SV Europeiska unionens officiella tidning L 368/15

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1974/2006

av den 15 december 2006

om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1698/2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av den 20 september 2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (1), särskilt artikel 5.6, artikel 19.2 andra meningen, artikel 32.1 b, artikel 66.3 tredje stycket, artikel 70.1 och artikel 91, och

av följande skäl:

(1) I förordning (EG) nr 1698/2005 fastställs en enda rättslig ram för stöd för landsbygdsutveckling från EJFLU för hela gemenskapen. Denna rättsliga ram bör kompletteras med tillämpningsföreskrifter.

(2) I fråga om kopplingar till åtgärder som finansieras av andra instrument inom den gemensamma jordbrukspolitiken bör närmare bestämmelser fastställas för undantagen för stöd för landsbygdsutveckling, särskilt med avseende på de undantag som avses i artikel 5.6 i förordning (EG) nr 1698/2005. Investeringsstöd för landsbygdsutveckling bör ta hänsyn till sektoriella begränsningar eller restriktioner och inte skapa överkapacitet i de berörda sektorerna.

(3) Det finns behov av att fastställa regler för uppdatering av innehåll, förfarande och tidsfrister i de nationella strategiska planerna.

(4) För att göra det möjligt för medlemsstaterna och kommissionen att snabbt och effektivt inrätta den nya ramen för programplanering bör tidsfristerna mellan inlämnandet av programmen för landsbygdsutveckling och kommissionens godkännande av dem anges.

(5) Närmare föreskrifter bör fastställas för hur landsbygdsutvecklingsprogrammen skall läggas fram och granskas. För att underlätta fastställandet av landsbygdsutvecklingsprogram och kommissionens granskning och godkännande av programmen bör gemensamma regler fastställas för programmens struktur och innehåll, vilka särskilt kan grundas på de krav som fastställs i artikel 16 i förordning (EG) nr 1698/2005. Dessutom bör särskilda bestämmelser fastställas för nationella ramar enligt artikel 15.3 i förordning (EG) nr 1698/2005.

(6) Endast ändringar som innebär väsentliga programändringar, ändring av EJFLU-finansiering mellan axlar inom ett program och ändringar av nivåerna för medfinansiering av EJFLU bör antas genom beslut av kommissionen. Andra ändringar bör beslutas av medlemsstaterna och anmälas till kommissionen. Det bör inrättas ett förfarande för överenskommelser om sådana anmälningar.

(7) För att säkerställa en effektiv och regelbunden övervakning bör medlemsstaterna göra en konsoliderad och uppdaterad elektronisk version av sina programplaneringsdokument tillgänglig för kommissionen.

(8) I förordning (EG) nr 1698/2005 fastställs villkor för stöd för unga jordbrukare. Det bör anges närmare vid vilken tidpunkt dessa villkor måste vara uppfyllda, liksom under hur lång tidsfrist medlemsstaten får bevilja vissa stödmottagare för att uppfylla kraven om tillräcklig yrkeskunskap och yrkesskicklighet. Eftersom stödet för unga jordbrukare är villkorat av att den sökande lämnar in en affärsplan bör närmare föreskrifter fastställas i fråga om affärsplanen och den unga jordbrukarens uppfyllande av det som anges i denna.

(9) När det gäller villkoren för stöd för förtidspensionering måste de särskilda problem som kan uppstå när ett företag överlåts av flera parter eller av en arrendator lösas. Icke yrkesmässigt jordbruk som bedrivs av den överlåtande parten bör inte heller vara stödberättigande under den gemensamma jordbrukspolitiken.

(10) Det bör preciseras vilken kompetens och vilka resurser myndigheterna och organen måste ha för att kunna tillhandahålla jordbruksrådgivning som är stödberättigande.

(11) När det gäller stöd för inrättande av företagslednings- avbytar- och rådgivningstjänster bör det fastställas på vilket sätt stödet gradvis skall trappas ned.

(12) När det gäller investeringar för modernisering av jordbruksföretag för att uppfylla nyligen införda gemenskapsnormer, och för unga jordbrukare som skall uppfylla befintliga normer, bör ett datum fastställas för uppfyllande av relevanta normer.

(13) När det gäller investeringsstöd för att förbättra det ekonomiska värdet av skog bör skogsbruksplaner definieras och det bör anges vilken typ av investeringar som är stödberättigande. Dessa planer bör utarbetas i enlighet med de pan-europeiska riktlinjerna på operativ nivå för hållbar skogsförvaltning som upprättats i bilaga 2 till Resolution L2 (Pan-European Criteria, Indicators and Operational Level Guidelines for Sustainable Forest Management) utfärdad av den tredje ministerkonferensen om skydd av Europas skogar som hölls i Lissabon (2-4 juni 1998) (2).

(14) För investeringar som görs av mikroföretag för högre värde i jord- och skogsbruksprodukter i syfte att uppfylla nyligen införda gemenskapsnormer bör ett datum för uppfyllande av relevanta normer fastställas. Det bör inrättas en gräns för att skilja mellan trärelaterade investeringar som gynnas av de stödnivåer som fastställs i förordning (EG) nr 1698/2005 och andra investeringar i träsektorn.

(15) Riktlinjer för stödberättigande kostnader bör fastställas för samarbete om utveckling av nya produkter, processer och tekniker inom jordbruks- och livsmedelssektorn samt inom skogssektorn.

(16) Nivån på stöd till jordbrukare för att uppfylla normer bör anpassas av medlemsstaten för varje norm med beaktande av vilken grad av åtagande som följer av tillämpningen av normen, medan investeringskostnader inte bör vara stödberättigande.

(17) När det gäller stöd för jordbrukares deltagande i kvalitetssystem för livsmedel bör gemenskapssystemen och kriterierna för de nationella systemen preciseras, liksom vilka produkter som skall omfattas av detta stöd och vilken typ av fasta kostnader som kan tas i beaktande vid beräkningen av stödbeloppen.

(18) För att få en komplementaritet mellan de marknadsföringsåtgärder som avses i artikel 33 i förordning (EG) nr 1698/2005 och bestämmelserna om informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder i rådets förordning (EG) nr 2826/2000 av den 19 december 2000 om informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder för jordbruksprodukter på den inre marknaden (3), bör detaljerade villkor fastställas för stöd för marknadsföring av kvalitetsprodukter, särskilt beträffande stödmottagare och stödberättigande verksamhet. För att inte riskera dubbel finansiering bör dessutom sådana informations- och marknadsföringsåtgärder som får stöd enligt förordning (EG) nr 2826/2000 inte vara berättigade till landsbygdsutvecklingsstöd.

(19) När det gäller stöd för delvis självförsörjande jordbruksföretag bör innehållet i affärsplanerna och villkoren för deras genomförande preciseras.

(20) När det gäller stöd för producentgrupper i Malta bör särskilda bestämmelser fastställas för att ta hänsyn till de specifika villkoren inom Maltas jordbrukssektor.

(21) När det gäller stöd till mindre gynnade områden skall, i enlighet med artikel 93 i förordning (EG) nr 1698/2005, det stödsystem som inrättats genom rådets förordning (EG) nr 1257/1999 av den 17 maj 1999 om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden och om ändring och upphävande av vissa förordningar (4) fortsätta gälla fram till och med den 31 december 2009, med förbehåll för en rättsakt som rådet har antagit i enlighet med förfarandet i artikel 37 i fördraget. Artikel 11 i kommissionens förordning (EG) nr 817/2004 av den 29 april 2004 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1257/1999 om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden (5) bör därför fortsätta att tillämpas fram till dess att en sådan rättsakt antas av rådet.

(22) Det bör införas föreskrifter för att undvika överlappning mellan å ena sidan stödet till jordbrukare för uppfyllande av normer och å andra sidan Natura 2000-utbetalningar.

(23) När det gäller stöd för miljövänligt jordbruk eller för att förbättra djurens välbefinnande bör de minimikrav som stödmottagarna måste uppfylla när det gäller olika åtaganden i fråga om miljö eller djurens välbefinnande ge garantier för en balanserad tillämpning av stödet, med beaktande av dess syften, och därigenom bidra till en hållbar utveckling på landsbygden. I detta sammanhang bör stor vikt fästas vid att utarbeta en metod för beräkning av extra kostnader, inkomstbortfall och sannolika transaktionskostnader som beror på dessa åtaganden. När åtagandena grundas på insatsbegränsningar bör stöd endast beviljas om begränsningarna kan bedömas på ett sätt som ger rimliga försäkringar om att åtagandet respekteras.

(24) När det gäller stöd för bevarande av genetiska resurser i jordbruket bör närmare föreskrifter om stödberättigande åtgärder och en beskrivning av stödmottagarna ges. Det bör fastställas bestämmelser för att undvika överlappning med åtgärder för miljövänligt jordbruk och för att utesluta stöd till verksamheter som är stödberättigande under ramprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration.

(25) Det behövs en definition av icke-produktiva investeringar med inriktning på en hållbar användning av jordbruksmark.

(26) För att få en enhetlig strategi för åtgärder på skogsområdet är det nödvändigt att använda en gemensam definition av skog och skogsarealer. Denna definition bör vara i linje med den som används av FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) och av Eurostat som den tillämpas för Global Forest Resources Assessment Update 2005. De skogar och skogsarealer som inte är stödberättigande enligt artikel 42.1 i förordning (EG) nr 1698/2005 bör definieras närmare.

(27) Närmare villkor bör fastställas för stöd för första beskogning av jordbruksmark, särskilt när det gäller definitionen av mark som skall beskogas, etableringskostnader, jordbrukare och snabbväxande arter.

(28) När det gäller stöd för jordbruksmark på vilken för första gången införs agri-silvo-pastorala brukningssystem, bör medlemsstaterna definiera maximal täthet för plantering av skogsträd, med hänsyn till vissa parametrar.

(29) Stöd för att restaurera skogstillståndet och införa brandförebyggande åtgärder i skogar som klassificerats som hög- eller medelriskområden, bör ha som villkor att åtgärderna överensstämmer med medlemsstaternas skyddsplaner mot skogsbränder. Ett gemensamt tillvägagångssätt bör användas vid definitionen av skyddsåtgärder mot skogsbränder.

(30) För de områden som avses i artikel 50.5 och 50.6 i förordning (EG) nr 1698/2005 bör villkor specificeras för hur de skall utses. Det är viktigt att undvika beskogning som skadar den biologiska mångfalden eller orsakar annan skada på miljön.

(31) För att få till stånd en lämplig användning av åtgärden för diversifiering till annan verksamhet än jordbruk enligt artikel 52 a i i förordning (EG) nr 1698/2005 bör det införas en bestämmelse som på ett uttömmande sätt definierar medlem av ett jordbrukshushåll, som anges i artikel 53 i den förordningen.

(32) Det stöd för offentlig-privata partnerskap som avses i artikel 59 e i förordning (EG) nr 1698/2005 bör uppfylla vissa villkor.

(33) När det gäller Leaderaxeln bör urvalsförfarandena för lokala aktionsgrupper vara öppna och konkurrensutsatta för att se till att relevanta och högkvalitativa utvecklingsstrategier på lokal nivå väljs ut för stöd. Beroende på lokala förhållanden bör minimi- och maximitrösklar fastställas som en allmän regel för befolkningen i de områden som omfattas av de lokala aktionsgrupperna.

(34) Stödet till de lokala aktionsgruppernas löpande kostnader bör begränsas, i syfte att stimulera största möjliga genomförande av lokala utvecklingsstrategier.

(35) Samarbetsprojekt som genomförs av lokala aktionsgrupper bör uppfylla vissa villkor. Ett samordnat förfarande bör inrättas mellan kommissionen och medlemsstaterna för att underlätta urvalet av transnationella samarbetsprojekt.

(36) När det gäller tekniskt stöd, bör medfinansieringsarrangemang för landsbygdsutvecklingsprogram som omfattar regioner som är stödberättigade enligt konvergensmålet och andra regioner, samt detaljerade alternativ och en tidsfrist för inrättandet av det nationella landsbygdsnätverket tillhandahållas.

(37) Det bör fastställas gemensamma regler för ett större antal åtgärder, särskilt i fråga om genomförandet av integrerade insatser, investeringsåtgärder, överlåtelse av jordbruksföretag under den period för vilket ett åtagande har gjorts som ett villkor för beviljande av stöd, utvidgning av jordbruksföretagets areal och en definition av olika kategorier av force majeure eller exceptionella omständigheter.

(38) Medlemsstaterna bör vidta de åtgärder som krävs och införa adekvata bestämmelser för att se till att alla åtgärder för landsbygdsutveckling kan verifieras och kontrolleras. Medlemsstaterna bör se till att deras kontrollarrangemang ger en rimlig försäkran om att kriterier för stödberättigande och andra åtaganden respekteras. Särskilt när det gäller beräkning av utbetalningar för vissa åtgärder bör medlemsstaterna med hjälp av lämplig expertis styrka att beräkningarna är riktiga och korrekta.

(39) Närmare bestämmelser bör fastställas om räntesubventioner för lån och vissa former av finansieringstekniska insatser, i förekommande fall. Villkoren för att förvaltningsmyndigheterna skall få använda standardtariffer och betrakta bidrag i annat än pengar som stödberättigande utgifter bör också fastställas för att garantera en effektiv och enhetlig förvaltning. För att få en bättre fokusering av investeringsåtgärder bör det finnas gemensamma regler för definition av stödberättigande utgifter att tillgå. Gemensamma regler bör också vara nödvändiga i fall då medlemsstaternas behöriga myndigheter beslutar att betala förskott till mottagare av investeringsstöd.

(40) För att se till att stödet stämmer överens med regler och förfaranden för statliga stöd bör särskilda bestämmelser fastställas för vissa åtgärder som medfinansieras av EJFLU och för ytterligare nationell finansiering.

(41) För att säkerställa information och marknadsföringsåtgärder i fråga om landsbygdsutvecklingsprogram som får stöd från EJFLU bör dessa program omfatta en kommunikationsplan, vars innehåll bör vara närmare angivet. Förvaltningsmyndigheternas och stödmottagarnas skyldigheter bör definieras i detta sammanhang för att se till att största möjliga enhetlighet uppnås.

(42) För att öka öppenhet och insyn när det gäller användning av stöd från EJFLU bör medlemsstaterna elektroniskt eller på annat sätt årligen offentliggöra förteckningen över stödmottagare, namngivna insatser och summan offentlig finansiering som tilldelats insatserna. Att göra sådan information tillgänglig för allmänheten syftar till att förbättra öppenheten och insynen i fråga om gemenskapens åtgärder inom området för landsbygdsutveckling, att uppmuntra sund finansiell förvaltning av de berörda offentliga medlen och särskilt att förstärka kontrollen av de offentliga medel som använts, och slutligen för att undvika snedvridning av konkurrensen mellan mottagare av landsbygdsstöd. Med hänsyn till de eftersökta målens stora betydelse är det motiverat, med hänsyn till proportionalitetsprincipen och kraven på skydd av persondata, att tillhandahålla relevant information för det allmänna offentliggörandet, så den inte går utöver vad som är nödvändigt i ett demokratiskt samhälle för att förebygga oegentligheter.

(43) När det gäller övervakning behövs närmare föreskrifter om innehållet i den årsrapport som avses i artikel 82 i förordning (EG) nr 1698/2005, liksom om de gemensamma indikatorer som utgör en del av den gemensamma övervaknings- och utvärderingsram som avses i artikel 80 i samma förordning.

(44) Det bör inrättas ett informationssystem för att åstadkomma ett säkert elektroniskt utbyte av data mellan kommissionen och medlemsstaterna. Systemets innehåll och funktion, samt tillträdesrättigheter till detta system bör fastställas.

(45) De nya tillämpningsföreskrifterna bör ersätta de som har fastställts för tillämpningen av förordning (EG) nr 1257/1999. Därför bör förordning (EG) nr 817/2004 upphöra att gälla den 1 januari 2007.

(46) De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för landsbygdsutveckling.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

Räckvidd

Artikel 1

I denna förordning fastställs tillämpningsföreskrifter för förordning (EG) nr 1698/2005 när det gäller principer och allmänna regler för landsbygdsutvecklingsstöd, särskilda och gemensamma regler för landsbygdsutvecklingsåtgärder samt bestämmelser om stödberättigande och förvaltning, med undantag för kontrollbestämmelser.

KAPITEL II

Allmänna bestämmelser

Avsnitt 1

Komplementaritet, konsekvens och förenlighet

Artikel 2

1. De kopplingar som avses i artikel 5 i förordning (EG) nr 1698/2005 skall finnas mellan

a) åtgärder till stöd för landsbygdsutveckling, å ena sidan, och åtgärder som genomförs under andra gemenskapsstödinstrument, särskilt åtgärder som genomförs under den gemensamma jordbrukspolitikens system för direktstöd och andra stöd samt åtgärder för växtskydd och djurskydd, å andra sidan,

b) de olika stödåtgärderna för landsbygdsutveckling.

2. Om stöd enligt förordning (EG) nr 1698/2005 undantagsvis får beviljas enligt artikel 5.6 i den förordningen för åtgärder som faller inom tillämpningsområdet för de stödsystem som förtecknas i bilaga I till den här förordningen, skall medlemsstaterna se till att en stödmottagare endast får stöd för en viss insats under ett system.

Medlemsstaterna skall därför när de tar med åtgärder som innehåller sådana undantag i sina landsbygdsutvecklingsprogram beskriva i programmen vilka kriterier och administrativa regler de kommer att tillämpa för de berörda stödsystemen.

3. Om det inom ramen för en gemensam organisation av marknaden, däribland system för direktstöd, som finansieras av Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) finns produktionsrestriktioner eller begränsning av gemenskapsstödet för de enskilda jordbrukarna, jordbruksföretagen eller bearbetningsanläggningarna får inget stöd beviljas enligt förordning (EG) nr 1698/2005 för investeringar som leder till att produktionen ökar utöver dessa restriktioner eller begränsningar.

Avsnitt 2

Strategi och programplanering

Artikel 3

1. Nationella strategiska planer får uppdateras under programplaneringsperioden. Vid sådana uppdateringar skall minst ett av följande element beaktas:

a) Uppdateringen påverkar ett eller fler av de element som anges i artikel 11.3 i förordning (EG) nr 1698/2005 och/eller en eller fler av gemenskapens strategiska riktlinjer som avses i artikel 9 i den förordningen.

b) Uppdateringen innebär ändringar i ett eller fler landbygdsutvecklingsprogram i enlighet med artikel 6.1 i den här förordningen.

2. Artikel 12.1 i förordning (EG) nr 1698/2005 skall i tillämpliga delar gälla för uppdateringar av nationella strategiska planer.

3. För att medge tillräcklig tid för justering av landsbygdsutvecklingsprogrammen skall de sista uppdateringarna av nationella strategiska planer skickas till kommissionen senast den 30 juni 2013.

4. De nationella strategiska planerna skall bekräftas eller uppdateras efter godkännande av landsbygdsutvecklingsprogrammen, särskilt mot bakgrund av kvantifieringen av syften och mål som följer av förhandsbedömningen av dessa program.

Artikel 4

1. Kommissionen skall godkänna landsbygdsutvecklingsprogram som lämnats in av medlemsstaterna inom högst sex månader från och med det datum då kommissionen mottog programmen. Om landsbygdsutvecklingsprogram har lämnats in innan denna förordning träder i kraft, skall sexmånadersperioden börja löpa från och med det datumet.

Om artikel 18.3 andra stycket i förordning (EG) nr 1698/2005 tillämpas, skall den sexmånadersperiod som avses i första stycket i denna punkt börja löpa från och med den dag då det reviderade programförslaget stämmer överens med artikel 18.3 första stycket i förordning (EG) nr 1698/2005.

2. Datum för fastställande av de tidsfrister som avses i punkt 1 i den här artikeln skall i tillämpliga fall fastställas i enlighet med artikel 63.6 och 63.8.

Artikel 5

1. Innehållet i landsbygdsutvecklingsprogrammen enligt artikel 16 i förordning (EG) nr 1698/2005 skall fastställas i enlighet med bilaga II till den här förordningen.

Den förhandsbedömning som avses i artikel 85 i förordning (EG) nr 1698/2005 skall bifogas varje landsbygdsutvecklingsprogram.

2. Nationella ramar enligt artikel 15.3 i förordning (EG) nr 1698/2005 skall innehålla information som är gemensam för flera åtgärder. För dessa åtgärder får de regionala landsbygdsutvecklingsprogrammen bara innehålla ytterligare information om den gemensamma information som finns i nationella ramar och regionala program överensstämmer med kraven i bilaga II till den här förordningen.

3. Medlemsstaterna skall förse kommissionen med en elektronisk, efter varje ändring uppdaterad, version av sina landsbygdsutvecklingsprogram och, i förekommande fall, nationella ramar, inklusive de standardtabeller som anges i bilaga II till denna förordning med information som motsvarar den information som krävs enligt artikel 16 d, e och f i förordning (EG) nr 1698/2005. Medlemsstaterna skall på elektronisk väg, i enlighet med artikel 63 i den här förordningen, till kommissionen vidarebefordra ansökningar om programändringar och ändringar av de nationella ramarna, i förekommande fall.

Avsnitt 3

Ändringar av landsbygdsutvecklingsprogram

Artikel 6

1. Ändringar av landsbygdsutvecklingsprogram skall delas upp i följande kategorier:

a) Översyn enligt artikel 19.1 i förordning (EG) nr 1698/2005.

b) Översyn i samband med samordningsförfaranden för användning av ekonomiska resurser i enlighet med artikel 77.3 i förordning (EG) nr 1698/2005.

c) Andra ändringar som inte omfattas av led a eller b i denna punkt.

2. Sådana programändringar som avses i punkt 1 a och b får endast föreslås från och med det andra året som programmet genomförs.

3. Förslag till ändringar av landsbygdsutvecklingsprogram skall motiveras, och särskilt innehålla följande information:

a) Skäl och eventuella problem med genomförandet som kan motivera ändringen.

b) Ändringens förväntade effekter.

c) Förhållandet mellan ändringen och den nationella strategiska planen.

Artikel 7

1. För programöversyn enligt artikel 6.1 a i denna förordning skall ett beslut antas i enlighet med artikel 19.2 första meningen i förordning (EG) nr 1698/2005 efter ansökan som lämnats av en medlemsstat om

a) översynen överstiger den övre gräns för flexibilitet mellan axlarna som avses i artikel 9.2 i den här förordningen,

b) översynen ändrar de procentsatser för gemenskapens medfinansiering som anges i artikel 70 i förordning (EG) nr 1698/2005 i förhållande till vad som angivits i det godkända landsbygdsutvecklingsprogrammet,

c) översynen ändrar gemenskapens totala bidrag för hela programplaneringsperioden och/eller den årliga fördelningen av bidraget utan att ändra tidigare års bidrag;

d) översynen innebär ändringar som har samband med de undantag som avses i artikel 5.6 i förordning (EG) nr 1698/2005.

Beslutet skall fattas inom sex månader från den dag då medlemsstatens ansökan tas emot av kommissionen.

2. Med undantag för nödåtgärder föranledda av naturkatastrofer får sådana ansökningar om programöversyn som avses i artikel 6.1 a inte lämnas in mer än en gång per kalenderår och program.

För översyn som anges i punkt 1c) skall medlemsstaterna skicka sina ansökningar senast den 30 september varje år.

För översyn som anges i punkt 1 skall medlemsstaterna skicka in sina sista ansökningar om översyn till kommissionen senast den 30 juni 2013.

Artikel 8

1. Medlemsstater med regional programplanering får lämna in sådana programöversyner som avses i artikel 6.1 b för att överföra bidrag från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) mellan regionala program för enskilda år i följande fall:

a) När det sammanlagda EJFLU-bidraget per program för hela programplaneringsperioden inte ändras.

b) När det sammanlagda EJFLU-bidraget till medlemsstaten i fråga inte ändras.

c) När den årliga fördelningen för programmet för de år som föregår året då översynen görs inte ändras.

d) När det årliga EJFLU-bidraget till medlemsstaten i fråga inte överskrids.

e) När, i förekommande fall, den budget för att uppnå konvergensmålet som anges i den nationella strategiska planen i enlighet med artikel 11.3 f i förordning (EG) nr 1698/2005 inte minskas.

2. De berörda programmens finansieringsöversikter skall anpassas så att de återspeglar de överföringar som avses i punkt 1.

De justerade finansieringsöversikterna skall skickas till kommissionen senast den 30 september det kalenderår under vilket en överföring äger rum. Det sista året under vilket sådana ändringar kan skickas in skall vara 2012.

Kommissionen skall fatta ett beslut om att godkänna de nya finansieringsöversikterna inom tre månader från det att medlemsstatens ansökan har tagits emot. Det förfarande som anges i artikel 90.2 i förordning (EG) nr 1698/2005 skall inte tillämpas.

3. Ansökningar om programöversyn enligt artikel 6.1 b får inte lämnas in mer än en gång per kalenderår.

Artikel 9

1. Medlemsstaternas programändringar enligt artikel 6.1 c får inbegripa ändringar av den årliga fördelningen mellan åtgärder inom en axel, liksom icke-finansiella ändringar som gäller införande av nya åtgärder, återkallande av befintliga åtgärder eller information om och beskrivning av befintliga åtgärder inom programmet.

2. Medlemsstaterna skall också ha rätt att göra ändringar enligt artikel 6.1 c genom överföringar inom ett kalenderår från och till vilken axel som helst upp till 1 % av det sammanlagda EJFLU-bidraget till programmet för hela programplaneringsperioden.

3 De programändringar som avses i punkterna 1 och 2 får göras senast den 31 december 2015 under förutsättning att medlemsstaten anmäler sådana ändringar senast den 31 augusti 2015.

4. Med undantag för nödåtgärder föranledda av naturkatastrofer får sådana ändringar som avses i punkterna 1 och 2 anmälas högst tre gånger per kalenderår och program, under förutsättning att det tak på 1 % som anges i punkt 2 inte överskrids under hela det kalenderår under vilket de tre anmälningarna görs.

5. De ändringar som avses i punkterna 1 och 2 i denna artikel skall vara förenliga med de procentsatser som fastställs i artikel 17 i förordning (EG) nr 1698/2005.

6. De ändringar som avses i punkterna 1 och 2 skall anmälas till kommissionen. Kommissionen skall bedöma deras

a) överensstämmelse med förordning (EG) nr 1698/2005,

b) samstämmighet med den relevanta nationella strategiska planen,

c) överensstämmelse med denna förordning.

Kommissionen skall meddela medlemsstaterna resultatet av den bedömningen inom fyra månader från och med den dag då kommissionen tog emot ansökan om programändring. Om ändringarna inte är förenliga med en eller flera av de bedömningsparametrar som anges i första stycket skall fyramånadersperioden uppskjutas fram till dess att kommissionen mottar programändringar som är förenliga med parametrarna.

Om kommissionen inte inom den fyramånadersperiod som avses i andra stycket meddelar medlemsstaten något annat skall ändringarna anses vara godkända och de skall träda i kraft så snart fyramånadersperioden har löpt ut.

Artikel 10

1. Vid tillämpning av artikel 71.1 andra stycket i förordning (EG) nr 1698/2005 skall medlemsstaterna ansvara för utgifterna mellan den dag då deras ansökan om programöversyn eller ändringar enligt artikel 6.1 i den här förordningen tas emot av kommissionen och dagen för kommissionsbeslutet enligt artiklarna 7 och 8 i den här förordningen eller den dag då bedömningen av ändringarnas förenlighet med artikel 9 i den här förordningen är slutförd.

2. När det gäller nödåtgärder föranledda av naturkatastrofer får utgifter för programändringar enligt artikel 6.1 bli stödberättigande tidigare än den dag som avses i artikel 71.1 andra stycket i förordning (EG) nr 1698/2005.

Artikel 11

Ändringar av nationella ramar enligt artikel 15.3 i förordning (EG) nr 1698/2005 skall omfattas av artikel 6.1 c i den här förordningen. Artikel 9.3 och 9.6 i den här förordningen skall i tillämpliga delar gälla även för sådana ändringar.

Artikel 12

Om gemenskapslagstiftning antas eller ändras skall landsbygdsutvecklingsprogrammen vid behov ändras i linje med den nya eller ändrade lagstiftningen i enlighet med artikel 6.1. Sådana ändringar skall inte räknas med i det årliga antalet ändringar som avses i artikel 7.2, artikel 8.3 och artikel 9.4. Artikel 6.2 skall inte gälla för sådana ändringar.

KAPITEL III

Åtgärder för landsbygdsutveckling

Avsnitt 1

Åtgärder för landsbygdsutveckling per axel

Underavsnitt 1

Axel 1

Artikel 13

1. Villkoren för startstöd för unga jordbrukare enligt artikel 22.1 i förordning (EG) nr 1698/2005 skall vara uppfyllda vid den tidpunkt då ansökan om stöd lämnas in.

En tidsperiod på högst 36 månader får emellertid beviljas från och med den dag då det enskilda beslutet att bevilja stöd fattats, för att uppfylla villkoren om yrkeskunskap och yrkesskicklighet som avses i artikel 22.1 b i förordning (EG) nr 1698/2005, om den unga jordbrukaren behöver en anpassningsperiod för att bilda eller omstrukturera företaget, förutsatt att detta behov anges i affärsplanen i enlighet med artikel 22.1.c.

2. Den affärsplan som avses i artikel 22.1 c i förordning (EG) nr 1698/2005 skall minst innehålla följande:

a) Utgångsläget för jordbruksföretaget samt särskilda milstolpar och mål för utvecklingen av det nya företagets verksamhet.

b) Närmare uppgifter om investeringar, utbildning, rådgivning eller andra insatser som krävs för att utveckla jordbruksföretagets verksamhet.

3. Överensstämmelsen med affärsplanen skall bedömas av den behöriga myndigheten senast fem år från och med dagen för det enskilda beslutet att bevilja stöd. Samtidigt som hänsyn tas till förhållandena vid genomförandet av affärsplanen skall medlemsstaterna fastställa villkor för återbetalning av stöd som redan har mottagits om den unga jordbrukaren inte lyckas uppfylla villkoren i affärsplanen vid tiden för bedömningen.

4. Det enskilda beslutet att bevilja startstöd för unga jordbrukare skall fattas senast arton månader efter etableringen såsom denna definieras i gällande bestämmelser i medlemsstaterna. Om det gäller stöd i form av ett enda bidrag enligt bilagan till förordning (EG) nr 1698/2005 och för det ändamål som avses i punkt 3 i denna artikel får en medlemsstat dela upp bidraget i högst fem utbetalningar.

5. Medlemsstaterna kan bestämma att när affärsplanen hänvisar till användning av andra landsbygdsutvecklingsåtgärder enligt förordning (EG) nr 1698/2005 ger den behöriga myndighetens godkännande av den unga jordbrukarens ansökan också tillträde till de övriga åtgärderna. I sådant fall måste de upplysningar som skall lämnas av sökanden vara tillräckligt ingående för att underbygga en ansökan om stöd enligt de övriga åtgärderna.

6. Särskilda villkor får tillämpas om den unga jordbrukaren inte är den enda ägaren till jordbruksföretaget. Dessa villkor skall vara likvärdiga de villkor som krävs för en ung jordbrukare som etablerar sig som den enda ägaren till ett jordbruksföretag.

Artikel 14

1. När ett jordbruksföretag överlåts av flera överlåtande parter skall det totala stödet för förtidspension enligt artikel 23 i förordning (EG) nr 1698/2005 begränsas till ett belopp motsvarande det stöd som utdelas till en överlåtande part.

2. Icke yrkesmässigt jordbruk som fortsätter att bedrivas av den överlåtande parten skall inte berättiga till stöd inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken.

3. En arrendator får överföra frigjord mark till ägaren förutsatt att arrendet är avslutat och kraven för den övertagande parten enligt artikel 23.3 i förordning (EG) nr 1698/2005 är uppfyllda.

4. Medlemsstaterna får anta bestämmelser som innebär att frigjord mark omhändertas av ett organ som åtar sig att vid ett senare datum på nytt överlåta den till övertagande parter som uppfyller kraven i artikel 23.3 i förordning (EG) nr 1698/2005.

Artikel 15

1. Rådgivningstjänster för jordbrukare för vilka stöd kan beviljas enligt artikel 24 i förordning (EG) nr 1698/2005 skall överensstämma med avdelning II kapitel 3 i rådets förordning (EG) nr 1782/2003 (6) och dess genomförandebestämmelser.

2. De myndigheter och organ som utses för att tillhandahålla jordbrukare rådgivningstjänster skall ha lämpliga resurser i form av kvalificerad personal, administrativa och tekniska hjälpmedel samt erfarenhet inom rådgivning och tillförlitlighet när det gäller de krav, villkor och normer som avses i artikel 24.1 andra stycket a och b i förordning (EG) nr 1698/2005.

Artikel 16

Ett gradvis nedtrappat stöd för inrättande av företagslednings-, avbytar- och rådgivningstjänster enligt artikel 25 i förordning (EG) nr 1698/2005 skall fastställas i de landsbygdsutvecklingsprogram som anger en minskning med lika stora belopp av stödet från det första stödåret så att stödet är fullständigt avvecklat senast det sjätte året från inrättandet av dessa tjänster.

Artikel 17

1. När det gäller stöd för investeringar för modernisering av jordbruksföretag i syfte att uppfylla nyligen införda gemenskapsnormer enligt artikel 26.1 andra stycket i förordning (EG) nr 1698/2005 skall de relevanta normerna vara uppfyllda senast före utgången av den uppskovsperiod som anges i det stycket.

2. Om investeringarna görs av unga jordbrukare som erhåller stöd enligt artikel 22 i förordning (EG) nr 1698/2005 för att uppfylla befintliga gemenskapsnormer, skall de relevanta normerna vara uppfyllda senast före utgången av den uppskovsperiod som anges i artikel 26.1 tredje stycket i den förordningen.

Artikel 18

1. Vid tillämpning av artikel 27.2 i förordning (EG) nr 1698/2005 skall skogsbruksplaner, som är anpassade till skogsmarkens storlek och användning, grundas på tillämplig nationell lagstiftning samt befintliga planer för markanvändning och de skall på lämpligt sätt täcka skogsresurserna.

2. Insatser för att öka skogars ekonomiska värde enligt artikel 27 i förordning (EG) nr 1698/2005 skall röra investeringar i skogsbruksföretaget och kan inbegripa investeringar i skördeutrustning.

Verksamhet i samband med föryngring efter slutavverkning skall inte beviljas stöd.

3. De skogar som avses i artikel 30.4 i denna förordning skall inte omfattas av tillämpningsområdet för artikel 27.1 första meningen i förordning (EG) nr 1698/2005.

Artikel 19

1. När det gäller stöd till investeringar för att höja värdet på jord- och skogsbruksprodukter i syfte att uppfylla nyligen införda gemenskapsnormer enligt artikel 28.1 c andra stycket i förordning (EG) nr 1698/2005 skall de tillämpliga normerna vara uppfyllda senast före utgången av den uppskovsperiod som anges i det stycket.

2. När det gäller stöd till investeringar för att höja värdet på skogsbruksprodukter skall investeringar som har anknytning till användning av trä som råvara begränsas till samtliga arbetsmoment som föregår den industriella bearbetningen.

Artikel 20

Kostnaderna för samarbete om utveckling av nya produkter, processer och tekniker inom jordbruks- och livsmedelssektorn samt inom skogsbrukssektorn enligt artikel 29.2 i förordning (EG) nr 1698/2005 skall röra förberedande arbete, såsom formgivning, produkt-, process- eller teknikutveckling och undersökningar samt materiella och/eller immateriella investeringar med anknytning till samarbetet, före användningen av de nyutvecklade produkterna, processerna och teknikerna för affärsmässiga ändamål.

Artikel 21

1. Stödnivåerna för att uppfylla normer som grundas på gemenskapslagstiftningen, enligt artikel 31 i förordning (EG) nr 1698/2005, skall anpassas av medlemsstaterna efter varje enskild norm med hänsyn till de förpliktelser som följer av tillämpningen av normen. Utbetalningarna skall gradvis trappas ned under den period på högst fem år som avses i punkt 2 i den artikeln.

2. Kostnader i samband med investeringar skall inte beaktas vid fastställandet av det årliga stödet för att uppfylla normer som grundas på gemenskapslagstiftningen enligt artikel 31 i förordning (EG) nr 1698/2005.

Artikel 22

1. Gemenskapens kvalitetssystem som avses i artikel 32.1 b i förordning (EG) nr 1698/2005 skall vara de system som införts genom följande förordningar och bestämmelser:

a) Rådets förordning (EEG) nr 2092/91 (7).

b) Rådets förordning (EG) nr 509/2006 (8).

c) Rådets förordning (EG) nr 510/2006 (9).

d) Avdelning VI i rådets förordning (EG) nr 1493/1999 (10).

2. För att vara stödberättigande skall medlemsstaternas godkända kvalitetssystem för livsmedel som avses i artikel 32.1 b i förordning (EG) nr 1698/2005 uppfylla följande kriterier:

a) Slutproduktens specifika egenskaper enligt sådana system skall grundas på noggrant angivna skyldigheter att använda jordbruksmetoder som säkerställer — specifika egenskaper, inbegripet produktionsprocessen, eller — en kvalitet på slutprodukten som är väsentligt högre än vad som krävs enligt normala handelsnormer när det gäller folkhälsa, djurhälsa och djurens välbefinnande, växtskydd eller miljöskydd.

b) Systemen skall inbegripa bindande produktspecifikationer och överensstämmelsen med specifikationerna skall kontrolleras av ett oberoende inspektionsorgan.

c) Systemen skall vara öppna för alla producenter.

d) Systemen skall vara öppna och medge insyn och ge garantier för produkternas spårbarhet.

e) Systemen skall vara anpassade till nuvarande och förutsebara möjligheter på marknaden.

3. Stöd får beviljas jordbrukare som deltar i ett kvalitetssystem för livsmedel endast om kvalitetsprodukten eller livsmedlet officiellt har erkänts enligt de förordningar och bestämmelser som anges i punkt 1 eller i ett kvalitetssystem för livsmedel som godkänts av en medlemsstat enligt punkt 2.

När det gäller de kvalitetssystem för livsmedel som avses i punkt 1 b och c får stöd beviljas endast i fråga om produkter som införts i ett gemenskapsregister.

4. Om ett stöd för deltagande i ett kvalitetssystem för livsmedel enligt förordning (EEG) nr 2092/91 för en specifik produkt omfattas av ett landsbygdsutvecklingsprogram skall de fasta kostnaderna i samband med deltagandet i kvalitetssystemet inte tas med i beräkningen av det stöd som ges inom ramen för miljövänligt jordbruk för att stödja ekologiskt jordbruk för samma produkt.

5. I artikel 32.1 c i förordning (EG) nr 1698/2005 avses med ”fasta kostnader” de kostnader som uppstår för anslutning till ett kvalitetssystem för livsmedel för vilket stöd beviljas och det årliga bidraget för deltagandet i detta system, inbegripet eventuella kontrollutgifter för att verifiera att kraven i kvalitetssystemet är uppfyllda.

Artikel 23

1. I artikel 20 c iii i förordning (EG) nr 1698/2005 avses med ”producentgrupp” en organisation, oavsett rättslig form, som sammanför aktörer för att aktivt delta i ett kvalitetssystem för livsmedel enligt vad som avses i artikel 32 i den förordningen för en specifik jordbruksprodukt eller ett livsmedel. Yrkes- och/eller branschorganisationer som företräder en eller flera sektorer får inte betraktas som ”producentgrupper”.

2. Stödberättigande information och marknadsföring enligt artikel 33 i förordning (EG) nr 1698/2005 skall vara verksamhet som avser att stimulera kunderna att köpa jordbruksprodukter eller livsmedel som ingår i de kvalitetssystem för livsmedel som omfattas av landsbygdsutvecklingsprogrammet enligt artikel 32 i den förordningen.

Sådan verksamhet skall framhäva de berörda produkternas specifika egenskaper eller förtjänster till följd av det berörda kvalitetssystemets krav på särskilt kvalitet, särskilda produktionsmetoder, stränga normer för djurens välbefinnande och miljöhänsyn och kan omfatta spridning av vetenskaplig och teknisk kunskap om dessa produkter. Verksamheten skall bland annat bestå i att anordna och/eller delta i mässor och utställningar, liknande PR-verksamhet samt reklam via olika kommunikationskanaler eller på försäljningsstället.

3. Endast verksamhet för information, marknadsföring och reklam på den inre marknaden skall vara stödberättigande enligt artikel 20 c iii i förordning (EG) nr 1698/2005.

Denna verksamhet skall inte stimulera kunderna att köpa en produkt på grund av dess särskilda ursprung, utom när det gäller produkter som omfattas av det kvalitetssystem som införts genom rådets förordning (EEG) nr 510/2006 och produkter som omfattas av förordning (EG) nr 1493/1999. En produkts ursprung får dock anges, förutsatt att angivandet av ursprung är underordnat det huvudsakliga budskapet.

Verksamhet med anknytning till marknadsföring av kommersiella varumärken skall inte vara stödberättigande.

4. När verksamhet enligt punkt 2 rör en produkt som omfattas av ett kvalitetssystem för livsmedel enligt artikel 22.1 a, b eller c skall gemenskapslogotypen för systemen i fråga förekomma på informations-, marknadsförings- och/eller reklammaterial.

5. Informations- och marknadsföringsverksamhet som beviljas stöd enligt förordning (EG) nr 2826/2000 skall inte berättiga till stöd enligt artikel 20 c iii i förordning (EG) nr 1698/2005.

6. Medlemsstaterna skall se till att allt informations-, marknadsförings- och reklammaterial som tas fram i samband med en verksamhet som beviljats stöd är förenligt med gemenskapslagstiftningen. Stödmottagarna skall därför skicka planerat material till medlemsstatens behöriga myndighet.

Artikel 24

1. Den affärsplan som avses i artikel 34 i förordning (EG) nr 1698/2005 skall överensstämma med följande:

a) Innehålla bevis för att jordbruksföretaget kan bli ekonomiskt lönsam och, vid behov, beakta andra kompletterande inkomstkällor i jordbrukshushållet.

b) Innehålla en närmare beskrivning av de nödvändiga investeringarna.

c) Beskriva särskilda milstolpar och mål.

2. Om det i den affärsplan som avses i artikel 34 i förordning (EG) nr 1698/2005 hänvisas till användning av andra landsbygdsutvecklingsåtgärder skall planen innehålla tillräckligt detaljerade upplysningar för att underbygga en ansökan om stöd enligt de andra åtgärderna.

3. Vid tillämpning av artikel 34.2 i förordning (EG) nr 1698/2005 skall medlemsstaterna, samtidigt som de tar hänsyn till förhållandena vid genomförandet av affärsplanen, inte göra några ytterligare utbetalningar av stöd om delvis självförsörjande jordbrukare inte uppfyller villkoren i affärsplanen vid bedömningstidpunkten.

Artikel 25

1. När det gäller att i Malta fastställa ett lägsta stödbelopp för en sektor i vilken den totala produktionen är extremt låg i enlighet med bilagan till förordning (EG) nr 1698/2005, skall endast producentgrupper som omfattar en minsta procentandel av producenterna i den berörda sektorn och företräder en minsta procentandel av produktionen inom denna sektor vara berättigade till detta lägsta stödbelopp.

Lägsta procentandelar för producenter och produktion samt berörda sektorer skall fastställas i Maltas landsbygdsutvecklingsprogram.

2. Lägsta stödbelopp för producentgrupper i Malta som beräknas på grundval av de nödvändiga kostnaderna för att bilda en liten producentgrupp fastställs i bilaga III.

Underavsnitt 2

Axel 2

Artikel 26

Mottagare av stöd enligt artikel 38 i förordning (EG) nr 1698/2005 får inte beviljas stöd enligt artikel 31 i samma förordning när det gäller genomförandet av rådets direktiv 79/409/EEG (11) och 92/43/EEG (12).

Artikel 27

1. Vid tillämpning av artikel 39(1) till (4) och artikel 40 i förordning (EG) nr 1698/2005 skall punkterna 2-13 i den här artikeln gälla.

2. Åtaganden att extensifiera djurproduktionen eller sköta djurproduktionen på annat sätt skall minst uppfylla följande villkor:

a) Fortsatt skötsel av vall- och betesmark

b) Betesmarken i sin helhet per djurenhet skall bevaras varvid både överbetning och underutnyttjande undviks.

c) Djurtätheten skall fastställas genom att hänsyn tas till samtliga betande djur på gården eller, i händelse av ett åtagande att begränsa urlakningen av näringsämnen, samtliga djur på gården som har betydelse för åtagandet i fråga.

3. Åtaganden att begränsa användning av gödningsmedel, växtskyddsprodukter eller andra tillsatser skall godkännas endast om dessa begränsningar kan bedömas på ett sätt som ger rimliga försäkringar om att åtagandena respekteras.

4. Stödet får avse följande åtaganden:

a) Att föda upp boskap av lokala inhemska raser som riskerar att försvinna från djurhållningen.

b) Att bevara växtgenetiska resurser som är naturligt anpassade till lokala och regionala förhållanden och som hotas av genetiskt urholkande.

Stödberättigade husdjursraser och kriterierna för att bestämma tröskeln för förlust inom djurhållningen av lokala raser anges i bilaga IV.

5. Stöd för miljövänligt jordbruk och/eller djurens välbefinnande för samma produktion skall inte hindras genom miljöåtgärder som genomförs inom gemensamma marknadsorganisationer eller de system för direktstöd som anges i bilaga I, djur- och växtskyddsåtgärder eller andra landsbygdsutvecklingsåtgärder än stöd för miljövänligt jordbruk och djurens välbefinnande, under förutsättning att stödet kompletterar åtgärderna och att det är förenligt med de berörda åtgärderna.

Olika åtaganden för miljövänligt jordbruk och djurens välbefinnande kan kombineras förutsatt att de kompletterar varandra och är förenliga med varandra.

När åtgärder eller åtaganden som avses i första och andra stycket kombineras skall stödets nivå bestämmas med hänsyn till det särskilda inkomstbortfall och de extrakostnader som uppstår genom kombinationen.

6. Stöd för miljövänligt jordbruk på uttagen areal enligt artikel 54 eller artikel 107 i förordning (EG) nr 1782/2003 skall vara stödberättigande endast om miljöåtagandena i jordbruket går längre än de huvudsakliga kraven i artikel 3.1 i den förordningen.

När det gäller stöd för bergsområden, andra missgynnade områden, jordbruksområden i Natura 2000 och jordbruksområden som ingår i förvaltningsplaner för avrinningsdistrikt enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG (13), skall, vid behov, miljöåtaganden i jordbruket göras med hänsyn till villkoren för stödet i de berörda områdena.

7. Åtaganden för djurens välbefinnande enligt artikel 40 i förordning (EG) nr 1698/2005 skall innebära strängare normer inom minst ett av följande områden:

a) Vatten och foder som i högre grad uppfyller djurens naturliga behov.

b) Uppfödningsförhållanden, såsom utrymme, strö och naturligt ljus.

c) Tillträde till utomhusytor.

d) Frånvaro av systematisk stympning, isolering eller ständig tjudring.

e) Förebyggande av patologier som huvudsakligen styrs av jordbruksmetoder eller/och uppfödningsförhållanden.

8. Referensnivån för att beräkna inkomstbortfall och extrakostnader till följd av gjorda åtaganden skall vara de tillämpliga normer och krav som avses i artiklarna 39.3 och 40.2 i förordning (EG) nr 1698/2005.

9. Om åtaganden i regel anges i andra enheter än de som används i bilagan till förordning (EG) nr 1698/2005 får medlemsstaterna beräkna utbetalningar på grundval av dessa andra enheter. I sådana fall skall medlemsstaterna säkerställa att de högsta belopp per år som berättigar till gemenskapsstöd och som anges i den bilagan respekteras. Därför får medlemsstaterna

a) begränsa antalet enheter per hektar på den gård för vilken miljöåtagandena i jordbruket gäller, eller

b) bestämma det totalt sett högsta beloppet för varje gård som deltar och säkerställa att betalningarna till varje gård överensstämmer med denna gräns.

10. Medlemsstaterna skall fastställa behoven i fråga om ersättning för transaktionskostnader enligt artiklarna 39.4 och 40.3 i förordning (EG) nr 1698/2005 på grundval av objektiva kriterier.

I artiklarna 39.4 och 40.3 i förordning (EG) nr 1698/2005 avses med ”transaktionskostnader” kostnader förbundna med att låta transaktionen äga rum och inte direkt kunna tillskrivas genomförandekostnaden för det åtagande som de tillhör.

Delen transaktionskostnader skall beräknas över hela åtagandeperioden och får inte överskrida 20 % av inkomstbortfallet och extrakostnaderna på grund av det åtagande som gjorts.

11. Medlemsstaterna får tillåta att ett åtagande omvandlas till ett annat åtagande under åtagandeperioden under förutsättning att samtliga villkor nedan uppfylls:

a) En sådan omvandling ger betydande miljöfördelar eller fördelar för djurens välbefinnande, eller för båda.

b) Det befintliga åtagandet stärks påtagligt.

c) Det antagna landsbygdsutvecklingsprogrammet omfattar de berörda åtagandena.

Ett åtagande för miljövänligt jordbruk får omvandlas till ett åtagande för första beskogning av jordbruksmark enligt artikel 43 i förordning (EG) nr 1698/2005, under förutsättning att villkoren i led a och b i första stycket är uppfyllda. Åtagandet för miljövänligt jordbruk skall upphöra utan krav på återbetalning.

12. Medlemsstaterna får tillåta att åtaganden för miljövänligt jordbruk och djurens välbefinnande justeras under giltighetsperioden under förutsättning att det godkända landsbygdsutvecklingsprogrammet förutsätter en sådan justering och att justeringen är vederbörligen berättigad med avseende på målen för åtagandet.

Sådana justeringar kan också ta formen av en förlängning av åtagandeperioden.

13. Omvandlingstal av djur till djurenheter (de) finns i bilaga V. Medlemsstaterna kan differentiera dessa omvandlingstal inom de gränser som anges i den bilagan för de relevanta kategorierna, enligt objektiva kriterier.

Artikel 28

1. Stöd enligt artikel 39.5 i förordning (EG) nr 1698/2005 kan täcka insatser som görs av andra stödmottagare än de som avses i artikel 39.2 i den förordningen.

2. Verksamhet som ingår i åtaganden för miljövänligt jordbruk enligt artikel 27.4 i den här förordningen skall inte vara stödberättigande enligt artikel 39.5 i förordning (EG) nr 1698/2005.

Inga stöd skall beviljas enligt artikel 39.5 i förordning (EG) nr 1698/2005 för verksamhet som är stödberättigande enligt ramprogrammet för Europeiska gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration.

3. Insatser för bevarande av genetiska resurser i jordbruket som är stödberättigande enligt artikel 39.5 i förordning (EG) nr 1698/2005 skall omfatta följande:

a) Målinriktade insatser; insatser som främjar bevarande ex situ och in situ, beskrivning, insamling och utnyttjande av genetiska resurser i jordbruket, inbegripet webbaserade förteckningar över genetiska resurser som för närvarande bevaras in situ, inbegripet bevarande in situ/på jordbruket, samt ex situ-samlingar (genbanker) och databaser.

b) Samordnade insatser; insatser för att främja utbyte av information för bevarande, karakterisering, insamling och nyttjande av genetiska resurser i gemenskapens jordbruk bland behöriga organ i medlemsstaterna.

c) Kompletterande insatser; information, informationsspridning och rådgivande verksamhet som omfattar icke-statliga organisationer och andra berörda intressenter samt utbildning och utarbetande av tekniska rapporter.

4. I denna artikel avses med

a) in situ-bevarande: bevarande av genetiskt material i ekosystem och naturliga livsmiljöer och underhåll och återställande av livskraftiga populationer av arter eller förvildade arter i deras naturliga miljö, och, i fråga om raser av tamdjur eller sorter av odlade växter, i den jordbruksmiljö där de har utvecklat sina särskiljande egenskaper,

b) bevarande in situ/på jordbruksföretag: bevarande och utveckling in situ på jordbruksföretaget,

c) ex situ-bevarande: bevarande av genetiskt material för jordbruket på annan plats än i den naturliga livsmiljön,

d) ex situ-samling: samling av genetiskt material för jordbruket på annan plats än i den naturliga livsmiljön.

Artikel 29

I artiklarna 41 och 49 i förordning (EG) nr 1698/2005 avses med ”icke-produktiva investeringar” investeringar som inte leder till någon påtaglig värdeökning eller lönsamhet i jordbruks- eller skogsföretaget.

Artikel 30

1. I artikel 42.1 i förordning (EG) nr 1698/2005 skall definitionerna i punkterna 2 och 3 i den här artikeln gälla om inte annat följer av undantag i landsbygdsutvecklingsprogrammen som skall vara väl motiverade.

2. Med ”skog” avses mark som omfattar mer än 0,5 hektar med träd som är över 5 meter höga och med en krontäckning som är högre än 10 procent eller träd som kan nå dessa trösklar in situ. Definitionen inbegriper inte mark som övervägande används i jordbruk eller som stadsmark.

Definitionen omfattar beskogningsområden som ännu inte har nått men förväntas nå en krontäckning på 10 procent och en trädhöjd på 5 meter, liksom områden som för tillfället är obeväxta till följd av människors ingrepp eller av naturliga skäl och som förväntas växa upp igen.

Skogar omfattar områden med bambuträd och palmer förutsatt att kriterierna för höjd och krontäckning uppfylls.

Skogar omfattar skogsvägar, brandgator och andra små öppna områden, skogar i nationalparker, naturreservat och andra skyddade områden, såsom områden av särskilt vetenskapligt, historiskt, kulturellt eller andligt intresse.

Skogar omfattar vindskydd, skyddsbälten och trädkorridorer på mer än 0,5 hektar och bredare än 20 meter.

Skogar omfattar planteringar i första hand för skogsskyddsändamål, som gummiträdsplanteringar och korkeksbestånd. Trädbestånd i jordbruksproduktionssystem, t.ex. i fruktodlingar, och skogsbrukssystem ingår inte i definitionen av skogar. Träd i stadsparker och trädgårdar ingår inte heller i definitionen.

3 Med ”skogsarealer” avses mark som inte klassificeras som skog och som spänner över mer än 0,5 hektar med träd som är högre än 5 meter och en krontäckning på 5-10 procent, eller träd som kan nå dessa trösklar in situ, eller med en kombinerad täckning av snår, buskar och träd över 10 procent. Definitionen inbegriper inte mark som övervägande används i jordbruk eller som stadsmark.

4. Följande skogar och skogsarealer skall inte omfattas av tillämpningsområdet för artikel 42.1 första meningen i förordning (EG) nr 1698/2005:

a) Skogar eller andra skogsarealer som ägs av staten, en region eller av ett företag inom den offentliga sektorn.

b) Skogar och andra skogsarealer som tillhör kronan.

c) Skogar som ägs av juridiska personer och vars kapital till minst 50 procent innehas av en av de institutioner som anges i led a och b.

Artikel 31

1. Jordbruksmark som är stödberättigande för första beskogning enligt artikel 43 i förordning (EG) nr 1698/2005 skall specificeras av medlemsstaten och skall omfatta mark där det regelbundet bedrivs jordbruk.

Den första beskogningen på ett Natura 2000-område som utses i enlighet med direktiv 79/409/EEG och 92/43/EEG skall överensstämma med förvaltningsmålen för det berörda området.

2. I artikel 43.1 a i förordning (EG) nr 1698/2005 avses med ”etableringskostnader” kostnaden för planteringsmaterial, kostnaden för plantering och de kostnader som är direkt förbundna med och nödvändiga för plantering.

3. I artikel 43.1 i förordning (EG) nr 1698/2005 avses med ”jordbrukare” personer som ägnar en väsentlig del av sin arbetstid åt jordbruksverksamhet och har en betydande del av sin inkomst från denna verksamhet i enlighet med kriterier som skall fastställas av medlemsstaten.

4. I artiklarna 43.3 och 44.3 i förordning (EG) nr 1698/2005 avses med ”snabbväxande arter som odlas på kort sikt” arter med en rotationstid, det vill säga tiden mellan två skördar på samma skifte, på högst femton år.

Artikel 32

Vid tillämpning av artikel 44 i förordning (EG) 1698/2005 skall medlemsstaterna bestämma högsta antal träd som får planteras per hektar, med hänsyn till lokala förhållanden, skogsarter och behovet att säkra en fortsatt användning av marken inom jordbruket.

Artikel 33

1. Om stöd enligt artikel 48 i förordning (EG) nr 1698/2005 täcker anläggning av brandgator i skogen får stödberättigande kostnader, förutom etableringskostnader, omfatta efterföljande underhållskostnader för det berörda området.

Stöd för underhåll av brandgator i skogar genom jordbruksverksamhet skall inte beviljas för områden som erhåller stöd för miljövänligt jordbruk.

2. Brandförebyggande åtgärder enligt artikel 48 i förordning (EG) nr 1698/2005 kan omfatta följande:

a) Upprättande av skyddande infrastrukturer, såsom skogsstigar, skogsvägar, vattenposter, brandgator, röjda och avverkade områden, insatser för att underhålla brandgator och röjda och avverkade områden.

b) Förebyggande skogsbruksmetoder, såsom vegetationskontroll, gallring och diversifiering av vegetationsstruktur.

c) Införande eller förbättring av fasta installationer för skogsbrandsövervakning och kommunikationsutrustning.

Artikel 34

1. Jordbruksområden enligt artikel 50.5 i förordning (EG) nr 1698/2005 som omfattas av förvaltningsplaner för avrinningsområden i enlighet med direktiv 2000/60/EG skall berättiga till stöd enligt artikel 38 i förordning (EG) nr 1698/2005 om en relevant förvaltningsplan för avrinningsområden har upprättats och genomförts i dessa områden.

2. Miljöskäl som gör att vissa områden är lämpliga att beskogas enligt artikel 50.6 i förordning (EG) nr 1698/2005 kan utgöras av skydd mot erosion och/eller ökenspridning, ökning av den biologiska mångfalden, skydd av vattenresurser, skydd mot översvämningar och mildrande av klimatförändringarna, förutsatt att de senare inte skadar den biologiska mångfalden eller orsakar andra miljöskador.

Underavsnitt 3

Axel 3

Artikel 35

I artikel 53 i förordning (EG) nr 1698/2005 avses med ”en medlem av ett jordbrukshushåll” en fysisk eller juridisk person eller en grupp av fysiska eller juridiska personer, oavsett den rättsliga status som gruppen och dess medlemmar tillerkänns i nationella lagar, med undantag av anställda inom lantbruk. Om en medlem i ett jordbrukshushåll är en juridisk person eller en grupp juridiska personer, skall denna medlem bedriva jordbruksverksamhet på gården vid tidpunkten för ansökan om stöd.

Artikel 36

De offentlig-privata partnerskap som avses i artikel 59 e i förordning (EG) nr 1698/2005 och som tar emot stöd för att genomföra lokala utvecklingsstrategier skall uppfylla följande villkor:

a) De skall upprätta områdesbaserade lokala utvecklingsstrategier på subregional nivå.

b) De skall vara representativa för de offentliga och privata aktörer som identifierats på geografisk nivå enligt led a i denna artikel.

c) Driftskostnaderna får inte överskrida 15 procent av de offentliga utgifterna i samband med den lokala utvecklingsstrategin för varje enskilt offentlig-privat partnerskap.

Underavsnitt 4

Axel 4

Artikel 37

1. Vid genomförandet av axel 4 i enlighet med avdelning IV kapitel I avsnitt 4 i förordning (EG) nr 1698/2005 kan medlemsstaterna eller regionerna välja att antingen täcka hela territoriet eller en del av det genom att i enlighet därmed anta kriterier för att utse lokala aktionsgrupper och de områden som de företräder.

Förfarandena för att utse de lokala aktionsgrupperna skall vara öppna för de berörda landsbygdsområdena och säkerställa konkurrens mellan de lokala aktionsgrupper som lägger fram lokala utvecklingsstrategier.

2. Ansökningsomgångar för att utse landsbygdsområden som skall genomföra lokala utvecklingsstrategier enligt artikel 62.1 a i förordning (EG) nr 1698/2005 skall anordnas senast två år efter att programmen godkänts. Medlemsstaterna eller regionerna får emellertid anordna extra ansökningsomgångar, särskilt om Leader är öppet för nya områden, i vilket fall en längre tidsfrist kan behövas.

3. Den befolkning i varje område som avses i artikel 61 a och artikel 62.3 i förordning (EG) nr 1698/2005 skall som regel inte vara mindre än 5 000 invånare och inte större än 150 000 invånare.

I vederbörligen berättigade fall får dock gränserna 5 000 och 150 000 invånare sänkas respektive ökas.

4. Medlemsstaterna i gemenskapen, i dess sammansättning den 30 april 2004, skall försöka säkerställa att lokala aktionsgrupper som har införlivat samarbete i sina lokala utvecklingsstrategier prioriteras i enlighet med artikel 62.4 i förordning (EG) nr 1698/2005.

Artikel 38

De lokala aktionsgruppernas driftskostnader enligt artikel 63 c i förordning (EG) nr 1698/2005 skall berättiga till gemenskapsstöd upp till en gräns på 20 procent av den lokala utvecklingsstrategins sammanlagda offentliga utgifter.

Artikel 39

1. I det samarbete som avses i artikel 65 i förordning (EG) nr 1698/2005 skall minst en lokal aktionsgrupp, som utses i enlighet med Leader-axeln, delta. Samarbetet skall genomföras på ansvar av en samordnande lokal aktionsgrupp.

2. Samarbetet skall vara öppet för offentlig-privata partnerskap enligt artikel 59 e i förordning (EG) nr 1698/2005 samt för andra landsbygdsområden som är organiserade enligt följande grunddrag:

a) I ett geografiskt område skall det finnas en lokal grupp som är aktiv inom landsbygdsutveckling med kapacitet att utarbeta en utvecklingsstrategi för detta område.

b) Organisationen av den lokala gruppen skall vara baserad på partnerskap mellan lokala aktörer.

3. Samarbetet skall omfatta genomförandet av en gemensam insats.

Endast utgifter för den gemensamma insatsen för att driva gemensamma strukturer och för förberedande tekniskt stöd skall berättiga till stöd enligt artikel 65 i förordning (EG) nr 1698/2005.

Utgifter för informationsinsatser kan vara stödberättigande på samtliga områden som berörs av samarbetet.

4. Om de lokala aktionsgrupperna inte har integrerat samarbetsprojekten i sina lokala utvecklingsstrategier enligt artikel 62.4 i förordning (EG) nr 1698/2005 skall dessa samarbetsprojekt väljas ut av medlemsstatens behöriga myndighet. I sådant fall skall samarbetsprojekten lämnas in av den lokala aktionsgruppen till den behöriga myndigheten senast den 31 december 2013.

5. Medlemsstaterna skall anmäla godkända transnationella samarbetsprojekt till kommissionen.

Underavsnitt 5

Tekniskt stöd

Artikel 40

Om landsbygdsutvecklingsprogrammen omfattar både regioner som är berättigade till stöd inom ramen för konvergensmålet och regioner som inte är berättigade till stöd inom ramen för konvergensmålet, skall beloppet på det tekniska stödet från EJFLU enligt artikel 70.3 a i förordning (EG) nr 1698/2005 fastställas med hänsyn till den dominerande typen av regioner, efter antalet, i programmet.

Artikel 41

1. Den struktur som krävs för att driva det nationella landsbygdsnätverket enligt artikel 68 i förordning (EG) nr 1698/2005 får upprättas antingen inom de behöriga nationella myndigheterna eller genom upphandlingsförfaranden. Denna struktur skall kunna utföra de uppgifter som anges i artikel 68.2 b.

2. Om ett enda landsbygdsutvecklingsprogram täcker en medlemsstats hela territorium skall det nationella landsbygdsnätverket ingå som en del av det tekniska stödet i programmet och en åtskillnad skall göras mellan de planerade utgifterna i samband med element som omfattas av artikel 68.2 a och b i förordning (EG) nr 1698/2005. Utgifter enligt artikel 68.2 a får dock inte överstiga 25 procent av det belopp som avsatts för det nationella landsbygdsnätverket.

3. Om medlemsstaterna använder möjligheten enligt artikel 66.3 andra stycket i förordning (EG) nr 1698/2005 skall det särskilda programmet för upprättande och drift av det nationella landsbygdsnätverket godkännas i enlighet med artikel 18.4 i den förordningen.

Artikel 4, artikel 5.1, 5.3 och artikel 6 i denna förordning skall i tillämpliga delar gälla för inlämnande, godkännande och ändringar av sådana särskilda program.

I det särskilda programmet och dess finansieringsöversikt skall en åtskillnad göras mellan element som omfattas av artikel 68.2 a och b i förordning (EG) nr 1698/2005. Utgifter i samband med element som omfattas av artikel 68.2 a får dock inte överstiga 25 procent av programmets totalbelopp.

4. Nationella landsbygdsnätverk skall upprättas senast den 31 december 2008.

5. Närmare regler om upprättandet och organisationen av nationella landsbygdsnätverk anges i bilaga II.

Avsnitt 2

Gemensamma bestämmelser för flera åtgärder

Artikel 42

Enligt artikel 70.7 i förordning (EG) nr 1698/2005 gäller att om de integrerade insatserna hänför sig till mer än en axel och/eller åtgärd skall den åtgärdens villkor gälla för den del av insatsen för vilken det tydligt har klarlagts att den omfattas av en särskild landsbygdsutvecklingsåtgärd.

Artikel 43

När det gäller investeringsåtgärder skall medlemsstaterna säkerställa att stödet är inriktat på tydligt definierade mål som speglar identifierade strukturella och territoriella behov samt strukturella nackdelar.

Artikel 44

1. När hela eller delar av stödmottagarens jordbruksföretag överförs till en annan person under giltighetstiden för ett åtagande som har lämnats som villkor för beviljande av stöd får denna person överta åtagandet för resten av perioden. Om åtagandet inte övertas skall mottagaren betala tillbaka det stöd som betalats ut.

2. Medlemsstaterna kan välja att inte kräva återbetalning enligt punkt 1 i följande fall:

a) Om en mottagare som redan har uppfyllt en betydande del av det berörda åtagandet slutgiltigt upphör med jordbruksverksamhet och det inte är möjligt för en efterträdare att överta åtagandet.

b) Om överlåtelsen av en del av en mottagares jordbruksföretag inträffar vid en tid när en utvidgning av åtagandet pågår i enlighet med artikel 27.12 andra stycket och om överlåtelsen inte omfattar mer än 50 procent av det område som täcks av åtagandet före utvidgningen.

3. Om det rör sig om mindre ändringar av förhållandena på jordbruksföretaget kan medlemsstaterna vidta särskilda åtgärder för att säkerställa att tillämpningen av punkt 1 inte leder till olämpliga resultat när det gäller det gjorda åtagandet.

Artikel 45

1. När en mottagare utökar jordbruksföretagets areal under den tid som ett åtagande som lämnats som villkor för beviljande av stöd gäller, får medlemsstaterna bestämma att åtagandet skall utvidgas till att omfatta det område som lagts till under återstoden av åtagandeperioden enligt punkt 2 eller att det ursprungliga åtagandet skall ersättas av ett nytt åtagande i enlighet med punkt 3.

Ett åtagande kan också ersättas med ett nytt åtagande om en areal som omfattas av ett åtagande i ett jordbruksföretag utvidgas.

2. Utvidgning enligt punkt 1 får endast beviljas på följande villkor:

a) Den är till fördel för den berörda åtgärden.

b) Den är berättigad på grund av åtagandets art, den återstående periodens längd och den tillagda arealens storlek.

c) Den utgör inte något hinder för kontrollernas effektivitet när det gäller att säkerställa överensstämmelse med villkoren för beviljande av stöd.

3. Det nya åtagandet enligt punkt 1 skall omfatta den berörda arealen i sin helhet och vara förenat med minst lika stränga villkor som det ursprungliga åtagandet.

4. Om en mottagare inte kan fortsätta att fullgöra gjorda åtaganden eftersom jordbruksföretaget omarrenderats eller genomgår offentliga arronderingsåtgärder eller arronderingsåtgärder som godkänts av behöriga offentliga myndigheter skall medlemsstaterna vidta nödvändiga åtgärder för att åtagandena skall kunna anpassas till företagets nya situation. Om en sådan anpassning visar sig vara omöjlig skall åtagandet upphöra att gälla och återbetalning skall inte utkrävas för den period för vilken åtagandet gällde.

Artikel 46

En revideringsklausul skall införas för åtaganden som gjorts enligt artiklarna 39, 40 och 47 i förordning (EG) nr 1698/2005 för att säkerställa att de anpassas i händelse av ändringar av tillämpliga bindande normer eller krav enligt artiklarna 39.3, 40.2 och 47.1 i den förordningen, vilka upprättats i enlighet med artiklarna 4 och 5 i förordning (EG) nr 1782/2003 och bilagorna III och IV till denna samt av minimikraven för användning av gödningsämnen och växtskyddsprodukter och andra tillämpliga bindande krav i den nationella lagstiftningen och i förhållandena till vilka åtagandena går längre i enlighet med dessa artiklar.

Om en sådan anpassning inte är godtagbar för mottagaren skall åtagandet upphöra att gälla och återbetalning skall inte krävas för den period under vilken åtagandet gällde.

Artikel 47

1. Medlemsstaterna kan erkänna särskilt följande kategorier av force majeure eller exceptionella omständigheter under vilka de inte kommer att kräva återbetalning, helt eller delvis, av stöd som mottagaren har erhållit:

a) Mottagarens död.

b) Långvarig arbetsoförmåga hos mottagaren.

c) En expropriation av en stor del av jordbruksföretaget om denna inte kunde förutses den dag då åtagandet gjordes.

d) En svår naturkatastrof som allvarligt drabbat jordbruksföretagets mark.

e) En oavsiktlig förstörelse av djurens byggnader på jordbruksföretaget.

f) En epizoisk sjukdom som drabbar hela eller delar av jordbrukarens boskap.

2. Fall av force majeure eller exceptionella omständigheter skall skriftligen anmälas av stödmottagaren eller dennes rättsinnehavare och lämpliga belägg bifogas till den behöriga myndigheten senast 10 arbetsdagar från och med den dag då stödmottagaren eller dennes rättsinnehavare har möjlighet att göra det.

KAPITEL IV

Stödberättigande och administrativa bestämmelser

Avsnitt 1

Verifierbarhet och kontrollerbarhet avseende åtgärder samt bestämmelser för stödberättigande

Underavsnitt 1

Verifierbarhet och kontrollerbarhet avseende åtgärder

Artikel 48

1. Vid tillämpning av artikel 74.1 i förordning (EG) nr 1698/2005 skall medlemsstaterna se till att de åtgärder för landsbygdsutveckling som de avser att genomföra är verifierbara och kontrollerbara. Medlemsstaterna skall därför fastställa kontrollförfaranden som ger dem rimliga garantier för att kriterierna för stödberättigande och andra åtaganden uppfylls.

2. För att underbygga och bekräfta att stödberäkningarna enligt artiklarna 31, 38, 39, 40 och 43–47 i förordning (EG) nr 1698/2005 är tillräckliga och riktiga skall medlemsstaterna se till att lämplig expertis tillhandahålls av organ eller avdelningar vilka är funktionellt oberoende av de som ansvarar för dessa beräkningar. Tillhandahållandet av sådan expertis skall framgå i landsbygdsutvecklingsprogrammet.

Underavsnitt 2

Räntesubventioner

Artikel 49

Räntesubventioner för lån kan medfinansieras genom EJFLU enligt artikel 71.5 i förordning (EG) nr 1698/2005. När medlemsstaterna föreslår räntesubventioner skall de i sina program ange vilken metod för beräkning av räntesubventioner som skall användas.

Medlemsstaterna kan inrätta ett system för kapitalisering av de återstående årliga utbetalningarna av räntesubventionen när som helst under lånetiden. Alla årliga utbetalningar som återstår efter slutdatum för stöden skall kapitaliseras och betalas ut senast den 31 december 2015. Vid betalningsanspråk som riktas till kommissionen skall de belopp som betalas ut till det mellanliggande finansinstitut, som genomför betalningen av diskonteringsvärdet, betraktas som faktiska utgifter.

Vid tillämpning av andra stycket behövs ett avtal mellan medlemsstaternas betalningsbyrå och det mellanliggande finansinstitut som genomför betalningen av diskonteringsvärdet för subventionen. Medlemsstaten skall i programmet ange den beräkningsmetod och de antaganden om framtida värde som skall användas vid beräkningen av det kapitaliserade värdet av utestående räntesubvention, liksom hur det fortsatta överförandet av stödet till stödmottagarna skall organiseras.

Medlemsstaterna skall under hela låneperioden vara ansvariga för förvaltningen av utbetalningarna av subventionens diskonteringsvärde till det mellanliggande finansinstitutet, liksom för varje återkrävande av otillbörligt utbetalda belopp i enlighet med artikel 33 i rådets förordning (EG) nr 1290/2005 (14).

Underavsnitt 3

Övriga finansieringstekniska insatser

Artikel 50

Enligt artikel 71.5 i förordning (EG) nr 1698/2005, kan EJFLU som ett led i landsbygdsutvecklingsprogrammet medfinansiera utgifter avseende en insats som omfattar bidrag för att stödja riskkapitalfonder, garantifonder och lånefonder, nedan kallade ”fonder” i enlighet med artiklarna 51 och 52 i den här förordningen.

Artikel 51

1. De som delfinansierar fonderna eller deras sponsorer skall överlämna en affärsplan till förvaltningsmyndigheten med angivande av bland annat den marknad som avses eller garantiportföljen, kriterierna, bestämmelser och villkor för finansieringen, fondens budget för insatser, ägarskapet och delfinansierande partner, kraven på ledningens professionalism, behörighet och oberoende, fondens stadgar, motivering för och avsedd användning av bidraget från EJFLU, policy för avslutning av investeringar, samt bestämmelser för avveckling av fonden, däribland återanvändningen av återlämnade medel som hör till EJFLU-bidragen. Affärsplanen skall godkännas och dess genomförande övervakas av förvaltningsmyndigheten eller inom ramen för dess ansvar.

2. Fonderna skall inrättas som oberoende rättsliga enheter som styrs av avtal mellan aktieägarna eller som särskilda finansavdelningar inom ett befintligt finansinstitut. I det senare fallet skall fonden bli föremål för särskilda regler för genomförande, i vilka särskilt föreskrivs en separat redovisning där nya resurser som investeras i fonden urskiljs, däribland bidrag från EJFLU, från dem som i början fanns tillgängliga i finansinstitutet. Kommissionen får inte bli partner eller aktieägare i fonden.

3. Fonderna skall investera i eller ge garantier till företag vid deras etablering, under deras tidiga faser eller expansion och endast i verksamhet som fondförvaltarna anser vara potentiellt lönsamma. Vid bedömningen av den ekonomiska lönsamheten skall de berörda företagens samtliga inkomstkällor beaktas. Fonderna får inte investera i eller ge garantier till företag som har svårigheter enligt gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (15).

4. Förvaltningsmyndigheter och fonder skall vidta försiktighetsåtgärder för att minimera snedvridning av konkurrensen i riskkapitalet eller på lånemarknaden. Särskilt skall avkastning från stamaktieinvesteringar och lån, mindre pro rata-andelar av förvaltningskostnader, med företräde fördelas till aktieägarna i den privata sektorn upp till den nivå för ersättningar som anges i aktieägaravtalet, och därefter skall de fördelas proportionellt mellan alla aktieägare och EJFLU.

5. Förvaltningskostnaderna för fonderna skall inte överstiga 3 % av det till fullo betalda aktiekapitalet eller 2 % i fråga om garantifonder, som ett årsmedeltal under programtiden om inte en högre procentandel visar sig vara nödvändig efter en konkurrensutsatt anbudsgivning.

6. Bestämmelser och villkor för bidrag till fonderna från landsbygdsutvecklingsprogrammen, bl.a. utlåtanden, investeringsstrategi och planering, genomförande av övervakningen, politik för avslutande av investeringar och bestämmelser för avveckling, skall fastställas i ett fondavtal som skall slutas mellan fonden, å ena sidan, och medlemsstaten eller förvaltningsmyndigheten, å andra sidan.

7. Bidrag till fonderna från EJFLU och andra offentliga källor samt investeringar som gjorts av fonderna eller garantier till enskilda företag skall omfattas av reglerna i förordning (EG) nr 1698/2005 eller gemenskapens regler om statligt stöd.

Artikel 52

1. När det gäller de finansieringstekniska insatser som avses i artikel 51 i den här förordningen skall de utgifter som redovisas för kommissionen i enlighet med artikel 26.3 a i förordning (EG) nr 1290/2005 utgöras av samtliga utgifter för etablering av eller bidrag till sådana fonder.

När slutbetalning och avslutande av landsbygdsutvecklingsprogrammet enligt artikel 28 i förordning (EG) nr 1290/2005 sker, skall emellertid de stödberättigande utgifterna utgöras av totalsumman av

a) alla investeringsstöd till företag utanför tillämpningsområdet för de berörda fonderna, eller alla garantier som lämnas, däribland garantibelopp genom garantifonder,

b) stödberättigande förvaltningskostnader.

Skillnaden mellan de EJFLU-bidrag som verkligen betalas ut inom ramen för finansieringstekniska insatser och de stödberättigande utgifterna enligt andra stycket punkt a eller b skall tydliggöras i de årliga redovisningarna av föregående års genomförande av programmet.

2. Räntor som genereras genom stöd från landsbygdsutvecklingsprogram till fonder skall användas för att finansiera finansieringstekniska insatser för enskilda företag.

3. Resurser, som lämnats tillbaka till insatsen från investeringar som gjorts av fonder eller som överlämnats efter att alla garantier har uppfyllts, skall återanvändas av de behöriga myndigheterna i de berörda medlemsstaterna i form av bidrag till enskilda företag.

Underavsnitt 4

Standardkostnader och antaganden om inkomstbortfall samt bidrag i annat än pengar

Artikel 53

1. I förekommande fall får medlemsstaterna fastställa den stödnivå som avses i artiklarna 31, 37–41 och 43–49 i förordning (EG) nr 1698/2005 på grundval av standardkostnader och standardantaganden om inkomstbortfall.

2. Medlemsstaterna skall säkerställa att beräkningar och motsvarande stöd som avses i punkt 1

a) endast innehåller verifierbara element,

b) grundas på siffror från lämplig expertis,

c) klart utvisar källan till siffrorna,

d) är differentierade för att, i förekommande fall, beakta regionala eller lokala villkor för området samt aktuell markanvändning.

e) beträffande åtgärder enligt artiklarna 31, 37-40 och 43-47 i förordning (EG) nr 1698/2005 inte innehåller element som är kopplade till fasta investeringskostnader.

Artikel 54

1. För åtgärder som omfattar investeringar i annat än pengar, kan bidrag från en offentlig eller privat stödmottagare, nämligen tillhandahållandet av varor eller tjänster för vilka ingen kontant betalning genom fakturor eller motsvarande dokument har gjorts, vara stödberättigande förutsatt att följande villkor uppfylls:

a) Tillskotten består av tillhandahållandet av mark eller fast egendom, utrustning, råvaror, forskning, professionellt arbete eller obetalt frivilligt arbete.

b) Tillskotten görs inte med avseende på sådana finansieringstekniska insatser som avses i artikel 50.

c) Tillskottens värde kan bedömas och verifieras på ett oberoende sätt.

Vid tillhandahållande av mark eller fast egendom skall värdet bekräftas av en oberoende kvalificerad expert eller av ett vederbörligen auktoriserat officiellt organ.

Vid obetalt frivilligt arbete skall värdet av detta arbete bestämmas med beaktande av den tid det tagit och ersättningsnivån per timme och dag för likvärdigt arbete, i de fall då det är relevant utifrån ett i förväg etablerat system av standardkostnader, förutsatt att kontrollsystemet ger en trovärdig garanti för att arbetet har utförts.

2. Offentliga utgifter, som medfinansieras av EJFLU och som bidrar till en insats som omfattar bidrag i annat än pengar, skall när insatsen avslutas inte överstiga de totala stödberättigande utgifterna, exklusive bidrag i annat än pengar.

Underavsnitt 5

Investeringar

Artikel 55

1. Vid investeringar skall stödberättigande utgifter begränsas till följande:

a) Uppbyggande, förvärv inkluderat leasing, eller förbättringar av fastegendom.

b) Köp eller leasingköp av nytt maskineri och ny utrustning, däribland datorprogram upp till tillgångens marknadsvärde. Andra kostnader förenade med leasingkontraktet, såsom hyreskostnader, ränteåterfinansieringskostnader overhead- och försäkringskostnader, skall inte vara stödberättigade utgifter.

c) Generella kostnader kopplade till utgifter som avses i punkt a och b, såsom ersättning till arkitekter, ingenjörer och konsulter, genomförbarhetsundersökningar, förvärv av patenträttigheter och tillstånd.

Genom undantag från första stycket led b och endast för mikroföretag samt små- och medelstora företag enligt vad som anges i kommissionens rekommendation 2003/361/EG (16) får medlemsstaterna i välmotiverade fall fastställa villkor enligt vilka köp av andrahandsutrustning kan betraktas som stödberättigande utgifter.

2. När det gäller jordbruksinvesteringar skall köp av jordbruksproduktionsrättigheter, djur, ettåriga växter och plantering av dessa inte vara berättigade till investeringsstöd.

Vid återställande av jordbrukets produktionspotential efter skador som orsakats av naturkatastrofer enligt artikel 20 b vi i förordning (EG) nr 1698/2005 kan utgifter för inköp av djur vara stödberättigande utgifter.

Enkla ersättningsinvesteringar skall inte vara stödberättigande utgifter.

Underavsnitt 6

Utbetalningar av förskott för investeringsstöd

Artikel 56

1. Genom undantag från artikel 26.5 i kommissionens förordning (EG) nr 1975/2006 (17), får mottagare av investeringsstöd begära förskott från de behöriga utbetalande organen om denna möjlighet anges i landsbygdsutvecklingsprogrammet. Vad gäller offentliga stödmottagare kan ett sådant förskott endast betalas till kommuner och deras sammanslutningar eller andra offentliga organ.

2. Förskottet får inte överskrida 20 % av det offentliga stöd som hänför sig till investeringen, och innan det betalas ut skall en bankgaranti eller en annan likvärdig garanti på 110 % av förskottet ha ställts.

För de offentliga stödmottagare som avses i punkt 1 får emellertid de utbetalande organen godta ett skriftligt intyg från myndigheten i enlighet med medlemsstatens gällande regler som motsvarar den bankgaranti på 110 % som anges i första stycket, under förutsättning att den myndigheten förbinder sig att betala ut det belopp som bankgarantin täcker om det skulle visa sig att förskottet betalats ut på felaktiga grunder.

3. Garantin skall frisläppas när det behöriga utbetalande organet fastställer att de faktiska utgifter som svarar mot det offentliga stöd som hänför sig till investeringen överskrider förskottet.

Avsnitt 2

Statliga stöd

Artikel 57

1. Landsbygdsutvecklingsprogram får omfatta statliga stöd avsedda att tillhandahålla nationella tilläggsbidrag enligt artikel 89 i förordning (EG) nr 1698/2005 till förmån för åtgärder eller insatser som faller inom tillämpningsområdet för artikel 36 i fördraget endast om det statliga stödet identifieras i enlighet med punkt 9 A i bilaga II till den här förordningen.

2. Landsbygdsutvecklingsprogram får omfatta statliga stöd avsedda att tillämpas på sådana stöd som medlemsstaterna tillhandahåller som ett komplement till gemenskapens stöd för landsbygdsutveckling enligt artikel 88 i förordning (EG) nr 1698/2005 till förmån för åtgärder enligt artiklarna 25 och 52 i den förordningen och för insatser inom ramen för åtgärder enligt artiklarna 28 och 29 i den förordningen eller kompletterande nationell finansiering i enlighet med artikel 89 i den förordningen till förmån för åtgärder enligt artiklarna 25, 27 och 52 i den förordningen och för insatser inom ramen för åtgärder enligt artiklarna 28 och 29 i den förordningen, som faller utanför tillämpningsområdet för artikel 36 i fördraget, endast om det statliga stödet har identifierats i enlighet med punkt 9 B i bilaga II till den här förordningen.

3. Utgifter för de åtgärder och insatser som avses i punkt 2 i denna artikel skall vara stödberättigande endast om det underliggande stödet inte utgör ett olagligt stöd i den mening som avses i artikel 1 f i rådets förordning (EG) nr 659/1999 (18) vid den tidpunkt då stödet beviljades.

Förvaltningsmyndigheten eller andra behöriga myndigheter i medlemsstaten skall, i de fall då stöd beviljas för insatser inom ramen för de åtgärder som avses i punkt 2 i denna artikel på grundval av befintliga stödsystem enligt artiklarna 1 b och d i förordning (EG) nr 659/1999, säkerställa att tillämpliga anmälningskrav för enskilt stöd enligt artikel 1 e i den förordningen respekteras, och att sådana insatser väljs endast efter anmälan av det underliggande stödet och dess godkännande av kommissionen enligt artikel 88.3 i fördraget.

Avsnitt 3

Information och offentlighet

Artikel 58

1. Landsbygdsutvecklingsprogrammet skall omfatta en kommunikationsplan som skall ange

a) syften och målgrupper,

b) innehåll och strategi avseende kommunikations- och informationsåtgärder med angivande av de åtgärder som skall vidtas,

c) dess preliminära budget,

d) administrativa avdelningar eller organ som ansvarar för genomförandet,

e) utvärderingskriterier för effekten av informations- och offentliggörandeåtgärderna när det gäller öppenhet och insyn, kännedom om landsbygdsutvecklingsprogrammet och den roll som gemenskapen spelar.

2. Det belopp som allokerats för information och offentliggörande kan utgöra en del av den tekniska stödkomponenten i landsbygdsutvecklingsprogrammet.

3. Närmare regler om information och offentliggörande fastställs i bilaga VI.

Artikel 59

Vid sammanträdena i den övervakningskommitté, som inrättats enligt artikel 77 i förordning (EG) nr 1698/2005, skall ordföranden rapportera om hur genomförandet av informations- och offentliggörandeåtgärderna framskrider och förse kommittéledamöterna med exempel på sådana åtgärder.

Avsnitt 4

Övervakning och utvärdering

Artikel 60

Struktur för och element i den årsrapport som anges i artikel 82 i förordning (EG) nr 1698/2005 anges i bilaga VII.

Artikel 61

Utvärderingar efter halva tiden och i efterhand enligt artikel 86.4 och 86.5 i förordning (EG) nr 1698/2005 skall överlämnas till kommissionen senast den 31 december 2010 respektive senast den 31 december 2015.

Om medlemsstaterna inte lämnar in utvärderingsrapporterna efter halva tiden och utvärderingsrapporterna i efterhand senast de datum som anges för respektive rapport i första stycket i denna artikel, får kommissionen tillämpa förfarandet med tidsbegränsad indragning av det förmedlingsstöd, som avses i artikel 27.3 i förordning (EG) nr 1290/2005 till dess att den får dessa utvärderingsrapporter.

Artikel 62

1. Den gemensamma uppsättningen av indikatorer för utgångsläge, utfall, resultat och måluppfyllelse avseende landsbygdsutvecklingsprogrammen är förtecknad i bilaga VIII till denna förordning. Denna förteckning över indikatorer skall utgöra den gemensamma övervaknings- och utvärderingsram som avses i artikel 80 i förordning (EG) nr 1698/2005.

I förekommande fall skall dessa indikatorer brytas ned i stödmottagare efter ålder och kön, liksom efter huruvida åtgärderna genomförs i mindre gynnade områden eller i områden som omfattas av konvergensmålet.

2. Utvecklingen i fråga om indikatorerna för utfall och resultat skall ingå i årsrapporten. Denna rapport skall omfatta både gemensamma indikatorer och ytterligare indikatorer.

För att mäta utvecklingen beträffande måluppfyllelsen av landsbygdsutvecklingsprogrammet, skall preliminära mål för utfall och resultat och indikatorer för måluppfyllelse fastställas avseende programmets genomförandeperiod, däribland ytterligare nationell finansiering som avses i artikel 89 i förordning (EG) nr 1698/2005.

3. Riktlinjer rörande den gemensamma övervaknings- och utvärderingsramen skall fastställas av kommissionen i samverkan med medlemsstaterna. Dessa riktlinjer skall omfatta åtminstone följande:

a) Övervakningskrav.

b) Organisationen för förhandsbedömningen och utvärderingarna efter halva tiden respektive i efterhand samt gemensamma utvärderingsfrågor för varje åtgärd för landsbygdsutveckling.

c) Vägledning om rapportsystemet för bedömningen av utvecklingen med hänsyn till indikatorerna.

d) Informationsblanketter för varje åtgärd som innehåller interventionslogiken och de olika indikatorerna.

e) Informationsblanketter som beskriver indikatorerna för utgångsläge, utfall, resultat och måluppfyllelse.

Avsnitt 5

Elektroniskt utbyte av information och dokument

Artikel 63

1. Kommissionen skall i samarbete med medlemsstaterna inrätta ett informationssystem (nedan kallat ”systemet”) för att möjliggöra ett säkert utbyte av data, som är av gemensamt intresse, mellan kommissionen och varje medlemsstat. Dessa data skall omfatta både administrativa/operativa och finansiella aspekter, där de senare omfattas av artikel 18 i kommissionens förordning (EG) nr 883/2006 (19).

Systemet skall inrättas och uppdateras av kommissionen i samverkan med medlemsstaterna.

2. När det gäller den administrativa/operativa förvaltningen, skall systemet innehålla de dokumentationsaspekter som är av gemensamt intresse för att möjliggöra genomförandet av övervakningen, och särskilt: de nationella strategiska planerna med uppdateringar, de sammanfattande rapporterna, programmen med ändringar, kommissionens beslut, årsrapporterna, däribland kodifiering av åtgärderna i enlighet med tabellen i punkt 7 i bilaga II, samt indikatorer för övervakning och utvärdering i enlighet med bilaga VIII.

3. Förvaltningsmyndigheten och kommissionen skall mata in i systemet och uppdatera de dokument som de ansvarar för i det format som krävs.

4. Systemet skall vara tillgängligt för medlemsstaterna och kommissionen antingen direkt eller genom ett gränssnitt för automatisk synkronisering och inmatning av data med de nationella och regionala datasystemen.

Medlemsstaterna skall lämna in kraven på tillträdesrättigheter till systemet till kommissionen på ett centraliserat sätt.

5. Utbyte av data skall signeras elektroniskt i enlighet med artikel 5 i Europeiska parlamentets och rådets direktiv 1999/93/EG (20). Medlemsstaterna och kommissionen skall godkänna att den elektroniska signatur som används i systemet är laglig och godtagbar som bevis i rättegångar.

6. Datum för inlämnande av dokument till kommissionen skall anses vara det datum då medlemsstaten överför dokumenten efter inmatning av dem i systemet.

Ett dokument skall anses ha blivit skickat till kommissionen vid den tidpunkt då det inte längre är möjligt för medlemsstaten att ändra det eller ta bort det ur systemet.

7. Kostnaden för utveckling och uppdatering av de gemensamma elementen i systemet skall finansieras genom gemenskapens budget i enlighet med artikel 66.1 i förordning (EG) nr 1698/2005.

Alla kostnader för ett gränssnitt mellan nationella och lokala system, å ena sidan, och systemet, å andra sidan, samt alla kostnader för att anpassa nationella och lokala system, kan vara stödberättigande enligt artikel 66.2 i den förordningen.

8. I fall av force majeure eller sällsynta omständigheter, och särskilt, dåligt fungerande system eller brist på anslutning under lång tid, kan medlemsstaten lämna in dokumenten till kommissionen i form av utskrifter på papper. Sådant överlämnande av pappersutskrifter skall kräva formellt tillstånd av kommissionen i förväg.

Så snart force majeure eller de sällsynta omständigheter som förhindrade användningen av systemet upphör, skall medlemsstaten mata in de berörda dokumenten i systemet. I sådant fall skall sändningsdagen anses vara den dag då dokumenten lämnades in i form av pappersutskrifter.

KAPITEL V

Slutbestämmelser

Artikel 64

Förordning (EG) nr 817/2004 skall upphöra att gälla från och med den 1 januari 2007.

Den skall fortsätta att tillämpas på åtgärder som godkänts före den 1 januari 2007 enligt förordning (EG) nr 1257/1999.

Artikel 11 i förordning (EG) nr 817/2004 samt punkterna 9.3.V.A.1, 9.3.V.B.1, 9.3.V.B.2 och 9.3.V.B.3 samt punkt 9.3.V.B andra strecksatsen i bilaga II till samma förordning skall fortsätta att gälla till och med den 31 december 2009 enligt artikel 94 tredje stycket i förordning (EG) nr 1698/2005.

Artikel 65

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den skall tillämpas på gemenskapens stöd avseende den programperiod som börjar den 1 januari 2007.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 15 december 2006. På kommissionens vägnar Mariann FISCHER BOEL Ledamot av kommissionen

(1) EUT L 277, 21.10.2005, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1463/2006 (EUT L 277, 9.10.2006, s. 1).

(2) http://www.mcpfe.org/mcpfe/resolutions/lisbon/resolution_l2a2.pdf

(3) EGT L 328, 23.12.2000, s. 2. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 2060/2004 (EUT L 357, 2.12.2004, s. 3).

(4) EGT L 160, 26.6.1999, s. 80. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1698/2005.

(5) EUT L 153, 30.4.2004, s. 30 (rättad version i EUT L 231, 30.6.2004, s. 24). Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1360/2005 (EUT L 214, 19.8.2005, s. 55).

(6) EUT L 270, 21.10.2003, s. 1.

(7) EGT L 198, 22.7.1991, s. 1.

(8) EUT L 93, 31.3.2006, s. 1.

(9) EUT L 93, 31.3.2006, s. 12.

(10) EGT L 179, 14.7.1999, s. 1.

(11) EGT L 103, 25.4.1979, s. 1.

(12) EGT L 206, 22.7.1992, s. 7.

(13) EGT L 327, 22.12.2000, s. 1.

(14) EUT L 209, 11.8.2005, s. 1.

(15) EUT C 244, 1.10.2004, s. 2.

(16) EUT L 124, 20.5.2003, s. 36.

(17) Se sidan 74 i detta nummer av EUT

(18) EGT L 83, 27.3.1999, s. 1.

(19) EUT L 171, 23.6.2006, s. 1.

(20) EGT L 13, 19.1.2000, s. 12.

BILAGA II A. INNEHÅLL I LANDSBYGDSUTVECKLINGSPROGRAMMET (ARTIKEL 5) 1. Titel på landsbygdsutvecklingsprogrammet 2. Medlemsstat och administrativ region (om tillämpligt) 2.1 Geografiskt område som täcks av planen (Artikel 15.2 i förordning (EG) nr 1698/2005) 2.2 Regioner klassificerade som konvergensmål (Artikel 16 d och artikel 69 i förordning (EG) nr 1698/2005) Identifiera: — Konvergensregioner. 3. Analys av situationen i fråga om starka och svaga sidor, strategin för att hantera dessa samt förhandsbedömning (Artikel 16 a och artikel 85 i förordning (EG) nr 1698/2005) 3.1 Analys av situationen i fråga om starka och svaga sidor Beskriv aktuella förhållanden i det geografiska området med hjälp av kvantifierade data, belysning av starka och svaga sidor, skillnader, brister och behov samt potential för landsbygdsutveckling på grundval av de utgångsindikatorer som anges i bilaga VIII och andra relevanta indikatorer. Denna beskrivning skall avse följande: — Det allmänna socioekonomiska sammanhanget i det geografiska området: definition av landsbygdsområdet med beaktande av punkt 2.4 i bilagan till rådets beslut 2006/144/EG (1); den demografiska situationen, däribland en analys av befolkningsstrukturen beträffande ålder och kön, in- och utflyttning samt problem relaterade till tätorter och avsides belägna platser; ekonomiska drivkrafter, produktivitet och tillväxt; arbetsmarknaden inklusive sysselsättningsstruktur, arbetslöshet och utbildningsnivå med en analys av anställningsförhållanden utifrån ålder och kön; allmän markanvändning och användningen av jordbruks- och skogsbruksmark, samt ägarstruktur och företagens medelstorlek. — Jord- och skogsbrukssektorns samt livsmedelssektorns resultat: jord- och skogsbrukssektorns samt livsmedelssektorns konkurrenskraft, analys av strukturella brister och kartläggning av omstrukturerings- och moderniseringsbehov; humankapital och entreprenörskap; potential för innovation och kunskapsöverföring; kvalitet och överensstämmelse med gemenskapens normer. — Miljö- och markförvaltning: svårigheter för jordbruk i områden som riskerar att överges och marginaliseras; en heltäckande beskrivning av biologisk mångfald med fokus på kopplingen till jord- och skogsbruk, däribland jordbruks- och skogsbrukssystem med höga naturvärden, situationen med avseende på genomförandet av Natura 2000-direktiven på jord- och skogsbruksmark; beskrivningar av vattenkvalitet och vattenkvantitet, jordbrukets roll för vattenanvändning/föroreningar och genomförande av rådets direktiv 91/676/EEG (2) och direktiv 2000/60/EG (nitratdirektivet och ramdirektivet för vatten); luftföroreningar och klimatförändringar samt deras koppling till jordbruket: växthusgaser och utsläpp av ammoniak samt kopplingen till olika handlingsplaner/initiativ som tagits av medlemsstaten/regionen för att bidra till att uppnå internationella mål, däribland riktlinjerna för goda metoder för att minska ammoniakutsläppen (konventionen om långväga gränsöverskridande föroreningar); användningen av bioenergi; beskrivningar av jordkvaliteten (vatten- och vinderosion, organiska ämnen, kontamination) samt skydd, användning av bekämpningsmedel, ekologiskt jordbruk samt djurens välbefinnande; utbredning av skyddande och skyddade skogsområden, skogsområden med medelhög till hög risk för bränder, genomsnittlig årlig förändring av skogsarealen. Ovanstående beskrivningar skall stödjas av kvantifierade data. — Landsbygdsekonomi och livskvalitet: struktur för landsbygdsekonomin, hinder för etablerandet av alternativa anställningsformer, uppbyggande av mikroföretag och turism; beskrivning och analys av bristerna i tillhandahållandet av tjänster i landsbygdsområden, däribland tillträde till elektroniska tjänster och infrastruktur för bredband, infrastrukturella behov, kulturarv och bebyggelsemiljö i byarna; mänsklig potential och lokal utvecklingskapacitet, bl.a. beträffande ledningsfrågor. — Leader: befolkning och territorium i medlemsstaterna som omfattas av integrerade bottom-up-strategier för landsbygdsutveckling (Leader+ och andra program som medfinansieras av medlemsstaten och gemenskapen ) under programperioden 2000–2006. 3.2 Strategi som valts med tanke på starka och svaga sidor Beskriv valet och hierarkin av landsbygdsutvecklingsåtgärder inriktade på situationen på landsbygden och den ekonomiska tyngd, som givits de olika axlarna och åtgärder som motiveras av analysen av de starka och svaga sidorna. 3.3 Förhandsbedömningen I denna bedömning, som skall kartlägga och godkänna de element som finns i artikel 85 i förordning (EG) nr 1698/2005, skall följande ingå: behov på medellång och lång sikt, de mål som skall uppnås, förväntade resultat, kvantifierade mål, särskilt när det gäller måluppfyllelse jämfört med utgångsläget, gemenskapsmervärde, i vilken utsträckning gemenskapen prioriteringar beaktas, lärdomar från tidigare programplanering och kvalitet i genomförandet, övervakningen, utvärderingen och den ekonomiska förvaltningen. Förhandsbedömningen skall också avse kraven i den miljöbedömning som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/42/EG (3) (det ”strategiska miljöbedömningsdirektivet”). Den fullständiga förhandsbedömningen skall presenteras som en bilaga till landsbygdsutvecklingsprogrammet. 3.4 Resultat från tidigare programperiod samt övrig information Beskriv effekterna av de ekonomiska resurser som tilldelats landsbygdsutvecklingen genom Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) under den föregående programperioden inom samma programområde. Redovisa en sammanfattning av utvärderingsresultaten. I förekommande fall, beskriv också alla ytterligare åtgärder utöver gemenskapens landsbygdsutveckling samt kompletterande åtgärder som har haft effekter på det berörda programområdet. 4. Motivering för valda prioriteringar med hänsyn till gemenskapens strategiska riktlinjer och den nationella strategiska planen liksom förväntat resultat i enlighet med förhandsbedömningen (Artikel 16 b i förordning (EG) nr 1698/2005) 4.1 Motivering till valet av prioriteringar, med utgångspunkt i gemenskapens strategiska riktlinjer och den nationella strategiska planen Beskriv hur de valda åtgärderna i landsbygdsutvecklingsprogrammet och den ekonomiska tyngd som givits åt de fyra axlarna speglar den nationella strategiska planen och specifika nationella förhållanden. 4.2 Förväntad måluppfyllelse utifrån förhandsbedömningen avseende de valda prioriteringarna Landsbygdsutvecklingsprogrammet skall omfatta en sammanfattning av förhandsbedömningen (baserad på den fullständiga förhandsbedömningen i bilagan till programmet) och hur förvaltningsmyndigheterna har beaktat resultaten av denna bedömning. Denna del skall också innehålla kommentarer om förväntade synergieffekter mellan axlar och åtgärder och hur integrerade insatser mellan dem kan bidra till positiva förhållanden och situationer som alla parter vinner på. 5. Information om axlarna och de åtgärder som föreslås under varje axel samt beskrivning