RÅDETS REKOMMENDATION

av den 28 november 2022

om vägar till en framgångsrik skolgång och om ersättande av rådets rekommendation av den 28 juni 2011 om politiska strategier för att minska andelen elever som lämnar skolan i förtid

(Text av betydelse för EES)

(2022/C 469/01)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 165 och 166,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

(1) I den första och elfte principen i den europeiska pelaren för sociala rättigheter (1) framhålls vikten av att garantera god och inkluderande utbildning för alla, från tidig ålder. Det faktiska genomförandet av dessa principer är beroende av medlemsstaternas beslutsamhet och åtgärder. Åtgärder på EU-nivå kan komplettera nationella åtgärder, och kommissionen presenterade sitt bidrag i handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter (2).

(2) Den 30 september 2020 offentliggjorde Europeiska kommissionen ett meddelande om att förverkliga det europeiska området för utbildning senast 2025, där inkludering är en av de sex dimensionerna (3). Den 18 februari 2021 godkände rådet rådets resolution om en strategisk ram för det europeiska utbildningssamarbetet inför och bortom ett europeiskt område för utbildning (2021–2030) (4), vars första strategiska prioritering är att förbättra kvalitet, rättvisa, inkludering samt framgång för alla inom utbildningen.

(3) Europaåret för ungdomar 2022 (5) syftar till att engagera ungdomar och ge dem egenmakt att utforma sin framtid och Europas framtid samt ge dem bättre möjligheter att delta i beslut som påverkar deras liv.

(4) I rapporten om slutresultatet av konferensen om Europas framtid uppmanar medborgarna Europeiska unionen och dess medlemsstater att senast 2025 inrätta ett inkluderande europeiskt område för utbildning där alla medborgare, inbegripet i landsbygdsområden och avlägsna områden, har lika tillgång till utbildning av god kvalitet och livslång lärande (6). I kommissionens meddelande från 2020 identifieras inkludering och jämställdhet som viktiga dimensioner av det europeiska område för utbildning som ska förverkligas senast 2025, och medlemsstaterna uppmanas att frikoppla skolresultat från socioekonomisk bakgrund. Rådet har enats om att senast 2030 bör andelen 15-åringar som är lågpresterande i läsning, matematik och naturvetenskap vara under 15 % och har åtagit sig att minska andelen unga med högst grundskoleutbildning till under 9 %.

(5) Även om andelen unga med högst grundskoleutbildning har minskat avsevärt på EU-nivå och minskade med 3,9 procentenheter under perioden 2010–2021, är det fortfarande många som slutar skolan i förtid. Andelen unga med högst grundskoleutbildning var i genomsnitt 9,7 % i EU 2021, strax under Utbildning 2020-målet på EU-nivå på 10 % för 2020. Fortfarande är det över 3,2 miljoner ungdomar i EU (18–24 år) som har högst grundskoleutbildning. Det finns fortfarande avsevärda skillnader mellan och inom länder, med kvarstående ojämlikheter i specifika grupper (t.ex. presterar migranter, yngre män, etniska minoriteter som romer samt ungdomar på landsbygden och i avlägsna områden mindre bra).

(6) Resultaten från OECD:s program för internationell utvärdering av elevprestationer (Pisaundersökningen) 2018 visar på en försämrad trend när det gäller antalet lågpresterande elever i grundläggande färdigheter under perioden 2009–2018 i många länder. En av fem 15-åringar i EU saknar fortfarande tillräckliga kunskaper i läsning, matematik eller naturvetenskap. Resultaten från ICILS (International Computer and Information Literacy Study) 2018 visar dessutom att en femtedel av ungdomarna i EU saknar grundläggande digitala färdigheter, och de visar också på allvarliga skillnader vad gäller socioekonomisk status, vilket hotar att fördjupa den digitala klyftan (7).

(7) Det finns data som bekräftar att den socioekonomiska bakgrunden är det som säkrast förutsäger skolresultaten. I de flesta EU-länder är elever från mindre gynnade miljöer överrepresenterade bland dem som slutar skolan utan någon gymnasieutbildning. Pisaundersökningen 2018 visade att i de flesta EU-länder är andelen underpresterande i läsning mycket större i den nedre fjärdedelen av indexet för ekonomisk, social och kulturell status än i den övre fjärdedelen, i vissa EU-länder upp till över 40 procentenheter. I akademisk litteratur bekräftas att elever med en mindre gynnad socioekonomisk bakgrund tenderar att ha större svårigheter med att utveckla akademiska och språkliga färdigheter. De uppvisade oftare inlärningsrelaterade beteendeproblem, visade lägre motivation för inlärning, slutade skolan tidigare och med lägre kvalifikationer och otillräckliga färdigheter för att kunna delta i samhället fullt ut.

(8) Under de senaste åren har medlemsstaterna i sina utbildningssystem integrerat ett stort antal migranter i skolåldern från tredjeländer (däribland flyktingar (8)), varav vissa med en mycket låg nivå av grundläggande färdigheter. Ytterligare utmaningar uppstår med människor som flyr kriget i Ukraina, varav en stor del är barn i skolåldern som behöver särskilt studiestöd (inbegripet att lära sig undervisningsspråket) och psykosocialt stöd.

(9) Pisaundersökningarna 2015 och 2018 visade också att elevernas känsla av tillhörighet i skolan minskar och att mobbningen/nätmobbningen är utbredd och ökande. Forskningen belyser vikten av emotionellt, socialt och fysiskt välbefinnande i skolan för att öka barns och ungdomars chanser att lyckas med utbildningen och i livet. Den bekräftar att psykisk ohälsa liksom våld och mobbning, rasism, främlingsfientlighet och andra former av intolerans och diskriminering har förödande effekter på barns och ungdomars emotionella välbefinnande och skolresultat. Forskningen visar också att mindre gynnade grupper löper större risk att mobbas, och elever från skolor i socioekonomiskt mindre gynnade miljöer har en svagare känsla av tillhörighet än deras mer välbärgade kamrater.

(10) Covid-19-pandemin har gjort det ännu viktigare att ta itu med dessa problem. Många studier visar att krisen kan ha ökat sannolikheten för att elever som riskerar att sluta skolan i förtid faktiskt gör det och att den har haft negativa effekter på elevernas psykiska hälsa och välbefinnandet i allmänhet (9).

(11) Rådet antog 2011 en rekommendation om politiska strategier för att minska andelen elever som lämnar skolan i förtid (10). Ett omfattande arbete har gjorts på EU-nivå och nationell nivå för att genomföra rekommendationen, särskilt genom ömsesidigt lärande och utbyte av god praxis mellan medlemsstaterna inom ramen för Utbildning 2020 för europeiskt politiskt samarbete. Många olika resurser, exempel på lyckade åtgärder och resursmaterial finns tillgängligt på nätet via Europeiska verktygslådan för skolor och Cedefops verktygslåda för yrkesutbildning mot tidiga avhopp från skolan. En oberoende bedömning av rekommendationens genomförande, som offentliggjordes 2019 (11), pekar tydligt på att rekommendationen och de åtföljande EU-politiska verktygen har uppmuntrat till omställningar inom utbildningsinstitutioner och av utbildningspolitiken och bidragit till att minska andelen elever med högst grundskoleutbildning. Den belyser också områden där det krävs ytterligare arbete.

(12) Programmet Erasmus+ har gett stöd till flera gränsöverskridande projekt om inkludering inom olika utbildningssektorer som handlat om underpresterande elever och unga som lämnar skolan med högst grundskoleutbildning. Inkludering är en av de övergripande prioriteringarna i Erasmus+ för perioden 2021–2027. Programmet omfattar också den särskilda politiska prioriteringen att hantera inlärningssvårigheter, andelen unga med högst grundskoleutbildning och bristande grundläggande färdigheter, vilket gör det möjligt för berörda parter att genomföra politiska rekommendationer med hjälp av finansiering från Erasmus+.

(13) De europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonderna) 2014–2020 har mobiliserat betydande investeringar för att hantera problemet med unga med högst grundskoleutbildning och stöder många storskaliga projekt i linje med rådets rekommendation från 2011. Europeiska socialfonden+ ger stöd åt enskilda personer, regioner och medlemsstater som står inför särskilda utmaningar, från återhämtningen från covid-19-pandemin till att uppnå EU:s mål för klimat, sysselsättning, social inkludering och utbildning. Användningen av ESI-fonderna och de sammanhållningspolitiska fonderna 2021–2027 bygger bland annat på de landsspecifika rekommendationer som utfärdats inom ramen för den europeiska planeringsterminen.

(14) Instrumentet för tekniskt stöd ger medlemsstaterna möjlighet att på begäran få stöd för anpassade reformer på olika områden. Det kan handla om att förbättra skolresultaten för barn, förbättra förskoleverksamhet och barnomsorg, utarbeta nationella strategier och handlingsplaner för att hantera och förebygga att unga lämnar skolan med högst grundskoleutbildning, utveckla verktyg för att stödja lärarrekrytering och yrkesutveckling eller att förbereda och genomföra en reform av läroplanen. Instrumentet för tekniskt stöd och dess föregångare, stödprogrammet för strukturreformer, har använts av många medlemsstater till stöd för reformer som avser att förhindra att elever lämnar skolan med högst grundskoleutbildning, särskilt när det gäller barn från utsatta förhållanden.

(15) Barn och ungdomar behöver balanserade kognitiva, sociala och emotionella kompetenser för att uppnå positiva resultat i skolan och i livet. I rådets rekommendation av den 22 maj 2018 om nyckelkompetenser för livslångt lärande (12) definieras personlig och social kompetens samt kompetens att lära sig att lära. I denna kompetens ingår förmågan att hantera osäkerhet och komplexitet, ta hand om sitt fysiska och känslomässiga välbefinnande, bibehålla god fysisk och psykisk hälsa, utveckla samarbetsbaserade och positiva relationer, leva ett hälsomedvetet, framtidsorienterat liv och hantera konflikter i ett inkluderande och understödjande sammanhang.

(16) I rådets slutsatser om rättvisa och inkludering inom utbildningen i syfte att främja en framgångsrik utbildning för alla (13) uppmanas medlemsstaterna att genomföra utbildningspolitiska åtgärder och, när så är lämpligt, reformer av utbildningssystemen, med beaktande av hela spektrumet av allmän och yrkesinriktad utbildning och inom ramen för en institutionsomfattande strategi, för att förbättra lika möjligheter och inkludering och främja framgång inom utbildningen på alla nivåer och inom alla typer av utbildning.

(17) I rådets slutsatser om europeiska lärare och utbildare inför framtiden (14) konstateras att lärare, utbildare och skolledare utgör en oumbärlig drivkraft för utbildningen och man betonar behovet av att vidareutveckla och uppdatera deras kompetens. I meddelandet och rådets resolution om det europeiska området för utbildning erkänns lärarnas och utbildarnas avgörande roll.

(18) I rådets rekommendation av den 22 maj 2019 om förskoleverksamhet och barnomsorg av hög kvalitet (15) betonas att tillgång till förskoleverksamhet och barnomsorg av god kvalitet för alla barn bidrar till en sund utveckling och en lyckad skolgång och till att begränsa social ojämlikhet, och det minskar också kompetensklyftorna mellan barn med olika socioekonomisk bakgrund.

(19) I rådets rekommendation av den 29 november 2021 om strategier för blandat lärande för högkvalitativ och inkluderande grundskole- och gymnasieutbildning (16) främjas strategier för blandat lärande som kombinerar klassrumsundervisning och distansundervisning, och digitala och icke-digitala verktyg, i syfte att bygga upp mer motståndskraftiga och inkluderande utbildningssystem. På så sätt blir det möjligt att diversifiera och differentiera metoder och verktyg för att bättre stödja alla elever – särskilt elever med särskilda behov eller från mindre gynnade grupper – och öka deras inlärningsmotivation.

(20) I den europeiska kompetensagendan (17) fastställs åtgärder för att stärka hållbar konkurrenskraft, bygga upp motståndskraft för att kunna reagera i krislägen och hjälpa enskilda personer och företag att utveckla relevanta färdigheter, utifrån erfarenheterna från covid-19-pandemin. I rådets rekommendation av den 24 november 2020 om yrkesutbildning för hållbar konkurrenskraft, social rättvisa och motståndskraft (18) föreslås en moderniserad EU-vision för yrkesutbildningen, som har en viktig uppgift för att förebygga och motverka att unga lämnar skolan med högst grundskoleutbildning och för att främja lika möjligheter.

(21) I handlingsplanen för digital utbildning (19) fastställs åtgärder för att förbättra de digitala färdigheterna och den digitala kompetensen inför den digitala omställningen, för att säkerställa att inga elever lämnas utanför och att utexaminerade har den kompetens som krävs på arbetsmarknaden. Där förutses gemensamma riktlinjer för lärare och utbildningspersonal för att främja digital kompetens och motverka desinformation, en uppdatering av den europeiska ramen för digital kompetens och ett förslag till rådets rekommendation om att förbättra utbudet av digitala färdigheter i utbildningen. Handlingsplanen uppmuntrar också till insatser för att minska skillnaderna mellan könen inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik.

(22) I rådets rekommendation (EU) 2021/1004 av den 14 juni 2021 om inrättande av en europeisk barngaranti (20) uppmanas medlemsstaterna att garantera faktisk och kostnadsfri tillgång till utbildning och skolbaserade aktiviteter för behövande barn (dvs. barn som löper risk att drabbas av fattigdom eller social utestängning, särskilt romer). I EU-strategin för barnets rättigheter (21) uppmanas till inkluderande utbildning av god kvalitet. I den nya europeiska strategin för ett bättre internet för barn (BIK+) (22) uppmanas man att skapa en digital miljö där barn skyddas, ges egenmakt och respekteras, och framhäver man att barn i utsatta situationer bör ha lika förutsättningar att utnyttja det digitala decenniets möjligheter.

(23) Den nya generationen av EU-strategier för jämställdhet och inkludering antogs 2020 och 2021 (23) och där läggs stor vikt vid att med riktat stöd till de mest missgynnade och dem som löper störst risk att diskrimineras främja rättvisa och inkludering och bekämpa diskriminering i utbildning.

(24) I rådets rekommendation av den 30 oktober 2020 om en väg till jobb – en förstärkt ungdomsgaranti och om ersättande av rådets rekommendation av den 22 april 2013 om att inrätta en ungdomsgaranti (24) – rekommenderas att man hjälper unga personer tillbaka till utbildning genom att diversifiera fortbildningsutbudet och vid behov säkerställa validering av icke-formellt och informellt lärande. Utsatta ungdomar i åldern 18–30 år som varken arbetar eller studerar kan genom Alma-initiativet (Aim, Learn, Master, Achieve) få hjälp att komma in på arbetsmarknaden i sitt hemland. Det sker med hjälp av ett stöd till utbildning, yrkesutbildning eller arbete som kombineras med praktik i en annan medlemsstat, för att ungdomarna på så sätt ska förbättra sina färdigheter, kunskaper och erfarenheter.

(25) Lärdomarna från genomförandet av rådets rekommendation från 2011 och nya insikter från forskning och samråd med berörda parter kräver en bredare, mer inkluderande och systematisk strategi för en framgångsrik skolgång – en strategi som hanterar EU-målen om grundläggande färdigheter men också målet om unga som slutar skolan med högst grundskoleutbildning, och som fullt ut tar hänsyn till aspekten välbefinnande. En sådan strategi bör säkerställa att eleverna utvecklar den kompetens som behövs för att lyckas med utbildningen och i livet, och bör leda till meningsfull inlärning, engagemang, ökat deltagande i samhället och övergång till ett stabilt vuxenliv och ett aktivt medborgarskap.

(26) Målet att minska underprestationer och antalet unga som lämnar skolan med högst grundskoleutbildning och att främja en framgångsrik skolgång måste hanteras av medlemsstaterna i hela EU. På systemnivå krävs samstämmighet i de politiska åtgärderna, samordning med andra relevanta politikområden (såsom ungdomsfrågor, hälsa, kultur, sociala tjänster, sysselsättning, bostad, rättsväsende, migration och integration). Det behövs också ändamålsenligt samarbete mellan olika aktörer på alla nivåer – nationell, regional, lokal och i skolan – för att ge samordnat stöd till barn, ungdomar och deras familjer. Parallellt med detta bör man på skolnivå främja en hela skolan-ansats, i enlighet med nationella förhållanden, som omfattar alla verksamhetsområden (bl.a. undervisning och lärande samt planering och styrning) och engagerar alla viktiga aktörer (elever, skolledare, undervisningspersonal och annan personal, föräldrar och familjer samt lokalsamhället och samhället i stort) (25).

(27) Denna rådets rekommendation respekterar till fullo principerna om subsidiaritet och proportionalitet.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS MEDLEMSSTATERNA ATT GÖRA FÖLJANDE.

1. Senast 2025 utveckla eller, i lämpliga fall, ytterligare stärka en integrerad och övergripande strategi (26) för en framgångsrik skolgång, på lämplig nivå, i enlighet med strukturen på utbildningssystemet, i syfte att minimera effekterna av socioekonomisk status på skolresultat, och därvid främja inkludering inom utbildningen och ytterligare minska antalet unga som slutar skolan med högst grundskoleutbildning och som underpresterar i grundläggande färdigheter, med beaktande av de olika åtgärder som anges i den politiska ramen i bilagan. Särskild uppmärksamhet bör ägnas välbefinnande i skolan som en viktig del av en framgångsrik skolgång. En sådan strategi bör omfatta förebyggande, ingripande och kompenserande åtgärder (däribland åtgärder som erbjuds som en del av den förstärkta ungdomsgarantin (27)). Den bör vara evidensbaserad och kombinera allmänna åtgärder med riktade och/eller individuellt anpassade insatser för elever som behöver ytterligare uppmärksamhet och stöd i en inkluderande miljö (t.ex. elever med socioekonomiskt missgynnad bakgrund, migrantbakgrund, flyktingbakgrund eller romsk bakgrund, elever med synliga eller icke-synliga funktionsnedsättningar, med särskilda utbildningsbehov eller med psykisk ohälsa samt elever som bor i isolerade områden, öområden eller avlägsna områden, såsom EU:s yttersta randområden, beroende på nationella förhållanden). En sådan strategi bör också bygga på strukturerat samarbete mellan aktörer som företräder olika politikområden, förvaltningsnivåer och utbildningsnivåer, få del av lämplig finansiering och åtföljas av en tydlig plan för genomförande och utvärdering.

2. Utveckla eller, i tillämpliga fall, ytterligare stärka datainsamlings- och övervakningssystem på nationell, regional och lokal nivå som gör det möjligt att genomföra systematisk insamling av kvantitativa och kvalitativa uppgifter om elever och om faktorer som påverkar läranderesultaten, särskilt socioekonomisk bakgrund. Dessa system måste vara förenliga med skyddet av personuppgifter och med nationell lagstiftning. De bör, i möjligaste mån, garantera att disaggregerade data och uppgifter om många olika aspekter (inbegripet elevernas egna åsikter) finns tillgängliga på olika politiska nivåer och används (i anonymiserad form när så är lämpligt) för analys, förebyggande åtgärder och tidigt ingripande, utformning av politik, styrning, övervakning och utvärdering av ovannämnda strategier.

3. När det gäller en integrerad och övergripande strategi och i enlighet med nationella förhållanden kombinera förebyggande, ingripande och kompenserande åtgärder som dem som föreslås i den politiska ramen i bilagan för att stödja följande: 3.1 Elever, genom att på ett systematiskt sätt kombinera olika åtgärder som sätter elevernas intressen och behov i centrum och ta hänsyn till deras åsikter. 3.2 Skolledare, lärare, utbildare och annan personal, inbegripet inom förskoleverksamhet och barnomsorg, genom att hjälpa dem att förvärva kunskaper, färdigheter och kompetens och ge dem stöd för fortsatt yrkesmässig utveckling samt tillräckligt med tid, utrymme och stöd för att arbeta ändamålsenligt med alla elever, även dem som riskerar att stängas ute, underprestera eller lämna skolan med högst grundskoleutbildning. Erkännande och uppskattning (även ekonomiskt) av deras arbete bör beaktas. 3.3 Skolor, med att utveckla en ”hela skolan-ansats” för framgångsrik skolgång, där alla i skolgemenskapen (skolledare, lärare, utbildare och annan personal, elever, föräldrar och familjer och lokalsamhället) liksom många olika intressenter aktivt engagerar sig och samarbetar för att främja en framgångsrik utbildning för alla elever. 3.4 Åtgärder på systemnivå och en sektorsövergripande strategi, för förbättrad rättvisa och inkludering inom utbildningen och främja en framgångsrik skolgång för alla elever, däribland genom att motverka strukturer och mekanismer som kan ge särskilt negativa konsekvenser för elever som tillhör mindre gynnade grupper.

4. Optimera, beroende på nationella, regionala och lokala behov, användningen av resurser på nationell nivå och på EU-nivå för investeringar i infrastruktur, utbildning, verktyg och resurser för att öka inkludering, jämlikhet och välbefinnande i utbildningen, inbegripet EU-fonder och expertis avseende reformer och investeringar i infrastruktur, verktyg, pedagogik och skapande av hälsosamma lärandemiljöer, framför allt Erasmus+, faciliteten för återhämtning och resiliens, Europeiska socialfonden+, Europeiska regionala utvecklingsfonden, programmet för ett digitalt Europa, Horisont Europa, instrumentet för tekniskt stöd, Asyl-, migrations- och integrationsfonden och säkerställa att användningen av fonderna överensstämmer med den övergripande strategin.

5. Rapportera om strategin, vidtagna åtgärder, relevanta övervaknings- och utvärderingsåtgärder och anslagen budget inom de befintliga rapporteringsarrangemangen för det europeiska området för utbildning (inbegripet inom den strategiska ramen för europeiskt utbildningssamarbete (2021–2030)) och för den europeiska planeringsterminen.

6. Aktivt involvera ungdomar i genomförandet av rådets rekommendation, bland annat genom EU:s ungdomsdialog, för att säkerställa att åsikter, synpunkter och behov bland de unga, även från mindre gynnade miljöer, blir hörda och beaktas.

HÄRIGENOM UPPMANAS KOMMISSIONEN ATT GÖRA FÖLJANDE.

1. Stödja genomförandet av rådets rekommendation och av tillhörande initiativ såsom den europeiska barngarantin och den förstärkta ungdomsgarantin, genom att underlätta ömsesidigt lärande och utbyten mellan medlemsstaterna och alla relevanta aktörer på området lyckad skolgång för alla genom att 1.1 genomföra den strategiska ramen för europeiskt utbildningssamarbete inför och bortom det europeiska området för utbildning (2021–2030), där viktiga prioriteringar är att minska antalet unga som lämnar skolan med högst grundskoleutbildning, öka de grundläggande färdigheterna och främja välbefinnandet bland elever, lärare och utbildare, 1.2 inrätta och stödja verksamheten i expertgruppen för att skapa stödjande lärandemiljöer för grupper som riskerar att underprestera och för att stödja välbefinnande i skolan, som ska fortsätta arbetet med att fastställa god praxis vad gäller utvecklingen av stödjande och hälsosamma lärandemiljöer, främja psykisk hälsa, en hälsosam livsstil och fysiskt och emotionellt välbefinnande (inbegripet genom att hantera posttraumatisk stress) och förebygga mobbning och våld i skolan, samt lägga fram förslag till ändamålsenlig användning av framgångsrika metoder i skolan och rekommendationer om upplysningsverksamhet i EU och på nationell nivå, 1.3 identifiera och utbyta framgångsrika metoder (t.ex. ömsesidigt lärande och mentorskap), riktlinjer och praktiska verktyg till stöd för utformning, genomförande och utvärdering av nationella, regionala och lokala politiska åtgärder och metoder, inbegripet sådana som är inriktade på elever från mindre gynnade miljöer, med hjälp av EU:s samarbetsverktyg, digitala plattformar och grupper för utbildning, däribland eTwinning, den nya europeiska skolutbildningsplattformen, alumninätverk inom Erasmus+, Cedefops ambassadörer för att hantera förtida avhopp från skolan och Elev- och lärarhörnan för flerspråkigt utbildningsmaterial om EU, 1.4 öka medvetenheten om och uppmuntra utnyttjandet av möjligheter att främja, stödja och möjliggöra inkludering, rättvisa och välbefinnande i utbildningen inom EU-fonder som t.ex. Erasmus+, faciliteten för återhämtning och resiliens, Europeiska socialfonden +, Europeiska regionala utvecklingsfonden, programmet för ett digitalt Europa, Horisont Europa, instrumentet för tekniskt stöd samt Asyl-, migrations- och integrationsfonden, 1.5 stödja EU-omfattande forskning och undersökningar, uppmuntra inrättandet av forskningsnätverk och stödja dialogen mellan forskning och politik, och mellan forskning och yrkesverksamma, 1.6 beakta resultaten av den strukturerade dialogen om digital utbildning och digitala färdigheter.

2. Stödja utveckling och spridning av vägledningsmaterial och resurser om framgångsrik utbildning för alla elever (inbegripet om integrering av migranter och om språkinlärning), i samarbete med medlemsstaterna och för frivillig användning, bland annat genom att ytterligare utveckla och främja Europeiska verktygslådan för skolor för att främja inkluderande utbildning och minska andelen elever som lämnar skolan med högst grundskoleutbildning, Compendium of Inspiring Practices on Inclusive and Citizenship Education och Cedefops verktygslåda mot förtida avhopp från skolan.

3. Stödja möjligheter till fortbildning för utbildningspersonal och andra intressenter genom att 3.1 utbyta god praxis från personalutbyten, projekt och nätverk inom Erasmus+, bland annat via nätgemenskapen eTwinning, lärarakademier inom Erasmus+ och yrkeskunskapscentrum, 3.2 göra storskaliga öppna nätkurser (moocar) och utbildningsmöjligheter (inbegripet mikromeriter) för fortsatt yrkesmässig utveckling tillgängliga för lärare, utbildare, skolledare och lärarutbildare, via den nya europeiska skolutbildningsplattformen och främja en utbredd användning av dessa kurser.

4. Övervaka och rapportera om genomförandet av rådets rekommendation inom ramen för de befintliga arrangemangen för det europeiska området för utbildning (inbegripet inom den strategiska ramen för europeiskt utbildningssamarbete) och för den europeiska planeringsterminen (inbegripet den reviderade sociala resultattavlan).

5. Övervaka och regelbundet rapportera framsteg mot målen på EU-nivå inom ramen för rapporterna om det europeiska området för utbildning, i nära samarbete med den permanenta arbetsgruppen för indikatorer och referensvärden beakta hur övervakningen på EU-nivå kan förbättras, särskilt genom att bedöma befintliga indikatorer på EU-nivå och, om det är lämpligt och nödvändigt, föreslå nya, särskilt om inkludering och rättvisa.

Rådets rekommendation av den 28 juni 2011 om politiska strategier för att minska andelen elever som lämnar skolan i förtid ska ersättas med denna rekommendation.

Utfärdad i Bryssel den 28 november 2022. På rådets vägnar V. BALAŠ Ordförande

(1) EUT C 428, 13.12.2017, s. 10.

(2) COM(2021) 102 final.

(3) COM(2020) 625 final.

(4) EUT C 66, 26.2.2021, s. 1.

(5) Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2021/2316 av den 22 december 2021 om ett Europaår för ungdomar (2022) (EUT L 462, 28.12.2021, s. 1).

(6) Conference on the Future of Europe – Report on the Final Outcome, maj 2022, förslag 46 (s. 88).

(7) Även om digitala färdigheter ska betraktas som grundläggande färdigheter behandlas de inte uttryckligen i denna rekommendation, eftersom de redan står i centrum för andra initiativ såsom handlingsplanen för digital utbildning.

(8) I detta dokument används begreppet flykting i vid politisk mening, snarare än enligt definitionerna i Genèvekonventionen och EU:s asylregler.

(9) Se till exempel Koehler, C., Psacharopoulos, G., och Van der Graaf, L., The impact of COVID-19 on the education of disadvantaged children and the socio-economic consequences thereof, rapport från Neset och EENEE, Europeiska unionens publikationsbyrå, Luxemburg, 2022, Europeiska kommissionen, generaldirektoratet för utbildning, ungdom, idrott och kultur, Impacts of COVID-19 on school education, Europeiska unionens publikationsbyrå, Luxemburg, 2022, Blaskó, Z., da Costa, P., och Schnepf, S. V., Learning Loss and Educational Inequalities in Europe: Mapping the Potential Consequences of the COVID-19 Crisis, IZA Discussion Paper 14298, Bonn, 2021.

(10) EUT C 191, 1.7.2011, s. 1.

(11) Europeiska kommissionen, generaldirektoratet för utbildning, ungdom, idrott och kultur, Donlevy, V., Day, L., Andriescu, M., Downes, P., Assessment of the implementation of the 2011 Council Recommendation on policies to reduce early school leaving: final report, Europeiska unionens publikationsbyrå, Luxemburg, 2019.

(12) EUT C 189, 4.6.2018, s. 1.

(13) EUT C 221, 10.6.2021, s. 3.

(14) EUT C 193, 9.6.2020, s. 11.

(15) EUT C 189, 5.6.2019, s. 4.

(16) EUT C 504, 14.12.2021, s. 21.

(17) COM(2020) 274 final.

(18) EUT C 417, 2.12.2020, s. 1.

(19) COM(2020) 624 final.

(20) EUT L 223, 22.6.2021, s. 14.

(21) COM(2021) 142 final.

(22) COM(2022) 212 final.

(23) Jämställdhetsstrategi för 2020–2025 (2020), EU:s handlingsplan mot rasism 2020–2025 (2020), EU:s strategiska ram för romers jämlikhet, inkludering och delaktighet (2020) och den tillhörande rådets rekommendation (2021), EU:s jämlikhetsstrategi för hbtqi-personer 2020–2025 (2020), Handlingsplan för integration och inkludering för 2021–2027 (2020), strategin för rättigheter för personer med funktionsnedsättning 2021–2030 (2021), EU:s strategi för att bekämpa antisemitism och främja judiskt liv 2021–2030 (2021).

(24) EUT C 372, 4.11.2020, s. 1.

(25) Se definitionen i arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar, SWD(2022) 176 final.

(26) En sådan strategi kan ingå i relevanta nationella strategidokument.

(27) Rådets rekommendation av den 30 oktober 2020 om en väg till jobb – en förstärkt ungdomsgaranti och om ersättande av rådets rekommendation av den 22 april 2013 om att inrätta en ungdomsgaranti (EUT C 372, 4.11.2020, s. 1).