ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(8)

Kommunikation och åtkomst till tillgänglig information är avgörande för ett framgångsrikt gränsöverskridande operativt brottsbekämpande samarbete. Det bör rekommenderas att medlemsstaterna tillåter att tjänstemän inom brottsbekämpningen som agerar i en annan medlemsstat har realtidsåtkomst till information i unionens informationssystem via den europeiska sökportalen (ESP) och till sina relevanta nationella databaser genom mobila lösningar, såsom bärbara enheter eller inbyggda datorer i brottsbekämpningsfordon, i enlighet med tillämpliga åtkomsträttigheter och tillämplig unionsrätt och nationell rätt. Det bör rekommenderas att den information som tillhandahålls de brottsbekämpande myndigheterna i en annan medlemsstat begränsas till vad som krävs hos tjänstemännen inom brottsbekämpningen vid utförandet av deras uppgifter under det gränsöverskridande brottsbekämpande samarbetet. Det bör också rekommenderas att tjänstemän inom brottsbekämpningen som agerar i en annan medlemsstat förses med tillförlitliga och säkra sammankopplingsbara mobila medel för realtidskommunikation, såsom verktyg för snabbmeddelanden, som fungerar över gränserna så att de kan kommunicera direkt med sina myndigheter och värdmedlemsstatens myndigheter. Det är nödvändigt att säkerställa sammankoppling av säkra kommunikationsmedel över gränserna, vilka åtminstone möjliggör säker användning av mobila medel för realtidskommunikation, samt geolokalisering av brottsbekämpningsfordon som används av tjänstemännen inom brottsbekämpningen, till exempel genom GPS-spårning eller drönare, under en gränsöverskridande brottsbekämpande insats. Därför bör det rekommenderas att medlemsstaterna, i enlighet med sina specifika behov, använder sig av de tekniska lösningar som ska tillhandahållas av exempelvis Europol, särskilt på rekommendation av dess innovationslabb och med utgångspunkt i relevant arbete och relevanta projekt inom den europeiska innovationsknutpunkten för inre säkerhet, av särskilda expertgrupper såsom kärngruppen för säkra kommunikationer och det europeiska nätverket för brottsbekämpningsteknik (Enlets), samt genom sådana projekt som BroadWay-projektet. Medlemsstaterna kan också säkerställa sådan sammankoppling genom sammankoppling av äldre system med angränsande medlemsstater.
b)

Maximigränser för det belopp i hryvnia som kan växlas per fördriven person bör fastställas. Med beaktande av nationella omständigheter bör sådana maximigränser ligga på eller under 10 000 hryvnia per fördriven person.
(8)

Det offentliga underskottet i euroområdet som helhet beräknades uppgå till 7,1 % av BNP 2021, men sjunka till 3,9 % 2022. Finanspolitikens inriktning i euroområdet enligt kommissionens ekonomiska höstprognos 2021 förväntades vara fortsatt stödjande under 2021, med en ökning på över 1,75 % av BNP, och 2022, med en ökning på nära 1 % av BNP. Under 2022 kommer både nationellt finansierade och unionsfinansierade offentliga investeringar att bidra till denna stödjande inriktning. Från och med november 2021 ska de 18 nationella återhämtnings- och resiliensplaner i euroområdet som rådet vid den tidpunkten har godkänt ge omfattande ekonomiskt stöd till medlemsstater i euroområdet på upp till 262 miljarder EUR i bidrag och 139 miljarder EUR i lån under perioden fram till 2026. Att medlemsstaternas finanspolitik samordnas med full respekt för stabilitets- och tillväxtpakten är avgörande för en effektiv hantering av den ekonomiska chock som orsakats av covid-19-krisen, för en hållbar återhämtning och för att Ekonomiska och monetära unionen (EMU) ska fungera väl. Den allmänna undantagsklausulen kommer att vara aktiverad även 2022 men förväntas avaktiveras från och med 2023. I takt med att den ekonomiska återhämtningen får fäste ändrar finanspolitiken inriktning från tillfälliga krisåtgärder till riktade åtgärder för att stödja återhämtningen. Ökningen av offentliga skuldkvoter från 85,5 % av BNP 2019 till 100 % av BNP 2021 beror på de kombinerade effekterna av minskad produktion och den politiska respons som var nödvändig för att hantera den mycket kraftiga covid-19-chocken. Eftersom vissa medlemsstater i euroområdet hade höga skuldkvoter redan före denna chock kommer en gradvis, kontinuerlig och tillväxtvänlig skuldminskning att vara ett politiskt mål i en stor del av euroområdet.
(15)

I sin rekommendation av den 20 juli 2020 (12) rekommenderade rådet Tyskland att under 2020 och 2021 vidta alla nödvändiga åtgärder, i enlighet med den allmänna undantagsklausulen, för att effektivt hantera covid-19-pandemin, upprätthålla ekonomin och stödja den påföljande återhämtningen. Tyskland rekommenderades också att, när de ekonomiska förhållandena medger det, driva en finanspolitik som syftar till att nå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt och säkerställa en hållbar skuldsättning, samtidigt som investeringarna ökas. Enligt uppgifter som validerats av Eurostat minskade Tysklands underskott i de offentliga finanserna under 2021 från 4,3 % av BNP 2020 till 3,7 %. Tysklands finanspolitiska åtgärder bidrog till den ekonomiska återhämtningen 2021, samtidigt som de tillfälliga krisåtgärderna minskade från 2,7 % av BNP 2020 till 4,2 % 2021. De åtgärder som Tyskland vidtog 2021 var i linje med rådets rekommendation av den 20 juli 2020. De diskretionära budgetåtgärder som regeringen antog 2020 och 2021 var i de flesta fall tillfälliga eller kompenserades med uppvägande åtgärder. Samtidigt var några av de diskretionära åtgärder som regeringen antog under perioden 2020–2021 inte tillfälliga och kompenserades inte genom uppvägande åtgärder; det rörde sig framför allt om en ökning av familjebidrag såsom barnbidrag och grundavdrag för barn samt ökade möjligheter till avskrivning. Enligt uppgifter som validerats av Eurostat ökade den offentliga bruttoskulden från 68,7 % av BNP 2020 till 69,3 % av BNP 2021.
(13)

I sin rekommendation av den 20 juli 2020 (11) rekommenderade rådet Österrike att under 2020 och 2021 vidta alla nödvändiga åtgärder, i enlighet med den allmänna undantagsklausulen, för att effektivt hantera covid-19-pandemin, upprätthålla ekonomin och stödja den påföljande återhämtningen. Österrike rekommenderades också att, när de ekonomiska förhållandena medger det, driva en finanspolitik som syftar till att nå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt och säkerställa en hållbar skuldsättning, samtidigt som investeringarna ökas. Enligt uppgifter som validerats av Eurostat minskade Österrikes underskott i de offentliga finanserna under 2021 från 8,0 % av BNP 2020 till 5,9 %. Österrikes finanspolitiska åtgärder bidrog till den ekonomiska återhämtningen 2021, samtidigt som de tillfälliga krisåtgärderna minskade från 4,8 % av BNP 2020 till 4,3 % 2021. De åtgärder som Österrike vidtog 2021 var i linje med rådets rekommendation av den 20 juli 2020. De diskretionära budgetåtgärder som regeringen antog 2020 och 2021 var i de flesta fall tillfälliga eller kompenserades med uppvägande åtgärder. En del av de diskretionära åtgärder som antogs under perioden 2020 till 2021 var dock inte tillfälliga eller kompenserades med uppvägande åtgärder, och bestod främst av en betydande skattelättnad för hushåll och företag genom den ”miljösociala” skattereformen. Enligt uppgifter som validerats av Eurostat minskade den offentliga bruttoskulden från 83,3 % av BNP 2020 till 82,8 % av BNP 2021.
(14)

Under 2022 fasade regeringen ut de flesta av de åtgärder som vidtogs i samband med covid-19-krisen, så de tillfälliga krisåtgärderna förväntas minska från 0,7 % av BNP 2021 till 0,1 % 2022. Underskottet i de offentliga finanserna påverkas av de åtgärder som vidtogs för att motverka de ekonomiska och sociala effekterna av de höjda energipriserna, som i kommissionens vårprognos 2022 beräknas till 0,8 % av BNP 2022 och 0,2 % av BNP 2023 (12). Dessa åtgärder består främst i en skattelättnad på energi, sociala transfereringar till låginkomsthushåll, sänkning av indirekta skatter på energiförbrukning samt produktionssubventioner. Samtidigt nåddes en överenskommelse med arbetsmarknadens parter om att skjuta upp en förväntad utlösning av inflationsindexeringsmekanismen från sommaren 2022 till april 2023 och eventuella efterföljande trancher till tidigast april 2024. Dessa åtgärder har angetts vara mestadels tillfälliga. Om energipriserna förblir höga 2023 kan dock vissa av dessa åtgärder bli kvar. Vissa av åtgärderna är inte riktade, framför allt den generella sänkningen av punktskatter på bränsle under 2022. Underskottet i de offentliga finanserna påverkas också av kostnaderna för att ge tillfälligt skydd åt fördrivna personer från Ukraina, som enligt kommissionens vårprognos väntas uppgå till 0,1 % av BNP under 2022 och 0,2 % 2023 (13).
(20)

Kombinationen av höga bostadspriser och hushållens skuldsättning skapar risker för en okontrollerad korrigering. Sverige har på senare år genomfört flera makrotillsynsåtgärder för att minska hushållens skulder i förhållande till inkomsten och till den pantsatta egendomens värde. Det finns dock fortfarande andra incitament till att låna och skuldsätta sig. De politiska åtgärder som vidtagits hittills verkar därför ha haft begränsad påverkan på ökningen av hypoteksutlåningen. Bostadspriserna har ökat sedan mitten av 1990-talet, och i snabbare takt än hushållens inkomster. Den här trenden påskyndades under 2021, då de nominella bostadspriserna under tredje kvartalet ökade med 11,3 % jämfört med motsvarande period året innan. De främsta orsakerna till detta är bland annat skatteincitament som gynnar bostadsägande och bolåneskulder, fördelaktiga kreditvillkor och relativt låga amorteringskrav. Det totala skattetrycket på fastigheter är relativt lågt i Sverige på grund av generösa boränteavdrag mot inkomstskatt samt låg fastighetsskatt. Åtgärder avseende skatten på kapitalvinster under 2020 och 2021 har minskat kostnaderna för bostadsägare som vill köpa en annan bostad och flytta, men denna förändring kan genom ökade bostadspriser ha höjt ribban något för förstagångsköpare. Trots en betydande ökning av nybyggnationen under de senaste åren och en ökning av antalet tilldelade bygglov, förväntas bostadsbristen fortsätta under de närmaste åren. Dessutom används inte det befintliga bostadsbeståndet på ett effektivt sätt. Detta gör det sammantaget svårare för människor att byta jobb och bidrar troligen också till ojämlikheter mellan generationerna. På hyresmarknaden gynnas en begränsad grupp hushåll av reglerade hyror under marknadsvärdet. Det finns ingen koppling mellan hyran och hushållens behov och inkomst. Effektivitetsvinster skulle kunna uppnås om hyrorna låg närmare marknadspriserna och kompletterades med hyresbidrag grundat på inkomst och nettoförmögenhet.
(17)

Under 2022 förväntas enligt kommissionens vårprognos 2022 och inbegripet uppgifterna i Slovakiens stabilitetsprogram 2022 den finanspolitiska inriktningen vara kontraktiv med + 0,3 % av BNP, medan rådet rekommenderade en stödjande finanspolitisk inriktning (13). Slovakien planerar att ge fortsatt stöd till återhämtningen genom att använda faciliteten för återhämtning och resiliens för att finansiera ytterligare investeringar, i enlighet med rådets rekommendation. Det positiva bidraget till den ekonomiska verksamheten från utgifter som finansieras med bidrag inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens och andra unionsmedel förväntas öka med 0,7 procentenhet av BNP jämfört med 2021. Nationellt finansierade investeringar förväntas ge ett expansivt bidrag på 0,4 procentenhet till den finanspolitiska inriktningen 2022 (14). Därför planerar Slovakien att upprätthålla de nationellt finansierade investeringarna, i enlighet med rådets rekommendation. Samtidigt beräknas ökningen i nationellt finansierade primära löpande utgifter (exklusive nya åtgärder på inkomstsidan) under 2022 ge ett kontraktivt bidrag på 1,6 procentenhet till den övergripande finanspolitiska inriktningen. Detta omfattar de ytterligare effekterna av kostnaderna för att erbjuda tillfälligt skydd till fördrivna personer från Ukraina (0,1 % av BNP). På grund av en fördröjd indexering med inflationen har stora offentliga utgifter, såsom sociala förmåner andra än in natura eller ersättningar till anställda, en tillväxttakt som är lägre än inflationen under 2022 och bidrar till den kontraktiva inriktningen.
(13)

I sin rekommendation av den 20 juli 2020 (11) rekommenderade rådet Malta att under 2020 och 2021 vidta alla nödvändiga åtgärder, i enlighet med den allmänna undantagsklausulen, för att effektivt hantera covid-19-pandemin, upprätthålla ekonomin och stödja den påföljande återhämtningen. Malta rekommenderades också att, när de ekonomiska förhållandena så medger, bedriva en finanspolitik som syftar till att nå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt och säkerställa en hållbar skuldsättning, samtidigt som investeringarna ökas. Enligt uppgifter som validerats av Eurostat minskade Maltas underskott i de offentliga finanserna under 2021 från 9,5 % av BNP 2020 till 8,0 %. Maltas finanspolitiska åtgärder bidrog till den ekonomiska återhämtningen under 2021, samtidigt som de tillfälliga krisstödsåtgärderna minskade från 6,3 % av BNP 2020 till 4,7 % 2021. De åtgärder som Malta vidtog 2021 var i linje med rådets rekommendation av den 20 juli 2020. De diskretionära budgetåtgärder som regeringen antog 2020 och 2021 var tillfälliga eller kompenserades med uppvägande åtgärder. Enligt uppgifter som validerats av Eurostat ökade den offentliga bruttoskulden från 53,4 % av BNP 2020 till 57,0 % av BNP 2021.
(14)

I sin rekommendation av den 20 juli 2020 (11) rekommenderade rådet Italien att under 2020 och 2021 vidta alla nödvändiga åtgärder, i enlighet med den allmänna undantagsklausulen, för att effektivt hantera covid-19-pandemin, upprätthålla ekonomin och stödja den påföljande återhämtningen. Italien rekommenderades också att, när de ekonomiska förhållandena så medger, bedriva en finanspolitik som syftar till att nå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt och säkerställa en hållbar skuldsättning, samtidigt som investeringarna ökas. Enligt uppgifter som validerats av Eurostat sjönk Italiens underskott i de offentliga finanserna under 2021 från 9,6 % av BNP 2020 till 7,2 %. Italiens finanspolitiska åtgärder stödde den ekonomiska återhämtningen under 2021, med tillfälliga krisåtgärder som uppgick till från 3,5 % av BNP (en minskning från 4,4 % 2020). De åtgärder som Italien vidtog 2021 var i linje med rådets rekommendation av den 20 juli 2020. De diskretionära budgetåtgärder som regeringen antog 2020 och 2021 var i de flesta fall tillfälliga eller kompenserades med uppvägande åtgärder. Samtidigt var vissa av de diskretionära åtgärder som regeringen antog under perioden från 2020 till 2021 inte tillfälliga eller kompenserades av uppvägande åtgärder och bestod i framför allt av en minskning av lagstadgade sociala avgifter i fattigare regioner, en förlängning av skatteavdraget för inkomst av tjänst och införandet av ett familjebidrag. Enligt uppgifter som validerats av Eurostat minskade den offentliga bruttoskulden från 155,3 % av BNP 2020 till 150,8 % av BNP 2021.
(18)

I 2022 års stabilitetsprogram förväntas underskottet i de offentliga finanserna successivt minska till 2,5 % av BNP under 2024, för att därefter öka till 2,9 % 2025. Underskottet i de offentliga finanserna förväntas därför ligga kvar under 3 % av BNP inom stabilitetsprogramperioden 2022. Dessa prognoser förutsätter vissa ytterligare finanspolitiska konsolideringsåtgärder som ännu inte har specificerats. Enligt stabilitetsprogrammet 2022 väntas den offentliga skuldkvoten öka fram till 2025, närmare bestämt till 53,1 % av BNP under 2024 och till 54,4 % under 2025. Enligt kommissionens analys verkar riskerna för skuldhållbarheten vara medelhöga på medellång sikt.
(24)

Utbildningsresultaten i Ungern ligger under unionsgenomsnittet. Vid 15 års ålder är de grundläggande färdigheterna betydligt lägre än genomsnittet i unionen och de regionala genomsnitten, och de har minskat under det senaste årtiondet. I motsats till de europeiska trenderna har andelen elever som lämnar skolan med högst grundskoleutbildning inte minskat under det senaste årtiondet och låg på 12,0 % under 2021, vilket är över unionsgenomsnittet på 9,7 %. Andelen unga med högst grundskoleutbildning är högre i de minst utvecklade distrikten och sex gånger högre bland romerna än bland icke-romer. Andelen personer i åldersgruppen 25–34 år med högskoleexamen har ökat sedan 2010, men är fortfarande bland de lägsta i unionen. Deltagandet i vuxenutbildning ligger strax över hälften av unionsgenomsnittet. Det saknas digitala färdigheter, särskilt bland fattigare människor. I de två lägsta inkomstkvartilerna har endast 13 % och 18 % av ungrarna åtminstone grundläggande digitala färdigheter, vilket är bland de lägsta nivåerna i unionen. Missgynnade elever har små chanser att ta sig in på banorna för högre utbildning. Ojämlikhet när det gäller utbildning begränsar möjligheterna till social rörlighet. Den låga effektiviteten och rättvisan i skolsystemet beror sannolikt på den låga nivån på skolans självständighet, bristen på socioekonomisk mångfald i skolorna och låga lärarlöner. Bristen på lärare blir ett allt större problem. Även om aggregerade indikatorer, såsom förhållandet mellan lärare och elev, inte tyder på akuta brister, visar en mer detaljerad analys att det råder brist inom specifika ämnen som matematik, naturvetenskap och främmande språk. Lärarbristen är också kopplad till fragmenteringen av skolsystemet, eftersom hälften av alla grundskole- och gymnasieskolor har färre än 150 elever. Skolor med en stor andel missgynnade elever tenderar att drabbas särskilt hårt av bristen på kvalificerade lärare. Mer än hälften av alla utexaminerade från lärarutbildningen byter karriärbana på grund av den höga arbetsbördan och de låga lönerna för lärare, särskilt i början av karriären. Dessutom medför den centraliserade skolförvaltningen begränsningar för rektorerna i fråga om självständighet och verktyg för att förbättra undervisningens kvalitet.
(18)

I kommissionens vårprognos 2022 beräknas den finanspolitiska inriktningen 2023 ligga på + 1,8 % av BNP vid oförändrad politik (16). Irland förväntas fortsätta att använda bidragen inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens under 2023 för att finansiera investeringar till stöd för återhämtningen. Det positiva bidraget till den ekonomiska aktiviteten från de utgifter som finansieras med bidrag inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens och andra unionsmedel, beräknas förbli stabilt jämfört med 2022. Nationellt finansierade investeringar väntas ge ett neutralt bidrag till den finanspolitiska inriktningen på 0,0 procentenheter under 2023 (17). Samtidigt beräknas ökningen i nationellt finansierade primära löpande utgifter (exklusive nya åtgärder på inkomstsidan) under 2023 ge ett kontraktivt bidrag på 1,8 procentenhet till den övergripande finanspolitiska inriktningen. Detta omfattar effekterna av att fasa ut åtgärderna för att hantera de stigande energipriserna (0,2 % av BNP).
(13)

I sin rekommendation av den 20 juli 2020 (11) rekommenderade rådet Litauen att under 2020 och 2021 vidta alla nödvändiga åtgärder, i enlighet med den allmänna undantagsklausulen, för att effektivt hantera covid-19-pandemin, upprätthålla ekonomin och stödja den påföljande återhämtningen. Litauen rekommenderades också att, när de ekonomiska förhållandena så medger, bedriva en finanspolitik som syftar till att nå en sund offentligfinansiell ställning på medellång sikt och säkerställa en hållbar skuldsättning, samtidigt som investeringarna ökas. Enligt uppgifter som validerats av Eurostat minskade Litauens underskott i de offentliga finanserna under 2021 från 7,3 % av BNP 2020 till 1,0 %. Litauens finanspolitiska åtgärder bidrog till den ekonomiska återhämtningen under 2021, samtidigt som de tillfälliga krisåtgärderna minskade från 3,9 % av BNP 2020 till 2,8 % 2021. De åtgärder som Litauen vidtog 2021 var i linje med rådets rekommendation av den 20 juli 2020. De diskretionära budgetåtgärder som regeringen antog 2020 och 2021 var i de flesta fall tillfälliga. En del av de diskretionära åtgärderna som regeringen antog under perioden 2020 till 2021 var dock inte tillfälliga eller kompenserades med uppvägande åtgärder, utan bestod främst av högre ersättningar till anställda inom den offentliga sektorn. Enligt uppgifter som validerats av Eurostat minskade den offentliga bruttoskulden från 46,6 % av BNP 2020 till 44,3 % av BNP 2021.
(13)

I sin rekommendation av den 20 juli 2020 (10) rekommenderade rådet Polen att under 2020 och 2021 vidta alla nödvändiga åtgärder, i enlighet med den allmänna undantagsklausulen, för att effektivt hantera covid-19-pandemin, upprätthålla ekonomin och stödja den påföljande återhämtningen. Polen rekommenderades också att, när de ekonomiska förhållandena så medger, bedriva en finanspolitik som syftar till att uppnå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt och säkerställa en hållbar skuldsättning, samtidigt som investeringarna ökas. Enligt uppgifter som validerats av Eurostat sjönk Polens underskott i de offentliga finanserna under 2021 från 6,9 % av BNP 2020 till 1,9 %. Polens finanspolitiska åtgärder bidrog till den ekonomiska återhämtningen under 2021, samtidigt som de tillfälliga krisåtgärderna minskade från 4,5 % av BNP 2020 till 2,7 % 2021. De åtgärder som Polen vidtog 2021 var i linje med rådets rekommendation av den 20 juli 2020. De diskretionära budgetåtgärderna som regeringen antog 2020 och 2021 var tillfälliga eller uppvägdes av kompenserande åtgärder. Enligt uppgifter som validerats av Eurostat minskade den offentliga bruttoskulden från 57,1 % av BNP 2020 till 53,8 % av BNP 2021.
(16)

Det förväntade samlade underskottet för 2022 i kommissionens vårprognos 2022 är 1,3 procentenheter av BNP högre än det samlade underskott som rådet rekommenderade, medan justeringen av det strukturella saldot förutses till – 0,2 procentenheter av BNP 2022, jämfört med de rekommenderade 1,8 procentenheterna av BNP. Detta kräver en noggrann analys utifrån utgiftsriktmärket. Under 2022 förväntas tillväxten av de primära nettoutgifterna (justerade efter engångsåtgärder och finanspolitiska åtgärder på intäktssidan) till 9,6 % i kommissionens vårprognos 2022, över rekommenderade 1,3 %. Den förväntade ökningen av aggregerade utgifter under 2022 beror främst på ökningen av de sociala utgifterna på grund av pensionsindexering och budgeterade sociala åtgärder och på budgetkostnader för åtgärder för att införa ett tak för energipriserna (netto av intäktsåtgärderna) och för att hantera strömmen av fördrivna personer från Ukraina. Ökningen av utgifterna för insatsförbrukning, som främst beror på hög förväntad konsumentprisinflation, spelar också in, om än i mindre utsträckning. Nettoutgiftsökningens avvikelse från rådets rekommendation av den 18 juni 2021 går åt samma håll som avvikelsen för justeringen av det strukturella saldot, men med en större omfattning (2,7 procentenheter av BNP när det gäller nettoutgiftsökningen jämfört med 2,0 procentenheter av BNP när det gäller det strukturella saldot). Skillnaden kan delvis förklaras med den högre inkomstkvot som förutses för 2022 i kommissionens vårprognos 2022 jämfört med kommissionens vårprognos 2021 (0,9 procentenheter av BNP högre), vilket förbättrar det strukturella saldot men påverkar inte utgiftsriktmärket. Av denna noggranna analys framgår att Rumänien är i riskzonen för att inte kunna uppfylla sina finanspolitiska mål för 2022, vilka fastställdes i rådets rekommendation av den 18 juni 2021.