RESOLUTION FRÅN RÅDET OCH UNGDOMSMINISTRARNA FÖRSAMLADE I RÅDET

av den 17 december 1999

om den informella utbildningsdimensionen vid idrottsverksamhet i Europeiska gemenskapens ungdomsprogram

(2000/C 8/03)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD OCH UNGDOMSMINISTRARNA FÖRSAMLADE I RÅDET

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 818/95/EG av den 14 mars 1995 om antagande av tredje fasen av Ungdom för Europa-programmet(1),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1686/98/EG av den 20 juli 1998 om att inrätta gemenskapens handlingsprogram "Europeisk volontärtjänst för ungdomar"(2),

och av följande skäl:

1. Förklaringen om idrott fogad till Amsterdamfördraget betonar idrottens sociala betydelse, särskilt för att skapa identitet och gemenskap människor emellan.

2. I Europaparlamentets resolution om Europeiska unionens roll på idrottens område(3) uppmanas kommissionen särskilt att ta hänsyn till idrotten inom ramen för alla typer av dess åtgärder, bland annat på områdena för regional-, social-, utbildnings-, ungdomsutbildnings- och hälsopolitik.

RÅDET OCH UNGDOMSMINISTRARNA FÖRSAMLADE I RÅDET

1. uppmärksammar att Europeiska gemenskapens ungdomsprogram bland annat syftar till att främja ungdomars integration genom informell utbildning och att idrottsverksamhet i detta sammanhang är ett värdefullt medel och inte ett ändamål i sig och betonar att ungdomars idrottsverksamhet kan ha ett pedagogiskt värde och även främja aktivt medborgarskap, delaktighet, solidaritet och tolerans,

2. inser att idrotten utgör en del av ungdomars vardag på så sätt att det, vid sidan av traditionell, organiserad ungdomsidrott, finns en växande ungdomsidrottsverksamhet som har sitt upphov i ungdomarnas egna behov och är en integrerad del av den rika mångfalden av ungdomskulturer,

3. konstaterar att idrott med pedagogiska mål och målsättningar kan bidra till att stärka det civila samhället och spela en viktig roll i socialisationen och den sociala integrationen av unga människor, särskilt när det gäller missgynnade och missnöjda ungdomar,

4. är medvetna om att idrottsverksamhet med pedagogiska mål och målsättningar kan vara ett användbart sätt att förhindra och bekämpa chauvinistiska och främlingsfientliga attityder och beteenden, vilka är prioriterade mål i ungdomsarbetet, och att främja dialogen mellan generationerna och bidra till att övervinna olika former av riskbeteenden och främja social integration.

Uppmanar Europeiska gemenskapernas kommission att i samarbete med medlemsstaterna utforma en sammanhängande strategi med syftet att utnyttja idrottsverksamhetens informella utbildningspotential inom ramen för den europeiska samarbetspolitiken på ungdomsområdet. En sådan strategi kan

i) uppmuntra till samarbete mellan ungdomar och idrottsorganisationer för att främja ett utbyte av bästa erfarenheter på detta område och för att ge utrymme åt ungdomsidrottsverksamhet som svarar mot ungdomars behov på området informell utbildning och samtidigt tillförsäkra alla ungdomar lika tillgång till den,

ii) dra fördel av idrottsverksamheternas inneboende potential när det gäller genomförandet av programmen för ungdom, utbildning och yrkesutbildning samt se till att projekten inom ungdomsidrotten helt och hållet överensstämmer med programmens pedagogiska mål och målsättningar, prioriteringar och kriterier,

iii) uppmuntra utarbetandet av lämpliga utbildningsprogram för ungdomsarbetare med inriktning på dem som är engagerade i idrottsverksamhet så att de senare kan öka sin kunskap och sina färdigheter för att genomföra ungdomsprojekt på europeisk nivå,

iv) fastställa prioriterade teman i ungdomsarbetet som kan främjas genom idrottsverksamhet såsom demokrati, delaktighet, tolerans, ömsesidig förståelse, dialogen mellan generationerna och en hållbar utveckling av samhället och miljön.

(1) EGT L 87, 20.4.1995, s. 1.

(2) EGT L 214, 31.7.1998, s. 1.

(3) EGT C 200, 30.6.1997, s. 252.