KOMMISSIONENS BESLUT nr 4104/88/EKSG av den 13 december 1988 om ändring av frågeformulären i bilagan till beslut nr 1566/86/EKSG

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen, särskilt artikel 47 i detta, och

med beaktande av följande:

Utvecklingen inom järn- och stålindustrin kräver att insamlingen av statistik hela tiden anpassas till nya förhållanden samt att undersökningsmetoderna förbättras.

Sedan kommissionens beslut nr 1566/86/EKSG av den 24 februari 1986 om järn- och stålstatistik(1) offentliggjordes, har det visat sig nödvändigt att göra vissa ändringar i frågeformulären, särskilt i det frågeformulär som rör produktionen av färdiga valsade produkter och slutprodukter (frågeformulär 2-13), samt i frågeformulären som rör leveranser och beställningar inom järn- och stålindustrin (frågeformulär 2-56, 2-71, 2-72, 2-73, 2-74A, 2-80 och 2-81).

Den första åtgärden syftar till att ge en bättre överblick över produktionskapaciteten med hjälp av produktionsstatistik (bruttouppgifter istället för nettouppgifter samlas in), medan den sista åtgärden syftar till att ge en bättre och noggrannare bild av marknadstransaktionerna (den synliga stålförbrukningen beräknas, samtidigt som dubbelregistrering och oförenlighet mellan vissa element undviks).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Frågeformulär 2-13, 2-56, 2-71, 2-72, 2-73, 2-74A, 2-80 och 2-81 i bilagan till beslut nr 1566/86/EKSG skall ersättas med frågeformulären i bilagan till detta beslut. De statistiska uppgifterna i dessa skall sändas till kommissionen med verkan från och med den 1 januari 1989.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Detta beslut är till alla delar bindande och direkt tillämpligt i alla medlemsstater

Utfärdat i Bryssel den 13 december 1988.

På kommissionens vägnar

Peter SCHMIDHUBER

Ledamot av kommissionen

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION

EKSG

STATISTIKKONTORET

Företagsstatistik

D3

Luxemburg, januari 1989

Frågeformulär 2-13

PRODUKTION AV FÄRDIGA VALSADE PRODUKTER OCH SLUTPRODUKTER FÖRKLARANDE ANMÄRKNINGAR

I. ALLMÄNNA UPPLYSNINGAR

1. Frågeformuläret skall fyllas i av alla verk som framställer produkter som omfattas av fördraget (handelsstål och specialstål).

2. Ett särskilt formulär skall fyllas i för varje verk, även om flera av dessa hör till samma företag.

3. Med månad avses kalendermånad.

4. Med produktion avses alla produkter, även nedklassade varor (såsom sekunda produkter, plåtavklipp, tillskärningsavfall och avsnoppade ändar) som inte omedelbart skall omsmältas.

5. Produktionen omfattar alla produkter som framställs vid verket vare sig dessa är för egen räkning eller inte. Särskilt alla produkter som tillverkats på beställning skall anges under produktionen för det verk där de har framställts och inte för det verk som har beställt arbetet.

6. Varmvalsade breda band betraktas som halvfabrikat om de omvalsas eller bearbetas till andra färdigprodukter i stål(2a) inom samma företag eller om de levereras till andra stålverk inom gemenskapen för vidare bearbetning. I detta fall skall de inte tas upp i avsnitt A och B på frågeformuläret.

Varmvalsade breda band betraktas som färdigprodukter om de inte skall omvalsas eller bearbetas på annat sätt till färdigprodukter i stål inom gemenskapens stålindustri (direkt användning) eller om de exporteras från gemenskapen.

I så fall skall de tas upp som färdigprodukter (raderna 171, 172 och 173). Produkter som framställs genom vidare bearbetning av varmvalsade breda band skall däremot anges på formuläret, även om det bara avser kallvalsning som leder till produktion av kallvalsade breda band vilka är färdigprodukter.

7. För varje verk bör nettoproduktionen anges enligt följande:

a) För färdigprodukter som inte bearbetas till slutprodukter vid samma verk: Produkterna anges i det tillstånd i vilket de lämnar producentverket (som åsyftas med fördraget) för leverans antingen till en avdelning som hör till verket men som inte omfattas av fördraget (t.ex. tillverkning av rör eller kallvalsat bandstål utanför fördraget) eller till ett annat stålverk inom samma företag eller till ett annat företag, till mellanhänder eller konsumenter.

b) För färdigprodukter som vidareförädlas till slutprodukter vid samma verk (t.ex. kallvalsade breda band som förzinkas): Produkterna anges i enlighet med sitt tillstånd omedelbart före den första behandling som är utmärkande för hela bearbetningen av dem till slutprodukter (nettoproduktion).

c) Om verket tar emot en färdigprodukt (t.ex. kallvalsade breda band eller plåt) som bearbetas (t.ex. genom glödgning, klippning, renskärning osv.) utan att den upphör att vara färdigprodukt, skall verket inte ange den på formuläret för att undvika att den räknas två gånger genom att den också anges av det verk som levererade den.

d) Om däremot vidare bearbetning av de mottagna färdigprodukterna resulterar i en slutprodukt (t.ex. förzinkad plåt eller förzinkade breda band) skall verket ange produktionen av dessa slutprodukter i avsnitt B på frågeformuläret (se I.10 nedan).

På så sätt kan man undvika att något räknas tvågånger i avsnitt A i formuläret (färdigprodukter) både för verkets, företagets, landets och gemenskapens vidkommande.

8. I tillägget anges i kolumn 01 den mängd varmvalsade breda band som bearbetas vidare på verket och i kolumner 02 och 03 den mängd produkter som framställs vid denna bearbetning.

9. Produkter från stränggjutningsanläggningar måste alltid betraktas inte enbart som råstålprodukter men också som ämnen (för vidare valsning, smidning osv.). Några av dessa, t.ex. runda och fyrkantiga rörämnen, måste anges på rad 402 i bilagan.

10. Belagd plåt skall klassificeras efter den sista beläggningsprocessen om produkten genomgår flera sådana processer (bruttoproduktion).

>Hänvisning till >

II. DEFINITIONER

1. Valstråd:

Färdigvalsad produkt ihoprullad i varmt tillstånd i oregelbundna rullar. Tvärsnittet på valstråden kan vara runt, ovalt, fyrkantigt, rektangulärt, sexkantigt, åttkantigt, halvcirkelformigt eller format på annat sätt. Ytskiktet är vanligen slätt(3a)

2. Armeringsstång:

Rund eller fyrkantig stång med en tjocklek på minst 5 mm, med slät, naggad eller ribbad yta.

Denna produkt, som är avsedd främst för armering av betong, kan ha genomgått kalldeformation som t.ex. vridning runt längdaxeln.

3. Övrig stång är en varmvalsad färdigprodukt som inte faller under någon av redan nämnda kategorier och inte heller under någon av de följande:

banbyggnadsmateriel (skenor, sliprar, rälsskarvjärn),

spontpålar,

bredflänsbalkar,

andra balkar, I-, U- och H-profiler på 80 mm eller mer.

4. Bred plattstång är en produkt med rektangulärt tvärsnitt som har varmvalsats på längden i slutna spår eller på universalvalsverk och har en tjocklek på minst 4 mm och en bredd på över 150 men inte över 1 250 mm. Den levereras alltid i stänger.

5. Varmvalsade smala band är valsade produkter med klippta eller oklippta kanter, med rektangulärt tvärsnitt, och som har en bredd på mindre än 600 mm och en tjocklek som inte är mer en ¹/10 av bredden. De framställs som raka band, i rullar eller vikta i buntar. De kan också framställas genom slittning av varmvalsade breda band.

6. Plåt är en varmvalsad produkt som inte omfattas av definitionerna ovan på bred plattstång eller varmvalsade breda band eller varmvalsade smala band. När denna produkt levereras i fyrkantig eller rektangulär form måste den ha en bredd på minst 600 mm om den är varmvalsad, eller mer än 500 mm om den är kallvalsad för att den skall kunna skiljas från smala band som levereras i längder.

7. Elektroplåt uppvisar en förlust i watt per kilogram uträknat enligt Epstein-metoden vid en ström med frekvensen 50 Hz per sekund och en induktion på 1 tesla. Denna förlust är

a) mindre än eller lika med 2,1 watt om tjockleken inte är mer än 0,2 mm,

b) mindre än eller lika med 3,5 watt om tjockleken är mellan 0,2 och 0,6 mm, och

c) mindre än eller lika med 6 watt om tjockleken är minst 0,6 mm och högst 1,5 mm

8. Vitplåt, annan plåt överdragen med tenn som omfattas av fördraget:

Varmvalsat eller kallvalsat bandstål och plattor överdragna med ett metallager som innehåller tenn i en mängd som är lika stor som eller större än 97 viktprocent, oavsett om dessa produkter är lackerade eller inte.

9. T F S-plåt ("tin-free steel"):

Tunnplåt och bandstål i regel med en tjocklek på under 0,5 mm som är elektrolytiskt belagda med krom eller kromoxid eller båda. Beläggningen har i regel en tjocklek på högst 0,05 mm.

10. "Blackplate":

Med "blackplate" avses platta produkter av mjukt kolstål med en tjocklek på mindre än 0,5 mm som levereras som plattor eller i rullar och vars yta lämpar sig för förtenning, lackering eller tryckning, och som inte är oljad.

11. Förzinkad plåt:

Varm- eller kallvalsad plåt i rullar eller längder (kallvalsade band med en bredd på över 500 mm), platt eller korrugerad, som har förzinkats genom varmdoppning eller elektrolys på en eller båda sidor.

12. Varmvalsade breda band:

Med varmvalsade breda band avses varmvalsade, platta stålprodukter med en bredd på minst 600 mm, som omedelbart efter slutsticket eller efter betning eller genomdragsglödgning rullas ihop i jämna rullar så att kanterna ligger tätt ovanpå varandra. Alla kallvalsade plåtämnen, oavsett om de ligger i rullar eller inte, skall anges på raderna 167 och 168.

13. Halvfabrikat:

- Alla produkter som framställs genom stränggjutning av stål.

- Produkter som framställs genom valsning av göt såsom blooms, billets, tunnplåtsämnen, runda och fyrkantiga rörämnen för sömlösa rör och profilämnen.

- Alla runda och fyrkantiga rörämnen skall anges som halvfabrikat (under särskilda rubriker) allt efter deras bestämmelse och de särskilda specifikationerna för denna bestämmelse, även om stålets ytskikt är mer behandlat än halvfabrikaten ovan.

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION

EKSG

STATISTIKKONTORET

Företagsstatistik

D3

Luxemburg, januari 1989

Frågeformulär 2-56

MOTTAGNA EKSG-PRODUKTER AV STÅL DIREKT ELLER GENOM MELLANHÄNDER FÖRKLARANDE ANMÄRKNINGAR

1. Frågeformuläret gäller för alla EKSG-stålverk.

2. Ett separat frågeformulär skall fyllas i för varje verk även om flera av dessa hör till samma företag.

3. Med månad avses kalendermånad.

4. Ett separat formulär skall fyllas i för var och en av följande ståltyper:

- Handelsstål.

- Olegerat specialstål.

- Låglegerat specialkonstruktionsstål.

- Rostfritt och värmebeständigt stål.

- Annat legerat stål.

- Totalt, alla ståltyper.

5. Definitionerna på produkterna svarar mot de på frågeformulär 2-71.

6. Alla mottagna EKSG-produkter, inklusive nedklassade varor som inte är avsedda för omedelbar omsmältning, skall anmälas. Detta gäller också för

- alla produkter som tas emot för legotillverkning på EKSG-verk,

- EKSG-produkter som kommit tillbaka efter legotillverkning, och

- material som skall omvandlas till andra EKSG-produkter eller som skall säljas i samma form.

7. Endast produkter från verk som inte hör till den järn- och stålindustri som omfattas av EKSG-fördraget eller från mellanhänder anges som mottagna produkter från hemmamarknaden.

8. Material som mottas av ett verk och som köpts för direkt användning utanför EKSG-fördragets område (t.ex. reparationer och underhåll, uppförande av ny anläggning, rörkvarnar, smedjor, tråddragning osv.) skall inte anmälas på detta formulär.

9. Mottagna produkter för återanvändning, såsom använda skenor, skall inte anmälas på detta frågeformulär.

>Hänvisning till >

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION

EKSG

STATISTIKKONTORET

Företagsstatistik

D3

Luxemburg, januari 1989

Frågeformulär 2-71

KVALITETSSTÅL OCH BASSTÅL LEVERANSER TILL LÄNDER I GEMENSKAPEN OCH TOTALA LEVERANSER FÖRKLARANDE ANMÄRKNINGAR

I. ALLMÄNNA UPPLYSNINGAR

1. Frågeformuläret gäller för alla stålverk i gemenskapen.

2. Med månad avses kalendermånad.

3. Leveranserna omfattar alla produkter, även nedklassade varor (såsom sekunda produkter, plåtavklipp, tillskärningsavfall och avsnoppade ändar) som inte omedelbart skall omsmältas. De levererade nettotonnagen måste anges i den form i vilken de lämnar verket eller verkets lager.

4. Leveranserna omfattar alla EKSG-produkter som används till att förpacka produkterna innan de sänds iväg.

Huvudprinciper

5. Leveranser måste anges i huvudtabellen (avsnitt B, C, D eller E) enligt två grundprinciper:

a) Leveranser som skall anmälas för en bestämd månad är de som tillverkats för verksamheter utanför den stålindustri som omfattas av fördraget (dvs. för konsumenter och lagerhållare i gemenskapen och kunder i tredje land), antingen direkt av verket som anmäler det eller genom ett nationellt lager som tillhör verket, eller indirekt (se 5 b). Överföringar mellan verk och verkens egna inhemska lager skall inte anmälas.

b) Handelsprincipen

Leveransen av en produkt anmäls av det verk som mottar beställningen och fakturerar beställaren för leveransen, även om ett annat verk expedierar varorna för det företag som är fakturautställare eller om varorna expedieras av ett beställningsverk eller underleverantör. Det verk som gör anmälan anger leveransen enligt varornas faktiska bestämmelseort.

Särskilda fall

6. Stålverkens egen förbrukning och överföringar till integrerade verkstäder utanför EKSG-stålindustrin.

Leveranser som anges i huvudtabellen måste omfatta stålverkens egen förbrukning (inbegripet reparationer och uppförande av nya anläggningar) och leveranser till integrerade verkstäder som producerar rör, smide osv., inbegripet verkstäder som producerar stålringar till hjul, hjul och axlar, även om dessa är valsade.

Dessa leveranser måste omfatta

- leveranser från egen produktion och

- leveranser som avser inköpt material, om man inte har konstaterat att det levererande stålverket redan har anmält dessa mängder som leveranser till marknaden.

7. Försäljning till andra EKSG-stålverk

a) Leveranser från ett EKSG-stålverk till ett annat verk som tillhör samma företag och är beläget i samma land skall inte anmälas.

b) Göt, ämnen och varmvalsade breda band

Dessa produkter måste anmälas antingen

- i avsnitt A på frågeformuläret om det är helt klart att de har levererats för vidare valsning, återförsäljning eller omvandling (klippning, slittning eller beläggning) till EKSG-produkter, eller

- i avsnitt B eller C på frågeformuläret om de har levererats för det mottagande verkets eget bruk eller omvandling till icke-EKSG-produkter, om det inte är känt att det mottagande verket anmäler dessa partier som leveranser till marknaden, eller om det inte finns några exakta uppgifter om produkternas tilltänkta bruk.

c) Andra produkter

Dessa produkter måste anmälas antingen

- i huvudtabellen (avsnitt C, D eller E) om de har levererats för det mottagande verkets egna bruk eller för omvandling till produkter som inte omfattas av fördraget, eller om det inte finns några exakta uppgifter om produkternas tilltänkta bruk, eller

- i tillägg III endast om de har levererats till ett EKSG-stålverk i ett annat land för återförsäljning eller omvandling till andra EKGS-produkter. I sådana fall blir det mottagande stålverket ansvarigt för anmälan av efterföljande leverans till marknaden.

8. Leveranser för beställningsarbete eller legotillverkning

a) När uppdragsgivaren är ett EKSG-stålverk.

Det verk som fakturerar en leverans av varor till en kund utanför EKSG, måste anmäla denna leverans i huvudtabellen och, om det verk som expedierar varorna är beläget i ett annat land, skall anmälan också göras i tillägg I. Det verk som expedierar varorna behöver anmäla leveransen endast om beställningen mottogs från ett EKSG-stålverk i ett annat land. I sådana fall behöver leveransen inte anmälas i huvudtabellen utan enbart i tillägg II.

b) När uppdragsgivaren inte är ett EKSG-stålverk.

Leveranser som beställs till och för ett annat företag än ett EKSG-stålverk måste anmälas av det avsändande verket i huvudtabellen, eftersom uppdragsgivaren själv inte anmäler leveransstatistik till EG:s statistikkontor.

9. Leveranser för beställningsarbete eller legotillverkning

Produkter som avsänds för beställningsarbete behöver anmälas endast i tillägg III, och endast om den som utför beställningsarbetet befinner sig i ett annat land.

10. Leveranser efter beställningsarbete eller legotillverkning:

a) I fall då uppdragsgivaren är ett EKSG-stålverk i samma land skall leveranserna inte anmälas här.

b) I fall då uppdragsgivaren är ett EKSG-stålverk i ett annat land:

i Produkter som expedieras efter beställningsarbete måste anmälas av den som utfört detta beställningsarbete.

- i tillägg III om produkterna skall tillbaka till ett verk eller ett lager som ägs av uppdragsgivaren eller till annat EKSG-stålverk, och

- i tillägg II om produkterna expedieras till någon annan bestämmelseort.

i Produkter som säljs till marknaden efter beställningsarbete måste anmälas av uppdragsgivaren i huvudtabellen, vem som än expedierar dem, och också i tillägg I om det expedierande verket är beläget i ett annat land.

c) I fall då uppdragsgivaren inte är ett EKSG-stålverk:

Den som utför beställningsarbetet måste anmäla leveransen i huvudtabellen efter att detta arbete har gjorts, oavsett produkternas bestämmelseort, eftersom uppdragsgivaren (mellanhand eller konsument inom gemenskapen eller kund i tredje land) inte själv anmäler leveranserna till EG:s statistikkontor.

II. DEFINITIONER

1. Halvfabrikat

- Alla produkter som framställs genom stränggjutning av stål.

- Produkter som framställs genom valsning av stränggjutna ämnen eller göt såsom blooms, fyrkantiga eller rektangulära billets, slabs, tunnplåtsämnen, rörämnen för sömlösa rör och profilämnen. (Dessa är normalt avsedda för omvandling till färdiga EKSG-produkter, smide eller sömlösa rör).

OBS.

a) Halvfabrikat med fyrkantigt eller rektangulärt tvärsnitt, samt profilämnen, skall följa normerna i kapitel 4 i Euronorm 79.

b) Med platta ämnen avses rektangulära ämnen där förhållandet mellan bredd och tjocklek är lika med eller större än 2.

c) Med runda ämnen, bortsett från sömlösa rör, avses uteslutande ämnen framställda genom stränggjutning.

d) Med andra ämnen avses blooms, fyrkantiga eller rektangulära billets och profilämnen.

>Hänvisning till >

2. Varmvalsade breda band är varmvalsade platta produkter med en bredd på minst 600 mm, som omedelbart efter slutsticket, eller efter genomdragsglödgning, rullas ihop i jämna rullar med nästan raka sidor eller med ett regelbundet mönster.

3. Varmvalsade smala band är valsade produkter med klippta eller oklippta kanter som har rektangulärt tvärsnitt och en bredd på mindre än 600 mm och en tjocklek som inte är mer en ¹/10 av bredden. De framställs som raka band, i rullar eller vikta i buntar. De kan också framställas genom slittning av varmvalsade breda band.

4. Varmvalsad plåt är en varmvalsad produkt som inte omfattas av definitionerna ovan på bred plattstång eller varmvalsade breda band eller varmvalsade smala band. När denna produkt levereras i fyrkantig eller rektangulär form måste den ha en bredd på minst 600 mm. Längder klippta av breda band är varmvalsade platta produkter som tillverkas genom att klippa varmvalsade breda band. Reversibelt valsad plåt är en varmvalsad platt produkt som valsas på reversibelt valsverk eller på andra valsverk än valsverk för breda band.

5. Bred plattstång är en produkt med rektangulärt tvärsnitt som har varmvalsats på längden i slutna spår eller på universalvalsverk och har en tjocklek på minst 4 mm och en bredd på över 150 men inte över 1 250 mm. Den levereras alltid platt.

6. Kallvalsad plåt är en platt kallvalsad produkt i längder eller i rullar med en bredd på mer än 500 mm.

7. Elektrostål kännetecknas av sina magnetiska egenskaper och är avsett för konstruktion av magnetiska kretsar. Det levereras som kallvalsat stål i längder eller rullar och har i regel en tjocklek som är mindre än 3 mm och en bredd som är mindre än eller lika med 1 500 mm.

Elektrostål omfattar följande:

a) Icke kornorienterat elektrostål

Olegerat stål och stål legerat enbart med kisel eller med kisel och aluminium, som kan levereras

i) som halvfabrikat med en garanterad maximiförlust efter bearbetning under referensförhållanden hos användaren: den garanterade förlusten vid en ström med frekvensen 50 hz per sekund och en induktion på 1,5 Teslan får för produkter med en tjocklek på 0,5 mm vara högst 8,9 W/kg (EU 126 och 165),

ii) i slutglödgat tillstånd med en garanterad maximiförlust på mellan 2 och 8 kg vid en ström med frekvensen 50 hz per sekund och en induktion på 1,5 Tesla för produkter med en tjocklek på 0,5 mm (EU 106). Produkterna kan levereras utan isolering eller med isolerlackering på en eller båda sidor.

b) Kornorienterat elektrostål

Stål legerat med kisel eller kiselaluminium med en garanterad förlust på mindre än 2 W/kg för produkter med en tjocklek på mer än 0,2 mm vid en ström med frekvensen 50 hz per sekund och en induktion på 1,5 Tesla.

I motsats till icke kornorienterat stål är de magnetiska egenskaperna hos kornorienterat stål mycket bättre i valsriktningen än i tvärriktningen. Det levereras alltid med isolerlackering på båda sidor.

8. "Blackplate"

Kallvalsad plåt i längder eller rullar framställd av olegerat stål med låg kolhalt. Den har en tjocklek på mindre än 0,5 mm och dess yta är lämplig för förtenning, lackering eller tryckning. Om den är avsedd för framställning av vitplåt, skall detta material anges som EKSG-produkt även om bredden är mindre än 500 mm.

9. Vitplåt och plåt överdragen med tenn

Vitplåt är en platt, kallvalsad produkt av olegerat stål med låg kolhalt och med en tjocklek på mindre 0,5 mm. Den förekommer i alla bredder och är överdragen med tenn antingen genom elektrolys eller varmdoppning. Den kan vara försett med ett lager lack eller med tryck.

Plåt överdragen med tenn är en platt produkt överdragen med tenn och med en tjocklek på 0,5 mm eller mer och en bredd på 500 mm eller mer.

10. Elektrolytiskt kromaterad plåt (ECCS)

Kallvalsad plåt av olegerat stål med låg kolhalt med en tjocklek som i regel är mindre än 0,5 mm, elektrolytiskt belagd med kromoxid eller krom och kromoxid. Metallbeläggningen är i regel mindre än eller lika med 0,05 mikron. På samma sätt som för vitplåt anges både plåt i längder och i rullar med en bredd på 500 mm eller mer och bandstål med en bredd på mindre än 500 mm, trots att denna sistnämnda produkt inte är en EKSG-produkt. Elektrolytiskt kromaterad plåt kan också vara försedd med ett lager lack eller med tryck.

11. Annan belagd plåt

- Varmförzinkad eller elförzinkad plåt

Varm- eller kallvalsad plåt i längder eller rullar varmförzinkad eller elförzinkad på en eller båda sidor. Efter förzinkningen kan ytan vara passiverad genom kromatering eller fosfatering. Varmförzinkad plåt kan vara korrugerad.

- Plåt överdragen med annan metall

Varm- eller kallvalsad plåt i längder eller rullar överdragen med metall antingen genom varmdoppning eller elektrolys. Denna grupp omfattar inte de metallöverdrag som avses i definitionerna av vitplåt och plåt överdragen med tenn, elektrolytiskt kromaterad plåt (ECCS), varmförzinkad och elförzinkad plåt.

- Plåt med organiska eller oorganiska beläggningar

Varm- eller kallvalsad plåt i längder eller rullar, antingen med ren yta eller tidigare försedd med metallöverdrag (i regel zink), som genom en kontinuerlig process får en beläggning av plast eller färg (även metallfärg).

12. Valstråd

Varmvalsad produkt ihoprullad i oregelbundna rullar. Tvärsnittet kan vara runt, ovalt, fyrkantigt, rektangulärt, sexkantigt, åttkantigt, halvcirkelformigt eller ha annan konvex form.

OBS.

a) Valstråd som är riktad och klippt i längder klassificeras som varmvalsad stång eller armeringsstång.

b) Valstråd med vågprofilerad (ribbad) yta är en varmvalsad produkt ihoprullad i oregelbundna rullar på samma sätt som slät valstråd, men med en vågprofilerad (ribbad) yta framställd genom varmvalsning.

13. Armeringsstång

Rund eller fyrkantig stång med en tjocklek på minst 5 mm, med slät, naggad eller ribbad yta. Denna produkt, som är avsedd främst för armering av betong, kan ha genomgått kalldeformation, som t.ex. vridning runt längdaxeln.

14. Övrig stång

Dessa produkter omfattar följande:

a) Plattstång, som är stång med rektangulärt tvärsnitt, valsade på alla fyra sidor och i regel med en tjocklek på mindre än 5 mm och en bredd på högst 150 mm.

b) Annan massiv stång med olika tvärsnitt (konvexa polygoner) som t.ex. rundstål, fyrkantstål, sexkantstål osv.

c) Andra profiler utom banbyggnadsmateriel, spontpålar och grova I-, U- och H-profiler på 80 mm eller mer och profiljärn för gruvstöttor. Denna grupp omfattar också vinkelstång, T-stång och bulbplattstång i alla storlekar samt lätta I-, U- och H-profiler på mindre än 80 mm, specialstång och specialprofiler.

III. ANMÄRKNINGAR ANGÅENDE RADER OCH KOLUMNER

1. Raderna 131 och 136

Här avses varmvalsade breda band för vidareförädling till andra stålprodukter som omfattas av fördraget antingen detta gäller egentlig vidare valsning eller annan behandling såsom klippning (för att framställa varmvalsad plåt), slittning (för att framställa varmvalsade smala band), eller beläggning (t.ex. förzinkning för att tillverka en slutprodukt).

2. Raderna 311 och 316

Här anges leveranser av varmvalsade breda band till icke-EKSG-kunder (konsumenter, mellanhänder och kunder i tredje land) för direkt användning (Varmvalsade breda band betraktas som färdigprodukt.).

3. Raderna 520 och 534

Dessa omfattar slaggdragningsstänger som används på verken för att öppna tappgluggar.

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION

EKSG

STATISTIKKONTORET

Företagsstatistik

D3

Luxemburg, januari 1989

Frågeformulär 2-72

Del I

KVALITETSSTÅL OCH BASSTÅL LEVERANSER TILL TREDJE LAND FÖRKLARANDE ANMÄRKNINGAR

I. Allmänna upplysningar och definitioner

Se frågeformulär 2-71.

II. Förteckning över tredje länder

Kolumn 100:

Europa

Kolumner 110 och 130 sammanlagt.

Kolumn 110:

Västeuropa vilket utöver de länder som anges i kolumn 111-117 omfattar följande länder:

Island

Andorra

Färöarna

Malta, Gibraltar

Vatikanstaten

Kolumn 130:

Östeuropa omfattar följande länder:

Bulgarien

Ungern

Polen

Rumänien

Tjeckoslovakien

Sovjetunionen

DDR

Albanien

Kolumn 210:

USA och besittningar inklusive

Puerto Rico, kanalzonen i Panama, Amerikanska Oceanien, Amerikanska Jungfruöarna

Kolumn 230:

Centralamerika:

Detta område omfattar följande länder:

Cuba

Costa Rica

Guatemala

Haiti

Honduras

Mexico

Bermuda

Belize

Nicaragua

Panama (utom kanalzonen)

Dominikanska Republiken

El Salvador

Bahamas

Turks- och Caicosöarna

Guadelope

Martinique

Caymanöarna

Jamaica

Barbados

Västindien

Trinidad och Tobago

Grenada

Nederländska Antillerna

Kolumn 240:

Sydamerika:

Detta område omfattar följande länder:

Argentina

Brasilien

Bolivia

Chile

Colombia

Ecuador

Falklandsöarna

Paraguay

Peru

Uruguay

Guyana

Franska Guyana

Surinam

Venezuela

Kolumn 330:

Främre Orienten och Mellersta Östern:

Detta område omfattar följande länder:

Cypern

Libanon

Syrien

Irak

Iran

Israel

Jordanien

Saudiarabien

Kuwait

Bahrain

Qatar

Förenade arabemiraten

Oman

Nord- och Sydyemen

>Hänvisning till >

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION

EKSG

STATISTIKKONTORET

Företagsstatistik

D3

Luxemburg, januari 1989

Frågeformulär 2-72

Del II

KVALITETSSTÅL OCH BASSTÅL LEVERANSER TILL TREDJE LAND

>Hänvisning till >

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION

EKSG

STATISTIKKONTORET

Företagsstatistik

D3

Luxemburg, januari 1989

Frågeformulär 2-73

Del I

KVALITETSSTÅL OCH BASSTÅL STÅLLEVERANSER PÅ HEMMAMARKNADEN UPPDELADE EFTER PRODUKT OCH FÖRBRUKANDE INDUSTRI FÖRKLARANDE ANMÄRKNINGAR

I. ANVISNINGAR

1. På detta frågeformulär registreras bestämmelseorten för alla stålprodukter i det tillstånd i vilket de lämnar stålverket (som avses i fördraget). Därför omfattar frågeformuläret verkets egen förbrukning och leveranserna till de avdelningar som är integrerade i stålverket, men vars verksamhet inte faller under fördraget. För att undvika att något anges två gånger, anges emellertid inte leveranser till ett annat stålverk som avses i fördraget om detta verk skall bearbeta produkterna till andra produkter som omfattas av fördraget.

2. Med år avses kalenderår.

3. Leveranserna skall omfatta alla produkter, även sekunda produkter, plåtavklipp och avsnoppade ändar som inte är avsedda för omsmältning. De levererade nettotonnagen anges med produkterna i det tillstånd de har när de lämnar verket.

4. Leveranserna skall omfatta produkter som valsats på beställning (Se frågeformulär 2-71 för närmare upplysningar).

5. Leveranser till verkets lager skall inte tas med förrän produkterna i fråga sänds från lagret till kunden.

6. De metoder och principer som skall följas vid klassificeringen av kunderna efter industrisektor och vid registreringen av leveranserna är följande:

PRINCIP 1:

Man skall ta reda på vilken verksamhet som den första mottagaren bedriver, dvs. den som tar emot stålet i den form i vilken det säljs av den stålindustri som avses i fördraget.

PRINCIP 2:

Om det mottagande företaget omfattar flera verk, skall man betrakta varje verk för sig och ta reda på vilken verksamhet det bedriver.

PRINCIP 3:

Om ett verk omfattar flera verksamheter, skall man fastställa vilken särskild avdelning som har gjort beställningen och, tillsammans med kunden, avgöra vilken verksamhet som bedrivs på de olika avdelningarna.

PRINCIP 4:

När en mottagare bedriver flera olika verksamheter, av vilka endast en förbrukar stål, skall denna stålförbrukande verksamhet avgöra hur kunden klassificeras, även om verksamheten är integrerad och knuten till en annan verksamhet som är mera viktig för kunden, men som inte direkt gäller den första bearbetningen eller den första användningen av stålet (t.ex. textilier, kemikalier). När företag omfattar flera olika verksamheter varav endast en förbrukar stål, kan detta leda till att kunden och de leveranser av stål som han får klassificeras i en kategori som inte stämmer överens med företagets huvudverksamhet.

PRINCIP 5:

Man skall aldrig fastställa vilken verksamhet mottagaren bedriver på grundval av vilken art av stålprodukt som levereras, eftersom denna metod kan leda till felaktigheter. Undantag från denna regel kan dock tillåtas när alla andra möjligheter till klassificering är uttömda.

II. DEFINITIONER AV PRODUKTER

Se förklarande anmärkningar till frågeformulär 2-71 "Leveranser till länder i gemenskapen och totala leveranser".

III. DEFINITIONER AV FÖRBRUKANDE INDUSTRIER

Nedan anges de industrier som måste tas med i varje kolumn på frågeformuläret enligt Allmän näringsgrensindelning inom Europeiska gemenskapen (NACE) och Förenta nationernas internationella näringsgrensindelning. Sambandet mellan dessa klassificeringssystem och rubrikerna och kolumnerna på frågeformuläret visas i tillägget.

Kolumn 12: SMIDNING MED HAMMARE OCH PRESSAR

Denna rubrik omfattar smedjor som är integrerade i stålindustrin och självständiga smedjor med undantag av smedjor som är integrerade i andra industrier som skall anges under en annan rubrik på frågeformuläret. Rubriken omfattar kalldrivning, tillverkning av grovsmide och klen- och mediumsmide, smidning med hammare och pressar, samt även tillverkning av stålringar till hjul, hjulnav och axlar. Utanför smidesindustrin som sådan hålls däremot tillverkning av följande produkter: Smidda muttrar och mutterskruvar, kopplingsflänsar och smidda fjädrar. Dessa klassificeras efter den typ av produkt till vilken de hör och i det avsnitt till vilket dessa produkter hör.

Kolumn 13: STÅLRÖRSINDUSTRI

Tillverkning av sömlösa rör och svetsade rör av plåt, smala band eller coils, varm- eller kallvalsade, och även produktion av precisionsrör och rör för särskilda ändamål (t.ex. skyddsrör för elektricitet).

Kolumn 14: TRÅDDRAGNING

Tillverkning av kalldragen tråd av valstråd.

Kolumn 15: DRAGNING

Tillverkning av stång och helprofiler genom dragning, svarvning eller slipning med minskning av materialtjockleken.

Kolumn 16: TILLVERKNING AV KALLVALSADE SMALA BAND

Tillverkning av kallvalsade smala band, även band som tillverkas genom slittning av kallvalsade smala band.

Kolumn 17: TILLVERKNING AV KALLFORMADE PROFILER

Tillverkning av profiler genom kallbockning av varm- eller kallvalsade band eller plåt.

Kolumn 18: DJUPDRAGNING OCH KLIPPNING

Mellanliggande verksamhet som bedrivs av självständiga företag som förbrukar platta produkter (huvudsakligen plåt) vilka efter klippning eller djupdragning(4) levereras i beställd storlek och form till andra förbrukande industrier. Denna rubrik omfattar också djupdragnings- och klippningsavdelningar som är integrerade i stålindustrin men inte de avdelningar som är integrerade i andra industrier som omfattas av andra rubriker på frågeformuläret.

Kolumn 20: MASKINTILLVERKNING, UTOM ELEKTRISK UTRUSTNING

Följande omfattas av denna kolumn: Tillverkning av industrimaskiner och -traktorer, av maskinverktyg för bearbetning av metall och av andra verktyg och utrustning för användning med maskiner, tillverkning av utrustning för gruvor, järn- och stålindustrin och gjuterier, väg- och >

Hänvisning till >

vattenbyggnad och byggnadsbranschen, tillverkning av mekanisk utrustning för lyft och godshantering samt transmissionselement för drivkraft, tillverkning av maskiner för bearbetning av trä och liknande material, och av papper och pappersvaror, tryckeriutrustning och bokbinderimaskiner, tillverkning av maskiner till tvättinrättningar och kemtvättar, utrustning till läderindustrin, även stövel- och skomaskiner, tillverkning av förbränningsmotorer, av vattenhjul och vatten- och värmeturbiner och andra maskiner som producerar mekanisk energi, tillverkning av kompressorer, pumpar och hydraulisk och pneumatisk kraftöverföringsutrustning, rumsuppvärmare, ventilationsanläggningar och luftkonditioneringsapparater, kylmaskiner (utom kylskåp och frysar för hushållsbruk), tillverkning av icke elektriska industriugnar och icke elektrisk svetsutrustning tillverkning av kontors- och datamaskiner. Kolumnen omfattar också mekaniska verkstäder som tillverkar och reparerar maskindelar eller maskinell utrustning. Denna rubrik omfattar inte tillverkning av fordon (bilar, cyklar, motorcyklar, flygplan osv.) eller motorer till dessa.

Kolumn 30: ELEKTRISK UTRUSTNING (elektrisk maskinutrustning och tillbehör)

Denna kolumn omfattar tillverkning av isolerade ledare och kablar, elektriska motorer, generatorer, transformatorer, strömställare, ställverk och annan elektrisk utrustning, tillverkning av elektriska apparater och apparater för industriellt bruk, tillverkning av batterier och ackumulatorer, telekommunikationsutrustning, elektronisk mät- och registreringsutrustning, och elektromedicinsk utrustning, tillverkning av radio- och televisionsapparater, ljudanläggningar och inspelningsapparater och elektronutrustning och -apparater (utom automatiska datamaskiner), grammofoner, grammofonskivor och färdiginspelade magnetband, tillverkning av elektroniska hushållsapparater, elektriska lampor och andra elektriska belysningsanordningar. Denna rubrik gäller inte elektrisk mätutrustning, vilken i stället anges i kolumn 77.

I denna kolumn anges endast leveranser till de industrier som producerar dessa maskiner, med undantag av leveranser till elektricitetsföretag vilka anges i kolumn 92.

Kolumn 41: SKEPPSVARV

Varv som bygger och reparerar alla typer av skepp vid hav och floder. Byggande (i specialiserade anläggningar) av marinmotorer och specialdelar till skepp, skeppsupphuggningsvarv.

Kolumn 42: LOKOMOTIV OCH JÄRNVÄGSVAGNAR

Byggande och återuppbyggande av lokomotiv av alla typer och spårvidd samt järnvägsvagnar och spårvagnar för passagerare och gods. Denna rubrik omfattar tillverkning av lokomotiv och järnvägsvagnar för järnvägsbolag och reparationsarbete som utförs i verkstäder som hör till dessa. (M.a.o. omfattas alla leveranser som inte gäller banbyggnadsmateriel eller tillbehör: stolpar, bryggor osv. för järnvägsanläggningar.)

Kolumn 43: BILAR, CYKLAR OCH ANDRA FORDON

Denna kolumn omfattar följande verksamheter:

1. Tillverkning av bilar och karosser

Tillverkning och montering av fordon, som t.ex. personbilar, långfärdsbussar och stadsbussar, lastbilar och lastbilssläp, husvagnar, plattformar för alla ändamål och bilar för särskilda ändamål (ambulanser, taxibilar osv.), tillverkning av reservdelar och specialdelar till bilar såsom motorer, bromsar, kopplingar, växellådor, transmissioner, hjul och chassier. Denna rubrik omfattar inte däck och innerslangar, bilrutor, elektriska tillbehör eller fordon för lyft och godshantering.

2. Reparation av bilar och cyklar.

Reparation av bilar, lastbilar, cyklar och alla specialreparationer av t.ex. motorhuvar och elektrisk utrustning.

3. Tillverkning av cyklar och motorcyklar.

Tillverkning av motorcyklar och skotrar, cyklar och trehjuliga cyklar och tandemcyklar samt delar till dessa som t.ex. motorer, ekrar, hjulnav, sadlar, ramar, växlar och styren.

4. Tillverkning av flygplan

Tillverkning, montering och reparation av flygplan, segelflygplan och delar till dessa som t.ex. motorer, propellrar, stabilisatorer och landningsställ. Tillverkning av navigationsinstrument för flygplan anges i kolumn 77.

Kolumn 51: STÅL- OCH METALLKONSTRUKTIONER

Följande verksamheter ingår i denna grupp:

- Tillverkning av stålkonstruktioner och delar till dessa konstruktioner (broar, brosektioner, stålskelett, överbyggnader).

- Tillverkning av gruvstöttor.

- Tillverkning av stationär järnvägsmateriel, såsom korsningsspetsar, spårväxlar, stöttor, spårkorsningar och vändskivor m.m.

Kolumn 52: BYGGNADSARBETEN OCH OFFENTLIGA ARBETEN

Med undantag av de verksamheter som faller under gruppen "Stål- och metallkonstruktioner" omfattar denna kolumn följande verksamheter:

Uppförande, reparation och rivning av byggnader, vägar, allmänna landsvägar och vattenverk såsom kanalbyggande, järnvägar (utom järnvägsspår), kajer, pirer, tunnlar, tunnelbanor, högbanor, broar, viadukter, fördämningar, dräneringsarbete, rensningsarbete, akvedukter, bevattnings- och vattenregleringsarbeten, vatten-kraftverk, hydrauliska anläggningar, gasledningar, konstruktion av stödjande anordningar (t.ex. gruvstöttor) och alla andra typer av större konstruktionsarbeten, vattenbyggnadsarbete såsom arbete med släpskopa, muddring, pålning, torrläggning och byggande av hamnar och marina anläggningar, brunnar, flygplatser, idrottsplatser, golfbanor, simbassänger, tennisplaner, parkeringsplatser, kommunikationssystem såsom telefon- och telegrafledningar och allt annat arbete som utförs av privata företag eller av regeringen. Denna rubrik omfattar underleverantörer på byggnadsområdet såsom ställningsarbetare, rörläggare, stuckatörer och elektriker samt tillverkning av stolpar, pelare och rör av armerad betong osv.

Denna rubrik omfattar inte byggnation, reparation och rivning som utförs av personal från företag som faller under en annan industri och för detta företags räkning. Schaktningsarbeten, schaktsänkning och grävning för att utvinna mineraler klassificeras däremot i de olika grupperna under gruv- och stenindustrier (kolumner 81 och 82).

Kolumn 60: JÄRNVÄGSSPÅR

Denna rubrik omfattar konstruktion och underhåll av spår eller statliga eller privata spårvägar samt delar därtill (t.ex. järnvägsbroar, stolpar, signalmaster, spårväxlar osv.), när dessa arbeten utförs direkt av företagen själva.

Kolumn 71: METALLMÖBLER

Tillverkning av metallmöbler för bostäder, kontor, offentliga byggnader, för yrkesmässigt bruk eller för användning på restauranger, kontors- och affärsutrustning och inredning.

Kolumn 72: SKRUV, MUTTER, BULT OCH AUTOMATSTÅL

Tillverkning av följande produkter (inbegripet smidda skruvar, bultar, nitar osv.): bultar, skruvar, låsbultar, bultbrickor och nitar, skruvar och svarvade standardvaror eller varor tillverkade efter modell.

Kolumn 73: JÄRNVAROR, KNIVSMIDE, VERKTYGSTILLVERKNING OCH LÅSSMIDE

Denna grupp omfattar följande verksamheter:

- Tillverkning av handverktyg och mindre jordbruks-, trädgårds- och industriverktyg, knivsmide.

- Tillverkning av alla typer av värmepannor och ugnar till hushåll (utom elugnar), hushållsapparater och apparater för kommersiellt bruk (utom elektriska), handeldvapen och ammunition till dessa samt andra järnvaror.

- Tillverkning av ståldörrar och fönster osv. av valsade knän och profiler.

- Tillverkning av varor av ståltråd.

- Tillverkning av fjädrar och kedjor.

- Tillverkning av lås och metallbeslag.

Kolumn 74: METALLFÖRPACKNINGAR

Askar och burkar för förpackning av konserverade matvaror, olja, mjölkprodukter, tobak, läkemedel, drycker, bonvax, polervax, poler- och putsmedel, golvpolish osv. (inbegripet aeresolförpackningar), flaskkapsyler, proppar till flaskor och burkar samt skruvkapsyler. Andra förpackningsartiklar såsom spolar för tejp.

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION

EKSG

STATISTIKKONTORET

Företagsstatistik

D3

Luxemburg, januari 1989

Frågeformulär 2-73

Del II

KVALITETSSTÅL OCH BASSTÅL STÅLLEVERANSER PÅ HEMMAMARKNADEN UPPDELADE EFTER PRODUKT OCH FÖRBRUKANDE INDUSTRI (fortsättning)

Kolumn 75: METALLTRUMMOR

Alla typer av metalltrummor för varutransport.

Kolumn 76: VÄRMEPANNOR OCH ANDRA METALLBEHÅLLARE

Tillverkning av metallbehållare såsom dunkar, stora tankar för mjölktransport, värmepannor, tankar, inbegripet gasbehållare, svetsade gasflaskor, soptunnor och liknande behållare och tryckbehållare med undantag av metalltrummor (kolumn 75) och burkar och kärl för konserverade matvaror (metallförpackningar, kolumn 74).

Kolumn 77: FINMEKANIK, OPTIK, LEKSAKER

Denna rubrik omfattar följande:

1. Egentlig finmekanik.

Tillverkning av mätinstrument, kontrollverktyg (t.ex. flyg-navigeringsinstrument), laboratorieinstrument, precisions-instrument och medicinska och kirurgiska instrument för kirurger, läkare och tandläkare.

2. Tillverkning av fotografiska varor och optiska instrument.

Tillverkning av optiska instrument och linser, glasögon och fotografiska varor och tillbehör, inbegripet film och ljuskänsliga plåtar.

3. Tillverkning och reparation av ur.

4. Tillverkning av musikinstrument.

Tillverkning av musikinstrument såsom pianon, stränginstrument, blåsinstrument, slaginstrument samt även grammofonskivor. Tillverkning av grammofoner faller däremot under "Tillverkning av maskiner, elektriska apparater och tillbehör".

5. Leksaker och sportartiklar.

Kolumn 81: KOLBRYTNING

Gruvor vars huvudsakliga verksamhet är utvinning av antracitkol och bituminöst stenkol såsom feta kol, halvfeta kol och brunkol. Hjälpanläggningar för behandling av kol omfattas också.

Kolumn 82: ANNAN GRUVDRIFT

1. Gruvor vars huvudsakliga verksamhet är malmutvinning.

a) Brytning av järnmalm.

b) Brytning av annan malm än järnmalm.

2. Råolja och naturgas.

Drift av oljekällor och utvinning av naturgas (inbegripet borrning), oljeskiffer och oljesand.

3. Brytning av byggnadssten, lera och sand.

Brytning av sten (inbegripet skiffer), lera, sand och grus.

4. Utvinning av icke-metalliska mineral som inte nämns någon annanstans.

Utvinning i gruvor och stenbrott av material som asbest, gips, salt (inbegripet utvinning i saltdammar), svavel, asfalt, bitumen och alla andra icke-metalliska mineral, utom kol, olja, byggnadssten, lera, sand och grus. Utnyttjande av guano och torv omfattas också av denna grupp.

Kolumn 91: STÅLVERKENS EGEN FÖRBRUKNING

Här inräknas produkter som används på verken för reparation, underhåll och liknande ändamål, även uppförande av ny anläggning för verket.

Kolumn 92: ANDRA FÖRBRUKARE

I stort sett faller alla stålförädlingsindustrier och de huvudsakliga icke-industriella stålförbrukande verksamheterna under rubrikerna ovan. Rubriken "andra förbrukare" omfattar därför i princip endast följande:

1. Industrier som inte använder stål som råvara i sin löpande produktion, t.ex. industrier som tillverkar textilier, icke järnhaltiga produkter, kemikalier, papper, livsmedel, glas, läder och skinn (samt industrier för underhåll och reparation av maskiner, fabriksverkstäder och nya byggnader för dessa industrier).

2. Andra icke-industriella förbrukare (jordbruk, skogsbruk, handel banker osv.), statlig förvaltning, försvaret för dess omedelbara behov.

>Hänvisning till >

(1) EGT nr L 141, 28.5.1986, s. 1.

(2a) T.ex. vid kapning i olika längder osv.

(3a) Med beaktande av denna definition, räknas valstråd som är färdigställd och klippt i längder som övrig stång med samma form och storlek, med hänsyn tagen till gängse toleransvidd, medan alla produkter som levereras i rullar anges på rad 132 (valstråd), även om de är avsedda för betongkonstruktioner.

(4) Efter denna bearbetning omfattas plåten eller de andra produkterna i fråga inte längre av Parisfördragets gemensamma marknad.

TILLÄGG

Överensstämmelse mellan indelningen av de använda förbrukande industrierna, Allmän näringsgrensindelning inom Europeiska gemenskaperna (NACE) och

Förenta nationernas internationella näringsgrensindelning (ISIC)(1a)

>Plats för tabell>

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION

EKSG

STATISTIKKONTORET

Företagsstatistik

D3

Luxemburg, januari 1989

Frågeformulär 2-74/Tillägg

LEVERANSER AV SPECIALSTÅL (LEGERAT OCH OLEGERAT) UPPDELAT EFTER PRODUKTTYP OCH STÅLTYP TILL LÄNDER I GEMENSKAPEN OCH TILL TREDJE LAND FÖRKLARANDE ANMÄRKNINGAR

I. ALLMÄNNA UPPLYSNINGAR

1. Frågeformuläret gäller för alla stålverk i gemenskapen.

2. Med månad avses kalendermånad.

3. Ett separat formulär skall fyllas i för var och en av följande ståltyper:

- Olegerat specialstål.

- Låglegerat specialkonstruktionsstål.

- Rostfritt och värmebeständigt stål.

- Annat legerat stål.

- Totalt, alla ståltyper.

4. Leveranserna omfattar alla produkter, även nedklassade varor (såsom sekunda produkter, plåtavklipp, tillskärningsavfall och avsnoppade ändar) som inte omedelbart skall omsmältas. De levererade nettotonnagen anges med produkterna i det tillstånd i vilket de lämnar verket eller verkets lager.

5. Leveranserna omfattar alla EKSG-produkter som används till att förpacka produkterna innan de sänds iväg.

Huvudprinciper

6. Leveranser måste anges i huvudtabellen (under B, C, D eller E) enligt två grundprinciper:

a) De leveranser som skall anmälas för en bestämd månad är de som tillverkats för verksamheter utanför den stålindustri som avses i fördraget (dvs. för konsumenter och lagerhållare i gemenskapen och kunder i tredje land), antingen direkt av verket som anmäler det eller genom ett inhemskt lager som tillhör verket, eller indirekt (se 6 b). Överföringar mellan verk och verkens egna inhemska lager skall inte anmälas.

b) Handelsprincipen

Leveransen av en produkt anmäls av det verk som mottar beställningen och fakturerar beställaren för leveransen, även om ett annat verk expedierar varorna för det företag som är fakturautställare eller om varorna expedieras av ett beställningsverk eller en underleverantör. Det verk som gör anmälan anger leveransen enligt varornas faktiska bestämmelseort.

Särskilda fall

7. Stålverkens egen förbrukning och överföringar till integrerade verkstäder utanför EKSG-stålindustrin.

De leveranser som anges på huvudtabellen måste omfatta stålverkens egen förbrukning (inbegripet reparationer och uppförande av nya anläggningar) och leveranser till integrerade verkstäder som producerar rör, smide osv., inbegripet verkstäder som producerar hjulringar av stål, hjul och axlar, även om dessa är valsade.

Dessa leveranser måste omfatta

- leveranser från egen produktion och

- leveranser som avser inköpt material, om man inte har konstaterat att det levererande stålverket redan har anmält dessa mängder som leveranser till marknaden.

8. Försäljning till andra EKSG-stålverk.

a) Leveranser från ett EKSG-stålverk till ett annat verk som hör till samma företag och är beläget i samma land skall inte anmälas.

b) Göt, ämnen och varmvalsade breda band.

Dessa produkter måste anmälas antingen

- under A, förutsatt att det är helt klart att de har levererats för vidare valsning, återförsäljning eller omvandling (klippning, slittning eller beläggning) till EKSG-produkter, eller

- under B eller C om de har levererats för det mottagande verkets eget bruk eller omvandling till icke-EKSG-produkter, om det inte är känt att det mottagande verket anmäler dessa partier som leveranser till marknaden, eller om det inte finns några exakta uppgifter om produkternas tilltänkta bruk.

c) Färdigprodukter och slutprodukter.

Dessa produkter måste antingen anmälas

- i huvudtabellen under C, D eller E om de har levererats för det mottagande verkets eget bruk eller för omvandling till icke-EKSG-produkter, eller om det inte finns några exakta uppgifter om produkternas tilltänkta bruk, eller

- i tillägg III endast om de har levererats till ett EKSG-stålverk i ett annat land för återförsäljning eller omvandling till andra EKSG-produkter. I sådana fall blir det mottagande stålverket ansvarigt för anmälan av efterföljande leverans till marknaden.

9. Leveranser för beställningsarbete eller legotillverkning.

a) När uppdragsgivaren är ett EKSG-stålverk.

Det verk som fakturerar leveransen av produkter till en kund utanför EKSG måste anmäla leveransen i huvudtabellen och, om det avsändande verket är beläget i ett annat land, skall anmälan också göras i tillägg I. Det avsändande verket behöver bara anmäla leveransen om beställningen mottogs från ett EKSG-stålverk i ett annat land. I sådana fall behöver leveransen inte anmälas i huvudtabellen utan enbart i tillägg II.

b) När uppdragsgivaren inte är ett EKSG-stålverk.

Leveranser som beställs av och för ett annat företag än ett EKSG-stålverk måste anmälas av det avsändande verket i huvudtabellen, eftersom uppdragsgivaren själv inte anmäler leveransstatistik till EG:s statistikkontor.

10. Leveranser för beställningsarbete eller legotillverkning.

Produkter som avsänds för beställningsarbete behöver bara anmälas i tillägg III, och bara om den som utför beställningsarbetet befinner sig i ett annat land.

11. Leveranser efter beställningsarbete eller legotillverkning:

a) I fall då uppdragsgivaren är ett EKSG-stålverk i samma land skall leveranserna inte anmälas här.

b) I fall då uppdragsgivaren är ett EKSG-stålverk i ett annat land:

- Produkter som expedieras efter beställningsarbete måste anmälas av den som utfört detta beställningsarbete

- i tillägg III om produkterna skall tillbaka till ett verk eller ett lager som ägs av uppdragsgivaren eller till ett annat EKSG-stålverk, och

- i tillägg II om produkterna avsänds till någon annan bestämmelseort.

- Produkter som säljs till marknaden efter beställningsarbete måste anmälas av uppdragsgivaren i huvudtabellen, vem som än avsänder dem, och också i tillägg I om det avsändande verket är beläget i ett annat land.

c) I fall då uppdragsgivaren inte är ett EKSG-stålverk:

Den som utför beställningsarbetet måste anmäla leveransen i huvudtabellen efter att detta arbete har gjorts, oavsett produkternas bestämmelseort, eftersom uppdragsgivaren (mellanhand eller konsument inom gemenskapen eller kund i tredje land) inte själv anmäler leveranserna till EG:s statistikkontor.

II. DEFINITIONER

- Allmänna definitioner av specialstål: Se frågeformulär 2-16.

- Kategorier av legerat stål: Se frågeformulär 2-16.

- Definitioner av produkter och anmärkningar angående rader: Se frågeformulär 2-71.

>Hänvisning till >

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION

EKSG

STATISTIKKONTORETET

Företagsstatistik

D3

Luxemburg, januari 1989

Frågeformulär 2-80

KVALITETSSTÅL OCH BASSTÅL NYA BESTÄLLNINGAR (GEMENSKAPEN OCH TREDJE LAND) FÖRKLARANDE ANMÄRKNINGAR Allmänna anmärkningar och definitioner

1. När nya beställningar mottagna under en viss period anges, skall annulleringar som avser beställningar under gällande och tidigare perioder först dras av.

2. För andra förklarande anmärkningar, se frågeformulär 2-71 - Leveranser.

>Hänvisning till >

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION

EKSG

STATISTIKKONTORET

Företagsstatistik

D3

Luxemburg, januari 1989

Frågeformulär 2-81

Del I

KVALITETSSTÅL OCH BASSTÅL NYA BESTÄLLNINGAR FRÅN TREDJE LAND FÖRKLARANDE ANMÄRKNINGAR

1. Allmänna anmärkningar och definitioner

1. När nya beställningar mottagna under en viss period anges, skall annulleringar som avser beställningar under gällande och tidigare perioder först dras av.

2. För andra förklarande anmärkningar, se frågeformulär 2-71 - Leveranser.

II. Förteckning över tredje länder

Se frågeformulär 2-72.

>Hänvisning till >

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION

EKSG

STATISTIKKONTORET

Företagsstatistik

D3

Luxemburg, januari 1989

Frågeformulär 2-81

Del II

KVALITETSSTÅL OCH BASSTÅL NYA BESTÄLLNINGAR FRÅN TREDJE LAND

>Hänvisning till >

(1a) Förenta nationernas internationella näringsgrensindelning (Statistiska undersökningar - Serie M, nr. 4, Rev. 2 - New York 1968).

(2b) Positionerna 316.4 och 316.6 undantagna.