priser och lönsamhet borde ta hänsyn till tidsförskjutningen mellan prisförhandlingarna med kunderna och försäljningen av varorna. Gemenskapsindustrin uppgav att förhandlingarna i praktiken ägde rum minst ett kvartal före försäljningen.

156. I undersökningen visades att en jämn produktionsplanering i syfte att uppnå ett effektivt kapacitetsutnyttjande ledde till en tidsförskjutning mellan order och försäljning. Denna period konstaterades mycket riktigt uppgå till ungefär ett kvartal. Försäljningen under undersökningsperiodens första kvartal är således ett resultat av förhandlingar och ingångna kontrakt under det fjärde kvartalet 1997.

157. Den kvartalstrend som fastställts för gemenskapsindustrins orderingång visade att en betydande nedgång skedde under undersökningsperioden. I överensstämmelse med gemenskapsindustrins påstående är denna negativa trend redan från undersökningsperiodens första kvartal mera markant än trenderna för försäljningsvolym och tillverkning. Orderingången under undersökningsperiodens andra kvartal var sett till volym 17 % lägre än under det första kvartalet. Orderingången var vidare relativt hög under det fjärde kvartalet 1997, vilket har sin motsvarighet i de leveranser och den försäljning som ägde rum under undersökningsperiodens första kvartal.

158. Dessa avgöranden är förenliga med gemenskapsindustrins påstående att den relativt positiva ekonomiska situationen under undersökningsperiodens första halvår bara återspeglar den starka orderingången under det sista kvartalet 1997 och undersökningsperiodens första kvartal, då efterfrågan alltjämt var hög.

g) Slutsats om gemenskapsindustrins situation under undersökningsperioden

159. Kvartalsanalysen visade att gemenskapsindustrins ekonomiska situation försämrades avsevärt under undersökningsperioden, särskilt under det andra halvåret. Denna försämring gick långt utöver de säsongsmässiga variationer som observerats tidigare år på kvartalsbasis.

160. I synnerhet konstaterades det att alla skadeindikatorer under undersökningsperiodens tredje kvartal följde en negativ trend i jämförelse med den genomsnittliga nivån under undersökningsperioden: tillverkningen minskade med 10 %, kapacitetsutnyttjandet med 6 %, försäljningsvolymen med 14 %, försäljningspriserna med 2,4 % och lönsamheten med 2,1 procentenheter.

161. Utvecklingen under undersökningsperiodens fjärde kvartal visade att gemenskapsindustrins ekonomiska situation bara förvärrades ytterligare: i förhållande till de genomsnittliga nivåerna under undersökningsperioden minskade tillverkningen med 18 %, kapacitetsutnyttjandet med 10 %, försäljningsvolymen med 22 %, priserna med 13 % och lönsamheten blev negativ (- 2,6 % av nettoomsättningen) och sjönk med 15,5 procentenheter.

5. Utvecklingen efter undersökningsperioden

162. Som tidigare nämnts ledde lageruppbyggnaden under undersökningsperiodens första halvår till en relativt ljus marknadssituation som avspeglades i den höga prisnivån i gemenskapen under denna period. I enlighet med detta var gemenskapsindustrins lönsamhet fortfarande god. Med tanke dock på att denna situation inte baserades på en positiv utveckling på användarmarknaden utan snarare troligen skulle få negativa konsekvenser efter en viss tid, ansågs det nödvändigt att få detta scenario bekräftat genom en analys av utvecklingen efter undersökningsperioden.

163. Som det påpekats av några exporterande tillverkare konstaterades det att en viss återhämtning ägde rum vad gäller gemenskapsindustrins tillverknings- och försäljningsvolym i början av 1999. Dessa volymer var dock betydligt lägre än motsvarande nivåer i början av undersökningsperioden och under 1997. I undersökningen visades att gemenskapsindustrins ekonomiska situation fortsatte att försämras efter undersökningsperioden, vilket särskilt framgår av sjunkande försäljningspriser och lönsamhetsnivåer under det första halvåret 1999.

164. Genom denna utveckling bekräftades de negativa konsekvenserna av den massiva lageruppbyggnaden i början av undersökningsperioden och av den lagertömning som inleddes under undersökningsperiodens tredje kvartal och som, trots importnedgången, fortsatte under det första halvåret 1999. Fördröjningen av den negativa utvecklingen för gemenskapsindustrin berodde emellertid inte bara på lageruppbyggnaden utan också på tidsförskjutningen i gemenskapsindustrins affärer med sina kunder. Detta framgick inte endast av utvecklingen för skadeindikatorer såsom tillverkning, försäljning, priser och lönsamhet, utan även av utvecklingen av gemenskapsindustrins orderingång.

165. Några parter gjorde gällande att ett införande av antidumpningsåtgärder i detta förfarande var onödigt eftersom den berörda importen upphörde efter undersökningsperioden.

166. På grundval av allmänt tillgängliga eller okontrollerade uppgifter framgick det att importen, särskilt från vissa av länderna i detta förfarande, har minskat sedan början av undersökningsperioden. Detta är dock inget ovanligt i antidumpningsundersökningar eftersom marknadsaktörerna, i synnerhet importörerna, tar hänsyn till att undersökningarna nödvändiggör en försiktig marknadsbedömning i det att de kan leda till antidumpningsåtgärder. Marknadsaktörernas reaktioner kan vara mer eller mindre påtagliga. Att låta en importnedgång, som kan vara begränsad i tiden, utgöra ett skäl för att inte införa antidumpningsåtgärder skulle under alla omständigheter göra det möjligt för de exporterande tillverkarna att växelvis upphöra med sin export i syfte att uppnå fördelar. Detta skulle leda till stora störningar på gemenskapens marknad när det gäller alla produkter och kan därför inte under dessa omständigheter motivera att antidumpningsåtgärder inte införs.

167. Slutligen hävdades det att de höga importnivåer som noterats under undersökningsperioden endast var ett kortlivat fenomen. Sedan dess skulle marknadspriserna i gemenskapen ha nått nivåer som garanterar en snabb återhämtning av gemenskapsindustrins ekonomiska situation.

168. Det bör dock påpekas att en detaljerad analys visar att gemenskapsindustrins priser fortsatte att sjunka och nådde mycket låga nivåer under första halvåret 1999. Denna prisnedgång medförde betydande förluster, som gemenskapsindustrin drabbades av under en lång period.

6. Slutsats om skada

169. Den årsvisa analysen av gemenskapsindustrins situation från 1995 och fram till och med undersökningsperioden visade att utvecklingen varit negativ i flera avseenden. Kvartalsanalysen visade att gemenskapsindustrins ekonomiska situation försämrades avsevärt under hela undersökningsperioden. I motsats till vissa exporterande tillverkares påståenden och med hänsyn till gemenskapsmarknadens särskilda karaktär i fråga om utbudsöverskott och tidsförskjutning mellan order och leverans, är denna utveckling representativ för gemenskapsindustrins ekonomiska situation under hela undersökningsperioden.

170. Av undersökningen framgick det också att denna negativa utveckling fortsatte och till och med förvärrades efter undersökningsperioden, vilket är särskilt relevant med tanke på gemenskapsmarknadens karaktär och situation. Det fastställdes att denna försämring gick långt utöver de säsongsfluktuationer som observerats tidigare år på kvartalsbasis.

171. Sammanfattningsvis konstaterades det att alla skadeindikatorer under undersökningsperiodens tredje och fjärde kvartal utvecklades negativt jämfört med de genomsnittliga nivåerna under undersökningsperioden: tillverkningen minskade med 11 % respektive 18 %, kapacitetsutnyttjandet med 6 % respektive 10 % och försäljningsvolymen med 14 % respektive 22 %, försäljningspriserna uppgick efter förhandlingar till nivåer som var 2,4 % respektive 13 % under de genomsnittliga priserna i undersökningsperioden och lönsamheten sjönk med 2,1 respektive 15,5 procentenheter.

172. Det konstaterades likaså att dessa ekonomiska indikatorer också försämrades jämfört med respektive kvartalsnivåer 1997. Mellan det tredje och fjärde kvartalet 1997 och undersökningsperiodens tredje och fjärde kvartal minskade tillverkningen med 20 % respektive 11 %, kapacitetsutnyttjandet med 12 % respektive 18 % och försäljningspriserna med 6 % respektive 19 %, medan lönsamheten var positiv både under 1997 och under undersökningsperioden, även om den under undersökningsperiodens fjärde kvartal var 15 procentenheter lägre än under fjärde kvartalet 1997. Alla dessa trender bekräftades av de nivåer som observerades för de två kvartalen efter undersökningsperioden.

173. Av undersökningen framgick det dessutom att dessa trender skulle ha varit ännu mera negativa om gemenskapsindustrin inte hade haft försäljning enligt långfristiga kontrakt eller av betade ringar eller rullar, som i mindre utsträckning påverkas av importen i fråga. Gemenskapsindustrins orderingång för leverans under undersökningsperiodens fjärde kvartal var 31 % lägre än orderingången för leverans under undersökningsperiodens första kvartal.

174. Å andra sidan visade den årsvisa analysen att de genomsnittliga vinstnivåerna ökade mellan 1997 och undersökningsperioden, då vinsten uppgick till 12,9 %. Vinster och försäljningspriser var stabila under undersökningsperiodens första två kvartal.

175. Dessa undersökningsresultat kan vid en första anblick synas strida mot avgörandet om skada, men i undersökningen visades det att de överensstämde med den höga synliga förbrukningen under undersökningsperiodens första halvår som dock, vilket bekräftades av undersökningen, inte motsvarades av faktisk förbrukning. Som en följd av detta var gemenskapsindustrins (vars försäljning inte utvecklades i linje med lageruppbyggnaden) priser och vinster stabila men kunde inte undvika att därefter försämras eftersom den höga synliga förbrukningen inte motsvarades av faktisk förbrukning. Under undersökningsperiodens andra hälft föll den synliga förbrukningen stort allt eftersom de stora lagren tömdes, vilket i sin tur medförde betydande pris- och vinstnedgångar.

176. En analys av gemenskapsindustrins ekonomiska situation under de två första kvartalen 1999 bekräftade att dessa negativa trender inte var begränsade till undersökningsperioden utan var ett direkt resultat av utvecklingen under undersökningsperioden. Även om tillverknings- och försäljningsvolymen förbättrades något jämfört med undersökningsperiodens andra hälft, fortsatte försäljningspriserna och lönsamheten att försämras. Det bör noteras att i enlighet med grundbeslutet, vilket bekräftats i domstolarnas praxis, får uppgifter som avser tiden efter undersökningsperioden beaktas, i synnerhet om det gäller att fastställa om de trender som observerats under undersökningsperioden fortsätter att utvecklas i samma riktning efter den perioden.

177. På grundval av denna utveckling av gemenskapsindustrins situation mellan 1995 och undersökningsperioden, och särskilt under undersökningsperioden, drar kommissionen slutsatsen att gemenskapsindustrin har lidit skada under undersökningsperioden. I strid mot påståendet att de ekonomiska indikatorer som påvisar skada till stor del uppvägs av andra indikatorer som inte påvisar skada visade den detaljerade undersökning som beskrivs ovan att alla ekonomiska indikatorer visade en negativ utveckling, i synnerhet vinster och försäljningspriser efter en tidsförskjutning på några månader. Skadans omfattning motiverar att den beskrivs som väsentlig i den mening som avses i artikel 3.6 i grundbeslutet.

F. ORSAKSSAMBAND

1. Inledning

178. I denna analys bör man ha i åtanke att den berörda produkten är mycket priskänslig. Därutöver präglas, som visats ovan, marknaden för denna produkt av vissa särskilda egenskaper, nämligen de långsiktiga förbindelserna mellan gemenskapsindustrin och vissa användare, den fördröjning mellan beställning och leverans som krävs för att förbereda och planera produktionen samt det förhållande att gemenskapsindustrin är mer verksam inom vissa marknadssegment än de berörda exporterande tillverkarna. Dessa särskilda egenskaper påverkar dock inte det faktum att de produkter som tillverkas och säljs av gemenskapsindustrin och de som importeras från de berörda länderna är likadana produkter. De tyder bara på att vissa försäljningskanaler och vissa produkttyper är mer utsatta för konkurrens från de importerade produkterna än andra.

179. För att kunna dra slutsatser om orsaken till den skada som vållats gemenskapsindustrin undersökte kommissionen verkan av den dumpade importen från de berörda länderna. Samtidigt granskades också verkan av andra kända faktorer och deras möjliga effekter på industrins situation. På så sätt försäkrade sig kommissionen om att eventuell skada som vållats av andra faktorer än den dumpade importen identifierades och inte tillskrevs denna import.

180. De andra faktorer som också undersöktes var utvecklingen av förbrukningen, utbudsöverskottet på gemenskapens marknad, verkan av varmvalsade ringar eller rullar som importerades från andra tredje länder till gemenskapen, beteendet hos de andra tillverkare i gemenskapen som inte inkluderades i gemenskapsindustrin, gemenskapsindustrins exportresultat och den globala situationen för stålsektorn.

2. Verkan av den dumpade importen

a) Den dumpade importens volym; lagerhållning

181. I undersökningen visades att den berörda importen steg kraftigt, särskilt mellan 1997 och undersökningsperioden. Under 1995 importerades till gemenskapen blott 0,65 miljoner ton varmvalsade ringar eller rullar från de berörda länderna, vilket motsvarade 17 % av den totala importen, medan importen 1997 hade ökat något till 0,88 miljoner ton. Mellan 1995 och 1997 ökade volymen importerade varmvalsade ringar eller rullar från de berörda länderna således endast med 0,2 miljoner ton. Under undersökningsperioden uppnådde den dumpade importen en volym på 2,1 miljoner ton och hade en andel på 45 % av den sammanlagda importen, vilket innebär en ökning på 229 % under skadeundersökningsperioden.

182. Den största ökningen av importen inträffade följaktligen mellan 1997 och undersökningsperioden och i synnerhet under undersökningsperiodens två första kvartal. Under denna sexmånadersperiod levererades över 1,3 miljoner ton till gemenskapens marknad. Detta motsvarar mer än tre gånger importvolymen under andra halvåret 1997. Mellan 1997 och undersökningsperioden steg importen i fråga med 143 % och de berörda ländernas marknadsandel mer än fördubblades, i det att den ökade med 6,3 procentenheter.

183. Mellan 1995 och undersökningsperioden ökade förbrukningen i gemenskapen med 9 %, medan gemenskapsindustrins försäljningsvolym ökade med endast 1 % och gemenskapsindustrin således förlorade 3,7 procentenheter av sin marknadsandel.

184. Försämringen av gemenskapsindustrins situation sammanföll med den stora ökningen av importen (mellan 1997 och undersökningsperioden). Tillverkningen sjönk med 9 % och försäljningsvolymen med 12 %. Förlusten av marknadsandel uppgick till 6,6 procentenheter och orderingången minskade med 17 %.

185. Dessutom tyder utvecklingen av importvolymen, i förening med den utveckling av den synliga förbrukningen som påvisats ovan, på att den dumpade importen främst bidrog till ökningen av lagerhållningen och följaktligen till ökningen av den synliga förbrukningen under undersökningsperiodens två första kvartal, medan gemenskapsindustrins försäljning minskade redan från undersökningsperiodens början.

186. Av undersökningen framgick det att gemenskapsindustrin, till skillnad från de berörda exporterande tillverkarna, inte sålde till handlare i någon större utsträckning. Vissa större aktörer beställde få eller inga varmvalsade rullar och ringar från gemenskapsindustrin under undersökningsperiodens tredje och fjärde kvartal. Detta ledde till en betydande minskning av försäljningen i undersökningsperiodens tredje och fjärde kvartal (en minskning på 28 % respektive 12 %). Detta fick betydande negativa verkningar för gemenskapsindustrins priser och lönsamhet under undersökningsperiodens två sista kvartal.

187. För att kunna göra en fullständig bedömning av denna utveckling bör man beakta att utvecklingen av gemenskapsindustrins läge var särskilt negativ, uttalad och direkt i de försäljningskanaler i vilka de exporterande tillverkarna främst är aktiva och för de produkttyper som de främst handlar med. Dessa tillverkare är inte särskilt aktiva i de försäljningskanaler i vilka långsiktiga avtal ingås. Gemenskapsindustrin har klarat sig relativt sett bättre i dessa försäljningskanaler än i andra, i vilka konkurrensen från importen är mer uttalad. Det har också visats ovan att gemenskapsindustrins försäljning av svarta ringar eller rullar, som utgör cirka 90 % av den berörda importen, har utvecklats mycket negativt under hela undersökningsperioden.

b) Importens prisnivå och stålmarknadens funktionssätt

188. Av undersökningen framgick det att gemenskapsindustrins situation förblev stabil vad gäller priser och, följaktligen, den allmänna lönsamheten under undersökningsperiodens två första kvartal, även om priserna på importen från de berörda länderna sjönk kontinuerligt under undersökningsperioden. På denna punkt har undersökningen visat att utvecklingen av gemenskapsindustrins priser och vinster berodde, å ena sidan, på marknadens allmänna struktur och villkor vad gäller den tid som förflyter mellan kundernas order och leveransen samt, å andra sidan, på utvecklingen av lagerhållningen och följaktligen av den synliga förbrukningen under undersökningsperioden.

189. Vad gäller marknadens allmänna funktionssätt har det, med hänsyn till den tid som går mellan order och leverans (minst ett kvartal), konstaterats att gemenskapsindustrins situation under undersökningsperiodens första kvartal i stort återspeglade orderläget vad gäller de order som gjordes under det fjärde kvartalet 1997, då importen började öka.

190. Vad gäller situationen på gemenskapens marknad i allmänhet och i synnerhet för gemenskapsindustrin har det konstaterats att en spektakulär ökning av lagerhållningen, och följaktligen av den synliga förbrukningen, inträffade under det första kvartalet i undersökningsperioden. Detta innebar att priserna och vinsterna kunde förbli höga trots att importen samtidigt ökade. Den dumpade importen fick därför sin största inverkan på gemenskapsindustrins ekonomiska situation när det blev klart att ökningen av lagren, och följaktligen av den synliga förbrukningen, inte motsvarades av en ökning av den faktiska förbrukningen. Gemenskapsindustrins priser minskade med 17 % på grund av den stora minskningen av efterfrågan på varmvalsade ringar eller rullar vid undersökningsperiodens slut, och gemenskapsindustrins lönsamhet blev negativ.

191. Den klagande hävdade att de exporterande tillverkarna vid slutet av 1997 och under hela undersökningsperioden tillämpade en systematisk prissänkningspolitik och hela tiden underskred gemenskapsindustrins priser. Detta framkallade och påskyndade försäljningsprisernas fall på gemenskapens marknad under den perioden.

192. I undersökningen visades det att de exporterande tillverkarna verkligen sänkte sina priser under sista kvartalet 1997 medan gemenskapsindustrin försökte bibehålla sin prisnivå fram till juni 1998. Först i juli 1998 sänkte gemenskapsindustrin sina försäljningspriser. Gemenskapsindustrins försäljningspriser, som låg på över 300 ecu/ton i januari 1998, sjönk till cirka 250 ecu/ton i december 1998.

193. Denna dramatiska prisnedgång förklaras av att de exporterande tillverkarna fortsatte att underskrida gemenskapsindustrins priser under hela undersökningsperioden. Prisunderskridandet var ganska lågt i början av undersökningsperioden men ökade under hela undersökningsperioden. För att hålla sig kvar på marknaden var gemenskapsindustrin tvungen att sänka sina priser, i synnerhet från mitten av undersökningsperioden.

194. I denna analys bör det beaktas att stål är en viktig stapelvara och att det vägledande baspriset på varmvalsade ringar eller rullar dagligen offentliggörs i specialiserade tidningar och att alla aktörer på marknaden väl känner till detta pris. De produkter som tillverkas och säljs av gemenskapsindustrin och de som importeras från de berörda länderna är i hög grad känsliga för prisrörelser, vilka snabbt sprider sig på hela marknaden.

Enligt det ovan sagda tyder alltså undersökningsresultaten generellt på att den berörda importen varit orsak till den negativa utvecklingen av gemenskapsindustrins ekonomiska situation.

c) Slutsats om verkan av den dumpade importen

195. Det anses att de höga volymer av dumpad import som ackumulerades på gemenskapens marknad under en mycket kort period sänkte priserna och medförde minskade marknadsandelar för gemenskapsindustrin. Importvolymerna gjorde att vissa större användare i gemenskapen kunde bygga upp lager, med negativa återverkningar för prisförhandlingarna med gemenskapsindustrin så tidigt som under undersökningsperiodens andra kvartal, och förlängde den period under vilken denna import pressade ner priserna. På grund av marknadens allmänna öppenhet blev användare och uppköpare på gemenskapens marknad snabbt medvetna om de exporterande tillverkarnas lågprispolitik. Detta framkallade och påskyndade nedgången av försäljningspriserna på marknaden och fick negativa effekter på gemenskapsindustrins marknadsandel och lönsamhet.

196. Följaktligen drar kommissionen slutsatsen att förekomsten av dumpad lågprisimport spelade en viktig roll för försämringen av gemenskapsindustrins situation och således för den väsentliga skada som industrin lidit under undersökningsperioden.

3. Verkan av andra faktorer

a) Utveckling av förbrukningen

197. Under skadeundersökningsperioden ökade den synliga förbrukningen på gemenskapens marknad kontinuerligt med 9 %. Mellan 1997 och undersökningsperioden steg den synliga förbrukningen med 0,4 %.

198. Med hänsyn till den kontinuerligt positiva utvecklingen av förbrukningen i volym sedan 1996 anses följaktligen att den inte kan kopplas samman med den skada som gemenskapsindustrin lidit under undersökningsperioden.

b) Utbudsöverskott på gemenskapens marknad

199. Några exporterande tillverkare hävdade att det rådde ett utbudsöverskott på gemenskapens marknad i början av undersökningsperioden. Enligt dessa var det gemenskapsindustrin som kontinuerligt ökade sina leveranser till marknaden och således var huvudorsaken till utbudsöverskottet. Det höga kapacitetsutnyttjande som tillverkarna i gemenskapen uppnådde till följd av de stora leveranserna borde således utesluta att någon skada skulle kunna hänföras till importen från de berörda länderna.

200. Den utförliga undersökningen av den synliga förbrukningens utveckling under 1997 jämfört med undersökningsperioden visade att den synliga förbrukningen under undersökningsperiodens två första kvartal var 1,4 miljoner ton högre än förbrukningen under de motsvarande kvartalen 1997. Denna jämförelse bör ses mot bakgrund av att 1,3 miljoner ton dumpade varmvalsade ringar eller rullar importerades från de berörda länderna under undersökningsperiodens första två kvartal medan cirka 0,3 miljoner importerades under samma period 1997. Detta innebär en ökning med 1 miljon ton under undersökningsperiodens första hälft.

201. Dessutom bör man erinra sig att handlarna markant ökade sina lager under den första hälften av undersökningsperioden och på så sätt bidrog till utbudsöverskottet på gemenskapens marknad. Undersökningen visade att gemenskapsindustrin inte var särskilt aktiv i handlarnas försäljningskanaler medan de exporterande tillverkarna sålde stora mängder genom handlare. Gemenskapsindustrin bidrog alltså inte till handlarnas uppbyggande av lager under undersökningsperioden.

202. Sammanfattningsvis visades det i undersökningen att ökningen av den dumpade importen var betydande (importens marknadsandel mer än fördubblades) under undersökningsperioden samtidigt som gemenskapsindustrin förlorade försäljnings- och tillverkningsvolym, vilket ledde till en minskad marknadsandel. Stegringen av den dumpade lågprisimporten bidrog således i hög grad till utbudsöverskottet.

c) Import av varmvalsade ringar eller rullar från annat tredje land

203. Förutom de länder som berörs av denna undersökning exporterade även andra länder varmvalsade ringar eller rullar till gemenskapen. De huvudsakliga exportörerna under undersökningsperioden var Ryssland, Slovakien, Rumänien, Ungern, Sydkorea och Indonesien.

204. Vissa exporterande tillverkare gjorde gällande att de utsatts för oberättigad diskriminering i jämförelse med vissa av de ovan nämnda tredje länderna som inte omfattades av undersökningen.

205. Det bör påpekas att det inte givits in något klagomål mot ovan nämnda tredje länder och att kommissionen följaktligen inte mottagit någon bevisning om dumpning och skada som kunde motivera inledandet av en antidumpningsundersökning. För övrigt har undersökningen inte givit vid handen några bevis för skadlig dumpning av export från dessa tredje länder varför påståendet om diskriminering måste anses ogrundat.

206. Under skadeundersökningsperioden visade annat tredje lands andel av den totala importen av den berörda produkten till gemenskapens marknad en vikande trend, även om den fortfarande var betydande. Importvolymen minskade