ARBETSORDNING FÖR EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN

Mars 2019

FÖRSTA DELEN

FÖRFATTNINGSTEXTER

Inledande kommentarer

1. Ekonomiska och sociala kommittén inrättades genom fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen och fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, som undertecknades i Rom den 25 mars 1957 och trädde i kraft den 1 januari 1958. Dessa fördrag har ändrats flera gånger sedan de trädde i kraft.

2. När denna kodifierade version av arbetsordningen träder i kraft (den 15 mars 2019) återfinns de konstituerande texter som rör Europeiska ekonomiska och sociala kommittén i fördraget om Europeiska unionen (artikel 13) och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (artiklarna 300–304), som ändrats respektive upprättats genom Lissabonfördraget, vilket undertecknades den 13 december 2007 och trädde i kraft den 1 december 2009.

Anm.: Vid frågor eller kommentarer om innehållet i denna arbetsordning eller i dess tillämpningsföreskrifter samt om genomförandet av dem, var vänlig kontakta EESK:s kansli. (UniteGreffeCESE@eesc.europa.eu)

FÖRDRAGET OM EUROPEISKA UNIONEN

Artikel 13 1. Unionen ska ha en institutionell ram med syfte att främja dess värderingar, sträva efter att förverkliga dess mål, tjäna dess egna, dess medborgares och medlemsstaternas intressen samt att säkerställa konsekvens, effektivitet och kontinuitet i dess politik och verksamhet. Unionens institutioner ska vara följande: — Europaparlamentet. — Europeiska rådet. — Rådet. — Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen). — Europeiska unionens domstol. — Europeiska centralbanken. — Revisionsrätten. 2. Varje institution ska handla inom ramen för de befogenheter som den har tilldelats genom fördragen, i enlighet med de förfaranden, villkor och mål som anges där. Institutionerna ska samarbeta lojalt med varandra. 3. Bestämmelserna om Europeiska centralbanken och revisionsrätten, samt närmare bestämmelser om övriga institutioner, återfinns i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. 4. Europaparlamentet, rådet och kommissionen ska bistås av en ekonomisk och social kommitté och en regionkommitté, vilka ska ha rådgivande funktion.

FÖRDRAGET OM EUROPEISKA UNIONENS FUNKTIONSSÄTT

KAPITEL 3 – UNIONENS RÅDGIVANDE ORGAN

Artikel 300 1. Europaparlamentet, rådet och kommissionen ska bistås av en ekonomisk och social kommitté och en regionkommitté, vilka ska ha rådgivande funktioner. 2. Ekonomiska och sociala kommittén ska bestå av företrädare för organisationer för arbetsgivare, löntagare och andra företrädare för det civila samhället, särskilt inom socioekonomiska, medborgerliga områden och fackområden samt kulturella områden. 3. Regionkommittén ska bestå av företrädare för regionala och lokala organ som antingen har valts till ett regionalt eller lokalt organ eller är politiskt ansvariga inför en vald församling. 4. Ekonomiska och sociala kommitténs och Regionkommitténs ledamöter ska inte bindas av några instruktioner. De ska i unionens allmänna intresse fullgöra sina skyldigheter under full oavhängighet. 5. Reglerna i punkterna 2 och 3 för hur dessa kommittéer ska vara sammansatta ska regelbundet ses över av rådet med hänsyn till den ekonomiska, sociala och demografiska utvecklingen inom unionen. Rådet ska på förslag av kommissionen anta beslut för detta ändamål.

AVSNITT 1

EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN

Artikel 301 Antalet ledamöter i Ekonomiska och sociala kommittén får inte överstiga 350. Kommitténs sammansättning ska fastställas i ett beslut som antas av rådet med enhällighet på förslag av kommissionen. Rådet ska fastställa kommittéledamöternas arvoden.

Artikel 302 1. Kommitténs ledamöter ska utses för en tid av fem år. Rådet ska anta den förteckning över ledamöter som ska upprättas i enlighet med förslag från varje medlemsstat. Kommitténs ledamöter kan utnämnas på nytt. 2. Rådet ska besluta efter att ha hört kommissionen. Det får inhämta synpunkter från europeiska organisationer som representerar olika ekonomiska och sociala sektorer, eller det civila samhället, som berörs av unionens verksamhet.

Artikel 303 Kommittén ska bland sina medlemmar välja sin ordförande och sitt presidium för en tid av två och ett halvt år. Den ska anta sin egen arbetsordning. Kommittén ska sammankallas av ordföranden på begäran av Europaparlamentet, rådet eller kommissionen. Den kan också sammanträda på eget initiativ.

Artikel 304 Kommittén ska höras av Europaparlamentet, rådet eller kommissionen i de fall som anges i fördragen. Den får höras av dessa institutioner i samtliga fall då dessa finner det lämpligt. Den får på eget initiativ avge ett yttrande i sådana fall där den anser att det är lämpligt. Om Europaparlamentet, rådet eller kommissionen anser det nödvändigt, ska de utsätta en frist inom vilken kommittén ska avge sitt yttrande; denna får inte understiga en månad från den dag kommitténs ordförande fått meddelande om ärendet. Efter fristens utgång får saken behandlas, även om något yttrande inte föreligger. Kommitténs yttrande med protokoll från överläggningarna ska överlämnas till Europaparlamentet, rådet och kommissionen.

PROTOKOLL nr 7 TILL FÖRDRAGET OM EUROPEISKA UNIONENS FUNKTIONSSÄTT OM EUROPEISKA UNIONENS IMMUNITET OCH PRIVILEGIER – KAPITEL IV (UTDRAG)

Artikel 10 Företrädare för de medlemsstater som deltar i arbetet i unionens institutioner, deras rådgivare och tekniska experter ska i sin tjänsteutövning och under resan till och från mötesplatsen åtnjuta sedvanliga privilegier, immunitet och lättnader. Denna artikel ska även vara tillämplig på ledamöter av unionens rådgivande organ.

RÅDETS BESLUT (EU) 2015/1157 AV DEN 14 JULI 2015 OM FASTSTÄLLANDE AV EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉNS SAMMANSÄTTNING (UTDRAG)

Artikel 1 Antalet ledamöter i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén är följande: Belgien 12 Bulgarien 12 Tjeckien 12 Danmark 9 Tyskland 24 Estland 6 Irland 9 Grekland 12 Spanien 21 Frankrike 24 Kroatien 9 Italien 24 Cypern 5 Lettland 7 Litauen 9 Luxemburg 5 Ungern 12 Malta 5 Nederländerna 12 Österrike 12 Polen 21 Portugal 12 Rumänien 15 Slovenien 7 Slovakien 9 Finland 9 Sverige 12 Förenade kungariket 24

ANDRA DELEN

ARBETSORDNING

KODIFIERAD VERSION AV EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉNS ARBETSORDNING (IKRAFTTRÄDANDE DEN 15 MARS 2019)

KOMMENTARER

A. Denna version är en sammanställning av följande texter: — Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs arbetsordning, som antogs vid plenarsessionen den 17 juli 2002 (EGT L 268, 4.10.2002) och trädde i kraft den 1 augusti 2002 i enlighet med artikel 78. — Ändringar som införts på grundval av följande: 1. Ändringar i Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs arbetsordning av den 27 februari 2003 (EUT L 258, 10.10.2003). 2. Ändringar i Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs arbetsordning av den 31 mars 2004 (EUT L 310, 7.10.2004). 3. Ändringar i Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs arbetsordning av den 5 juli 2006 (EUT L 93, 3.4.2007). 4. Ändringar i Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs arbetsordning av den 12 mars 2008 (EUT L 159, 20.6.2009). 5. Ändringar i Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs arbetsordning av den 14 juli 2010. 6. Ändringar i Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs arbetsordning av den 20 februari 2019. — Uppförandekoden för Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ledamöter, som fogas till Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs arbetsordning i enlighet med beslut av kommitténs plenarförsamling av den 20 februari 2019.

B. Denna text har redigerats av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs generalsekretariat och innefattar de olika ändringar som godkänts av kommitténs plenarförsamling.

C. Tillämpningsföreskrifterna för denna arbetsordning, som antagits av kommitténs presidium i enlighet med artikel 86.3, presenteras separat.

INGRESS

1. Europeiska ekonomiska och sociala kommittén företräder de olika ekonomiska och sociala grupperingarna i det organiserade civila samhället. Kommittén är ett rådgivande institutionellt organ som inrättades genom Romfördraget 1957.

2. Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs rådgivande funktion ger ledamöterna, och därmed de organisationer som de representerar, möjlighet att delta i Europeiska unionens beslutsprocess. I de ibland diametralt motsatta uppfattningar som kommer till uttryck och den dialog som kommittéledamöterna för återspeglas inte bara åsikterna hos de traditionella arbetsmarknadsparterna, dvs. arbetsgivarna (grupp I) och arbetstagarna (grupp II), utan även hos alla de andra ekonomiska och sociala intressegrupper som är representerade (grupp III). Denna sakkunskap, denna dialog och den strävan efter samförstånd som detta ger upphov till kan öka kvaliteten och trovärdigheten i Europeiska unionens politiska beslut, genom att göra det lättare för EU-medborgarna att förstå och godta dessa beslut och öka den öppenhet och insyn som är oumbärlig för demokratin.

3. EESK har en speciell funktion bland EU:s institutioner: Kommittén är det utan jämförelse främsta organet när det gäller att representera och fungera som debattforum för det organiserade civila samhället och utgör en viktig förbindelselänk mellan det organiserade civila samhället och Europeiska unionens institutioner.

4. Eftersom Europeiska ekonomiska och sociala kommittén är ett forum för såväl diskussion som utarbetande av yttranden bidrar den till att uppfylla kravet på en bättre demokratisk förankring av Europeiska unionens utveckling, och även av EU:s förbindelser med olika ekonomiska och sociala grupper i tredjeländer. På detta sätt bidrar kommittén till utvecklingen av en verklig europeisk medvetenhet.

5. För att utföra sitt uppdrag antog kommittén den 17 juli 2002 sin arbetsordning ( 1 ) i enlighet med artikel 260 andra stycket i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen.

6. Den senaste versionen av arbetsordningen antogs av kommittén vid plenarsessionen den 20 februari 2019.

AVDELNING I

KOMMITTÉNS ORGANISATION

KAPITEL I

KOMMITTÉNS TILLTRÄDE

Artikel 1 1. Kommittén ska utöva sin verksamhet i femårsperioder. 2. Kommitténs första sammanträde i början av varje ny femårig mandatperiod år ska sammankallas av den äldsta ledamoten, om möjligt inom en månad efter det att rådet meddelat ledamöterna att de blivit utnämnda. 3. Kommitténs ledamöter får inte bindas av några instruktioner. De ska i unionens allmänna intresse fullgöra sina skyldigheter under full oavhängighet. När de fullgör sina skyldigheter och under sina resor till och från sammanträdesorten ska ledamöterna åtnjuta den immunitet och de privilegier som fastställs i protokollet om Europeiska unionens immunitet och privilegier. Närmare bestämt ska de åtnjuta fri rörlighet, personlig okränkbarhet och immunitet. Ledamöterna ska respektera kommitténs värdighet och inte skada dess anseende. 4. När de fullgör sina skyldigheter ska kommitténs ledamöter respektera värdigheten på arbetsplatsen. De ska avhålla sig från alla former av trakasserier och fördöma sådant beteende. Kommitténs ledamöter ska åta sig att respektera och ska underteckna den uppförandekod som bifogas denna arbetsordning. Kommitténs ledamöter får inte väljas till befattningshavare i ett av kommitténs organ, utnämnas till föredragande eller delta i en officiell tjänsteresa om de inte har undertecknat förklaringen beträffande uppförandekoden. 5. Kommittén ska se till att principerna om jämställdhet mellan könen och om icke-diskriminering, såsom dessa fastställs i unionsrätten, efterlevs i all dess politik. Kommittén ska se till att andelen kvinnor i alla kommitténs organ är högre än deras andel i plenarförsamlingen. Presidiet ska göra en bedömning av hur könsfördelningen utvecklas och vid behov anta konkreta rekommendationer. I slutet av varje halv mandatperiod ska en rapport läggas fram för presidiet med en utvärdering av utvecklingen.

Artikel 2 1. Kommittén ska bestå av följande organ: plenarförsamlingen, presidiet, ordföranden och sektionerna. 2. Kommittén ska vara indelad i tre grupper vars sammansättning och roll fastställs i artikel 30. 3. Kommitténs ledamöter ska inte bindas av några instruktioner. De ska i unionens allmänna intresse fullgöra sina skyldigheter under full oavhängighet. När de fullgör sina skyldigheter och under sina resor till och från sammanträdesorten ska de åtnjuta den immunitet och de privilegier som fastställs i protokollet om Europeiska unionens immunitet och privilegier. Närmare bestämt ska de åtnjuta fri rörlighet, personlig okränkbarhet och immunitet.

Artikel 3 1. Kommittén erkänner och ansluter sig till följande symboler för Europeiska unionen: a) Flaggan, som föreställer en cirkel av tolv gula stjärnor på blå botten. b) Hymnen, som grundas på ”Hymn till glädjen” i Ludwig van Beethovens nionde symfoni. c) Mottot ”Förenade i mångfalden”. 2. Kommittén ska högtidlighålla Europadagen den 9 maj. 3. Flaggan ska visas i kommitténs byggnader och vid officiella arrangemang. 4. Hymnen ska spelas när den konstituerande plenarsessionen öppnas vid mandatperiodens början och vid andra högtidliga plenarsammanträden, särskilt för att välkomna stats- eller regeringschefer eller för att hälsa nya ledamöter välkomna efter en utvidgning.

KAPITEL II

PRESIDIET

Artikel 4 1. Valet av presidiemedlemmar ska återspegla en övergripande och geografisk balans mellan grupperna, med minst en och högst tre företrädare för varje medlemsstat. Grupperna ska förhandla om och utarbeta ett förslag till presidiets sammansättning som ska läggas fram för plenarförsamlingen. Presidiet ska bestå av a) ordföranden och de båda vice ordförandena, b) de tre gruppordförandena, valda i enlighet med artikel 30, c) sektionsordförandena, d) ett varierande antal ledamöter, som inte får överstiga antalet medlemsstater. 2. Ordföranden ska växelvis väljas bland de tre gruppernas medlemmar. 3. Ordföranden och vice ordförandena kan inte bli omvalda. Under den period på två och ett halvt år som följer direkt efter mandatperiodens slut får ordföranden inte vara presidiemedlem i egenskap av vice ordförande, gruppordförande eller sektionsordförande. 4. Vice ordförandena ska väljas bland medlemmarna av de två grupper som ordföranden inte tillhör.

Artikel 5 1. Under det första sammanträdet, som hålls i enlighet med artikel 1, ska kommittén under ledning av den äldsta ledamoten bland sina ledamöter välja sin ordförande, sina båda vice ordförande, sektionernas ordförande och alla andra presidiemedlemmar utom gruppordförandena för en period på två och ett halvt år räknat från dagen för kommitténs tillträde. 2. Under den äldsta ledamotens ledning får enbart frågor som rör dessa val diskuteras.

Artikel 6 Det sammanträde där presidiet väljs för den femåriga mandatperiodens sista två och ett halvt år ska sammankallas av den avgående ordföranden. Det ska hållas i början av plenarsessionen den månad då det första presidiets mandat löper ut och under den avgående ordförandens ledning.

Artikel 7 1. Kommittén kan bland ledamöterna tillsätta en valberedning bestående av en företrädare för varje medlemsstat, med uppgift att ta emot kandidaturerna och lägga fram en lista med kandidater för plenarförsamlingen i enlighet med bestämmelserna i artikel 4. 2. Kommittén ska rösta om listan eller listorna med kandidater till ordförandeskapet och presidiet i enlighet med bestämmelserna i denna artikel. 3. Kommittén ska, eventuellt i flera valomgångar, välja alla presidiemedlemmar utom gruppordförandena enligt ett röstningsförfarande där en eller flera namnlistor är föremål för omröstning. 4. Omröstning får enbart ske om det föreligger fullständiga listor med kandidater som uppfyller bestämmelserna i artikel 4 och som åtföljs av en förklaring i vilken varje kandidat lämnar sitt godkännande. 5. Kandidaterna på den lista som fått flest, dock minst en fjärdedel, av de giltiga rösterna ska anses vara valda till presidiemedlemmar. 6. Plenarförsamlingen ska därefter med enkel majoritet välja kommitténs ordförande och vice ordförande. 7. Kommittén ska därefter med enkel majoritet välja sektionernas ordförande. 8. Kommittén ska slutligen rösta om presidiet i dess helhet. Presidiet måste få minst två tredjedelar av de giltiga rösterna.

Artikel 8 En presidiemedlem ska, om han eller hon är förhindrad att utöva sitt mandat eller i de fall som anges i artikel 75.2, ersättas under återstoden av mandatperioden i enlighet med artikel 7. Plenarförsamlingen ska rösta om det förslag till ersättare som utarbetats av den berörda gruppen.

Artikel 9 1. Ordföranden ska sammankalla presidiet på eget initiativ eller på begäran av tio ledamöter. 2. Ett protokoll ska upprättas för varje presidiesammanträde. Detta protokoll ska läggas fram för presidiet för godkännande. 3. Presidiet ska fastställa sina egna procedurregler. 4. Presidiet ska fastställa kommitténs organisation och interna funktionssätt. Det ska anta arbetsordningens tillämpningsföreskrifter efter samråd med grupperna. 5. Presidiet och ordföranden ska utöva de befogenheter i fråga om budget och finanser som fastställs i förordningen om finansiella regler för unionens allmänna budget och kommitténs arbetsordning. 6. Presidiet ska anta tillämpningsbestämmelserna om resekostnadsersättning och traktamenten till ledamöterna, till deras suppleanter som utnämnts i enlighet med artikel 21, till de delegater och deras suppleanter som utnämnts i enlighet med artikel 27 och till de sakkunniga som utnämnts i enlighet med artikel 26, med beaktande av de budgetmässiga och finansiella förfarandena. 7. Presidiet ska vara politiskt ansvarigt för kommitténs allmänna ledning. Det ska i synnerhet säkerställa att kommitténs, dess organs och dess personals verksamhet bedrivs i överensstämmelse med kommitténs institutionella roll. 8. Presidiet ska ansvara för att personal, budget och tekniska resurser används på bästa sätt när kommittén utför de uppgifter som den tilldelats i fördragen. Presidiet ska bland annat delta i budgetarbetet och i organisationen av sekretariatet. 9. Presidiet kan bilda tillfälliga arbetsgrupper bestående av presidiemedlemmar för att behandla alla frågor som faller inom dess befogenhetsområde. Andra ledamöter kan också delta i dessa gruppers arbete såvida inte frågan som diskuteras rör tillsättning av tjänstemän. 10. På grundval av en för detta syfte framtagen rapport ska presidiet var sjätte månad granska uppföljningen av de yttranden som kommittén avgett. 11. På begäran av en ledamot eller av generalsekreteraren ska presidiet klargöra tolkningen av arbetsordningens bestämmelser och tillämpningsföreskrifter. Presidiets slutsatser ska vara bindande, med förbehåll för en möjlighet att överklaga till plenarförsamlingen, som ska avgöra frågan i sista hand. 12. I samband med att en ny femårig mandatperiod inleds ska det avgående presidiet svara för den löpande verksamheten fram till den nytillsatta kommitténs första sammanträde. I undantagsfall kan det ge en ledamot av den avgående kommittén i uppgift att utföra enstaka eller tidsbegränsade uppgifter som kräver särskilda sakkunskaper.

Artikel 10 Inom ramen för samarbetet mellan institutionerna kan presidiet ge ordföranden mandat att sluta samarbetsavtal med Europeiska unionens institutioner och organ.

Artikel 11 1. En finans- och budgetkommitté ska inrättas med uppgift att bistå presidiet och ordföranden med råd samt förbereda samtliga förslag till beslut som presidiet ska anta i finans-, budget- och organisationsfrågor. 2. En av kommitténs båda vice ordförande ska fungera som finans- och budgetkommitténs ordförande. Finans- och budgetkommittén ska bestå av tolv medlemmar som utnämns av presidiet på förslag av grupperna. 3. Finans- och budgetkommittén ska utarbeta förslag till kommitténs budget, lägga fram det för presidiet för godkännande samt försäkra sig om att budgeten genomförs korrekt och att rapporteringskravet efterlevs. Finans- och budgetkommittén ska ge råd om — alla viktiga frågor som kan äventyra en sund förvaltning av anslagen eller förhindra att de fastställda målen uppnås, i synnerhet när det gäller prognoser för användningen av dessa anslag, — genomförandet av den aktuella budgeten, överföringar av anslag, budgetkonsekvenser med koppling till tjänsteförteckningar, administrativa anslag och transaktioner i samband med fastighetsprojekt; den ska då göra en bedömning av den aktuella situationen och föreslå framtida åtgärder, — övervakningen av förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet, i nära samarbete med generalsekreteraren och Europaparlamentets föredragande. 4. Kommitténs budget ska vara förenlig med principerna om enhet och riktighet i budgeten, ettårighet, jämvikt, en enda beräkningsenhet, universalitet, specificering, sund ekonomisk förvaltning samt öppenhet. 5. För specifika ytterligare frågor kan presidiet delegera andra befogenheter till finans- och budgetkommittén. 6. Finans- och budgetkommittén ska fatta sina beslut i enlighet med sina interna procedurregler, som bör omfatta följande: a) De förslag som den antar enhälligt ska läggas fram för presidiet för godkännande utan debatt. b) De förslag som den antar med enkel majoritet eller som den avslår ska åtföljas av en motivering inför presidiets senare behandling av dem. 7. Finans- och budgetkommittén ska lägga fram en årlig rapport för presidiet. 8. Finans- och budgetkommitténs ordförande ska leda den delegation som ansvarar för förhandlingarna med Europeiska unionens budgetmyndighet och rapportera om förhandlingarna till presidiet. 9. Sekretariatet ska tillhandahålla all den information som finans- och budgetkommittén behöver för att kunna utöva sin rådgivande funktion gentemot presidiet och kommitténs ordförande.

Artikel 12 1. En kommunikationskommitté ska inrättas med uppgift att ge nödvändiga impulser till kommitténs kommunikationsstrategi och säkerställa uppföljningen av denna strategi. Dess uppdrag ska innefatta en rådgivande funktion gentemot presidiet och kommitténs ordförande. 2. En av kommitténs båda vice ordförande ska fungera som kommunikationskommitténs ordförande. Kommunikationskommittén ska bestå av tolv medlemmar som utnämns av presidiet på förslag av grupperna. 3. Kommunikationskommittén ska samordna verksamheten i de strukturer som svarar för kommunikation, kontakter med press och media och kultur samt försäkra sig om att denna verksamhet stämmer överens med den strategi och de program som godkänts. 4. Kommunikationskommittén ska för presidiet varje år lägga fram en årlig verksamhetsrapport om fullgörandet av dess uppgifter och ett arbetsprogram för det kommande året.

KAPITEL III

ORDFÖRANDESKAPET OCH ORDFÖRANDEN

Artikel 13 1. Ordförandeskapet ska bestå av ordföranden och de båda vice ordförandena. 2. Kommitténs ordförandeskap ska sammanträda med gruppordförandena för att förbereda presidiets och plenarförsamlingens arbete. Sektionernas ordförande kan bjudas in att delta i dessa sammanträden. 3. Kommitténs ordförandeskap ska minst två gånger om året sammanträda med gruppernas och sektionernas ordförande för att planera kommitténs arbete och utvärdera dess utveckling.

Artikel 14 1. Ordföranden ska leda kommitténs och dess organs verksamhet i enlighet med fördraget och bestämmelserna i denna arbetsordning. Ordföranden ska förfoga över de befogenheter som krävs för att genomföra kommitténs överläggningar eller se till att de genomförs samt säkerställa att de fortlöper smidigt. 2. Ordföranden ska fortlöpande involvera vice ordförandena i sin verksamhet; han eller hon kan tilldela dem särskilda uppdrag eller befogenheter som faller inom ordförandens befogenhetsområde. 3. Ordföranden kan tilldela generalsekreteraren särskilda tidsbegränsade uppdrag. 4. Ordföranden ska representera kommittén. Han eller hon får delegera denna representationsbefogenhet till en vice ordförande eller vid behov till en ledamot. 5. Ordföranden ska inför kommittén redogöra för de insatser och åtgärder som vidtagits på kommitténs vägnar under tiden mellan plenarsessionerna. Dessa redogörelser ska inte följas av någon debatt. 6. När ordföranden har blivit vald ska han eller hon för plenarförsamlingen lägga fram sitt arbetsprogram för sin mandatperiod. Han eller hon ska också lägga fram en resultatöversikt i slutet av sin mandatperiod. Dessa båda redogörelser kan bli föremål för debatt inom plenarförsamlingen.

Artikel 15 De båda vice ordförandena ska fungera som ordförande för finans- och budgetkommittén respektive kommunikationskommittén och vara underställda kommitténs ordförande.

Artikel 16 1. Det utvidgade ordförandeskapet ska bestå av kommitténs ordförande och båda vice ordförande samt gruppernas ordförande. 2. Det utvidgade ordförandeskapet ska ha till uppgift att a) förbereda och underlätta presidiets och plenarförsamlingens arbete, b) i brådskande fall eller under exceptionella omständigheter underlätta nödvändiga beslut. Med tanke på detta får sektionernas och de rådgivande utskottens ordförande samt andra personer bjudas in att delta i det utvidgade ordförandeskapets sammanträden. 3. Det utvidgade ordförandeskapet ska sammanträda minst två gånger per år med sektionernas och de rådgivande utskottens ordförande för att utarbeta kommitténs arbetsprogram och utvärdera genomförandet av programmet.

KAPITEL IV

SEKTIONER

Artikel 17 1. Kommittén ska bestå av sex sektioner. Ytterligare sektioner kan dock inrättas av plenarförsamlingen på förslag av presidiet inom de områden som omfattas av fördragen. 2. Kommittén ska inrätta sektionerna under den konstituerande plenarsessionen i början av varje ny femårig mandatperiod. 3. Förteckningen över sektionerna och deras ansvarsområden kan ses över i samband med varje ny femårig mandatperiod.

Artikel 18 1. Sektionernas medlemsantal ska fastställas av kommittén på förslag av presidiet. 2. Med undantag för ordföranden ska varje kommittéledamot vara medlem av minst en sektion. 3. Ingen får tillhöra fler än två sektioner, såvida han eller hon inte kommer från en medlemsstat som har nio ledamöter eller färre. Ingen får dock tillhöra fler än tre sektioner. 4. Sektionernas medlemmar ska utnämnas av kommittén för en period på två och ett halvt år med möjlighet till förlängning. 5. En sektionsmedlem ska ersättas enligt förfarandet för utnämning av sektionsmedlemmar.

Artikel 19 1. En sektions presidium ska väljas för en period på två och ett halvt år och bestå av tolv medlemmar, varav en ordförande och tre vice ordförande, dvs. en från varje grupp. 2. Sektionernas ordförande och övriga medlemmar av sektionernas presidier ska väljas av kommittén. 3. Sektionernas ordförande och övriga medlemmar av sektionernas presidier kan bli omvalda. 4. Efter en period på två och ett halvt år ska ordförandeskapet för tre sektioner växla mellan grupperna. En och samma grupp får inte inneha ordförandeskapet för en sektion under mer än fem år i följd.

Artikel 20 1. Sektionerna ska ha till uppgift att anta yttranden eller informationsrapporter om de frågor som remitteras till dem enligt artikel 37 i denna arbetsordning. 2. För att behandla en fråga som remitterats till en sektion kan denna bland sina medlemmar tillsätta en studiegrupp eller förslagsgrupp eller utnämna en föredragande utan studiegrupp. 3. Utnämningen av föredragande, och i förekommande fall medföredragande, samt sammansättningen av studie- och förslagsgrupper ska fastställas på grundval av förslag från grupperna. 4. För att studiegrupperna ska kunna inrättas snabbt – och under förutsättning att de tre gruppordförandena är överens om förslaget till utnämning av föredragande och eventuella medföredragande samt om studie- och förslagsgruppernas sammansättning – ska sektionsordförandena vidta nödvändiga åtgärder för att arbetet ska påbörjas. 5. Föredraganden ska, i förekommande fall med stöd av sin sakkunniga, ansvara för uppföljningen av yttrandet efter det att det antagits vid en plenarsession. Föredraganden ska i detta arbete bistås av den berörda sektionens sekretariat. Sektionen ska informeras om uppföljningen. 6. Studiegrupperna får inte bli permanenta, utom i undantagsfall som kräver förhandstillstånd från presidiet med avseende på den aktuella perioden på två och ett halvt år.

Artikel 21 1. En kommittéledamot som är förhindrad att närvara under det förberedande arbetet kan låta sig företrädas av sin suppleant. 2. Suppleanter ska aldrig ha rösträtt. 3. När en ledamot är ordförande för en sektion eller för en studiegrupp, medlem av ett sektionspresidium eller föredragande, får han eller hon i denna funktion inte ersättas av sin suppleant. 4. Suppleantens namn och befattning ska meddelas kommitténs presidium för godkännande. 5. Vid det förberedande arbetet ska suppleanten ha samma funktion som den ledamot som han eller hon ersätter och omfattas av samma bestämmelser i fråga om resekostnadsersättning och traktamenten.

KAPITEL V

UNDERKOMMITTÉER OCH HUVUDFÖREDRAGANDE

Artikel 22 1. På initiativ av presidiet kan kommittén i undantagsfall inrätta underkommittéer bestående av kommittéledamöter som i strikt övergripande frågor av allmän karaktär ska utarbeta utkast till yttranden eller informationsrapporter som först ska läggas fram för presidiet och därefter för överläggningar inom kommittén. 2. Under perioderna mellan plenarsessionerna kan presidiet inrätta underkommittéer med förbehåll för kommitténs godkännande i efterhand. En underkommitté kan bara inrättas för ett enda ärende. Den ska upplösas så snart kommittén röstat om det utkast till yttrande eller informationsrapport som underkommittén utarbetat. 3. När en fråga berör flera sektioners ansvarsområden ska underkommittén bestå av medlemmar från de berörda sektionerna. 4. De regler som gäller sektionerna ska tillämpas analogt på underkommittéerna.

Artikel 23 I synnerhet när det gäller remisser om frågor som är av underordnad betydelse eller av brådskande karaktär kan kommittén utnämna en huvudföredragande som föredrar ärendet för plenarförsamlingen, ensam och utan föregående behandling i sektionen.

KAPITEL VI

OBSERVATIONSGRUPPER, HEARINGAR OCH SAKKUNNIGA

Artikel 24 1. När en fråga på grund av sin art, omfattning och komplexitet kräver särskild flexibilitet med avseende på arbetsmetoder, förfaranden och arbetsinstrument kan kommittén inrätta en observationsgrupp. 2. En observationsgrupp ska inrättas på beslut av plenarförsamlingen som bekräftar ett beslut som tidigare fattats av presidiet på förslag av en grupp eller en sektion. 3. I beslutet om att inrätta en observationsgrupp ska dess syfte, struktur, sammansättning och varaktighet fastställas. 4. Observationsgrupperna kan utarbeta ett årligt informationsdokument om tillämpningen av fördragets övergripande klausuler (socialklausulen, miljöklausulen och konsumentskyddsklausulen) och deras inverkan på Europeiska unionens politik. Denna rapport kan efter beslut av plenarförsamlingen översändas till Europaparlamentet, rådet och kommissionen. 5. Varje observationsgrupp ska arbeta under överinseende och kontroll av en sektion.

Artikel 25 Om betydelsen av en fråga om ett visst ämne motiverar det kan kommitténs olika organ och arbetsstrukturer höra personer som inte tillhör kommittén. Om dessa personers närvaro medför merkostnader ska den berörda instansen på förhand begära tillstånd från kommitténs presidium och lägga fram ett program i vilket den preciserar de aspekter av ämnet där den anser att det krävs hjälp utifrån.

Artikel 26 1. Vid behov och för att förbereda specifika uppgifter kan gruppernas ordförande på förslag av föredragandena och/eller medföredragandena utnämna sakkunniga. 2. Gruppernas ordförande kan också utnämna sakkunniga för grupperna. 3. De sakkunniga ska delta i det förberedande arbetet på samma villkor som ledamöterna när det gäller resekostnadsersättningar och traktamenten. 4. Vid behov får sakkunniga som anlitats av föredragande eller medföredragande, på förslag av dessa, närvara vid sektioners eller rådgivande utskotts sammanträden där man behandlar de yttranden eller informationsrapporter för vilkas utarbetande de sakkunniga utnämnts. Den berörda sektionens eller det berörda rådgivande utskottets ordförande måste på förhand ge sitt samtycke. 5. De sakkunniga ska inte företräda kommittén och inte ha befogenhet att uttala sig på kommitténs vägnar. 6. Kommitténs ledamöter får inte utnämnas till sakkunniga. Deras suppleanter får utnämnas till sakkunniga, varvid deras mandat som suppleant tillfälligt ska upphöra. Delegater i de rådgivande utskotten får enbart utnämnas till sakkunniga för den grupp som har utnämnt dem eller för en föredragande som tillhör denna grupp.

KAPITEL VII

RÅDGIVANDE UTSKOTT

Artikel 27 1. Kommittén ska ha möjlighet att inrätta rådgivande utskott. De ska bestå av kommittéledamöter och delegater från de delar av det organiserade civila samhället som kommittén önskar göra delaktiga i sin verksamhet. 2. Dessa rådgivande utskott ska inrättas på beslut av plenarförsamlingen som bekräftar ett beslut som fattats av presidiet. I beslutet om att inrätta dessa utskott ska deras syfte, struktur, sammansättning, varaktighet och procedurregler fastställas. 3. I enlighet med punkterna 1 och 2 i denna artikel kan ett rådgivande utskott för industriell omvandling (CCMI) inrättas, bestående av kommittéledamöter och delegater från organisationer som representerar olika ekonomiska och sociala sektorer samt det civila samhället och som berörs av industriell omvandling. Ordföranden för detta utskott ska vara medlem av kommitténs presidium och ska för varje period på två och ett halvt år rapportera om CCMI:s verksamhet till presidiet. Ordföranden ska väljas bland de presidiemedlemmar som avses i artikel 4.1 d i denna arbetsordning. De delegater och deras suppleanter som deltar i det förberedande arbetet ska omfattas av samma bestämmelser som ledamöterna i fråga om resekostnadsersättning och traktamenten.

KAPITEL VIII

DIALOG MED ORGANISATIONER INOM NÄRINGSLIV OCH SAMHÄLLE I EUROPEISKA UNIONEN OCH TREDJELÄNDER

Artikel 28 1. Kommittén kan på presidiets initiativ upprätthålla strukturerade förbindelser med ekonomiska och sociala råd och liknande organ samt organisationer av ekonomisk och social natur i det civila samhället i Europeiska unionen och tredjeländer. 2. Kommittén ska också vidta åtgärder för att främja inrättandet av ekonomiska och sociala råd eller liknande organ i de länder som ännu inte har några sådana.

Artikel 29 1. Kommittén kan på förslag av presidiet tillsätta delegationer för att upprätthålla förbindelser med de olika ekonomiska och sociala grupperingarna i det organiserade civila samhället i länder eller sammanslutningar av länder utanför Europeiska unionen. 2. Samarbetet mellan kommittén och parterna inom det organiserade civila samhället i kandidatländerna ska ske i form av gemensamma rådgivande kommittéer, i de fall sådana har inrättats av associeringsråden. Annars ska samarbetet ske i kontaktgrupper. 3. De gemensamma rådgivande kommittéerna och kontaktgrupperna ska utarbeta rapporter och förklaringar som kommittén kan översända till behöriga institutioner och berörda aktörer.

KAPITEL IX

GRUPPER

Artikel 30 1. Kommittén ska bestå av tre grupper av ledamöter som representerar arbetsgivare, arbetstagare och övriga ekonomiska och sociala grupperingar i det organiserade civila samhället. 2. Grupperna ska välja sin ordförande och sina vice ordförande. De ska delta i förberedelserna, organisationen och samordningen av arbetet inom kommittén och dess organ. De ska bidra till att förse dessa med information. Varje grupp ska ha ett sekretariat. 3. Inför valet av kommitténs ordförande och vice ordförande enligt artikel 7.6 ska grupperna för plenarförsamlingen föreslå kandidater i överensstämmelse med principen om jämställdhet mellan könen såsom den fastställts av Europeiska unionens institutioner. 4. Gruppordförandena ska vara medlemmar av kommitténs presidium i enlighet med artikel 4.1 b. 5. Gruppordförandena ska bistå kommitténs ordförandeskap vid utformningen av politiken och i förekommande fall vid övervakningen av utgifterna. 6. Gruppordförandena ska sammanträda med kommitténs ordförandeskap för att hjälpa till att förbereda presidiets och plenarförsamlingens arbete. 7. Grupperna ska lämna förslag till plenarförsamlingen inför valet av sektionernas ordförande i enlighet med artikel 7.7 och av sektionernas presidier i enlighet med artikel 19. 8. Grupperna ska lämna förslag på medlemmar av finans- och budgetkommittén, som inrättas av presidiet i enlighet med artikel 11.1. 9. Grupperna ska lämna förslag på medlemmar av de observationsgrupper och rådgivande utskott som inrättas av plenarförsamlingen i enlighet med artiklarna 24 och 27. 10. Grupperna ska lämna förslag på medlemmar av de delegationer och gemensamma rådgivande kommittéer som inrättas i enlighet med artikel 29.1 och 29.2. 11. Grupperna ska lämna förslag på föredragande och sammansättningen av studie- och förslagsgrupper som utnämns respektive inrättas av sektionerna i enlighet med artikel 20.3. 12. Vid tillämpningen av punkterna 7–11 i denna artikel ska grupperna beakta representationen av medlemsstaterna inom kommittén, de olika grupperingarna inom näringsliv och samhälle, kompetenserna och kriterierna för sund förvaltning. 13. En ledamot kan på frivillig basis ansluta sig till en av grupperna, med förbehåll för att gruppmedlemmarna finner att han eller hon uppfyller förutsättningarna. En ledamot kan bara vara medlem av en grupp i taget. 14. Generalsekretariatet ska ge ledamöter utan grupptillhörighet den materiella och tekniska hjälp som krävs för att de ska kunna utöva sitt mandat. Deras deltagande i studiegrupper och andra interna strukturer ska vara föremål för ett beslut av ordföranden efter samråd med grupperna.

KAPITEL X

KATEGORIER

Artikel 31 1. Kommitténs ledamöter kan på frivillig basis bilda kategorier som företräder de olika ekonomiska och sociala intressena i det organiserade civila samhället i Europeiska unionen. 2. En kategori kan bestå av medlemmar från kommitténs tre grupper. En ledamot får bara tillhöra en kategori i taget. 3. En kategori ska inrättas efter godkännande av presidiet, som ska informera plenarförsamlingen. 4. I presidiets beslut om godkännande av inrättandet av en kategori ska dess syfte, struktur, sammansättning, varaktighet och procedurregler fastställas. Beslutet kan senare ändras eller upphävas av presidiet. Det lägsta antal ledamöter som krävs för att bilda en kategori ska vara tio.

AVDELNING II

KOMMITTÉNS FUNKTIONSSÄTT

KAPITEL I

RÅDFRÅGNING AV KOMMITTÉN

Artikel 32 1. Kommittén ska sammankallas av ordföranden för att anta yttranden som begärts av Europaparlamentet, rådet eller kommissionen. 2. Kommittén ska sammankallas av ordföranden på förslag av presidiet och med samtycke av en majoritet av ledamöterna för att på eget initiativ avge yttranden i alla frågor som rör Europeiska unionen, dess politik och den tänkbara utvecklingen av denna.

Artikel 33 1. Begäran om yttrande i enlighet med artikel 32.1 ska riktas till ordföranden. Han eller hon ska i samråd med presidiet planera kommitténs arbete med så stor hänsyn som möjligt till de tidsgränser som fastställts i begäran om yttrande. 2. Presidiet ska fastställa i vilken prioriteringsordning yttrandena ska behandlas genom att dela in dem i kategorier. 3. Sektionerna ska utarbeta ett förslag till indelning av yttrandena i nedanstående tre kategorier. De ska preliminärt ange studiegruppens storlek. Efter överläggningar mellan kommitténs ordförandeskap och gruppordförandena ska förslaget läggas fram för presidiet för beslut. I särskilda fall kan gruppordförandena föreslå en ändring av studiegruppens storlek. Presidiet ska vid sitt därpå följande sammanträde bekräfta detta nya förslag och fastställa studiegruppens slutgiltiga storlek. De tre kategorierna ska fastställas enligt följande kriterier: Kategori A (remisser om prioriterade ämnen). Denna kategori ska omfatta — samtliga framställningar om förberedande yttranden (Europaparlamentet, framtida rådsordförandeskap, kommissionen), — samtliga antagna förslag till yttranden på eget initiativ, — vissa obligatoriska eller icke-obligatoriska remisser. Remisser i denna kategori ska behandlas av studiegrupper av varierande storlek (6, 9, 12, 15, 18, 21 eller 24 medlemmar) och med lämpliga resurser. Kategori B (obligatoriska eller icke-obligatoriska remisser om frågor som är av underordnad betydelse eller av brådskande karaktär). Dessa remisser ska i regel behandlas av en föredragande utan studiegrupp eller av en huvudföredragande. I undantagsfall kan en remiss i kategori B på beslut av presidiet behandlas av en förslagsgrupp bestående av tre medlemmar (kategori B+). Beslut om antal sammanträden och arbetsspråk ska fattas av presidiet. Kategori C (obligatoriska eller icke-obligatoriska remisser av rent teknisk karaktär). Dessa remisser ska behandlas i standardiserade yttranden som presidiet ska lägga fram för plenarförsamlingen. Detta förfarande ska inte medföra någon utnämning av föredragande eller behandling i en sektion, utan enbart antagande eller avslående vid en plenarsession. Vid behandlingen under plenarsessionen ska plenarförsamlingen först rösta för eller emot behandlingen av remisserna enligt ovannämnda förfarande, och därefter för eller emot antagandet av det standardiserade yttrandet. 4. Vid brådskande frågor ska bestämmelserna i artikel 63 i denna arbetsordning tillämpas.

Artikel 34 På förslag av presidiet kan plenarförsamlingen besluta att utarbeta en informationsrapport för att granska frågor som rör Europeiska unionens politikområden och den tänkbara utvecklingen av dessa.

Artikel 35 På förslag av en sektion, en grupp eller en tredjedel av ledamöterna kan kommittén avge resolutioner om aktuella frågor som ska antas av plenarförsamlingen i enlighet med artikel 61.2. Utkast till resolutioner ska prioriteras på plenarförsamlingens dagordning.

Artikel 36 1. Presidiet kan genom allmänna beslut reglera och genom särskilda beslut godkänna verksamhet som är direkt eller indirekt kopplad till kommitténs rådgivande funktion, särskilt följande: — Inrättande, sammansättning och förvaltning från kommitténs sida av forum, plattformar och andra tematiska samrådsstrukturer samt former för kommitténs och dess ledamöters deltagande i strukturer som inrättats av unionsinstitutioner eller som dessa deltar i. — Genomförande eller beställning av studier och offentliggörande av dem. — Anordnande av studiebesök och evenemang på annan ort. — Utvärderingar av politik som beslutas av presidiet eller begärs av unionens institutioner, i synnerhet i form av yttranden eller informationsrapporter i den mening som avses i denna arbetsordning. Med ”utvärdering av politiken” avses en efterhandsutvärdering av en politik eller lagstiftning vars genomförande redan pågår. I denna ska bedömningar och uppmaningar från de organisationer som är representerade inom kommittén komma till uttryck (2). 2. Genom att tillhandahålla sina egna efterhandsutvärderingar (informationsrapporter) för kommittén fram civilsamhällesorganisationernas synpunkter på inverkan av EU:s politik. Efterhandsutvärderingen ska vara kvalitativ och riktad. Vid denna utvärdering ska sociala, ekonomiska och miljömässiga konsekvenser beaktas. 3. Beslut om ledamöternas deltagande i externa organ ska fattas av presidiet, och detta deltagande ska regelbundet övervakas och utvärderas. Ledamöternas representation i externa organ ska vara balanserad och rotera.

KAPITEL II

ARBETSORGANISATION

A. ARBETET I SEKTIONERNA

Artikel 37 1. När ett yttrande eller en informationsrapport ska utarbetas ska kommitténs presidium i enlighet med artikel 9.4 fastställa vilken sektion som ska svara för beredningen av ärendet. Då det klart framgår att ett ämne faller inom en sektions ansvarsområde ska ordföranden tilldela denna sektion ärendet och informera presidiet om sitt beslut. 2. När en sektion som fått i uppdrag att utarbeta ett yttrande vill höra rådgivande utskottet för industriell omvandling (CCMI), eller när detta utskott vill uttala sig om ett yttrande som tilldelats en sektion, kan presidiet tillåta att CCMI utarbetar ett kompletteringsyttrande om en eller flera punkter som är föremål för begäran om yttrande. Presidiet kan också fatta detta beslut på eget initiativ. Presidiet ska organisera kommitténs arbete så att CCMI kan utarbeta sitt yttrande i tillräckligt god tid för att sektionen ska hinna beakta det. Sektionen ska förbli ensam behörig att rapportera inför kommittén. Den måste dock bifoga CCMI:s kompletteringsyttrande till sitt yttrande. 3. Ordföranden ska informera den berörda sektionens ordförande om beslutet och om den tidsgräns inom vilken arbetet ska utföras. 4. Han eller hon ska informera kommittéledamöterna om remissen och om vilket datum ämnet ska behandlas av plenarförsamlingen.

Artikel 38 Ordföranden kan i samförstånd med presidiet bemyndiga en sektion att hålla ett gemensamt sammanträde med ett av Europaparlamentets eller Regionkommitténs utskott.

Artikel 39 Sektioner till vilka ett ärende har remitterats i enlighet med denna arbetsordning ska sammankallas av sin ordförande.

Artikel 40 1. Sektionernas sammanträden ska förberedas av sektionens ordförande i samråd med dess presidium. 2. Sammanträdena ska ledas av sektionens ordförande eller, i hans eller hennes frånvaro, av en vice ordförande.

Artikel 41 1. Ett sektionssammanträde ska anses vara beslutsmässigt om mer än hälften av dess ordinarie medlemmar är närvarande eller företrädda. 2. Om beslutsmässighet inte föreligger ska ordföranden avsluta sammanträdet och sammankalla ett nytt sammanträde som ska hållas inom den tidsgräns och enligt de former som ordföranden fastställer, dock under samma dag. Detta sammanträde ska anses vara beslutsmässigt oavsett antalet närvarande eller företrädda medlemmar.

Artikel 42 Sektionen ska anta ett yttrande med föredragandens, och i förekommande fall medföredragandens, utkast till yttrande som grund.

Artikel 43 1. Sektionens yttrande ska bara innehålla den text som sektionen antagit i enlighet med förfarandet i artikel 61 i denna arbetsordning. 2. Texten till de ändringsförslag som avslagits ska bifogas yttrandet tillsammans med omröstningsresultatet, om de fått minst en fjärdedel av de avgivna rösterna.

Artikel 44 Sektionens yttrande ska, tillsammans med de dokument som ska bifogas i enlighet med artikel 43, överlämnas av sektionens ordförande till kommitténs ordförande och läggas fram för kommittén av presidiet så snart som möjligt. Dessa dokument ska ställas till kommittéledamöternas förfogande i god tid.

Artikel 45 Ett kortfattat protokoll ska upprättas för varje sektionssammanträde. Detta protokoll ska läggas fram för sektionen för godkännande.

Artikel 46 Ordföranden kan i samförstånd med presidiet eller i förekommande fall plenarförsamlingen återremittera ett yttrande till en sektion, om han eller hon anser att bestämmelserna i denna arbetsordning om utarbetande av yttranden inte har följts eller bedömer att ytterligare behandling krävs.

Artikel 47 1. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 20.2 ska sektionernas förberedande arbete i princip utföras inom en studiegrupp. 2. Föredraganden ska, bistådd av sin sakkunniga och i förekommande fall en eller flera medföredragande, granska den remitterade frågan, beakta de åsikter som framförts och på grundval av detta utarbeta ett utkast till yttrande som ska överlämnas till sektionens ordförande. 3. Studiegrupperna ska inte hålla omröstningar.

B. ARBETET VID PLENARSESSIONERNA

Artikel 48 Plenarförsamlingen, som består av alla ledamöter av kommittén, ska samlas till plenarsession.

Artikel 49 1. Plenarsessionerna ska förberedas av ordföranden i samråd med presidiet. Presidiet ska sammanträda före varje plenarsession, och eventuellt under en plenarsession, för att planera arbetet. 2. Presidiet kan för varje yttrande fastställa en tidsgräns för den allmänna diskussionen under plenarsessionen.

Artikel 50 1. Det förslag till dagordning som fastställts av presidiet på förslag av ordförandeskapet i samarbete med gruppernas ordförande ska skickas av kommitténs ordförande till alla kommittéledamöter och till Europaparlamentet, rådet och kommissionen minst femton dagar före plenarsessionens öppnande. 2. Förslaget till dagordning ska läggas fram för plenarförsamlingen för godkännande vid varje plenarsessions öppnande. När dagordningen godkänts ska punkterna behandlas under det sammanträde dagordningen gäller. De dokument som är nödvändiga för kommitténs överläggningar ska ställas till kommittéledamöternas förfogande i enlighet med artikel 44.

Artikel 51 1. Kommitténs sammanträden ska anses vara beslutsmässiga om mer än hälften av ledamöterna är närvarande eller företrädda. 2. Om beslutsmässighet inte föreligger ska ordföranden avsluta sammanträdet och sammankalla ett nytt sammanträde som ska hållas inom den tidsgräns som ordföranden fastställer, dock under samma plenarsession. Detta sammanträde ska anses vara beslutsmässigt oavsett antalet närvarande eller företrädda ledamöter.

Artikel 52 I samband med att dagordningen godkänns ska ordföranden tillkännage eventuella debattpunkter angående aktuella frågor.

Artikel 53 Kommittén kan ändra förslaget till dagordning i syfte att behandla utkast till resolutioner som lagts fram i enlighet med förfarandet i artikel 35.

Artikel 54 1. Ordföranden ska öppna sammanträdet, leda överläggningarna och säkerställa att arbetsordningen följs. Han eller hon ska biträdas av vice ordförandena. 2. Om ordföranden är frånvarande ska han eller hon ersättas av vice ordförandena. Om även vice ordförandena är frånvarande ska presidiets äldsta medlem ersätta ordföranden. 3. Kommittén ska grunda sina överläggningar på arbetet i den sektion som är behörig att rapportera till plenarförsamlingen. 4. När en text har antagits av en sektion med mindre än fem röster emot, kan presidiet föreslå att den ska föras upp på plenarsessionens dagordning för omröstning utan föregående debatt. Detta förfarande ska inte tillämpas — om minst 25 ledamöter motsätter sig det, — om ändringsförslag som ska behandlas vid plenarsessionen har lagts fram, — eller om den berörda sektionen beslutar att texten ska diskuteras vid plenarsessionen. 5. Om en text inte får en majoritet av plenarförsamlingens röster, kan ordföranden i samförstånd med plenarförsamlingen återremittera texten till den behöriga sektionen eller utnämna en huvudföredragande som under samma eller en annan plenarsession ska lägga fram ett nytt utkast.

Artikel 55 1. Ändringsförslag ska vara skriftliga och undertecknade av förslagsställarna samt lämnas in till sekretariatet före plenarsessionens öppnande. 2. I syfte att säkerställa att plenarförsamlingens arbete förlöper smidigt ska presidiet fastställa formerna för inlämnande av ändringsförslag. 3. Kommittén ska dock godta att ändringsförslag lämnas in före öppnandet av ett sammanträde om de är undertecknade av minst 25 ledamöter. 4. Ändringsförslag ska innehålla en hänvisning till det avsnitt i texten som avses samt en kortfattad motivering. Ändringsförslag som liknar varandra till innehåll och form ska behandlas tillsammans. 5. I anslutning till varje ändringsförslag ska plenarförsamlingen i allmänhet enbart höra förslagsställaren, en ledamot som motsätter sig förslaget och föredraganden. 6. Under behandlingen av ett ändringsförslag kan föredraganden muntligen, med förslagsställarens samtycke, lägga fram ett kompromissförslag. I sådana fall ska plenarförsamlingen enbart rösta om kompromissförslaget. 7. Kommitténs ordförande kan, i samråd med den behöriga sektionens ordförande och föredragande, i förekommande fall föreslå för kommittén att ändringsförslag ska behandlas på ett sådant sätt att den slutliga texten förblir logiskt sammanhängande.

Artikel 56 1. Ett eller en rad ändringsförslag som ger uttryck för en helt avvikande uppfattning i förhållande till det yttrande som lagts fram av en sektion eller ett rådgivande utskott ska betraktas som ett motyttrande. Ett motyttrande bör vara kort och koncist och vara fristående, dvs. innehålla slutsatser och en förklaring. 2. Grupperna kan uppmana presidiet att beteckna ett eller flera ändringsförslag som ett motyttrande. 3. Presidiet ska fatta beslut efter samråd med den berörda sektionens eller det berörda rådgivande utskottets ordförande. 4. Efter att ha betecknat ett eller flera ändringsförslag som ett motyttrande kan presidiet besluta att återremittera yttrandet och motyttrandet till den berörda sektionen eller det berörda rådgivande utskottet, förutsatt att tidsgränsen för antagande av yttrandet medger det. 5. När ett ändringsförslag har lagts fram för sent för att presidiet ska kunna ta ställning till om det ska betecknas som ett motyttrande, ska detta beslut och det eventuella beslutet om återremittering till det berörda organet fattas av plenarförsamlingen på förslag av det utvidgade ordförandeskapet och efter samråd med det berörda organets ordförande. 6. Om ärendet i den situation som avses i punkt 5 inte återremitteras till det berörda organet eller den föreslagna texten inte betraktas som ett motyttrande, ska plenarförsamlingen rösta om de ändringsförslag som lagts fram på samma sätt som för ändringsförslag från grupperna. 7. Om motyttrandet får en majoritet av rösterna i plenarförsamlingen, är det antaget. För att besluta om den ursprungliga texten ska bifogas det antagna yttrandet ska en ny omröstning hållas. Den ursprungliga texten ska bifogas den nya texten om den får minst en fjärdedel av de avgivna rösterna. 8. Om motyttrandet inte får en majoritet men får minst en fjärdedel av de avgivna rösterna, ska det bifogas det ursprungliga yttrandet.

Artikel 57 1. Ordföranden kan på eget initiativ eller på en ledamots begäran uppmana kommittén att besluta att begränsa talartiden och antalet talare, ajournera sammanträdet eller avsluta överläggningarna. När överläggningarna förklarats vara avslutade kan ingen få ordet utom i samband med de röstförklaringar som avges efter en omröstning, och då inom de tidsgränser som ordföranden fastställt. 2. En ledamot kan när som helst begära och få förtur på talarlistan för att lägga fram en ordningsfråga.

Artikel 58 1. Ett protokoll ska upprättas för varje plenarsession. Detta dokument ska läggas fram för kommittén för godkännande. 2. Den slutliga versionen av protokollet ska undertecknas av kommitténs ordförande och generalsekreterare.

Artikel 59 1. Kommitténs yttranden ska innehålla en motiveringsdel, kommitténs synpunkter på frågan i dess helhet samt en hänvisning till den rättsliga grunden. 2. Resultatet av omröstningen om yttrandet som helhet ska anges i yttrandets handläggningsdel. När en omröstning med namnupprop genomförts ska namnen på de röstande anges. 3. Texten och motiveringen till de ändringsförslag som avslagits vid plenarsessionen ska bifogas yttrandet tillsammans med omröstningsresultatet, om de fått minst en fjärdedel av de avgivna rösterna. Detsamma ska gälla för motyttranden. 4. De textavsnitt i sektionens yttrande som avslagits till förmån för ändringsförslag som antagits av plenarförsamlingen ska också bifogas kommitténs yttrande tillsammans med omröstningsresultatet, förutsatt att de fått minst en fjärdedel av de avgivna rösterna. 5. När en av de grupper som bildats inom kommittén i enlighet med artikel 30 eller en av de kategorier inom det ekonomiska och sociala livet som bildats i enlighet med artikel 31 antar en avvikande men enhetlig ståndpunkt i en fråga som har lagts fram för plenarförsamlingen, kan dess ståndpunkt sammanfattas i en kort förklaring som bifogas yttrandet, efter det att överläggningarna i frågan avslutats med en omröstning med namnupprop.

Artikel 60 1. De yttranden som kommittén har antagit och protokollet från plenarsessionen ska översändas till Europaparlamentet, rådet och kommissionen. 2. De yttranden som kommittén har antagit kan översändas till andra berörda institutioner eller enheter.

AVDELNING III

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

KAPITEL I

RÖSTNINGSFÖRFARANDE

Artikel 61 1. För att en röst ska vara giltig ska den avges ”för”, ”emot” eller som ”nedlagd röst”. 2. Om inget annat föreskrivs i denna arbetsordning ska texter och beslut antas av kommittén och dess organ med en majoritet av de avgivna rösterna, med beaktande av rösterna ”för” och ”emot”. 3. Omröstning ska ske i form av öppen omröstning, namnupprop eller sluten omröstning. 4. Omröstning om en resolution, ett ändringsförslag, ett motyttrande, ett yttrande i dess helhet eller en annan text ska ske genom namnupprop om en fjärdedel av de närvarande eller företrädda ledamöterna begär det. 5. Val till olika representativa uppdrag ska alltid ske i form av sluten omröstning. I övriga fall ska sluten omröstning ske om en majoritet av de närvarande eller företrädda ledamöterna begär det. 6. Om en omröstning ger lika röstetal för och emot ska sammanträdesordförandens röst vara utslagsgivande. 7. Att föredraganden godtar ett ändringsförslag ska inte utgöra skäl för att inte lägga fram det för omröstning.

KAPITEL II

FÖRFARANDE FÖR BRÅDSKANDE ÄRENDEN

Artikel 62 1. Om den brådskande karaktären beror på en tidsgräns för att avge ett yttrande som kommittén ålagts av Europaparlamentet, rådet eller kommissionen, får förfarandet för brådskande ärenden tillämpas om ordföranden konstaterar att det är nödvändigt för att kommittén ska kunna anta sitt yttrande i tid. 2. I brådskande fall på kommitténivå kan ordföranden, utan föregående samråd med presidiet, omedelbart vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa kommitténs arbete. Han eller hon ska informera presidiets medlemmar om detta. 3. De åtgärder som ordföranden vidtagit ska föreläggas kommittén för bekräftelse vid därpå följande plenarsession.

Artikel 63 1. Om den brådskande karaktären beror på den tidsgräns som en sektion förfogar över för att avge sitt yttrande, kan dess ordförande med de tre gruppordförandenas samtycke organisera arbetet på annat sätt än enligt denna arbetsordnings bestämmelser om organisationen av sektionernas arbete. 2. De åtgärder som sektionens ordförande vidtagit ska föreläggas sektionen för bekräftelse vid därpå följande sammanträde.

KAPITEL III

FRÅNVARO OCH STÄLLFÖRETRÄDARSKAP

Artikel 64 1. En ledamot av kommittén som är förhindrad att närvara vid ett sammanträde till vilket han eller hon vederbörligen kallats ska i förväg meddela den berörda ordföranden. 2. Om en ledamot av kommittén har varit frånvarande från fler än tre på varandra följande plenarsessioner utan att ha låtit sig företrädas och utan giltigt förfall, kan ordföranden, efter samråd med presidiet och efter att ha uppmanat den berörda ledamoten att förklara sin frånvaro, uppmana rådet att upphäva ledamotens mandat. 3. Om en medlem av en sektion har varit frånvarande från fler än tre på varandra följande sammanträden utan att ha låtit sig företrädas och utan att ha anmält giltigt förfall, kan sektionens ordförande, efter att ha uppmanat medlemmen att förklara sin frånvaro, uppmana medlemmen att låta sig ersättas i sektionen och informera kommitténs presidium om detta.

Artikel 65 1. En ledamot av kommittén som är förhindrad att närvara vid en plenarsession eller vid ett sektionssammanträde kan, efter att ha meddelat den berörda ordföranden, skriftligen överlåta sin rösträtt till en annan ledamot av kommittén eller medlem av sektionen. 2. Ingen ledamot kan vid en plenarsession eller ett sektionssammanträde ha mer än en fullmakt att rösta.

Artikel 66 1. En ledamot som är förhindrad att närvara vid ett sammanträde till vilket han eller hon vederbörligen kallats kan, efter att skriftligen ha meddelat den berörda ordföranden, antingen direkt eller genom sitt gruppsekretariat, låta sig företrädas av en annan ledamot av kommittén. Detta ska inte vara möjligt när det gäller sammanträden i kommitténs presidium eller finans- och budgetkommittén. 2. Ställföreträdarens fullmakt ska enbart gälla för det sammanträde för vilket den har utfärdats. 3. När en studiegrupp tillsätts kan en medlem av studiegruppen begära att bli ersatt av en annan ledamot av kommittén. Detta ersättande ska gälla för en viss fråga och under hela den tid som sektionens arbete med frågan pågår och kan inte återkallas. Om studiegruppens arbete fortsätter efter utgången av en mandatperiod på två och ett halvt eller fem år, ska dock ersättandet upphöra att gälla vid utgången av den mandatperiod under vilken det beslutades.

KAPITEL IV

OFFENTLIGGÖRANDE OCH SPRIDNING AV ARBETET

Artikel 67 1. Kommittén ska offentliggöra sina yttranden i Europeiska unionens officiella tidning i enlighet med de bestämmelser som fastställts av rådet och kommissionen efter samråd med kommitténs presidium. 2. Sammansättningen av kommittén, dess presidium och dess sektioner samt alla ändringar av denna ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning och på kommitténs webbplats.

Artikel 68 1. Kommittén ska säkerställa att dess beslut är öppna för insyn i enlighet med bestämmelserna i artikel 1 andra stycket i fördraget om Europeiska unionen. 2. Generalsekreteraren ska vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa allmänhetens rätt till tillgång till berörda handlingar. 3. Varje unionsmedborgare kan skriftligen vända sig till kommittén på något av de officiella språken och få svar på samma språk i enlighet med artikel 24 fjärde stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

Artikel 69 1. Kommitténs plenarsessioner och sektionernas sammanträden ska vara offentliga. 2. På begäran av en berörd institution eller ett berört organ eller på förslag av presidiet kan kommittén besluta att vissa överläggningar som inte rör det rådgivande arbetet ska föras bakom stängda dörrar. 3. Övriga sammanträden ska inte vara offentliga. I motiverade fall kan emellertid andra personer närvara som observatörer efter sammanträdesordförandens godkännande.

Artikel 70 1. Medlemmar av EU:s institutioner kan närvara vid och yttra sig under sammanträden i kommittén och dess organ. 2. Medlemmar av andra organ och bemyndigade tjänstemän från institutioner och organ kan bjudas in att närvara vid sammanträden, yttra sig under dessa eller svara på frågor, under ledning av sammanträdesordföranden.

KAPITEL V

LEDAMÖTERNAS TITEL, PRIVILEGIER OCH IMMUNITET, LEDAMOTSSTADGAN OCH KVESTORERNA

Artikel 71 1. Kommitténs ledamöter ska bära titeln ”ledamot av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén”. 2. Bestämmelserna i kapitel IV artikel 10 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier, som fogats till fördragen, ska vara tillämpliga på Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ledamöter.

Artikel 72 1. Ledamotsstadgan ska innehålla kommittéledamöternas rättigheter och skyldigheter samt de bestämmelser som rör deras verksamhet och förbindelser med institutionen och dess avdelningar. Detta omfattar även sanktioner vid olämpligt beteende. Ledamotsstadgan ska dessutom fastställa de åtgärder som kan vidtas om arbetsordningen eller ledamotsstadgan inte efterlevs. 2. Uppförandekoden, där de skyldigheter som gäller för kommitténs ledamöter och suppleanter fastställs och förtydligas, bifogas denna arbetsordning. 3. I början av sin mandatperiod ska ledamöterna åta sig att respektera och ska underteckna den uppförandekod som antagits av plenarförsamlingen. Ledamöternas uppträdande ska präglas av ömsesidig respekt och bygga på de värderingar och principer som fastställs i fördragen. De ska agera med värdighet och respekt för kommitténs anseende. I debatter ska ledamöterna avstå från ärekränkande, rasistiskt, sexistiskt eller främlingsfientligt språkbruk eller beteende. Underlåtenhet att följa dessa normer och regler kan leda till att de åtgärder som anges i uppförandekoden tillämpas. Tillämpningen av denna artikel ska inte påverka ledamöternas yttrandefrihet. Artikeln ska tillämpas med fullt iakttagande av ledamöternas befogenheter, i enlighet med unionens primärrätt och ledamotsstadgan. Artikeln ska tillämpas med iakttagande av öppenhetsprincipen och på ett sätt som gör att ledamöterna underrättas om berörda bestämmelser och informeras personligen om sina rättigheter och skyldigheter. Om en person som är anställd av en ledamot, eller en annan person som har getts tillträde till kommitténs lokaler eller utrustning genom ledamotens försorg, inte följer ovanstående normer för uppförande, kan den berörda ledamoten i förekommande fall bli föremål för de sanktioner som anges i uppförandekoden. Sanktioner som ska vidtas om normerna för uppförande inte följs ingår i den uppförandekod som antagits av plenarförsamlingen. Kommittén anpassar sig till Europaparlamentets bestämmelser i den mån de är förenliga med kommitténs ledamotsstadga, och inrättar lämpliga organ i detta syfte. En rådgivande kommitté för ledamöters uppförande inrättas (i enlighet med uppförandekoden för kommitténs ledamöter). 4. När ledamöterna utnämns ska de sammanställa en förklaring om alla intressen, ekonomiska och andra, som skulle kunna påverka deras arbete inom kommittén. De ska uttryckligen minst en gång per år bekräfta att innehållet i förklaringen är giltigt och ändra den så snart deras situation förändras. Ledamotsstadgan och uppförandekoden för ledamöter och suppleanter ska dessutom innehålla de åtgärder som kan vidtas om denna arbetsordning, uppförandekoden eller ledamotsstadgan inte efterlevs.

Artikel 73 1. På förslag av presidiet ska plenarförsamlingen för varje period på två och ett halvt år välja sex ledamöter, tre kvinnor och tre män, utan andra stadigvarande uppdrag inom kommittén till den rådgivande kommittén för ledamöters uppförande. 2. Vid en påstådd överträdelse av kommitténs uppförandekod av en ledamot och på en ledamots begäran ska den rådgivande kommittén för ledamöters uppförande på konfidentiell basis och inom 30 kalenderdagar ge ledamoten riktlinjer för hur bestämmelserna i uppförandekoden ska tolkas och tillämpas. Ledamoten i fråga ska ha rätt att åberopa dessa riktlinjer. 3. På begäran av kommitténs ordförande ska den rådgivande kommittén för ledamöters uppförande även bedöma påstådda överträdelser av uppförandekoden och ge ordföranden råd om vilka åtgärder som eventuellt bör vidtas.

Artikel 74 På förslag av presidiet ska plenarförsamlingen för varje period på två och ett halvt år välja tre ledamöter utan andra stadigvarande uppdrag inom kommittén till en kvestorsgrupp som ska ha följande uppgifter: a) Att följa upp och övervaka att ledamotsstadgan tillämpas korrekt. b) Att utarbeta förslag i syfte att vidareutveckla och förbättra ledamotsstadgan. c) Att främja och ta lämpliga initiativ för att skingra eventuella tvivel eller lösa eventuella konflikter i samband med tillämpningen av ledamotsstadgan. d) Att svara för förbindelserna mellan kommitténs ledamöter och generalsekretariatet i fråga om tillämpningen av ledamotsstadgan.

KAPITEL VI

UPPHÖRANDE AV LEDAMÖTERS MANDAT OCH OMSTÄNDIGHETER SOM ÄR OFÖRENLIGA MED UPPDRAGET SOM LEDAMOT

Artikel 75 1. Kommittéledamöternas mandat ska löpa ut vid utgången av den femårsperiod som rådet fastställde när kommitténs mandatperiod inleddes. 2. En enskild ledamots mandat ska upphöra vid avgång, avsättning, dödsfall eller force majeure eller vid uppkomst av omständigheter som är oförenliga med uppdraget som ledamot. 3. Uppdraget som ledamot av kommittén ska vara oförenligt med medlemskap i en regering, ett parlament, en av Europeiska unionens institutioner eller Regionkommittén, med en styrelsepost i Europeiska investeringsbanken samt med aktiv tjänst som tjänsteman eller annan aktiv anställning inom någon av Europeiska unionens institutioner. 4. Avgång ska meddelas ordföranden skriftligen. 5. Villkoren för avsättning fastställs i artikel 64.2 i denna arbetsordning. I detta fall ska rådet, om det beslutar att upphäva mandatet, inleda förfarandet för att utnämna en efterträdare. 6. Vid avgång, dödsfall, force majeure eller omständigheter som är oförenliga med uppdraget som ledamot ska ordföranden underrätta rådet, som ska konstatera att det finns en vakans och inleda förfarandet för att utnämna en efterträdare. Vid avgång ska dock den avgående ledamoten, om han eller hon inte meddelar annat, kvarstå i sitt ämbete till det datum då efterträdarens utnämning träder i kraft. 7. I samtliga fall som nämns i punkt 2 i denna artikel ska efterträdaren utnämnas för den återstående mandatperioden.

Artikel 76 1. På ett förslag av presidiet, som antagits av minst tre fjärdedelar av presidiets medlemmar, kan plenarförsamlingen föreläggas ett förslag till misstroendeförklaring mot ordföranden, av allvarliga och vederbörligen konstaterade skäl. I så fall ska förslaget föras upp som första punkt på dagordningen för påföljande plenarsession. 2. Plenarförsamlingen ska hålla en sluten omröstning utan möjlighet till överlåtelse av rösträtt, efter att först ha hört en medlem av varje grupp, därefter de medlemmar av ordförandeskapet som önskar uttala sig och sist ordföranden. Misstroendeförklaringen ska betraktas som antagen om en majoritet av tre fjärdedelar av de närvarande ledamöterna godkänner den. I annat fall ska den anses ha avslagits. 3. Om en misstroendeförklaring antas ska plenarförsamlingen omedelbart ersätta ordföranden med en medlem av hans eller hennes grupp. För detta ändamål ska plenarförsamlingen tillfälligt ledas av kommitténs vice ordförande från den grupp som ska överta nästa ordförandeskap för kommittén. 4. Om plenarförsamlingen inte omedelbart kan genomföra detta ersättande ska dess arbete avbrytas för att låta grupperna lägga fram ett förslag, och den ska sammankallas på nytt, om möjligt samma dag, av den tillfälliga ordföranden. 5. Den medlem av samma grupp som ersätter ordföranden ska kvarstå i sitt ämbete tills den ursprungligen fastställda mandatperioden löper ut.

KAPITEL VII

KOMMITTÉNS ADMINISTRATION

Artikel 77 1. Kommittén ska biträdas av ett sekretariat, vilket ska ledas av en generalsekreterare som i sin tjänsteutövning är underställd ordföranden, som företräder presidiet. 2. Generalsekreteraren ska delta i presidiets sammanträden, vid vilka han eller hon ska ha en rådgivande roll och vara protokollförare. 3. Generalsekreteraren ska avlägga en högtidlig försäkran inför presidiet att utföra sina uppgifter helt opartiskt och samvetsgrant. 4. Generalsekreteraren ska säkerställa verkställandet av de beslut som fattats av plenarförsamlingen, presidiet och ordföranden, med stöd av denna arbetsordning, och ska var tredje månad avlägga en skriftlig rapport till ordföranden om de kriterier och genomförandebestämmelser som antagits eller planerats när det gäller administrativa eller organisatoriska problem samt personalfrågor. 5. Generalsekreteraren kan delegera sina befogenheter inom de gränser som fastställs av ordföranden. 6. På förslag av generalsekreteraren ska presidiet fastställa generalsekretariatets organisationsplan, så att detta kan säkerställa att kommittén och dess organ fungerar väl och bistå ledamöterna i utövandet av deras mandat, särskilt vad avser organisationen av sammanträden och utarbetandet av yttranden. 7. De befogenheter som generalsekreteraren tilldelas på grundval av delegeringen av befogenheter av ordföranden ska vara tillfälliga: De ska upphöra senast vid utgången av ordförandens mandatperiod.

Artikel 78 Vid utnämning av en ny generalsekreterare ska följande förfarande tillämpas: 1. Presidiet ska — besluta om generalsekreterarens ställning (tjänsteman eller tillfälligt anställd), utnämna en redaktionskommitté bestående av tre medlemmar och därefter anta meddelandet om ledig tjänst, — tillsätta en urvalskommitté bestående av sex ledamöter av kommittén och fastställa när urvalskommittén ska lägga fram resultatet av sitt arbete för presidiet. 2. Urvalskommitténs uppdrag ska vara att granska ansökningarna, genomföra intervjuer, utarbeta en motiverad rapport med en rangordning av kandidaterna på grundval av deras kompetens enligt det förfarande och de kriterier som fastställts i meddelandet om ledig tjänst, samt föreslå en kandidat eller en lista med kandidater för tjänsten. 3. Urvalskommittén ska utföra sitt arbete under full oavhängighet, opartiskt och bakom stängda dörrar, på grundval av de kriterier som presidiet fastställde när urvalskommittén inrättades. Urvalskommittén ska bistås av de behöriga avdelningarna vid kommitténs sekretariat och kan vid behov anlita kvalificerad expertis utanför kommittén. 4. Presidiet ska efter att ha tagit del av urvalskommitténs rapport fatta det slutliga beslutet genom en omröstning som vid behov omfattar flera omgångar. En kandidat som i första omgången får stöd av mer än hälften av presidiemedlemmarna, inklusive dem som är frånvarande, ska utnämnas utan att en andra omgång krävs. Om ingen kandidat uppfyller detta villkor vid första omgången ska presidiet välja ut de två kandidater som erhållit flest röster och hålla en andra omgång, varefter den kandidat som erhållit flest röster av de närvarande medlemmarna ska utnämnas. Vid lika röstetal som innebär att det är omöjligt att välja ut enbart två kandidater efter den första omgången eller att utnämna generalsekreteraren efter den andra omgången, ska ett nytt presidiesammanträde sammankallas nästa möjliga dag för att utnämna generalsekreteraren.

Artikel 79 1. Med avseende på generalsekreteraren ska samtliga befogenheter som tillkommer tillsättningsmyndigheten enligt tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska unionen och som tillkommer den myndighet som har befogenhet att sluta anställningsavtal enligt anställningsvillkoren för övriga anställda utövas av presidiet. 2. De befogenheter som enligt tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska unionen tillkommer tillsättningsmyndigheten ska utövas — med avseende på biträdande generalsekreterare och direktörer, av presidiet på förslag av generalsekreteraren, vad avser tillämpningen av artiklarna 29, 30, 31, 40, 41, 49, 50, 51, 78 och 90.1 i tjänsteföreskrifterna, och av ordföranden på förslag av generalsekreteraren vid tillämpning av övriga artiklar i tjänsteföreskrifterna, inklusive artikel 90.2, — med avseende på — biträdande direktörer, — enhetschefer, av ordföranden på förslag av generalsekreteraren och efter samråd med det utvidgade ordförandeskapet, — med avseende på tjänstemän i tjänstegrupp AD som inte utövar en ledningsfunktion på enhetschefsnivå eller högre samt tjänstemän i tjänstegrupperna AST och AST/SC, av generalsekreteraren. 3. De befogenheter som enligt anställningsvillkoren för övriga anställda tillkommer den myndighet som har befogenhet att sluta anställningsavtal ska utövas — med avseende på tillfälligt anställda som utnämns till biträdande generalsekreterare eller direktör, av presidiet på förslag av generalsekreteraren, vad avser tillämpningen av artiklarna 11, 17, 33 och 48 i anställningsvillkoren för övriga anställda, och av ordföranden på förslag av generalsekreteraren vid tillämpning av övriga artiklar i dessa anställningsvillkor, — med avseende på tillfälligt anställda som utnämns till biträdande direktör eller enhetschef, av ordföranden på förslag av generalsekreteraren, — med avseende på tillfälligt anställda i tjänstegrupp AD som inte utövar en ledningsfunktion på enhetschefsnivå eller högre samt alla tillfälligt anställda i tjänstegrupperna AST och AST/SC, av generalsekreteraren, — med avseende på särskilda rådgivare och kontraktsanställda, av generalsekreteraren. 4. Ordföranden ska utöva de befogenheter som tillkommer institutionen genom artikel 110 i tjänsteföreskrifterna i syfte att genomföra de allmänna genomförandebestämmelserna till tjänsteföreskrifterna och de bestämmelser som antagits i samförstånd. Vad gäller övriga bestämmelser av allmän karaktär ska dessa befogenheter utövas av generalsekreteraren. 5. Presidiet, ordföranden och generalsekreteraren får delegera de befogenheter som de tilldelas genom denna artikel. 6. I de delegeringsakter som utfärdas enligt ovan ska man fastställa omfattningen av och gränserna för de befogenheter som delegeras, tidsperioden för delegeringen samt huruvida de personer till vilka befogenheterna delegeras har rätt att vidaredelegera dem. 7. Vid utnämning av tjänstemän till tjänster som biträdande generalsekreterare, direktör, biträdande direktör eller enhetschef för rådgivande verksamhet — ska meddelandet om ledig tjänst offentliggöras samtidigt vid alla EU-institutioner, — ska generalsekreteraren innan ansökningarna granskas fastställa en bedömningsmall på grundval av meddelandet om ledig tjänst, — ska generalsekreteraren vid granskningen av de olika ansökningarna i synnerhet biträdas av tre medlemmar av presidiet, — ska generalsekreteraren när förfarandet avslutats lägga fram sitt utnämningsförslag för presidiet, som ska fatta beslut på grundval av detta.

Artikel 80 1. Varje grupp ska bistås av ett sekretariat som är direkt underställt gruppordföranden. 2. De befogenheter som tillkommer tillsättningsmyndigheten ska med avseende på tjänstemän som är anställda i en grupp i enlighet med artikel 37 a andra strecksatsen i tjänsteföreskrifterna utövas på förslag av den berörda gruppordföranden vad avser tillämpningen av artikel 38 i tjänsteföreskrifterna, inbegripet beslut som rör tjänstemännens karriärutveckling i gruppen. När en tjänsteman som varit anställd i en grupp återgår till kommitténs sekretariat ska han eller hon placeras i den lönegrad som han eller hon skulle ha haft rätt till i egenskap av tjänsteman. 3. De befogenheter som tillkommer den myndighet som har befogenhet att sluta anställningsavtal ska med avseende på tillfälligt anställda i grupperna i enlighet med artikel 2 c i anställningsvillkoren för övriga anställda utövas på förslag av den berörda gruppordföranden vad avser tillämpningen av artikel 8 tredje stycket, artikel 9 och artikel 10.3 i anställningsvillkoren för övriga anställda.

Artikel 81 1. Ordföranden ska bistås av ett kansli. 2. Medarbetarna vid detta kansli ska inom ramen för budgeten rekryteras som tillfälligt anställda, och de befogenheter som tillkommer den myndighet som har befogenhet att sluta anställningsavtal ska utövas av ordföranden.

Artikel 82 1. Före den 1 juni varje år ska generalsekreteraren för presidiet lägga fram ett utkast till beräkning av kommitténs utgifter och inkomster för följande budgetår. Finans- och budgetkommittén ska granska utkastet före diskussionen i presidiet och i förekommande fall lämna synpunkter eller föreslå ändringar. Presidiet ska upprätta beräkningen av kommitténs inkomster och utgifter. Det ska översända denna enligt villkoren och tidsgränserna i förordningen om finansiella regler för unionens allmänna budget. 2. Inom ramen för bestämmelserna i förordningen om finansiella regler för unionens allmänna budget ska ordföranden genomföra eller sörja för genomförandet av sammanställningen av inkomster och utgifter.

Artikel 83 1. En revisionskommitté ska inrättas med en rådgivande funktion i fråga om revision gentemot ordföranden och presidiet. Revisionskommittén ska fullgöra sina uppgifter under full oavhängighet i enlighet med förordningen om finansiella regler för unionens allmänna budget och i synnerhet internrevisorns befogenheter och uppgifter. I synnerhet ska revisionskommittén utöva tillsyn över alla förfaranden för upprättande av rapporter och system för intern kontroll samt alla övervakningsprocesser vad gäller efterlevnad av lagar, förordningar, yrkesmässiga och etiska standarder och uppförandekoder. 2. Revisionskommittén ska lägga fram sina rapporter för ordföranden, som utan dröjsmål ska vidarebefordra dem till presidiet. 3. Revisionskommitténs struktur, sammansättning, ansvarsområden och procedurregler ska fastställas genom beslut av presidiet. 4. Medlemmarna i revisionskommittén ska utnämnas av presidiet på förslag av grupperna. Den som är medlem av revisionskommittén ska inte samtidigt kunna vara medlem av kommitténs presidium, av finans- och budgetkommittén eller av kvestorsgruppen. 5. Revisionskommittén ska anta interna regler för att se till att den fullgör sin roll och sitt uppdrag och genomför sina förpliktelser, rättigheter och skyldigheter i enlighet med denna artikel. 6. En medlem av revisionskommittén ska ersättas enligt förfarandet i punkt 4 första stycket i denna artikel.

Artikel 84 Korrespondens till kommittén ska ställas till ordföranden eller generalsekreteraren.

KAPITEL VIII

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 85 För de ämbeten och befattningar som nämns i denna arbetsordning ska de begrepp som används uppfattas som könsneutrala.

Artikel 86 1. Kommittén kan med absolut majoritet av ledamöterna besluta att se över denna arbetsordning. 2. För att se över arbetsordningen ska kommittén inrätta en kommitté för arbetsordningen. Kommittén ska utnämna en huvudföredragande som ska lägga fram ett förslag till ny arbetsordning. 3. Efter att ha antagit arbetsordningen med absolut majoritet ska plenarförsamlingen förlänga mandatet för kommittén för arbetsordningen med högst 60 dagar, så att denna vid behov kan utarbeta ett förslag till ändring av tillämpningsföreskrifterna som ska läggas fram för presidiet, som ska fatta beslut efter att ha inhämtat gruppernas synpunkter. 4. Datumet för den nya arbetsordningens och de ändrade tillämpningsföreskrifternas ikraftträdande ska fastställas när de antas av kommittén.

Artikel 87 Denna arbetsordning träder i kraft den 15 mars 2019.

TREDJE DELEN

REGISTER TILL ARBETSORDNINGEN

REGISTER

– A –

FRÅNVARO, ledamöternas 64–66

KOMMITTÉNS ADMINISTRATION 77–84

ÄNDRINGSFÖRSLAG 55

— Ändringsförslag i en sektion (se ”SEKTIONER”)

— Övergripande ändringsförslag (se ”MOTYTTRANDE”) 56

— Avslaget ändringsförslag 59

— Inlämnande 55

— Behandling 55

— Form 55

PLENARFÖRSAMLINGEN

— Överläggningar 54

— Ordningsfråga 57

— Arbetsorganisation 48–60

— Dagordning 50, 52 och 53

— Institutioners deltagande 70

— Förberedelse av plenarsessioner 49 och 50

— Protokoll 58

— Sammanträdenas offentlighet 69 och 70

— Beslutens offentlighet 68

— Beslutsmässighet 51

— Återremittering till en sektion 46 och 54

— Plenarsessioner 48

HEARING

— Av personer som inte tillhör kommittén 25

YTTRANDE

— Yttrande på eget initiativ 32

— Sektionens yttrande (se ”SEKTIONER”, ”Utarbetande av yttrande”)

— Indelning i kategorier (A, B och C) 33

— Begäran om yttrande 32, 33

— Form och innehåll 59

— Offentliggörande 67

— Återremittering till en sektion 46 och 54

— Uppföljning av yttrandet 20

— Översändande:

* Kommitténs yttranden 60

— Omröstning (se ”OMRÖSTNING”)

– B –

BUDGET

— Upprättande av beräkningen av inkomster och utgifter 82

— Genomförande av budgeten 11, 82

— Finans- och budgetkommittén 11

KOMMITTÉNS PRESIDIUM

— Sammansättning 4

— Sammankallande 9

— Mandatperiod 4

— Val 4–8

— Verkställande av beslut 77

— Arbetsuppgifter och procedurregler 9

— Tolkning av arbetsordningen 9

— Ersättande av en medlem 8

— Tillsättning av tjänstemän 79

SEKTIONERNAS PRESIDIER

— Sammansättning 19

— Mandatperiod 19

— Val 19

– C –

KATEGORIER 31

— Inrättande, sammansättning och godkännande 31

UPPFÖRANDEKOD FÖR KOMMITTÉNS LEDAMÖTER 72

KOMMITTÉN

— Sammankallande 1 och 32

— Funktionssätt 51

— Tillträde 1 och 2

— Representation utåt 14

REVISIONSKOMMITTÉN 83

RÅDGIVANDE KOMMITTÉN FÖR LEDAMÖTERS UPPFÖRANDE 73

GEMENSAMMA RÅDGIVANDE KOMMITTÉER 29

KOMMUNIKATIONSKOMMITTÉN 12

FINANS- OCH BUDGETKOMMITTÉN 11

KOMMITTÉN FÖR ARBETSORDNINGEN 86

VALBEREDNING 7

RÅDGIVANDE UTSKOTT 27

RÅDGIVANDE UTSKOTTET FÖR INDUSTRIELL OMVANDLING 27 och 37

LEDAMÖTER (se ”KOMMITTÉNS LEDAMÖTER”)

MOTYTTRANDE 56 och 59

SAMARBETE MELLAN INSTITUTIONERNA 10

MEDFÖREDRAGANDE 47

– D –

ÖVERLÄGGNINGAR 54

AVSÄTTNING 75

RÖSTFÖRKLARING från en grupp eller kategori 59

RÖSTFÖRKLARING från en ledamot (se ”OMRÖSTNING”, ”Röstförklaring”)

ÖVERLÅTELSE AV RÖSTRÄTT 65

KOMMITTÉNS DELEGATIONER 29

BEGÄRAN OM YTTRANDE (se ”REMISSER”)

AVGÅNG 75

DOKUMENT

— Korrespondens 84

— Offentliggörande och spridning 67 och 68

ÄLDSTA LEDAMOT 1

STRUKTURERAD DIALOG MED DET CIVILA SAMHÄLLET 28, 29

– E –

VAL

— Kommitténs ordförandeskap och presidium 4–8

— Sektionernas ordförandeskap och presidium 19

ARBETSORDNINGENS IKRAFTTRÄDANDE 87

BERÄKNING AV INKOMSTER OCH UTGIFTER 82

SAKKUNNIGA 26

– G –

GRUPPER

— Tillsättningsmyndighet 80

— Inrättande och organisation 30

— Gruppernas roll 30

— Gruppernas sekretariat 30 och 80

STUDIEGRUPPER

— Tillsättande 20 och 47

— Ersättande av en medlem 66

— Roll och sammansättning 20 och 47

— Suppleanter 21

PERMANENTA STUDIEGRUPPER 20

FÖRSLAGSGRUPPER 20

– I –

IMMUNITET 2 och 71

OFÖRENLIGHET

— Omständigheter som är oförenliga med uppdraget som ledamot 75

TOLKNING AV ARBETSORDNINGEN 9

– J –

EUROPEISKA UNIONENS OFFICIELLA TIDNING 67

– L –

BEGRÄNSNING AV TALARTIDEN 57

– M –

MAJORITET SOM KRÄVS

A) Vid val

— Kommitténs presidium

* Medlemmar 4, 7

* Ordförande 4, 7

* Vice ordförande 4, 7

B) Vid beslut

— Sammankallande av kommitténs presidium 9

— Studiegrupper och föredragande 20, 47

— Översyn av arbetsordningen 86

KOMMITTÉNS LEDAMÖTER

— Frånvaro 64 och 65

— Överlåtelse av rösträtt 65

— Avgång 75

— Upphörande av mandat 75

— Omständigheter som är oförenliga med uppdraget som ledamot 75

— Ledamöternas mandat, privilegier och immunitet 2 och 71

— Ersättande 66

— Ledamotsstadgan 72 och 74

— Suppleanter 21

TILLÄMPNINGSFÖRESKRIFTER 9, 86

MISSTROENDEFÖRKLARING 76

ORDNINGSFRÅGA 57

– N –

TILLSÄTTNING AV TJÄNSTEMÄN OCH ÖVRIGA ANSTÄLLDA 79, 80

– O –

OBSERVATIONSGRUPPER 24

PLENARSESSIONENS DAGORDNING 50, 52 och 53, 76

KOMMITTÉNS ORGAN 2

– P –

KOMMITTÉNS ORDFÖRANDESKAP

— Ordförandens resultatöversikt 14

— Val av ordförande 4–7, 30

— Arbetsprogram 14

— Ordförandens uppgifter:

* Ledande av överläggningar 54, 55 och 57

* Finansiella och budgetmässiga befogenheter 11

* Sammankallande av presidiet 9

* Sammankallande av kommittén 32

* Utnämning av sakkunniga 26

* Förberedelse av plenarsessioner 49 och 50

* Tillsättning av tjänstemän 79

* Representation utåt 14

— Ersättande av ordföranden efter antagandet av en misstroendeförklaring 76

— Ordförandens kansli 81

UTVIDGADE ORDFÖRANDESKAPET 16

KOMMITTÉNS ORDFÖRANDE (se ”KOMMITTÉNS ORDFÖRANDESKAP”)

PRIVILEGIER OCH IMMUNITET 2 och 71

FÖRFARANDE FÖR BRÅDSKANDE ÄRENDEN 62 och 63

PLANERING AV ARBETET 13

PROTOKOLL

— Sektion 46

— Plenarsession 58

OFFENTLIGGÖRANDE OCH SPRIDNING AV ARBETET 67–70

PLENARSESSIONERNAS OCH SAMMANTRÄDENAS OFFENTLIGHET 69 och 70

– Q –

KVESTORER 74

AKTUELLA FRÅGOR 52

BESLUTSMÄSSIGHET

— Sektion 41

— Plenarsession 51

– R –

INFORMATIONSRAPPORTER 22, 34, 37

HUVUDFÖREDRAGANDE 23, 54 och 86

ÅTERREMITTERING TILL EN SEKTION 46 och 54

KOMMITTÉNS REPRESENTATION 14

RESOLUTIONER 35 och 53

GEMENSAMMA SAMMANTRÄDEN 38

ÖVERSYN AV ARBETSORDNINGEN 86

KOMMITTÉNS EXTERNA FÖRBINDELSER 14, 28 och29

– S –

REMISSER 32, 33

GENERALSEKRETERARE

— Uppgifter 77, 79 och 82

— Utnämningsförfarande 78

GRUPPERNAS SEKRETARIAT 80

GENERALSEKRETARIATET 77, 79

SEKTIONER

— Frånvaro 64, 65 och 66

— Ändringsförslag 55

— Yttrande 20 och 43, 44

— Presidium (se ”SEKTIONERNAS PRESIDIER”) 19

— Befogenheter 17

— Sammansättning 18

— Tillsättande 17

— Sammankallande 39

— Genomförande av arbetet 37–47

— Utnämning av medlemmar 18

— Medlemmarnas mandatperiod 18

— Utarbetande av yttrande 42 och 43

— Sakkunniga 26

— Uppgifter 20

— Antal sektioner 17

— Antal medlemmar 18

— Förfarande för brådskande ärenden 63

— Protokoll 44

— Sammanträdenas offentlighet 69 och 70

— Beslutsmässighet 41

— Informationsrapport 22, 34 och 37

— Ersättande av en medlem 18

— Sammanträden 39 och 40

— Gemensamma sammanträden 38

ORGANISERADE CIVILA SAMHÄLLET (se ingressen) 28 och 29

UNDERKOMMITTÉER 22

LEDAMOTSSTADGAN 72

UPPFÖLJNING AV YTTRANDEN 9

SUPPLEANTER 21

– U –

BRÅDSKANDE ÄRENDEN (FÖRFARANDE FÖR)

— På kommitténivå 62

— På sektionsnivå 63

–V –

VICE ORDFÖRANDE

— Val 7

— Uppgifter 15 och 16

OMRÖSTNING

— Gemensamma röstförklaringar (eller minoritetsförklaringar) 59

— Överlåtelse av rösträtt 65

— Röstförklaring 57

— Röstningsförfarande 61

— Omröstning utan föregående debatt 54

FJÄRDE DELEN

UPPFÖRANDEKOD FÖR LEDAMÖTERNA AV EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN

Ledamöterna av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, nedan kallad ”kommittén”, har antagit denna uppförandekod

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 2 (3), artikel 3 (4), och artikel 13.4 (5),

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 300–304 (6),

med beaktande av bestämmelserna i kapitel IV artikel 10 i protokoll (nr 7) om Europeiska unionens immunitet och privilegier, som fogats till fördragen,

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna om kommitténs rådgivande funktion 8, 10, 19, 25, 43.2, 46, 50, 59.1, 91.1, 95.3, 100.2, 113, 114, 115, 148.2, 149, 151, 153, 156, 157.3, 159, 164, 165.4 första strecksatsen, 166.4, 168.4, 168.5, 169.3, 172, 173.3, 175, 177, 178, 182, 188, 192 och 194.2 (7),

med beaktande av kommitténs arbetsordning (8) och ledamotsstadga (9),

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

och av följande skäl:

Utan att det påverkar tillämpliga bestämmelser i ledamotsstadgan och arbetsordningen bör vissa skyldigheter som följer av dessa bestämmelser fastställas i en uppförandekod.

I enlighet med artikel 300 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska kommitténs ledamöter under sin tid som ledamöter, i unionens och EU-medborgarnas allmänna intresse, fullgöra sina skyldigheter under full oavhängighet. Vid fullgörandet av sina skyldigheter och under sina resor till och från sammanträdesorten ska ledamöterna åtnjuta den immunitet och de privilegier som fastställs i protokollet om Europeiska unionens immunitet och privilegier (10). De ska i synnerhet agera med respekt och integritet under sin mandatperiod.

Uppförandekoden, där de skyldigheter som gäller för kommitténs ledamöter och suppleanter fastställs och förtydligas, bör ses över för att ta hänsyn till de erfarenheter som inhämtats vid dess tillämpning och för att den ska motsvara den höga etiska standard som förväntas av kommitténs ledamöter. Dessa har på förslag av kommitténs kvestorer, efter samråd med kommitténs presidium och genom omröstning i kommitténs plenarförsamling beslutat att anta följande uppförandekod.

Uppförandekoden ska tillämpas på samtliga relationer mellan ledamöter samt mellan en ledamot och varje annan person som arbetar för kommittén.

I början av sin mandatperiod ska ledamöterna underteckna denna uppförandekod, såsom den antagits av plenarförsamlingen den 20 februari 2019.

Artikel 1 Allmänna principer 1. Uppförandekoden ska tillämpas på kommitténs ledamöter och deras suppleanter. 2. Kommitténs ledamöter företräder olika kategorier av aktörer inom näringsliv och samhälle. De utses av rådet för en tid av fem år (11) sedan de har nominerats av sina regeringar. 3. Kommitténs ledamöter ska ”fullgöra sina skyldigheter under full oavhängighet” (12) och får i enlighet med fördraget inte bindas av några instruktioner. 4. Kommitténs ledamöter ska låta sig ledas av och agera enligt följande allmänna etiska principer: integritet, öppenhet, aktsamhet, ärlighet, ansvar och respekt för kommitténs anseende. 5. Kommitténs ledamöter ska i Europeiska unionens och EU-medborgarnas allmänna intresse fullgöra sina skyldigheter under full oavhängighet. 6. I enlighet med artiklarna 2 och 3 i fördraget om Europeiska unionen samt Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna ska kommitténs ledamöter vid fullgörandet av sina skyldigheter säkerställa att rättigheter och värden såsom människans värdighet, icke-diskriminering, tolerans, frihet, solidaritet, rättsstatsprincipen och jämställdhet mellan könen främjas, faktiskt skyddas och respekteras (13). 7. Inom ramen för varje ledamots deltagande i kommitténs verksamhet får det personliga intresset inte väga tyngre än unionens allmänna intresse (14).

Artikel 2 Omfattning av deras uppgifter 1. Kommitténs ledamöter ska agera i enlighet med kommitténs rådgivande roll (15). 2. Även om ledamöterna inte alltid är på plats i kommitténs lokaler ska de alltid anses representera kommittén. 3. Ledamöterna ska utföra sitt uppdrag i en anda av fruktbart samarbete. 4. I utövandet av sitt uppdrag ska ledamöterna främja demokrati och värden som grundar sig på mänskliga rättigheter. 5. Ledamöterna ska fullt ut genomföra sina uppgifter som kommittéledamot samt bidra till det rådgivande arbetet. 6. Ledamöterna ska förplikta sig att se till att kommitténs yttranden följs upp.

Artikel 3 Frihet, oberoende och respekt Vid fullgörandet av sitt uppdrag och med hänvisning till artikel 1.4 ovan ska ledamöterna förbinda sig att sinsemellan uppnå bästa möjliga samförstånd med ömsesidig respekt för den enskilda individens frihet och i allas intresse, oberoende av de överväganden som hänför sig till privatlivet (16).

Artikel 4 Värdighet 1. Utan att det påverkar deras yttrandefrihet ska ledamöterna i utövandet av sitt uppdrag förbinda sig att fullgöra sina uppgifter med värdighet på arbetsplatsen. De ska avhålla sig från alla former av trakasserier och fördöma sådant beteende (17). 2. De ska förbinda sig att använda sin immunitet och de förmåner som tilldelats dem på ett ansvarsfullt sätt och i kommitténs och den rådgivande funktionens intresse. 3. De ska respektera kravet på konfidentialitet i de fall som anges i fördraget och i ledamotsstadgan (18).

Artikel 5 Integritet och öppenhet i fråga om ekonomiska intressen 1. För fullgörandet av sin rådgivande roll ska ledamöterna få arvoden som fastställs av rådet (19) men ingen lön från kommittén. 2. Tjänsteresor som ersätts av kommittén får inte ersättas ännu en gång av en tredje part (20). 3. Även om de yttranden som ledamöterna antar har rent rådgivande karaktär ska ledamöterna enligt öppenhetsprincipen överlämna en förklaring om sina ekonomiska intressen till ordföranden när de tillträder. 4. Skyldigheten att redovisa ekonomiska intressen trädde i kraft under 2011 för kommitténs sittande ledamöter. Förklaringen om ekonomiska intressen ska innehålla de uppgifter som anges i artikel 5a i ledamotsstadgan (21).

Artikel 6 Intressekonflikter Kommitténs ledamöter ska undvika varje situation som kan ge upphov till personliga intressekonflikter eller som rimligen kan uppfattas om sådana. En personlig intressekonflikt uppstår när ett personligt intresse skulle kunna påverka ledamöternas fullgörande av sina skyldigheter under oavhängighet i enlighet med artikel 300 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i kommitténs arbetsordning 2019, i synnerhet artikel 2.3, samt i artikel 9 i ledamotsstadgan.

Artikel 7 Rådgivande kommittén för ledamöters uppförande 1. En rådgivande kommitté för ledamöters uppförande, nedan kallad ”den rådgivande kommittén”, inrättas härmed. 2. På förslag av presidiet ska plenarförsamlingen för varje period på två och ett halvt år välja sex ledamöter, tre kvinnor och tre män, utan andra stadigvarande uppdrag inom kommittén (22) till den rådgivande kommittén. 3. På en ledamots begäran ska den rådgivande kommittén på konfidentiell basis och inom 30 kalenderdagar ge ledamoten riktlinjer för hur bestämmelserna i denna uppförandekod ska tolkas och tillämpas. Ledamoten i fråga ska ha rätt att åberopa dessa riktlinjer. 4. På begäran av ordföranden ska den rådgivande kommittén även bedöma påstådda överträdelser av denna uppförandekod och ge ordföranden råd om vilka åtgärder som eventuellt bör vidtas.

Artikel 8 Förfarande vid eventuella överträdelser av uppförandekoden 1. Med respekt för oskuldspresumtionen och skyddet av de utsatta ska ordföranden, i de fall där det finns anledning att misstänka att en ledamot har brutit mot denna uppförandekod, skriftligen informera berörda ledamöter och omedelbart hänskjuta ärendet till den rådgivande kommittén (23). 2. Den rådgivande kommittén ska granska omständigheterna kring den påstådda överträdelsen och höra berörda ledamöter under fullständig sekretess. På grundval av sina slutsatser ska den rådgivande kommittén därefter utfärda en rekommendation till kommitténs ordförande om ett eventuellt beslut. 3. Kommitténs ordförande ska, med beaktande av den rådgivande kommitténs rekommendationer och efter att ha uppmanat den berörda ledamoten att inkomma med skriftliga synpunkter, samråda med det utvidgade ordförandeskapet och därefter uppmana presidiet att fatta beslut om de åtgärder som kan vidtas i enlighet med ledamotsstadgan och kommitténs arbetsordning. Beroende på hur allvarligt ledamotens beteende bedöms vara kan följande sanktioner tillämpas: — Skriftlig varning. — Införande av den skriftliga varningen i presidiets protokoll och, i förekommande fall, plenarsessionens protokoll. — Tillfällig avstängning av ledamoten från uppdrag som föredragande och ordförande, från medlemskap i studiegrupper samt från deltagande i tjänsteresor och extra sammanträden.

Artikel 9 Tillämpning av uppförandekoden Ordföranden ska vaka över att ledamöterna respekterar denna uppförandekod. Om det uppstår svårigheter med tillämpningen ska ordföranden samråda med det utvidgade ordförandeskapet, och därefter lägga fram ärendet för presidiet för beslut.

Artikel 10 Ikraftträdande Denna uppförandekod träder i kraft samma dag som den antas av kommitténs plenarförsamling.

(1) Arbetsordningen har senare ändrats den 27 februari 2003, den 31 mars 2004, den 5 juli 2006, den 12 mars 2008 och den 14 juli 2010.

(2) Den fullständiga definitionen i enlighet med presidiets beslut av den 19 januari 2016 kommer att införas i tillämpningsföreskrifterna till denna arbetsordning.

(3) EUT C 326, 26.10.2012, s. 13 – I synnerhet föreskrivs i artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen att unionen ska ”bygga på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter. Dessa värden ska vara gemensamma för medlemsstaterna i ett samhälle som kännetecknas av mångfald, icke-diskriminering, tolerans, rättvisa, solidaritet och principen om jämställdhet mellan kvinnor och män.”

(4) EUT C 326, 26.10.2012, s. 13 – I artikel 3 anges vidare: ”Unionen ska ha som mål att främja freden, sina värden och folkens välfärd”.

(5) EUT C 326, 26.10.2012, s. 13 – ”Europaparlamentet, rådet och kommissionen ska bistås av en ekonomisk och social kommitté och en regionkommitté, vilka ska ha rådgivande funktion.”

(6) EUT C 326, 26.10.2012, s. 47.

(7) EUT C 326, 26.10.2012, s. 47.

(8) Arbetsordningen 2019.

(9) Ledamotsstadgan 2012, särskilt artikel 2 om oförenliga funktioner, och arbetsordningen 2019, artikel 75.

(10) Artikel 2.3 i arbetsordningen 2019 och artikel 9 i ledamotsstadgan.

(11) Artikel 302.1 och 302.2 i EUF-fördraget.

(12) Artikel 300.4 i EUF-fördraget och artikel 2.3 i kommitténs arbetsordning.

(13) EUT C 326, 26.10.2012, s. 13, stadgan om de grundläggande rättigheterna.

(14) Artiklarna 300.4 och 304 i EUF-fördraget.

(15) Artiklarna 300.1 och 304 i EUF-fördraget.

(16) Artikel 11.1 i stadgan om de grundläggande rättigheterna.

(17) EESK:s personal är i denna fråga bunden av förordning nr 31 (EEG), nr 11 (EKSG) om tjänsteföreskrifter för tjänstemän och anställningsvillkor för övriga anställda i Europeiska ekonomiska gemenskapen och Europeiska atomenergigemenskapen.

(18) Artikel 339 i EUF-fördraget och artikel 8 i ledamotsstadgan.

(19) Artikel 301 i EUF-fördraget.

(20) EESK:s beslut av den 11 oktober 1999 och det interinstitutionella avtalet av den 25 maj 1999 (Olafs interna utredningar).

(21) EESK:s ledamotsstadga 2012 – artikel 5a (Förklaring om ekonomiska intressen).

(22) EESK:s ordförande och vice ordförande, ordförandena för grupperna och sektionerna/CCMI samt kvestorerna.

(23) EESK:s ordförande ska utan dröjsmål lämna eventuella klagomål han eller hon mottagit till den rådgivande kommittén.