ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Gemensamt uttalande om Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (EGT L 145, 31.5.2001, s. 43)

1. Europaparlamentet, rådet och kommissionen är eniga om att myndigheter och liknande organ som inrättas av lagstiftaren bör ha bestämmelser om tillgång till sina handlingar som överensstämmer med bestämmelserna i denna förordning. Europaparlamentet och rådet välkomnar därför kommissionens avsikt att så snart som möjligt föreslå ändringar i de rättsakter genom vilka de befintliga myndigheterna och organen inrättats, och att införa bestämmelser i kommande förslag om inrättande av sådana myndigheter och organ. Europaparlamentet och rådet åtar sig att snabbt anta de rättsakter som är nödvändiga.

2. Europaparlamentet, rådet och kommissionen uppmanar de institutioner och organ som inte omfattas av punkt 1 ovan att anta interna bestämmelser om allmänhetens tillgång till handlingar som tar hänsyn till de principer och gränser som anges i denna förordning.
KOMMISSIONENSFÖRKLARING
i förlikningskommittén om direktivet om bedömning ochh antering av omgivningsbuller
Kommissionens beaktar den text som medlemmarna i förlikningskommittén för Europaparlamentet och
rådetkommitöverensomförartikel1.2idirektivetomomgivningsbuller.
Kommissionen anser att lagförslag i syfte att minska buller från alla större källor bör grundas på entydiga
fakta som stöder förslagen. Detta överensstämmer med vad som sägs i sjätte miljöhandlingsprogrammet(KOM(2001)31), somantagits av Europaparlamentet och rådet, om att beslut bör fattasmotbakgrund av”ettfullgottkunskapsläge”.
De rapporter från medlemsstaternasomenligt direktivet skallsammanställasutgående från harmoniserade
bullerindikatorer kommer att vara en viktig faktor i detta sammanhang. Genom att dessa uppgifter blir
tillgängliga överhelagemenskapenkommermanattkunnabedömadetänkbaraåtgärdernas inverkanoch
fördelarpåettkorrektsättinnanförslagtillgemenskapslagstiftningläggsfram.
Därförkommerkommissionen,ienlighetmedFördragetomupprättandetavEuropeiskagemenskapen,att
läggaframnyalagförslag,ochförbehållerdensigrättenattbeslutaomhuruvidaochnärdetärlämpligtattläggaframsådanaförslag.
Dettaärförenligtmedkommissionensinitiativrättenligtfördraget,medanbestämmelsernaiartikel1.2om
inlämnandetavnyaförslaginomenvisstidsfristförefallerinnebäraeninskränkningavdennainitiativrätt.18.7.2002 L189/26 Europeiskagemenskapernasofficiellatidning SV
GEMENSAMT UTTALANDE FRÅN EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET
Europaparlamentetochrådetuppreparattdeåtagitsigattfortsättagranskningenavkommissionensförslag
närdetgällerdeövrigafysikaliskaagenserna(hörbaraljudfält,elektriskaellermagnetiskafältochkombina-tioneravdessa).Medtankepåattdeövrigafysikaliskaagensernainnebärtekniskasvårigheterharemellertidvibrationer prioriterats. Europaparlamentet och rådet är dock medvetna om att det är nödvändigt att såsnartsommöjligtantadirektivomdeövrigafysikaliskaagensernaenligtkommissionensförslag.6.7.2002 L177/20 Europeiskagemenskapernasofficiellatidning SV
Förklaring av kommissionen

till Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 98/2003 av den 11 augusti 2003 rörande införlivande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/97/EG av den 4 december 2001 om ändring av rådets direktiv 91/308/EEG om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för tvättning av pengar

Kommissionen förklarar att gemenskapens inkomster för närvarande i huvudsak består av gemenskapens egna medel enligt definitionen i rådets beslut 2000/597/EG, Euratom(1) av den 29 september 2000 om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel.

Bedrägeri som är riktat mot gemenskapens finansiella intressen avser för närvarande, i fråga om inkomster, huvudsakligen tullar, jordbruksavgifter och mervärdesskatt.

(1) EGT L 253, 7.10.2000, s. 42.
Gemensam förklaring av de avtalsslutande parterna

till Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 98/2003 av den 11 augusti 2003 rörande införlivande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/97/EG av den 4 december 2001 om ändring av rådets direktiv 91/308/EEG om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för tvättning av pengar

I samband med antagandet av beslut nr 98/2003 är det underförstått att beslut om införlivande med EES-avtalet av förändringar i inkomster enligt definitionen i artikel 2.2 i rådets beslut 2000/597/EG, Euratom av den 29 september 2000 om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel(1) skall fattas av Gemensamma EES-kommittén.

(1) EGT L 253, 7.10.2000, s. 42.
Gemensam förklaring av Eftastaterna i EES

till Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 98/2003 av den 11 augusti 2003 rörande införlivande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/97/EG av den 4 december 2001 om ändring av rådets direktiv 91/308/EEG om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för tvättning av pengar

Eftastaterna i EES är överens om att inbegripa bedrägeri riktat mot Europeiska gemenskapernas finansiella intressen i förteckningen över förbrott till penningtvätt. Av praktiska skäl antogs det andra direktivet om penningtvätt utan något ömsesidigt avtal om att på samma sätt skydda Eftastaternas i EES finansiella intressen. Principerna om reciprocitet och homogenitet i EES-avtalet, särskilt i skäl 4 och artikel 1, är dock till fullo tillämpliga även på det ömsesidiga skyddet av de avtalsslutande parternas finansiella intressen i den mening som avses i beslut nr 98/2003.
Uttalanden till samtliga föregående rättsakter

1. Uttalande från Europaparlamentet, rådet och kommissionen

Europaparlamentet, rådet och kommissionen erinrar om att budgeten för de organ som avses i artikel 185 i den allmänna budgetförordningen kan innehålla ett ekonomiskt bidrag från värdmedlemsstaten.

2. Uttalande

Det är oerhört viktigt att de behöriga instanserna gör allt de kan så att frågan om de nya organens säte kan regleras så snart som möjligt.

3. Uttalande från Europaparlamentet och rådet

Europaparlamentet och rådet uppmanar kommissionen att, vid en eventuell revidering av rambudgetförordningen för de organ som avses i artikel 185 i den allmänna budgetförordningen, i förväg samråda med Europaparlamentet, rådet och revisionsrätten. Kommissionen åtar sig att förelägga dem sitt utkast för yttrande.
Gemensamt uttalande om den politiska dialogen mellan Europeiska unionen och Bosnien och Herzegovina(1)

(2003/C 240/02)

På grundval av åtagandena vid toppmötet mellan EU och västra Balkan den 21 juni 2003 uttrycker Europeiska unionen och Bosnien och Herzegovina (nedan kallade parterna) sin beslutsamhet att förstärka och intensifiera sina ömsesidiga förbindelser på de politiska områdena.

Parterna är följaktligen överens om att inleda en regelbunden politisk dialog som skall åtfölja och befästa deras återupptagande av närmare förbindelser, stödja de politiska och ekonomiska förändringar som är på väg i Bosnien och Herzegovina och bidra till att skapa nya samarbetsformer och särskilt beakta Bosnien och Herzegovinas ställning som en potentiell kandidat till medlemskap i Europeiska unionen.

Den politiska dialogen som grundas på gemensamma värderingar och förhoppningar, kommer att syfta till att:

1. Förstärka de demokratiska principerna och institutionerna samt respekten för de mänskliga rättigheterna, inbegripet fullt åtnjutande av dessa rättigheter för personer som tillhör nationella minoriteter.

2. Främja regionalt samarbete, utveckling av goda grannförbindelser och iakttagande av de skyldigheter som följer av internationell lagstiftning, inbegripet fullständigt och tydligt samarbete med Internationella tribunalen för f.d. Jugoslavien.

3. Underlätta att Bosnien och Herzegovina så långt som möjligt integreras i Europas politiska och ekonomiska huvudfåra på grundval av sina egna förtjänster och prestationer.

4. Öka samstämmigheten mellan parternas ståndpunkter i internationella frågor och i de avseenden som kan få avgörande inverkan på parterna, inklusive samarbete i kampen mot terrorism och organiserad brottslighet och andra delar av området rättsliga och inrikes frågor.

5. Möjliggöra för parterna att beakta den andra partens ståndpunkter och intressen i deras respektive beslutsprocesser.

6. Öka säkerheten och stabiliteten i hela Europa och i synnerhet i Sydösteuropa genom samarbete på de områden som omfattas av Europeiska unionens gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik.

Den politiska dialogen mellan parterna kommer att äga rum vid regelbundna samråd, kontakter och informationsutbyte vid behov, särskilt i följande sammanhang:

1. Möten på hög nivå mellan företrädare för Bosnien och Herzegovina å ena sidan, och företrädare för Europeiska unionen företrädd av dess trojka, å andra sidan.

2. Utbyte av ömsesidig information om utrikespolitiska beslut med fullt utnyttjande av de diplomatiska kanalerna, inklusive kontakter på bilateral nivå med tredje länder såväl i multinationella forum som Förenta nationerna, OSSE, Europarådet som i andra internationella organisationer.

3. Kontakter på parlamentsnivå.

4. Alla övriga möjligheter som kan bidra till att befästa och utveckla dialogen mellan parterna.

Den politiska dialogen kommer även att äga rum i Forum för EU-västra Balkan, det multilaterala politiska forum på hög nivå som inrättades vid toppmötet mellan EU och västra Balkan i Thessaloniki.

(1) Tekst antagen av rådet den 29 september 2003.
Gemensamt uttalande om den politiska dialogen mellan Europeiska unionen och Serbien och Montenegro(1)

(2003/C 240/01)

På grundval av åtagandena vid toppmötet mellan EU och västra Balkan den 21 juni 2003 uttrycker Europeiska unionen och Serbien och Montenegro (nedan kallade parterna) sin beslutsamhet att förstärka och intensifiera sina ömsesidiga förbindelser på de politiska områdena.

Parterna är följaktligen överens om att inleda en regelbunden politisk dialog som skall åtfölja och befästa deras återupptagande av närmare förbindelser, stödja de politiska och ekonomiska förändringar som är på väg i Serbien och Montenegro och bidra till att skapa nya samarbetsformer och särskilt beakta Serbien och Montenegros ställning som en potentiell kandidat till medlemskap i Europeiska unionen.

Den politiska dialogen som grundas på gemensamma värderingar och förhoppningar, kommer att syfta till att:

1. Förstärka de demokratiska principerna och institutionerna samt respekten för de mänskliga rättigheterna, inbegripet fullt åtnjutande av dessa rättigheter för personer som tillhör nationella minoriteter.

2. Främja regionalt samarbete, utveckling av goda grannförbindelser och iakttagande av de skyldigheter som följer av internationell lagstiftning, inbegripet fullständigt och tydligt samarbete med Internationella tribunalen för f.d. Jugoslavien.

3. Underlätta att Serbien och Montenegro så långt som möjligt integreras i Europas politiska och ekonomiska huvudfåra på grundval av sina egna förtjänster och prestationer.

4. Öka samstämmigheten mellan parternas ståndpunkter i internationella frågor och i de avseenden som kan få avgörande inverkan på parterna, inklusive samarbete i kampen mot terrorism och organiserad brottslighet och andra delar av området rättsliga och inrikes frågor.

5. Möjliggöra för parterna att beakta den andra partens ståndpunkter och intressen i deras respektive beslutsprocesser.

6. Öka säkerheten och stabiliteten i hela Europa och i synnerhet i Sydösteuropa genom samarbete på de områden som omfattas av Europeiska unionens gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik.

Den politiska dialogen mellan parterna kommer att äga rum vid regelbundna samråd, kontakter och informationsutbyte vid behov, särskilt i följande sammanhang:

1. Möten på hög nivå mellan företrädare för Serbien och Montenegro å ena sidan, och företrädare för Europeiska unionen företrädd av dess trojka, å andra sidan.

2. Utbyte av ömsesidig information om utrikespolitiska beslut med fullt utnyttjande av de diplomatiska kanalerna, inklusive kontakter på bilateral nivå med tredje länder såväl i multinationella forum som Förenta nationerna, OSSE, Europarådet som i andra internationella organisationer.

3. Kontakter på parlamentsnivå.

4. Alla övriga möjligheter som kan bidra till att befästa och utveckla dialogen mellan parterna.

Den politiska dialogen kommer även att äga rum i Forum för EU-västra Balkan, det multilaterala politiska forum på hög nivå som inrättades vid toppmötet mellan EU och västra Balkan i Thessaloniki.

(1) Text antagen av rådet den 29 september 2003.
Uttalanden enligt artikel 31.2 i rådets rambeslut 2002/584/RIF om en europeisk arresteringsorder och överlämnande mellan medlemsstaterna(1)

Uttalande från Danmark

Den enhetliga lagstiftning som är tillämplig mellan de nordiska länderna möjliggör i de flesta avseenden fördjupning och vidgande av innehållet i rambeslutet och bidrar till att ytterligare förenkla och underlätta förfarandena för överlämnande av personer som är föremål för en europeisk arresteringsorder. Danmark, Finland och Sverige kommer därför att fortsätta att tillämpa den enhetliga gällande lagstiftningen länderna emellan (i Danmark: den nordiska utlämningslagen (lag nr 27 av den 3 februari 1960, ändrad genom lag nr 251 av den 12 juni 1975, lag nr 433 av den 31 maj 2000 och lag nr 378 av den 6 juni 2002)) i den mån den gör det möjligt att fördjupa eller vidga innehållet i rambeslutet och bidrar till att ytterligare förenkla eller underlätta förfarandena för överlämnande av personer som är föremål för en europeisk arresteringsorder.

Uttalande från Finland

Den enhetliga lagstiftning som är tillämplig mellan de nordiska länderna möjliggör i de flesta avseenden fördjupning och vidgande av innehållet i rambeslutet och bidrar till att ytterligare förenkla och underlätta förfarandena för överlämnande av personer som är föremål för en europeisk arresteringsorder. Danmark, Finland och Sverige kommer därför att fortsätta att tillämpa den enhetliga gällande lagstiftningen länderna emellan (i Finland: den nordiska utlämningslagen (270/1960)) i den mån den gör det möjligt att fördjupa eller vidga innehållet i rambeslutet och bidrar till att ytterligare förenkla eller underlätta förfarandena för överlämnande av personer som är föremål för en europeisk arresteringsorder.

Uttalande från Sverige

Den enhetliga lagstiftning som är tillämplig mellan de nordiska länderna möjliggör i de flesta avseenden fördjupning och vidgande av innehållet i rambeslutet och bidrar till att ytterligare förenkla och underlätta förfarandena för överlämnande av personer som är föremål för en europeisk arresteringsorder. Danmark, Finland och Sverige kommer därför att fortsätta att tillämpa den enhetliga gällande lagstiftningen länderna emellan (i Sverige: lagen (1959:254) om utlämning för brott till Danmark, Finland, Island och Norge) i den mån den gör det möjligt att fördjupa eller vidga innehållet i rambeslutet och bidrar till att ytterligare förenkla eller underlätta förfarandena för överlämnande av personer som är föremål för en europeisk arresteringsorder.

(1) EGT L 190, 18.7.2002, s. 1.
Uttalande från rådet

av den 26 maj 2003

om den tragiska förstörelsen av kulturföremål, arkeologiska fyndplatser, monument och bibliotek i Irak

(2003/C 136/02)

Europeiska unionens råd

- uttrycker sin djupa oro över den tragiska förstörelsen av kulturföremål, arkeologiska fyndplatser och monument av oersättligt historiskt värde i Irak, och över den vandalisering och plundring av museer och bibliotek som är av vital betydelse inte bara för Irak utan för hela världen,

- bekräftar att en grundläggande princip för EU, en gemenskap som värnar om kulturvärden och kulturell medvetenhet, är respekt för och skydd av det kulturella världsarvet,

- betonar behovet av att effektivt skydda Iraks kulturskatter och återlämna de föremål som olagligen avlägsnats från museer eller arkeologiska fyndplatser, så att de inte tillåts bli handelsvaror som till slut hamnar på utländska museer eller i privata samlingar.

Rådet förklarar att Europeiska unionen aktivt stöder Unescos initiativ och åtgärder på området och även står bakom statliga och icke-statliga organisationer som verkar för att skydda Iraks kulturarv, som en del av världens kulturarv.
C 358/1

Gemensamt uttalande av Europaparlamentet, rådet och kommissionen om Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1475 om fastställande av den rättsliga ramen för den europeiska solidaritetskåren och om ändring av förordning (EU) nr 1288/2013, förordning (EU) nr 1293/2013 och beslut nr 1313/2013/EU (1)

(2018/C 358/01)

Utan att det påverkar budgetmyndighetens befogenheter bör 80 % av budgeten för programmets genomförande under 2019 och 2020 göras tillgängliga genom angivna omfördelningar under underrubrik 1a (Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning) i den fleråriga budgetramen 2014–2020 och omfördelningar från unionens civilskyddsmekanism och Life-programmet. Dock ska inga ytterligare omfördelningar göras från programmet Erasmus+ utöver beloppet 231 800 000 EUR som anges i kommissionens förslag (COM (2017) 262).

Återstående 20 % av budgeten för programmets genomförande under 2019 och 2020 bör tas från tillgängliga marginaler under underrubrik 1a i den fleråriga budgetramen 2014–2020.

Det råder samsyn om att kommissionen ska se till att de nödvändiga anslagen görs tillgängliga genom det normala årliga budgetförfarandet på ett välavvägt och försiktigt sätt.

Uttalande av kommissionen

Kommissionen bekräftar att anslag till tekniska stödresurser på kommissionens initiativ enligt förordningen om gemensamma bestämmelser (särskilt omfördelningar från Europeiska socialfonden och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling) för att finansiera den europeiska solidaritetskåren under 2018 inte kommer att användas prejudicerande av kommissionen i samband med förslaget om den europeiska solidaritetskåren efter 2020 (COM(2018) 440)).

(1) EUT L 250, 4.10.2018, s. 1.
Gemensam förklaring från Europaparlamentet, rådet och kommissionen om förstärkning av särskilda program och anpassning av grundläggande akter

(2020/C 444 I/01)

Utan att det påverkar den lagstiftande myndighetens och budgetmyndighetens befogenheter är Europaparlamentet, rådet och kommissionen överens om att öka finansieringsramarna i de grundläggande akterna eller i budgetplaneringen, beroende på vad som är lämpligt, med 2,5 miljarder euro i 2018 års priser för de program som Europaparlamentet har fastställt. Detta kommer att ske genom en motsvarande minskning av de marginaler som är tillgängliga under taken i den fleråriga budgetramen, utan att det påverkar en eventuell användning av flexibilitetsmekanismen under 2021.

Utan att det påverkar institutionernas lagstiftningsbefogenheter är Europaparlamentet, rådet och kommissionen överens om att i de grundläggande akterna för program som förtecknas i bilaga II till förordningen om den fleråriga budgetramen införa en bestämmelse om att öka finansieringsramarna med de belopp som anges. För program som fastställer budgetgarantier kommer tilläggsbeloppet att återspeglas i de ställda garantiernas tilläggsnivå.
15.

Onlineplattformarna, i synnerhet de mycket stora onlineplattformarna, bör stödja en fri demokratisk debatt online. De mycket stora onlineplattformarna bör, med tanke på deras tjänsters betydelse för den allmänna opinionen och den offentliga debatten, begränsa de risker som deras tjänsters funktioner och användning medför, inbegripet vad gäller felaktig information och desinformationskampanjer, samt skydda yttrandefriheten. Vi gör följande åtaganden: a) Att fortsätta att skydda alla grundläggande rättigheter online, i synnerhet yttrandefriheten och informationsfriheten, inbegripet mediefriheten och mediepluralismen. b) Att stödja utveckling och bästa användning av digital teknik för att främja människornas engagemang och deltagande i det demokratiska livet. c) Att vidta proportionella åtgärder för att ta itu med alla former av olagligt innehåll, i full överensstämmelse med de grundläggande rättigheterna, inbegripet yttrandefriheten och informationsfriheten, och utan att införa några allmänna övervakningsskyldigheter eller någon censur. d) Att skapa en digital miljö där människorna skyddas mot desinformation och informationsmanipulation och andra former av skadligt innehåll, inbegripet trakasserier och könsrelaterat våld. e) Att stödja faktisk tillgång till digitalt innehåll som återspeglar den kulturella och språkliga mångfalden i EU. f) Att ge enskilda personer möjlighet att göra fria och specifika val och att begränsa utnyttjandet av sårbarheter och snedvridningar, särskilt genom riktad reklam.
ÄNDRING I ARBETSORDNINGEN antagen av Regionkommittén vid dess sjätte plenarsession, som hölls 1-2 februari 1995, och godkänd av Europeiska unionens råd vid dess 1833: e session, som hölls den 10 mars 1995

Vid sin 1833: e session, som hölls den 10 mars 1995, godkände Europeiska unionens råd följande ändring i Regionkommitténs arbetsordning, antagen av den senare vid dess sjätte plenarsession, som hölls 1-2 februari 1995:

Artikel 19 ersätts med följande text:

"Artikel 19

1. Presidiet väljs för två år. Det består av trettiosex medlemmar, varav en ordförande, en förste vice ordförande och en medlem per land som har ställning som vice ordförande. Presidiets sammansättning skall så långt som möjligt avspegla Europeiska gemenskapernas geografiska jämvikt.

2. Ordföranden och förste vice ordföranden väljs i plenum genom sluten omröstning utan debatt och med en absolut majoritet av de avlagda rösterna. Val kan endast ske om två tredjedelar av medlemmarna är närvarande. Valet av ordförande och förste vice ordförande sker i separata omröstningar. En samlad lista över de andra presidiemedlemmarna, valda enligt samma förfaringssätt, kan upprättas.

3. Om en samlad lista inte upprättats väljs varje medlem genom separata omröstningar med en absolut majoritet av de avlagda rösterna i första omgången, och med relativ majoritet i de följande omgångarna. Presidiet upprättar en lista över de femton medlemmar som har ställning som vice ordförande. Denna föreläggs plenarförsamlingen för godkännande."
31995Q0228(02)R(01)

Rättelse - Rådets förordning (EG) nr 3093/95 av den 22 december 1995 om fastställande av de tullsatser som gemenskapen efter förhandlingar enligt GATT artikel XXIV.6 skall tillämpa som en följd av Österrikes, Finlands och Sveriges anslutning till Europeiska unionen



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 230 , 27/09/1995 s. 0050