KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2020/1428

av den 12 oktober 2020

om införande av en provisorisk antidumpningstull på import av stänger, profiler och rör av aluminium med ursprung i Folkrepubliken Kina

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 7,

efter samråd med medlemsstaterna, och

av följande skäl:

1. FÖRFARANDE

1.1. Inledande

(1) Den 14 februari 2020 inledde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) en antidumpningsundersökning beträffande import till unionen av stänger, profiler och rör av aluminium med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina eller det berörda landet) på grundval av artikel 5 i grundförordningen.

(2) Kommissionen inledde undersökningen till följd av ett klagomål (nedan kallat klagomålet) som ingetts av intresseorganisationen European Aluminium (nedan ibland kallad klaganden) den 3 januari 2020. Klaganden representerade mer än 25 % av unionens sammanlagda tillverkning av stänger, profiler och rör av aluminium. Klagomålet innehöll bevisning för dumpning och därav följande väsentlig skada.

(3) På grundval av detta ansåg kommissionen att klagomålet innehöll tillräcklig bevisning för att motivera inledandet av en undersökning.

1.2. Registrering

(4) Till följd av en begäran från klaganden som stöddes av erforderlig bevisning antog kommissionen genomförandeförordning (EU) 2020/1215 (2), genom vilken import av den berörda produkten blev föremål för registrering enligt artikel 14.5 i grundförordningen.

1.3. Berörda parter

(5) I tillkännagivandet om inledande (3) uppmanades berörda parter att ta kontakt med kommissionen för att delta i undersökningen. Vidare underrättade kommissionen särskilt klaganden, de kända unionstillverkarna, nationella aluminiumorganisationer i unionen, de kända exporterande tillverkarna, de kinesiska myndigheterna, kända importörer, kända handlare och användare om att undersökningen skulle inledas och inbjöd dem att delta.

(6) Berörda parter gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av undersökningen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. De parter som begärde att bli hörda gavs möjlighet till detta.

1.4. Synpunkter på inledandet av undersökningen

(7) Kommissionen mottog synpunkter på inledandet av undersökningen från två importörer (Airoldi och Kastens and Knauer). Kommissionen beaktade alla synpunkter och de behandlas i avsnitten nedan.

1.5. Stickprovsförfarande

(8) I sitt tillkännagivande om inledande meddelade kommissionen att den övervägde att göra ett urval av de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

1.5.1. Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

(9) I tillkännagivandet om inledande meddelade kommissionen att den hade gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare. Kommissionen baserade urvalet på den största representativa tillverknings- och försäljningsvolym på unionsmarknaden som kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. Urvalet bestod av de fyra största unionstillverkarna sett till tillverkning och försäljning. De tillverkare som valdes ut att ingå i urvalet tillverkade och sålde ett mycket brett sortiment av produkter, däribland de fyra grundläggande produkttyperna (stänger, massiva profiler, ihåliga profiler och rör), och stod för knappt 10 % av tillverkningen och försäljningen på unionsmarknaden. Kommissionen inbjöd berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet.

(10) European Aluminium kommenterade att ett urval baserat på de största tillverkarna innebar att skadans fulla omfattning kanske inte kunde fastställas. Detta påstående grundades på att mindre tillverkare representerade den största produktions- och försäljningsvolymen och att dessa företag inte kunde åtnjuta samma stordriftsfördelar som de största tillverkarna. European Aluminium föreslog två ytterligare företag som skulle ingå i urvalet, vilket också skulle möjliggöra en större täckning av marknaderna för slutanvändare.

(11) Kommissionen bedömde begäran och beslutade att behålla sitt ursprungliga urval. Även om det fanns några få företag som kunde uppfylla de rättsliga kriterierna för att betraktas som små och medelstora företag och som lämnade in stickprovsinformation, svarade de endast för en marginell andel av tillverkningen och försäljningen i unionen. De mindre tillverkare som European Aluminium föreslog var i själva verket för stora för att betraktas som små och medelstora företag. Kommissionen hade således ingen objektiv grund för att ändra urvalet eller för att inkludera de två företag som föreslagits av European Aluminium.

(12) Kommissionen ansåg följaktligen att urvalet var representativt för unionsindustrin på grundval av tillgängliga uppgifter i ärendehandlingarna.

1.5.2. Stickprovsförfarande avseende importörer

(13) För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, bad kommissionen icke-närstående importörer att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande.

(14) Sex icke-närstående importörer tillhandahöll de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i urvalet. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen ett urval bestående av två importörer, baserat på den största representativa volymen av försäljning av de undersökta produkterna med ursprung i Kina under undersökningsperioden. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen hölls samråd med alla kända berörda importörer om urvalet. Kommissionen mottog inga synpunkter i detta avseende.

(15) En importör (Airoldi Metalli S.p.A.) anförde att större importörer, särskilt från Tyskland, inte deltog i undersökningen, vilket skulle innebära att kommissionens marknadsanalys avseende både skada och dumpning inte motsvarade industrins ekonomiska verklighet.

(16) Alla importörer underrättades om inledandet av undersökningen genom det tillkännagivande om inledande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning och gavs tillfälle att samarbeta och ingå i urvalet. Även om importörernas samarbetsvilja var låg, fanns det samarbete från tyska aktörers sida, däribland en av importörerna i urvalet.

(17) Kommissionen ansåg följaktligen att urvalet var representativt på grundval av tillgängliga uppgifter för stickprovsförfarandet i ärendehandlingarna.

1.5.3. Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Kina

(18) För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, bad kommissionen alla exporterande tillverkare i Kina att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen bad dessutom Kinas delegation vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta eventuella andra exporterande tillverkare som skulle kunna vara intresserade av att delta i undersökningen.

(19) Trettiosju exporterande tillverkare i Kina lämnade de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i urvalet inom den fastställda tidsfristen. Två av dessa exporterande tillverkare lämnade de begärda uppgifterna efter den angivna tidsfristen. Deras svar beaktades, men de valdes inte ut att ingå i urvalet i ett senare skede, eftersom de inte var bland de största när det gäller exportvolym. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen ett urval bestående av tre samarbetsvilliga grupper av exporterande tillverkare baserat på den största representativa exportvolym till unionen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande, och denna volym utgjorde 28,1 % av den sammanlagda exporten.

(20) I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen samrådde kommissionen med alla kända exporterande tillverkare av stänger, profiler och rör av aluminium och de kinesiska myndigheterna om urvalet. Kommissionen mottog inga synpunkter på sitt preliminära urval.

1.6. Enskild undersökning

(21) Tjugotvå exporterande tillverkare i Kina tillkännagav sin avsikt att ansöka om enskild undersökning enligt artikel 17.3 i grundförordningen. Endast två exporterande tillverkare lämnade dock in ifyllda frågeformulär inom den fastställda tidsfristen. På grund av tidsbegränsningarna har kommissionen i detta skede inte kunnat behandla dessa ansökningar. Den kommer följaktligen att besluta om huruvida enskild undersökning ska medges i undersökningens slutliga skede.

1.7. Svar på frågeformuläret

(22) Kommissionen bad följande parter att besvara frågeformuläret (4): Unionstillverkare — Constellium Děčín s.r.o., Děčín, Tjeckien — Hydro Extrusion Hungary k.f.t, Székesfehérvár, Ungern — Impol d.o.o., Slovenska Bistrica, Slovenien — ST Extruded Products GmbH, Vogt, Tyskland Intresseorganisation för unionstillverkare — European Aluminium, Bryssel, Belgien Icke-närstående importörer — Airoldi Metalli S.p.A. — mejo Metall Josten GmbH & Co. Exporterande tillverkare — Liaoning Zhongwang-gruppen, bestående av två exporterande tillverkare: i) Liaoning Zhongwang Group Co., Ltd. och ii) Yingkou Zhongwang Aluminium Business Co., Ltd. — Haomeigruppen, bestående av två exporterande tillverkare: i) Guangdong Haomei New Materials Co., Ltd. och ii) Guangdong King Metal Light Alloy Technology Co., Ltd. — Press Metal-gruppen, bestående av två exporterande tillverkare: i) Press Metal International Ltd. och ii) Press Metal International Technology Ltd.

(23) Kommissionen mottog svar på frågeformuläret från de fyra unionstillverkare som ingick i urvalet, unionstillverkarnas intresseorganisation, de två icke-närstående importörerna i urvalet, en användare (Alstom Holdings) och två grupper av exporterande tillverkare: Haomeigruppen och Press Metal-gruppen.

(24) Liaoning Zhongwang-gruppen besvarade inte frågeformuläret. Mot bakgrund av detta meddelade kommissionen Liaoning Zhongwang-gruppen den 1 april 2020 att den avsåg att tillämpa artikel 18 i grundförordningen på gruppen. I denna skrivelse bad kommissionen gruppen att inkomma med sina synpunkter på tillämpningen av artikel 18 senast den 13 april 2020. Liaoning Zhongwang-gruppen ingav inga synpunkter. Urvalet minskades till två grupper av exporterande tillverkare, som stod för 20,9 % av den sammanlagda exporten.

1.8. Kontrollbesök

(25) Med tanke på covid-19-utbrottet och de isoleringsåtgärder som infördes av olika medlemsstater och tredjeländer kunde kommissionen i det preliminära skedet inte göra några kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen.

(26) Kommissionen korskontrollerade på distans alla de uppgifter som ansågs nödvändiga för dess preliminära fastställanden. Den genomförde korskontroller på distans hos följande företag/parter: Intresseorganisation för europeiska tillverkare: — European Aluminium, Bryssel, Belgien Unionstillverkare: — Constellium Děčín s.r.o., Děčín, Tjeckien — Hydro Extrusion Hungary k.f.t, Székesfehérvár, Ungern — Impol d.o.o., Slovenska Bistrica, Slovenien — ST Extruded Products GmbH, Vogt, Tyskland Exporterande tillverkare i Kina: — Haomeigruppen — Press Metal-gruppen

1.9. Begäran om avbrytande av undersökningen

(27) Airoldi begärde att undersökningen på grund av covid-19-utbrottet skulle avbrytas tills situationen hade förbättrats, eftersom isoleringsåtgärderna inverkade negativt på deras rätt till försvar (bland annat genom att de inte kunde få tillgång till sina egna register eller inte kunde delta i kommissionens utfrågningar).

(28) Kommissionen kunde inte bevilja denna begäran. I synnerhet finns det ingen rättslig grund i grundförordningen som gör det möjligt för kommissionen att avbryta en undersökning. Faktum är att bindande tidsfrister för att slutföra undersökningen gäller för kommissionen. Den har därför inget utrymme att fatta ett sådant beslut. Kommissionen erkände de allvarliga svårigheter som vissa samarbetsvilliga företag stod inför och utfärdade ett tillkännagivande om konsekvenserna av covid-19-utbrottet, där största möjliga flexibilitet medges när det gäller förlängningar av tidsfrister och med hänsyn till de rättsliga begränsningarna och behovet av att iaktta de tillämpliga tidsfristerna. Såsom beskrivs i föregående punkt korskontrollerade kommissionen dessutom på distans de uppgifter som lämnats av parterna eller höll videokonferenser med berörda parter på ett sätt som tillfredsställde kraven. Alla dessa åtgärder säkerställde att parterna, däribland Airoldi, fullt ut kunde utöva sin rätt till försvar och delta i undersökningen.

1.10. Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod

(29) Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden 1 januari 2019–31 december 2019 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av de utvecklingstendenser som var relevanta för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2016 till och med utgången av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

1.11. Förfarande för fastställande av normalvärdet enligt artikel 2.6a i grundförordningen

(30) Mot bakgrund av att det fanns tillräcklig bevisning tillgänglig vid inledandet av undersökningen som visade att det förelåg betydande snedvridningar i Kina i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen, ansåg kommissionen det vara lämpligt att inleda en undersökning med beaktande av artikel 2.6a i grundförordningen.

(31) För att samla in nödvändiga uppgifter för en eventuell tillämpning av artikel 2.6a i grundförordningen hade kommissionen i tillkännagivandet om inledande således uppmanat alla exporterande tillverkare i Kina att lämna de uppgifter som begärs i bilaga III till tillkännagivandet när det gäller de insatsvaror som används för att tillverka stänger, profiler och rör av aluminium. Trettiotre kinesiska exporterande tillverkare lämnade in relevanta uppgifter.

(32) För att kommissionen skulle få de uppgifter den behövde för sin undersökning av de påstådda betydande snedvridningarna i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen, sände den också ett frågeformulär till kinesiska myndigheter. De kinesiska myndigheterna besvarade emellertid inte frågeformuläret. Därefter informerade kommissionen de kinesiska myndigheterna om att den skulle använda tillgängliga uppgifter i den mening som avses i artikel 18 i grundförordningen för att fastställa förekomsten av betydande snedvridningar i Kina.

(33) I tillkännagivandet om inledande uppmanade kommissionen också alla berörda parter att senast 37 dagar efter det att tillkännagivandet offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning lämna synpunkter på, uppgifter om och bevisning för lämpligheten av att tillämpa artikel 2.6a i grundförordningen. Två exporterande tillverkare lämnade synpunkter på förekomsten av betydande snedvridningar. Dessa synpunkter analyseras ingående i skälen 74–89 nedan.

(34) I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen även att den mot bakgrund av den tillgängliga bevisningen kunde behöva välja ett lämpligt representativt land i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen för att fastställa ett normalvärde baserat på icke snedvridna priser eller referensvärden.

(35) Den 16 mars 2020 offentliggjorde kommissionen en första notering i ärendehandlingarna om källor till fastställandet av normalvärdet (nedan kallad noteringen av den 16 mars 2020) i syfte att inhämta de berörda parternas synpunkter på de relevanta källor som kommissionen skulle kunna använda för att fastställa normalvärdet, i enlighet med artikel 2.6a e andra stycket i grundförordningen. I den noteringen angav kommissionen en förteckning över alla produktionsfaktorer, såsom material, energi och arbetskraft, som de exporterande tillverkarna använder i tillverkningen av den berörda produkten. På grundval av de kriterier som låg till grund för valet av icke snedvridna priser eller referensvärden angav kommissionen i det skedet följande möjliga representativa länder: Brasilien, Colombia, Ecuador, Iran, Kazakstan, Malaysia, Mauritius, Mexiko, Montenegro, Ryssland, Serbien, Sri Lanka, Thailand och Turkiet.

(36) Kommissionen gav alla berörda parter tillfälle att lämna synpunkter. Kommissionen mottog synpunkter från två kinesiska exporterande tillverkare, klaganden och en importör. De kinesiska myndigheterna inkom inte med några synpunkter.

(37) Kommissionen bemötte de synpunkter som mottagits på noteringen av den 16 mars 2020 i en andra notering om källor till fastställandet av normalvärdet av den 25 juni 2020 (nedan kallad noteringen av den 25 juni 2020). Kommissionen fastställde även en provisorisk förteckning över produktionsfaktorer och konstaterade att den i det skedet avsåg att använda Turkiet som representativt land enligt artikel 2.6a a första strecksatsen i grundförordningen. Kommissionen inbjöd berörda parter att lämna synpunkter och mottog synpunkter från klaganden, en grupp av exporterande tillverkare och en importör. Dessa synpunkter analyseras ingående i skälen 169–173.

2. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

2.1. Berörd produkt

(38) Den undersökta produkten är stänger, profiler (även ihåliga) och rör, omonterade, även bearbetade för användning i konstruktioner (t.ex. skurna i längder, försedda med borrade hål, böjda, avfasade och gängade), tillverkade av aluminium, även legerat, och innehållande högst 99,3 % aluminium.

(39) Den undersökta produkten med ursprung i Kina klassificeras för närvarande enligt KN-nummer ex 7604 10 10, ex 7604 10 90, 7604 21 00, 7604 29 10, 7604 29 90, ex 7608 10 00, 7608 20 81, 7608 20 89 och ex 7610 90 90 (Taric-nummer 7604101011, 7604109011, 7604109025, 7604109080, 7608100011, 7608100080 och 7610909010) (nedan kallad den berörda produkten). Dessa KN- och Taric-nummer anges endast upplysningsvis och har ingen bindande verkan beträffande produktens klassificering.

(40) Den berörda produkten kallas vanligen ”strängpressade aluminiumprofiler” med hänvisning till den vanligaste tillverkningsprocessen, även om den kan tillverkas genom andra produktionsprocesser, till exempel valsning, smidning eller gjutning.

(41) Följande produkter omfattas inte av denna undersökning: 1) Komponenter som är monterade (till exempel genom svetsning eller med fästdon) för att utgöra underenheter. 2) Svetsade rör. 3) Produkter förpackade i en byggsats innehållande de delar som är nödvändiga för att montera en färdig vara utan ytterligare behandling eller tillverkning av delarna (”byggsats för montering av färdig vara”).

(42) Den berörda produkten används i många olika tillämpningar. De viktigaste slutanvändningsområdena är bland annat följande: 1) Bygg- och anläggningsarbeten: fönster, dörrar, räcken, utfackningsväggar för höghus, vägar, broar, bärande delar och andra konstruktioner. 2) Transport: bilar (personbilar, bussar, lastbilar, släpfordon/vagnar/containerfordon), tunga och lätta järnvägstransporter och andra kollektivtrafikfordon, fritidsfordon, luftfartyg, rymdfart och sjöfart. 3) Verkstadsprodukter: konsumentprodukter och kommersiella produkter som luftkonditioneringsapparater, andra apparater och redskap, möbler, belysning, sportutrustning, vattenskotrar, elektriska drivenheter, värmesänkor, koaxialkablar, samlingsskenor, maskiner och annan utrustning, livsmedelsdiskar, kyl- och sjukvårdsutrustning, bildskärmar och laboratorieutrustning.

2.2. Likadan produkt

(43) Undersökningen visade att följande produkter har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden: 1) Den berörda produkten. 2) Den produkt som tillverkas och säljs på den inhemska marknaden i det berörda landet. 3) Den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin.

(44) Kommissionen beslutade i detta skede att dessa produkter därför är att anse som likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

(45) Unionsmarknaden för den undersökta produkten består av stänger, rör och massiva och ihåliga profiler tillverkade av olika aluminiumlegeringar. Dessa produkter har olika dimensioner och vissa produkter färdigbearbetas med hjälp av flera olika metoder, t.ex. dragning, skärning och formning. Dessa produkter säljs alla till olika användarindustrier. De viktigaste användarindustrierna är bygg- och anläggningssektorn (omkring 50 %), transport (cirka 30 %), verkstadsindustrin (cirka 12 %) och konsumentprodukter (cirka 8 %). Produkterna säljs antingen direkt till slutanvändarindustrin eller via distributörer.

(46) Importen från det berörda landet består också av samma grundläggande produkttyper, tillverkade av liknande varianter av aluminiumlegeringar och med liknande varianter av dimensioner och typer av färdigbearbetning. Prisjämförelser mellan de importerade produkttyperna och de som såldes av unionstillverkarna i urvalet visade att mer än 95 % av de importerade produkttyperna hade en direkt motsvarighet i unionsindustrins försäljning. Det stod därför klart att konkurrensen mellan de importerade produkterna och unionsindustrins produkter var mycket hög.

(47) Många importerade produkter och många av unionsindustrins produkter tillverkades enligt kundens egna specifikationer. Även om dessa produkter kan betraktas som specialanpassade har de alla samma grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper och bör i denna undersökning betraktas som en enda produkt.

2.3. Invändningar om produktomfattning

2.3.1. Invändningar om att definitionen av produktomfattningen inte är tillräckligt tydlig

(48) Vissa berörda parter hävdade att den undersökta produkten inte var tydligt definierad i tillkännagivandet om inledande. Argumentationen var följande: 1) Definitionen av den undersökta produkten borde inte baseras på produktionsmetoder. 2) Utvidgningen av produktdefinitionen med frasen ”tillverkade av aluminium” var inte lämplig. 3) Frasen ”anges endast upplysningsvis” när det gäller KN-nummer ifrågasattes.

(49) Den undersökta produkten har definierats på grundval av fysiska, tekniska och kemiska egenskaper. I definitionen anges tydligt att alla stänger, profiler och rör som innehåller högst 99,3 % aluminium omfattas av undersökningen.

(50) Kommissionen bekräftar, i motsats till vissa berörda parters uppfattning, att definitionen av den undersökta produkten inte baserades på produktionsmetoder. Strängpressning är den vanligaste produktionsmetoden, men produkter som uppfyller de fysiska, tekniska och kemiska egenskaperna enligt produktdefinitionen omfattas oavsett produktionsmetod.

(51) När det gäller den påstådda utvidgningen av produktdefinitionen med frasen ”tillverkade av aluminium” härrör detta från en ofullständig läsning av produktdefinitionen. Frasen är ”tillverkade av aluminium, även legerat”. Detta är endast ett förtydligande av villkoret ”innehållande högst 99,3 % aluminium”, så att produkter från både olegerat aluminium och aluminiumlegeringar omfattas så länge de inte innehåller mer än 99,3 % aluminium.

(52) När det gäller det faktum att KN-nummer anges ”endast upplysningsvis” i tillkännagivandet om inledande hävdade parten att en sådan inexakt definition i den provisoriska eller slutliga versionen av förordningen om införande av tull skulle utgöra en överträdelse av allmänna principer i EU-rätten. Enligt denna part var tolkningen av KN-nummer inte bindande och en sådan allmän fras skulle försämra rättssäkerheten i fråga om produktomfattningen. I detta avseende noterade kommissionen att frasen ”endast upplysningsvis” infördes i tillkännagivandet om inledande för att säkerställa att den undersökta produkten definieras i enlighet med produktdefinitionen i tillkännagivandet om inledande, och inte enligt definitionen i KN-numren. I enlighet med artikel 14.6 i grundförordningen skapade kommissionen ett antal Taric-nummer vid inledandet av denna undersökning, i de fall där de angivna KN-numren hade en bredare räckvidd än den berörda produkten. Den berörda produkten identifieras i den normativa delen av denna förordning om provisorisk tull genom dessa i skäl 39 angivna Taric-nummer.

2.3.2. Begäran om undantagande från produktdefinitionen

(53) Importören Airoldi gjorde gällande att stänger, profiler och rör av aluminium tillverkade av hårda legeringar, särskilt icke-standardiserade hårda legeringar, borde undantas från produktomfattningen, eftersom tillverkningen i EU inte på långt när kunde tillgodose EU:s faktiska efterfrågan på sådana produkter.

(54) Härvid visade undersökningen att stänger, profiler och rör av aluminium tillverkade av hårda legeringar har samma grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper som andra produkter som ingår i definitionen av den berörda produkten. Airoldi lade inte fram någon bevisning för att det skulle råda brist på denna produkttyp. I själva verket konstaterade kommissionen att unionsindustrin, inklusive två av de tillverkare som ingick i urvalet, investerade avsevärt i nya pressar för hårda legeringar under skadeundersökningsperioden och därför kan leverera ett brett sortiment av stänger, profiler och rör av aluminium, inbegripet hårda legeringar.

(55) Den exporterande tillverkaren Fuyao Glass hävdade att undersökningen främst borde inriktas på stänger, profiler och rör av aluminium som används i bygg- och anläggningsarbeten eller ”i konstruktioner”, och att produkter som tillverkades och exporterades av det företaget, såsom bilrelaterade tillbehör, borde undantas.

(56) Fuyao Glass anförde vidare att med hänsyn till särskiljbara fysiska, tekniska och kemiska egenskaper, tillverkningsprocess, kvalitet, distributionskanaler, avsaknad av utbytbarhet, olika konsumentuppfattningar samt skillnader i tillverkningskostnader och prissättning mellan produkter med mycket olika slutanvändningsområden, borde deras stänger, profiler och rör av aluminium för dekorativ bilanvändning undantas från undersökningens räckvidd.

(57) Till stöd för sin begäran anförde Fuyao Glass ett antal tekniska skillnader mellan de produkter som företaget tillverkar och exporterar och de produkter som används inom bygg- och anläggningssektorn, såsom den typ av aluminiumlegering som används, vissa specifika tillverkningssteg, identifieringskoder, åldrande, inspektion av utseendet och förpackning. Fuyao Glass hävdade vidare att homogeniteten eller likheten är en faktor som bör beaktas vid produktdefinitionen.

(58) Kommissionen noterade i detta hänseende att Fuyao Glass inte förklarade varför undersökningen bara skulle täcka stänger, profiler och rör av aluminium som används i bygg- och anläggningsarbeten eller ”i konstruktioner”, och inte stänger, profiler och rör av aluminium som används inom andra industrier. Stänger, profiler och rör av aluminium används i många industrier, inklusive bilindustrin, och har alla samma grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper. Även om det är riktigt att det finns vissa skillnader mellan olika stänger, profiler och rör av aluminium i fråga om form och egenskaper, är det viktigt att notera att dessa varor har samma grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper, såsom att de tillverkas av aluminium och används som insatsvara (dvs. mellanprodukter) vid tillverkningen av produkter i senare led i förädlingskedjan. De olika produkttyperna tillhör därför fullständigt den berörda produkten enligt beskrivningen i produktdefinitionen.

(59) Vissa exporterande tillverkare (Jilin Qixing och Shandong Nollvetec Lightweight Equipment) och användaren Alstom och dess intresseorganisation Unife gjorde gällande att stänger, profiler och rör av aluminium för järnvägsindustrin borde undantas från undersökningen. Huvudargumenten var att detta var en liten kundsektor för unionsindustrin, att användaren skulle drabbas oproportionerligt hårt och att importen från Kina utgörs av specialanpassade lösningar. Man anförde också att annorlunda standarder och tekniska egenskaper gäller för stänger, profiler och rör av aluminium inom denna sektor och att denna sektor därför skiljer sig från andra sektorer.

(60) Unionsindustrin ifrågasatte denna begäran om undantag med hänvisning till att unionsindustrin har kapacitet att tillverka produkter för järnvägsindustrin. Unionsindustrin uppgav också att den undersökta produkten är allmänt definierad och att de fysiska, kemiska och tekniska egenskaperna hos produkter för denna industri ingår i produktdefinitionen.

(61) Kommissionen avvisade denna begäran om undantag eftersom ingen övertygande bevisning hade lagts fram som visade att stänger, profiler och rör av aluminium för järnvägssektorn skulle ha annorlunda grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper. Alla användarsektorer och även många enskilda användare har särskilda standarder och tekniska krav, vilket innebär att järnvägsindustrin helt enkelt är en av användarsektorerna snarare än en sektor som bör undantas från åtgärderna. På liknande sätt kunde andra ansökningar grundade på särskilda tekniska standarder som uppfylls av de importerade produkterna eller särskilda slutanvändningsområden inte godtas, eftersom en överensstämmelse med en viss standard inte i sig är en orsak till uteslutning från produktdefinitionen, om produkten omfattas av definitionen i fråga. Det är oundvikligt att industrin för stänger, profiler och rör av aluminium, som i allt högre grad inriktas på specialanpassade produkter, kommer att mötas av särskilda krav och standarder, men detta innebär inte att produkterna har olika grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper.

(62) Dessutom kan flera unionstillverkare tillgodose de flesta av denna sektors behov. Detta bekräftades till exempel när det gäller stora stänger, profiler och rör av aluminium för järnvägsvagnar, där järnvägsindustrin uppgav att tre tillverkare i Kina och en i unionen kunde tillgodose dess behov.

(63) På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att det inte fanns några skäl att undanta järnvägssektorn (eller en del av den) från produktomfattningen i undersökningen.

(64) Flera andra berörda parter nämnde produkter som de tillverkar eller importerar och begärde klargöranden om huruvida de ingår i produktomfattningen. Även om unionsindustrin kommenterade sådana begäranden i en notering som fogats till de ärendehandlingar som berörda parter kan begära att få ta del av, noterar kommissionen att sådana beslut i slutändan ingår i de nationella tullmyndigheternas behörighet vid importtillfället. Denna fråga kommer att ägnas särskild uppmärksamhet i form av en möjlig alternativ beskrivning av den berörda produkten.

3. DUMPNING

3.1. Tillämpning av artikel 18 i grundförordningen

(65) Såsom anges i skäl 24 samarbetade Liaoning Zhongwang-gruppen inte i undersökningen. Den lämnade inte heller några synpunkter på den skrivelse där den informerades om att kommissionen avsåg att tillämpa artikel 18 i grundförordningen.

(66) Såsom anges i skäl 32 inleddes undersökningen på grundval av artikel 2.6a a i grundförordningen. Vid inledandet av undersökningen sände kommissionen två frågeformulär till de kinesiska myndigheterna om förekomsten av snedvridningar (5). De lämnade dock inga synpunkter. Genom en verbalnot av den 25 mars 2020 informerade kommissionen de kinesiska myndigheterna om att den avsåg att tillämpa artikel 18 i grundförordningen i detta avseende och inbjöd de kinesiska myndigheterna att lämna synpunkter på tillämpningen av artikel 18. De lämnade inga synpunkter.

3.2. Normalvärde

(67) Enligt artikel 2.1 i grundförordningen ska normalvärdet ”vanligtvis grundas på de priser som oberoende kunder i exportlandet har betalat eller ska betala vid normal handel”.

(68) Enligt artikel 2.6a a i grundförordningen ska dock, om det fastställs att det inte är lämpligt att använda de inhemska priserna och kostnaderna i exportlandet på grund av att det föreligger betydande snedvridningar i det landet i den mening som avses i led b, normalvärdet uteslutande konstrueras på grundval av kostnader för produktion och försäljning som återspeglar icke snedvridna priser eller referensvärden och omfatta ett icke snedvridet och skäligt belopp för att täcka försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst.

(69) Såsom förklaras närmare nedan konstaterade kommissionen i denna undersökning att det på grundval av tillgänglig bevisning och mot bakgrund av de kinesiska myndigheternas bristande samarbetsvilja var lämpligt att tillämpa artikel 2.6a i grundförordningen.

3.2.1. Förekomst av betydande snedvridningar

3.2.1.1. Inledning

(70) Följande anges i artikel 2.6a b i grundförordningen: ”Betydande snedvridningar är sådana snedvridningar som inträffar när rapporterade priser eller kostnader, inbegripet råvarukostnader och energikostnader, inte bestämts av de fria marknadskrafterna på grund av att de påverkats av ett betydande statligt inflytande. Vid bedömningen av huruvida det föreligger betydande snedvridningar ska hänsyn bland annat tas till de potentiella följderna av en eller flera av följande aspekter: — den berörda marknaden försörjs till betydande del av företag som ägs av eller drivs under kontroll, politisk styrning eller överinseende av exportlandets myndigheter, — förekomsten av statlig närvaro i företagen som gör att staten kan påverka priser eller kostnader, — förekomsten av en offentlig politik eller åtgärder som diskriminerar till förmån för inhemska leverantörer eller på annat sätt inverkar på de fria marknadskrafterna, — avsaknad av, diskriminerande tillämpning av eller felaktigt genomförande av konkurs-, bolags- eller egendomsrätt, — snedvridna lönekostnader, — tillgång till finansiering från institutioner som genomför politiska mål eller som på annat sätt inte agerar oberoende i förhållande till staten.”

(71) I enlighet med artikel 2.6a b i grundförordningen ska vid bedömningen av huruvida det föreligger betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a a hänsyn bland annat tas till den icke-uttömmande förteckning över faktorer som anges i den föregående bestämmelsen. I enlighet med artikel 2.6a b i grundförordningen ska vid bedömningen av huruvida det föreligger betydande snedvridningar hänsyn tas till de potentiella följderna av en eller flera av dessa aspekter för priser och kostnader i den berörda produktens exportland. Eftersom denna förteckning inte är fullständig behöver inte alla aspekter beaktas för att dra en slutsats om förekomsten av betydande snedvridningar. Samma faktiska omständigheter kan dessutom användas för att påvisa förekomsten av en eller flera aspekter i förteckningen. Slutsatser om betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a a måste dock dras på grundval av all tillgänglig bevisning. I den övergripande bedömningen avseende förekomsten av snedvridningar kan även förhållandena och situationen generellt sett i exportlandet beaktas, särskilt där de grundläggande delarna av det exporterande landets ekonomiska och administrativa struktur ger staten betydande befogenheter att ingripa i ekonomin på ett sätt som gör att priser och kostnader inte är ett resultat av marknadskrafternas fria utveckling.

(72) I artikel 2.6a c i grundförordningen sägs att när ”kommissionen har välgrundade indikationer på en eventuell förekomst av sådana betydande snedvridningar som avses i led b i ett visst land eller i en viss sektor i det landet, och när så är lämpligt för en effektiv tillämpning av denna förordning, ska kommissionen utarbeta, offentliggöra och regelbundet uppdatera en rapport som beskriver de marknadsförhållanden som avses i led b i det landet eller den sektorn”.

(73) Enligt denna bestämmelse har kommissionen utfärdat en landrapport om Kina (nedan kallad rapporten) (6), som visar att det finns ett betydande statligt inflytande på många nivåer i ekonomin, inbegripet specifika snedvridningar av många centrala produktionsfaktorer (såsom mark, energi, kapital, råvaror och arbetskraft) samt inom specifika sektorer (såsom stål och kemikalier). Rapporten fördes till ärendehandlingarna i inledningsskedet. Klagomålet innehåller även viss relevant bevisning som kompletterar rapporten. Vid tidpunkten för inledandet av undersökningen inbjöds berörda parter att motbevisa, kommentera eller komplettera bevisningen i ärendehandlingarna.

(74) Klagomålet innehöll uppgifter om ytterligare studier och rapporter som analyserade aluminiumindustrins situation i Kina. En första källa var rapporten om överkapacitet i Kina från Europeiska unionens handelskammare i Kina (nedan kallad rapporten från EU:s handelskammare), som användes för att påvisa överskott av produktionskapacitet i Kina. För det andra angav klaganden OECD-dokumentet Measuring distortions in international markets – The aluminium value chain (nedan kallat OECD-studien) (7), som ingående analyserar frågan om finansiella subventioner till företag inom aluminiumindustrin, samt det faktum att exportskatter på primärt aluminium och ofullständiga momsrabatter på export av vissa aluminiumprodukter avskräcker från export av primärt aluminium och uppmuntrar produktion och export av halvfabrikat och tillverkade aluminiumvaror, inklusive stänger, profiler och rör av aluminium. Slutligen påpekade klaganden att kommissionen i en nyligen genomförd översyn vid giltighetstidens utgång av antidumpningstullar på import av viss aluminiumfolie i rullar med ursprung i Kina (8) bekräftade förekomsten av betydande snedvridningar och att denna slutsats var systemomfattande och inte begränsad till den produkt som berördes av den särskilda undersökningen, och att det inte fanns någon anledning att avvika från denna metod.

(75) Såsom anges i skäl 66 lämnade de kinesiska myndigheterna i inledningsskedet inga synpunkter på eller någon bevisning till stöd för eller som motbevisade den befintliga bevisningen i ärendehandlingarna, inbegripet rapporten samt den ytterligare bevisning som lämnats av klaganden, när det gäller förekomsten av betydande snedvridningar och/eller huruvida det är lämpligt att tillämpa artikel 2.6a i grundförordningen i det aktuella ärendet.

(76) Vid inledandet av undersökningen lämnades synpunkter i detta avseende på två exporterande tillverkares vägnar, GuangDong HaoMei New Materials Co., Ltd och GuangDong King Metal Light Alloy Technology Co., Ltd (nedan kallade Haomei och King Metal). För det första anförde dessa berörda parter att de subventioner de fick var av minimal storlek och inriktade på teknik- och it-uppgraderingar. De exporterande tillverkarna sade vidare att det stöd de fick var jämförbart med det stöd som beviljades i EU till högteknologiska företag för att uppnå mål av allmänt intresse, såsom uppgradering av teknisk omställning och digitalisering, och hänvisade till ett antal europeiska rättsakter om ekonomiskt stöd till företag.

(77) Kommissionen erinrar om att den vid fastställandet av huruvida betydande snedvridningar föreligger i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen analyserar de potentiella följderna av en eller flera av de snedvridande aspekter som anges i den bestämmelsen för priserna och kostnaderna i det exporterande landet. Kostnadsstrukturen och prisbildningen på andra marknader, däribland frågor avseende ekonomiskt stöd, exempelvis det stöd som beviljas i EU, beaktas inte i det här sammanhanget. Kommissionen erinrar dessutom om att betydande snedvridningar i Kina bedömdes på landsomfattande nivå. Även om de kommenterande exporterande tillverkarna i själva verket inte erhöll någon betydande statlig finansiering, var således båda företagen berättigade till ekonomiskt stöd enligt beskrivningen i avsnitt 3.2.1.8 i kombination med avsnitt 3.2.1.5 nedan. Detta beror på att, såsom förklaras i avsnitt 3.2.1.4, båda exporterande tillverkare, liksom alla företag inom aluminiumsektorn, omfattades av kinesiska statliga planerings- och vägledningsdokument och åtnjöt tillgång till finansiering genom det kinesiska finansiella system som beskrivs i avsnitt 3.2.1.8. I detta avseende underlättar banker och andra finansinstitut, i enlighet med de kinesiska myndigheternas vägledning, tillgången till finansiering för marknadsaktörer, inbegripet tillverkare av aluminiumprodukter, och skapar därmed ett finansiellt skyddsnät för dessa företag och ger dem en ytterligare fördel jämfört med deras motparter utanför Kina.

(78) För det andra gjorde de exporterande tillverkarna gällande att klagomålet hänvisade till betydande snedvridningar som i mycket allmänna termer påverkade priser och kostnader och att dessa faktorer inte var särskilt tillämpliga på dem själva. De exporterande tillverkarna anförde att kommissionen i enlighet med artikel 2.6a i grundförordningen vid konstrueringen av normalvärdet kan välja att använda inhemska kostnader i den mån det har slagits fast att de inte är snedvridna, på grundval av tillförlitliga och lämpliga bevis, och att bedömningen ska göras separat för varje exportör och tillverkare. Haomei och King Metal anförde att bevisningen om betydande snedvridningar i klagomålet, på grundval av olika rapporter, avsåg den kinesiska ekonomin och dess aluminiumsektor i stort och inte automatiskt var tillämplig på de två exporterande tillverkarna.

(79) I detta avseende noterar kommissionen att den förekomst av betydande snedvridningar som ger upphov till tillämpningen av artikel 2.6a i grundförordningen fastställs på landsomfattande nivå. Om det fastställs att betydande snedvridningar förekommer är bestämmelserna i artikel 2.6a tillämpliga på alla exporterande tillverkare i Kina. I vilket fall som helst anger samma bestämmelse i grundförordningen att exporterande tillverkare kan visa att deras egna inhemska kostnader inte påverkas av betydande snedvridningar, och i så fall får dessa användas för beräkningen av normalvärdet. Inga inhemska kostnader har dock fastställts vara icke snedvridna på grundval av tillförlitliga och lämpliga bevis, inbegripet inom ramen för bestämmelsen om berörda parter i artikel 2.6a c. I synnerhet lämnade de exporterande tillverkarna inte in några tillförlitliga och lämpliga bevis på icke snedvridna priser och kostnader. Mot bakgrund av de undersökningsresultat som anges i avsnitt 3.2.1.10 och eftersom det inte fanns någon relevant bevisning för att dessa inte skulle gälla för dessa exporterande tillverkares inhemska kostnader, avvisades detta påstående.

(80) För det tredje hävdade de exporterande tillverkarna att både kommissionens rapport och rapporten från EU:s handelskammare i ärendehandlingarna är av mycket allmän karaktär, eftersom de tar upp allmänna problem inom aluminiumindustrin som dock i synnerhet inte är tillämpliga på Haomei och King Metal. På liknande sätt koncentrerades OECD-studien på de största tillverkarna, och även om de är stora mottagare av statliga subventioner i Kina erkänns det i dokumentet att andra tillverkare, däribland tillverkare av halvfabrikat, inte åtnjuter de omfattande statliga subventionerna. Dessutom får de två exporterande tillverkarna inte överdrivet stora statliga subventioner, vilket beskrivs i detalj i de synpunkter som mottagits med en förteckning över allt statligt stöd som mottagits av Haomei och King Metal. De två exporterande tillverkarna skulle därför inte åtnjuta statliga subventioner i samma utsträckning som de största tillverkarna, och deras priser skulle således inte vara snedvridna.

(81) Kommissionen erinrar om att förekomsten av betydande snedvridningar fastställs för exportlandet som helhet i enlighet med artikel 2.6a b. De tre rapporter som används för att påvisa förekomsten av betydande snedvridningar är därför relevanta vid undersökningen av huruvida kraven i artikel 2.6a b är uppfyllda. Enligt artikel 2.6a a får inhemska kostnader användas om det fastställs att de inte är snedvridna på nivån för enskilda exporterande tillverkare. Det faktum att de två exporterande tillverkarna inte erhöll subventioner på samma nivå som andra större tillverkare är irrelevant i detta fall, vilket förklaras närmare i skälen 76–77.

(82) De två exporterande tillverkarna hävdade också att deras energipriser och lönekostnader inte var snedvridna och att det inte fanns någon bevisning till stöd för påståendet att betydande snedvridningar skulle förekomma avseende dessa två produktionsfaktorer.

(83) Såsom redan förklaras i skäl 77 fastställs förekomsten av betydande snedvridningar som föranleder tillämpning av artikel 2.6a i grundförordningen på landsomfattande nivå, och artikel 2.6a medger en möjlighet för exporterande tillverkare att visa att deras egna inhemska kostnader inte påverkas av betydande snedvridningar, i vilket fall de kan användas för att beräkna normalvärdet. I detta fall har emellertid inga inhemska energikostnader eller löner fastställts vara icke snedvridna på grundval av tillförlitliga och lämpliga bevis, inbegripet inom ramen för bestämmelsen om berörda parter i artikel 2.6a c. Ingen exporterande tillverkare lämnade in bevisning för att deras kostnader för energi och arbetskraft inte skulle vara snedvridna. Deras påstående i detta avseende avvisades därför.

(84) När det gäller Kinas momsrabatter på export av vissa aluminiumprodukter hävdade Haomei och King Metal att de inte åtnjöt momsrabatter för stänger, och att de endast åtnjöt en skattereduktion på 10 % av bolagsskatten.

(85) För det första lämnade de kommenterande exporterande tillverkarna, utöver information om stänger, inga ytterligare uppgifter om huruvida andra produkter som de exporterade kunde omfattas av en momsrabatt. För det andra är Kinas politik för momsrabatter, såsom kommissionen fastställt i sin rapport, särskilt relevant som bevis för snedvridning av kostnaderna för insatsvaror (dvs. primärt aluminium) som används vid tillverkningen av den berörda produkten. Det faktum att Haomeis och King Metals export av vissa aluminiumprodukter inte skulle omfattas av momsrabatter påverkar inte det faktum att priserna på de råvaror som de använder i tillverkningsprocessen skulle vara snedvridna till följd av politiken för momsrabatter på landsomfattande nivå. De nämnda exporterande tillverkarna lade inte fram någon bevisning för motsatsen. Deras påstående avvisades därför.

(86) De två exporterande tillverkarna gjorde vidare gällande att den handelsrätt som gäller för dem och deras bolagsstadgar inte nämner någon roll för partikommittén, och att de omfattades av genomförandet av konkurs-, bolags- och egendomsrätt. De anförde att revisioner genomfördes regelbundet av auktoriserade revisorer och att redovisningen var öppen för insyn och tillgänglig för allmänheten.

(87) Kommissionen erinrar om att alla kinesiska företag enligt kommunistpartiets stadgar är skyldiga att inrätta particeller, vilket förklaras närmare i skäl 105. Det faktum att det inte fanns några särskilda bestämmelser i de båda exporterande tillverkarnas stadgar ändrar därför inte det faktum att kommunistpartiet påverkade affärsbesluten när det gäller majoriteten av Kinas näringsliv, genom statlig närvaro i particeller (9). Detta bidrog till det kinesiska kommunistpartiets övergripande inflytande och kontroll över den kinesiska ekonomin. Följaktligen påverkade ett sådant statligt ingripande inte bara kinesiska exporterande tillverkare utan även tillverkarna av råvaror och insatsvaror som används av dessa exporterande tillverkare (inbegripet Haomei och King Metal), vilket ledde till snedvridna priser på dessa insatsvaror. Ärendehandlingarna innehåller ingen bevisning som motsäger detta faktum. För det andra fastställde kommissionen i avsnitt 3.2.1.6 att det rådde landsomfattande snedvridningar när det gäller genomförandet av konkurs-, bolags- och egendomsrätt, i enlighet med kraven i artikel 2.6a b fjärde strecksatsen. Ingen bevisning lades fram för att visa att snedvridningarna på landsomfattande nivå inte skulle vara tillämpliga på de två exporterande tillverkarna. Bägge påståendena avvisades därför.

(88) En annan exporterande tillverkare, Press Metal-gruppen, lämnade synpunkter på förekomsten av betydande snedvridningar som reaktion på noteringen av den 16 mars 2020. Den exporterande tillverkaren hävdade att kommissionen inte borde ha inlett förfarandet på grundval av artikel 2.6a i grundförordningen innan den faktiskt hade fastställt förekomsten av betydande snedvridningar. Enligt denna exportör borde kommissionen därför inte vidta åtgärder såsom att sända frågeformulär enligt artikel 2.6a och börja leta efter ett representativt land förrän förekomsten av betydande snedvridningar har fastställts.

(89) Kommissionen klargjorde att även om fastställandet av den faktiska förekomsten av betydande snedvridningar och den efterföljande användningen av metoden i artikel 2.6a a först sker vid tidpunkten för det preliminära och/eller slutliga utlämnandet av uppgifter, anges i artikel 2.6a e en skyldighet att inhämta de uppgifter som krävs för tillämpningen av denna metod när undersökningen har inletts på denna grund. I detta fall ansåg kommissionen att den bevisning som klaganden lagt fram om betydande snedvridningar var tillräcklig för att inleda undersökningen på denna grund. Detta angavs tydligt i punkt 3 i tillkännagivandet om inledande, i enlighet med den skyldighet som anges i artikel 2.6a e i grundförordningen. Kommissionen vidtog därför nödvändiga åtgärder för att tillämpa artikel 2.6a e i grundförordningen. Detta förfarande innefattar att man skickar ut frågeformulär och letar efter möjliga lämpliga representativa länder. Dessutom ålägger artikel 2.6a e andra stycket kommissionen ytterligare en skyldighet att omgående efter inledandet underrätta parterna om de relevanta källor som den avser att använda i detta avseende. Detta utgör den rättsliga grunden för de uppgifter som begärs i frågeformulären angående noteringarna rörande produktionsfaktorer, vilket beskrivs närmare i skälen 35–37. På grundval av alla dessa faktorer avvisade kommissionen påståendet.

(90) Kommissionen undersökte om det var lämpligt eller ej att använda inhemska priser och kostnader i Kina med anledning av att det föreligger betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen. Detta gjordes på grundval av tillgänglig bevisning i ärendehandlingarna, inbegripet bevisningen i rapporten, som bygger på offentligt tillgängliga källor. Analysen omfattade en undersökning av det betydliga statliga ingripandet i den kinesiska ekonomin i allmänhet, men även den specifika marknadssituationen i den relevanta sektorn för den berörda produkten.

3.2.1.2. Betydande snedvridningar som påverkar de inhemska priserna och kostnaderna i Kina

(91) Kinas ekonomiska system bygger på begreppet ”socialistisk marknadsekonomi”. Detta begrepp finns inskrivet i den kinesiska författningen och avgör hur Kina styrs ekonomiskt. Den centrala principen är ”socialistiskt offentligt ägande av produktionsmedlen, dvs. att de ägs av hela folket och kollektivt av arbetarna”. Den statsägda ekonomin är den ”ledande kraften i nationens ekonomi” och staten har i uppdrag att ”säkerställa dess konsolidering och tillväxt” (10). Detta innebär att den kinesiska ekonomins övergripande struktur inte bara möjliggör ett betydande statligt inflytande i ekonomin, utan också att staten uttryckligen har i uppdrag att utöva ett sådant inflytande. Det faktum att det offentliga ägandet har företräde framför privat ägande genomsyrar hela rättssystemet och betonas som en allmän princip i alla centrala lagar. Den kinesiska egendomsrätten är ett utmärkt exempel på detta: den hänvisar till det primära stadiet i socialismen och anförtror staten uppgiften att upprätthålla det grundläggande ekonomiska system enligt vilket det offentliga ägandet spelar en dominerande roll. Andra ägandeformer tolereras, eftersom rätten tillåter dem att utvecklas vid sidan av statligt ägande (11).

(92) Enligt den kinesiska rätten utvecklas dessutom den socialistiska marknadsekonomin under ledning av Kinas kommunistparti. Den kinesiska statens och kommunistpartiets strukturer är sammanflätade på alla nivåer (rättsligt, institutionellt och personligt) och bildar en överbyggnad där kommunistpartiets och statens roller är oskiljbara. Genom en ändring av författningen i mars 2018 fick det kinesiska kommunistpartiets ledande roll en ännu mer framträdande plats genom att den på nytt bekräftades i artikel 1 i författningen. Efter den befintliga första meningen i bestämmelsen, ”[d]et socialistiska systemet är det grundläggande systemet i Folkrepubliken Kina” lades en ny andra mening till med följande lydelse: ”[d]et främsta kännetecknet för den kinesiska formen av socialism är det kinesiska kommunistpartiets ledarskap.” (12) Detta åskådliggör kommunistpartiets absoluta och allt större kontroll över Kinas ekonomiska system. Detta ledarskap och denna kontroll är en väsentlig del av det kinesiska systemet och går mycket längre än vad som är brukligt i andra länder, där staten utövar allmän makroekonomisk kontroll inom vars gränser de fria marknadskrafterna råder.

(93) Den kinesiska staten för en interventionistisk ekonomisk politik som eftersträvar mål som sammanfaller med den politiska dagordning som fastställs av kommunistpartiet, i stället för att avspegla de rådande ekonomiska förhållandena på en fri marknad (13). De kinesiska myndigheterna använder interventionistiska ekonomiska verktyg av många olika slag, bland annat systemet för industriell planering, finanssystemet samt regelverket.

(94) För det första styrs den kinesiska ekonomins inriktning när det gäller den övergripande administrativa kontrollen av ett komplext system av industriell planering, som påverkar alla ekonomiska verksamheter i landet. Sammantaget täcker dessa planer en omfattande och komplex matris av sektorer och övergripande politiska åtgärder, och de förekommer på alla myndighetsnivåer. Planerna på provinsnivå är detaljerade, medan de nationella planerna innehåller bredare mål. Planerna anger också de verktyg som ska användas för att stödja de berörda industrierna/sektorerna samt tidsramar för uppnåendet av målen. Vissa planer innehåller fortfarande explicita produktionsmål, medan detta var ett vanligt förekommande inslag under tidigare planeringscykler. Inom ramen för dessa planer väljs enskilda industrisektorer och/eller projekt ut som (positiva eller negativa) prioriteringar i linje med statens prioriteringar, och de tilldelas specifika utvecklingsmål (industriell uppgradering, internationell expansion osv.). De ekonomiska aktörerna, såväl privata som statsägda, måste i grunden anpassa sina affärsverksamheter efter villkoren i planeringssystemet. Detta beror inte bara på att planerna är bindande, utan även på att de berörda kinesiska myndigheterna på alla nivåer följer systemet med planer och utövar sina lagstadgade befogenheter därefter, vilket innebär att de förmår de ekonomiska aktörerna att följa de prioriteringar som stakas ut i planerna (se även avsnitt 3.2.1.5 nedan) (14).

(95) För det andra domineras Kinas finansiella system vad gäller fördelningen av finansiella medel av de statsägda affärsbankerna. När dessa banker fastställer och genomför sin utlåningspolicy måste de anpassa sig till statens industripolitiska mål i stället för att först och främst bedöma de ekonomiska fördelarna med ett visst projekt (se även avsnitt 3.2.1.8 nedan) (15). Detsamma gäller de andra komponenterna i Kinas finansiella system, såsom aktie- och obligationsmarknader, marknader för riskkapital osv. Även dessa delar av finanssektorn som inte ingår i banksektorn är institutionellt och operativt sett strukturerade på ett sätt som inte är inriktat på att se till att finansmarknaderna fungerar så effektivt som möjligt, utan på att säkerställa kontroll och möjliggöra ingripande från statens och kommunistpartiets sida (16).

(96) För det tredje ingriper staten i ekonomin på en rad olika sätt genom regelverket. Reglerna för offentlig upphandling används till exempel regelmässigt för att uppnå andra politiska mål än ekonomisk effektivitet, vilket undergräver de marknadsbaserade principerna på detta område. Den tillämpliga lagstiftningen föreskriver uttryckligen att offentlig upphandling ska genomföras för att underlätta uppnåendet av mål som utformas utifrån statens politik. Dessa mål är dock stadigt odefinierade, vilket ger de beslutsfattande organen ett stort utrymme för godtycklig bedömning (17). När det gäller investeringar har myndigheterna likaså en betydande kontroll och ett stort inflytande över vad både statliga och privata investeringar ska inriktas på och hur omfattande de ska vara. Granskning av investeringar samt olika incitament, restriktioner och förbud i samband med investeringar används av myndigheterna som viktiga verktyg för att stödja industripolitiska mål, till exempel för att upprätthålla statlig kontroll över viktiga sektorer eller stärka den inhemska industrin (18).

(97) Sammanfattningsvis bygger Kinas ekonomiska modell på vissa grundsatser som föreskriver och uppmuntrar statliga ingripanden av många olika slag. Sådana betydande statliga ingripanden går stick i stäv med principen om att ge marknadskrafterna fritt spelrum, vilket snedvrider en effektiv resursfördelning i linje med marknadsprinciperna (19).

3.2.1.3. Betydande snedvridningar enligt artikel 2.6a b första strecksatsen i grundförordningen: den berörda marknaden försörjs till betydande del av företag som ägs av eller drivs under kontroll, politisk styrning eller överinseende av exportlandets myndigheter

(98) I Kina utgör företag som ägs av eller drivs under kontroll och/eller politisk styrning eller överinseende av staten en väsentlig del av ekonomin.

(99) De kinesiska myndigheterna och kommunistpartiet har strukturer som säkerställer deras fortsatta inflytande över företag, särskilt statsägda företag. Staten (och i många avseenden också kommunistpartiet) inte bara utformar och övervakar aktivt de enskilda statsägda företagens genomförande av den allmänna ekonomiska politiken, utan hävdar även sina rättigheter att delta i de statsägda företagens operativa beslutsfattande. Detta sker vanligen genom att tjänstemän roterar mellan de statliga myndigheterna och de statsägda företagen, genom att partimedlemmar sitter med i de statsägda företagens ledningsorgan, genom att particeller ingår i företagen (se även avsnitt 3.2.1.4) samt genom att staten utformar bolagsstrukturen inom sektorn för statsägda företag (20). I gengäld har statsägda företag en särskild ställning inom den kinesiska ekonomin, vilket medför flera ekonomiska fördelar, i synnerhet skydd mot konkurrens och förmånligt tillträde till relevanta insatsvaror, inbegripet finansiering (21). De faktorer som visar på förekomsten av statlig kontroll över företag i aluminiumsektorn beskrivs närmare i avsnitt 3.2.1.5 nedan.

(100) I OECD-studien, som klaganden lade fram som bevisning, hänvisas det till statsägda företag inom aluminiumsektorn som i sina lagstadgade uppgiftsinlämningar särskilt betonar hur statligt ägande påverkar relevant industripolitik och hur statligt ägande leder till statligt stöd. Mer specifikt nämner ett statsägt företag i ett obligationsprospekt från 2016 att det är ett av 52 konstitutiva statsägda företag, att det spelar en viktig roll i utformningen och genomförandet av politiken inom kraftsektorn och att det får omfattande och långsiktigt stöd från de kinesiska myndigheterna. Ett annat statsägt företag hänvisar i sitt obligationsprospekt från 2017 till det faktum att respektive provinsstyrelse kan utöva ett betydande inflytande på koncernen (22).

(101) Kina är den största aluminiumtillverkaren i världen, och landet har flera stora statsägda företag som återfinns bland världens största tillverkare. Enligt uppskattningar svarar de statsägda företagen för mer än 50 % av den sammanlagda produktionen av primärt aluminium i Kina (23). En studie av icke-järnmetallindustrin i Kina tyder också på att de statsägda företagen står för en dominerande andel av den inhemska marknaden (24). Även om en kapacitetsökning under de senaste åren delvis kan tillskrivas privatägda företag, skulle en sådan kapacitetsökning vanligtvis också innebära olika former av (lokal) offentlig inblandning, till exempel att man tolererar olaglig kapacitetsökning (25). Dessutom har produktionskapaciteten för aluminium bland de viktigaste statsägda företagen också ökat, om än i mindre utsträckning (26).

(102) Utöver att kontrollera de statsägda företagen utövar de kinesiska myndigheterna även ett inflytande över de privatägda företagen i Kina. Kommissionen fann till exempel att ett av företagen i urvalet, Press Metal-gruppen, bekräftade att det hade mottagit statligt ekonomiskt stöd under de senaste åren. Ordföranden i företagets styrelse, Guan Baoqiang, sade följande: ”Staten stöder omställningen av vårt företag till intelligent tillverkning i olika avseenden. Under 2011 gynnades dotterbolaget till vårt nyetablerade högteknologiska företag av en statlig förmånspolitik såsom skattelättnader osv. För att få en mer intelligent och automatiserad produktionskedja införde vi under det senaste året storskalig, avancerad och intelligent utrustning till ett värde av över 100 miljoner renminbi yuan, och staten beviljade en subvention för teknisk omvandling. Nu kommer vi spontant att uppmärksamma statens politik för industristöd (27).”

(103) Enligt börsintroduktionsprospektet från den exporterande tillverkaren Guangdong Haomei New Materials Co. Ltd. erhöll företaget regelbundet statliga subventioner. Under rapporteringsperioden fick den exporterande tillverkaren följande belopp: 11 318 300 renminbi yuan 2016, 17 020 800 renminbi yuan 2017 och 11 486 700 renminbi yuan 2018. Dessa överföringar motsvarade 11,28 %, 13,24 % respektive 11,16 % av företagets vinst. I prospektet anges det hur viktiga dessa subventioner är för företaget: ”Under rapporteringsperioden innebar de statliga subventionerna till företaget en viss finansieringsgaranti. Om man ser till förhållandet mellan statliga subventioner och vinsten är företagets rörelseresultat inte i någon större utsträckning beroende av statliga subventioner. Om företaget i framtiden inte skulle kunna få statliga subventioner skulle det dock kunna påverka företagets kassaflöde och rörelseresultat” (28).

(104) På grund av det stora statliga inflytandet i aluminiumindustrin och den höga andelen statsägda företag i sektorn hindras till och med privatägda tillverkare från att bedriva verksamhet på marknadsmässiga villkor. Både offentligägda och privatägda företags verksamheter inom aluminiumsektorn bedrivs också under politisk styrning och politiskt överinseende såsom framgår av avsnitt 3.2.1.5 nedan.

3.2.1.4. Betydande snedvridningar enligt artikel 2.6a b andra strecksatsen i grundförordningen: förekomsten av statlig närvaro i företagen som gör att staten kan påverka priser eller kostnader

(105) Förutom att utöva kontroll över ekonomin genom att äga företag och på andra sätt kan de kinesiska myndigheterna påverka priser och kostnader genom statlig närvaro i företagen. Även om de statliga myndigheternas rätt enligt landets lagstiftning att utse och avsätta nyckelpersoner i ledande ställning i de statsägda företagen kan anses återspegla äganderätten (29), utgör kommunistpartiets celler i företag, oavsett om de är statsägda eller privata, en annan viktig kanal genom vilken staten kan ingripa i affärsbeslut. Enligt Kinas bolagsrätt ska en kommunistpartipolitisk organisation upprättas i varje företag (med minst tre medlemmar från kommunistpartiet enligt partiets stadgar (30)) och företagen ska skapa de nödvändiga förutsättningarna för partiorganisationens aktiviteter. Tidigare år förefaller detta krav inte alltid ha följts eller kontrollerats strikt. Men åtminstone från och med 2016 har kommunistpartiet stärkt sina krav på att kontrollera företagsbeslut i statsägda företag som en politisk princip. Kommunistpartiet uppges också pressa privata företag till att prioritera ”patriotism” och rätta sig efter partidisciplinen (31). Under 2017 rapporterades att det fanns particeller hos 70 % av cirka 1,86 miljoner privatägda företag, och trycket ökade på att organisationer från kommunistpartiet ska ha sista ordet när det gäller affärsbesluten inom respektive företag (32). Dessa regler tillämpas generellt i den kinesiska ekonomin och i alla sektorer, inbegripet tillverkarna av aluminiumprodukter och leverantörerna av insatsvaror till dessa.

(106) Följande exempel illustrerar den ovan beskrivna tendensen att de kinesiska myndigheterna i allt högre utsträckning ingriper i aluminiumsektorn:

(107) Som kommissionen konstaterade i en annan undersökning av viss aluminiumfolie i rullar med ursprung i Kina (33) ändrade en kinesisk, statsägd aluminiumtillverkare, China Aluminium International Engineering Corporation Limited (Chalieco), under 2017 sin bolagsordning så att particellerna fick en mer framträdande roll inom företaget. Företaget införde ett helt kapitel om partikommittén, och i artikel 113 sägs att styrelsen ”i förväg ska samråda med företagets partikommitté när viktiga affärsbeslut ska fattas” (34). I sin årsredovisning (35) för 2017 anger vidare Aluminum Corporation of China (Chalco) att ett antal direktörer, övervakare och högre chefer, däribland ordföranden, den verkställande direktören och ordföranden för övervakningskommittén, är medlemmar i kommunistpartiet.

(108) När det gäller ett annat statsägt företag som är verksamt inom landets aluminiumsektor fastställde kommissionen att företagets verkställande direktör och ordförande, He Zhihui, innehade posten som sekreterare för kommunistpartiets kommitté, medan ordföranden för företagets övervakningskommitté, Ye Guohua, var medlem i kommunistpartiets kommitté.

(109) Nära band till staten och dess ideologi återspeglas också på webbplatsen för ett annat företag – Xinfa-gruppen. Företaget ”följer Xi Jinpings socialistiska ideologi med kinesiska förtecken i den nya tidsåldern” (36). Ordföranden för Shandong Xinfa-gruppen, Zhang Gang, tilldelades 2001 hedersutmärkelsen ”framstående kommunistpartimedlem i provinsen Shandong” av provinsens kommunistpartikommitté. Han var också ledamot av den 10:e och 11:e nationella folkkongressen (37).

(110) Likaså valdes Zhang Bo, verkställande direktör och styrelseordförande för den stora tillverkaren China Hongqiao-gruppen, till ledamot av den 12:e sessionen i provinsen Shandongs folkkongress och tilldelades titeln ”nationell förebild för arbetare” 2010. Samtidigt innehar Zhang Bo posterna som vice ordförande för China Nonferrous Metals Industry Association och ordförande för Shandong Aluminum Industry Association (38). Kommissionen konstaterade också att vice ordföranden för Hongqiao-gruppen, Deng Wenqiang, var ledamot av den 15:e, 16:e och 17:e sessionen av regionen Zoupings folkkongress och den 9:e och 10:e sessionen av staden Binzhous folkkongress (39).

(111) Som ett annat exempel bekräftades kommunistpartiets närvaro i ett av företagen i urvalet, Liaoning Zhongwang Group Co. Ltd., av följande uppgifter: ”Bland de sju medlemmarna i gruppens partikommitté tjänstgör partikommitténs sekreterare som ställföreträdande generaldirektör för gruppen, och de övriga sex ledamöterna i partikommittén har poster som ställföreträdande direktör, fabriksdirektör respektive andra befattningar. Partikommittén har inrättat ’gemensamma möten’, ’tvåvägsmöten’ och andra system med företagsgruppens ledningsgrupp och ska ge ledningen återkoppling om de yttranden och förslag som samlas in från personal och arbetstagare, för att skapa en viktig referens för företagets vetenskapliga beslutsfattande. Partiets demokratiska centralism ska tillämpas på företagets beslutsfattande i viktiga frågor, och partiets interna utvärderingssystem ska ingå i företagets personaladministration, så att ett vetenskapligt beslutsfattande garanteras” (40).

(112) Statens närvaro och ingripande i finansmarknaderna (se även avsnitt 3.2.1.8 nedan), liksom i försörjningen med råvaror och insatsvaror, har också en snedvridande effekt på marknaden (41). Den statliga närvaron i företag, inklusive statsägda företag, i aluminiumindustrin och andra sektorer (t.ex. finans- och insatsvarusektorerna) gör det därför möjligt för de kinesiska myndigheterna att påverka priser och kostnader.

3.2.1.5. Betydande snedvridningar enligt artikel 2.6a b tredje strecksatsen i grundförordningen: förekomsten av en offentlig politik eller åtgärder som diskriminerar till förmån för inhemska leverantörer eller på annat sätt inverkar på de fria marknadskrafterna

(113) Inriktningen av Kinas ekonomi bestäms i betydande utsträckning av ett välutvecklat planeringssystem som innehåller prioriteringar och anger de mål som de centrala och lokala myndigheterna måste koncentrera sig på. Relevanta planer finns på alla myndighetsnivåer och täcker praktiskt taget alla ekonomiska sektorer. De mål som fastställs genom planeringsinstrumenten är bindande och myndigheterna på varje administrativ nivå övervakar hur respektive lägre myndighet genomför planerna. Generellt sett leder planeringssystemet i Kina till att resurser riktas mot sektorer som staten har betecknat som strategiska eller på annat sätt politiskt viktiga, i stället för att fördelas enligt marknadskrafterna (42).

(114) Staten har till exempel en viktig roll i utvecklingen av den kinesiska aluminiumsektorn. Detta bekräftas av de många planer, direktiv och andra dokument som direkt eller indirekt rör sektorn och som utfärdas på nationell, regional och kommunal nivå. Genom dessa och andra instrument styr och kontrollerar staten praktiskt taget alla aspekter av aluminiumsektorns utveckling och funktion. Denna politik har en betydande direkt eller indirekt inverkan på tillverkningskostnaderna för stänger, profiler och rör av aluminium.

(115) I linje med kommissionens slutsatser i ärendet rörande viss aluminiumfolie i rullar med ursprung i Kina (43) är följande omständigheter även tillämpliga i det aktuella ärendet rörande stänger, profiler och rör av aluminium, som på liknande sätt är en aluminiumprodukt i senare led i förädlingskedjan:

(116) Även om den trettonde femårsplanen för ekonomisk och social utveckling (44) inte har några särskilda bestämmelser om aluminium, innehåller den en allmän strategi för icke-järnmetallindustrin om att främja samarbete om internationell tillverkningskapacitet och tillverkning av utrustning. För att uppnå dessa mål anges i planen att den ska förbättra stödsystemen relaterade till beskattning, finansiering, försäkringar, investeringar, finansieringsplattformar och plattformar för riskbedömning (45).

(117) I utvecklingsplanen för icke-järnmetallindustrin (2016–2020) (nedan kallad planen), som är den motsvarande sektorsplanen, anges specifika strategier och specifika mål som staten strävar efter att uppnå för ett antal icke-järnmetallindustrier (46), däribland aluminiumindustrin.

(118) Syftet med planen är att uppgradera de produkttyper som tillverkas av den kinesiska aluminiumindustrin, vilket bland annat ska ske genom stöd till innovation. Den manar till en snabb utveckling av systemet för blandat ägande och en förstärkning av de statsägda företagens livskraft. Den ger också möjlighet till lagring av icke-järnmetaller, tryggare försörjning med resurser, inklusive aluminium, och fastställer specifika kvantitativa mål för att minska energiförbrukningen, öka andelen återvunnet aluminium i tillverkningen och höja kapacitetsutnyttjandet (47).

(119) I planen föreskrivs vidare strukturanpassningar med striktare kontroll av nya smältverk och nedläggning av föråldrad kapacitet. Den föreskriver en geografisk fördelning av bearbetningsanläggningar och inriktas på projekt som syftar till att öka exploateringen av bauxit- och aluminiumoxidresurser samt behandlar även elförsörjning och prissättning (48).

(120) Genom denna breda uppsättning åtgärder och strategier utgör planen en fortsättning på 2009 års anpassnings- och vitaliseringsplan för icke-järnmetallindustrin, som antogs för att mildra finanskrisens negativa effekter på icke-järnmetallindustrin. Planens huvudmål täcker bland annat kontroll av tillverkningsvolym, omstrukturering, råvaruanskaffning, exportskattepolitik, tryggad resursförsörjning, lagring, teknisk innovation, finansiering samt planering och genomförande (49).

(121) Ett annat policydokument som är inriktat på aluminiumsektorn är de standardvillkor för aluminiumindustrin som utfärdades av ministeriet för industri och informationsteknik (Ministry of Industry and Information Technology – MIIT) den 18 juli 2013, i syfte att påskynda strukturanpassningen och hindra en okontrollerad ökning av kapaciteten för aluminiumsmältning. I standardvillkoren införs minimiproduktionsvolymer för nya anläggningar, kvalitetsstandarder och tryggad försörjning med importerad och inhemskt anskaffad bauxit och aluminiumoxid. I standardvillkoren anges att MIIT är den myndighet som ansvarar för standardisering och förvaltning av aluminiumindustrin samt offentliggörande av förteckningen över företag med tillstånd att bedriva verksamhet i aluminiumindustrin (50).

(122) I det vägledande yttrandet om att skapa en utmärkt marknadsmiljö, främja strukturanpassning och omvandling av icke-järnmetallindustrin och öka de förmåner som beviljas av statsrådets allmänna kansli från 2016 (2016/42) (51) anger de kinesiska myndigheterna som huvudmål att ”optimera icke-järnmetallindustrins struktur; i princip balansera tillgång och efterfrågan på viktiga produktkategorier; behålla en utnyttjandegrad på över 80 % av produktionskapaciteten för elektrolytiskt aluminium och avsevärt öka kapaciteten att trygga försörjningen av mineraltillgångar som koppar och aluminium” (52). I dokumentet anges även att ny produktionskapacitet måste kontrolleras strikt. För att uppnå detta kräver staten att man ”säkerställer genomförandet av oumbärliga nya (reformerade, utvidgade) byggprojekt för elektrolytiskt aluminium; […] använder social övervakning och andra verktyg; intensifierar övervaknings- och inspektionsinsatserna och strikt undersöker och hanterar nya projekt för elektrolytiskt aluminium som bryter mot bestämmelserna” (53). Dessa bestämmelser visar att de kinesiska myndigheterna i betydande utsträckning ingriper i sektorn för icke-järnhaltiga metaller, inklusive aluminiumsektorn.

(123) Det ovan beskrivna statliga inflytandet i aluminiumsektorns verksamhet med hjälp av planeringsdokument återspeglas också på provinsnivå. Till exempel anges det i Shandongprovinsstyrelsens meddelande om genomförandeplanen för att påskynda en högkvalitativ utveckling av sju energiintensiva industrier (2018/248) av den 6 november 2018 att man måste ”främja utvidgningen av den industriella förädlingskedjan för elektrolytiskt aluminium” med hjälp av följande åtgärder: ”ytterligare öka andelen fin- och djupbearbetning av elektrolytisk aluminiumvätska och material för aluminiumbearbetning; påskynda och främja utvidgningen av aluminiumindustrins förädlingskedja till färdiga produkter och produkter i det övre marknadssegmentet; utöka användningen av avancerade aluminiummaterial och öka utvecklingsmöjligheterna inom industrin för aluminiumbearbetning (54).”

(124) Såsom kommissionen fastställde i sin rapport ingrep staten under många år i aluminiumsektorns funktion redan innan ovannämnda policydokument utfärdades, vilket till exempel illustreras av riktlinjerna för att påskynda omstrukturering av aluminiumindustrin (nedan kallade riktlinjerna för omstrukturering) (55), som utfärdades av den nationella utvecklings- och reformkommissionen (NDRC) i april 2006. I dessa riktlinjer betraktas aluminium som en grundläggande produkt för den nationella ekonomins utveckling. I riktlinjerna för omstrukturering anges att vid genomförandet av den politik för industriell utveckling som antagits av statsrådet ska särskilda mål uppnås inom vissa områden. Områdena är följande: ökad koncentration i industrin; tillgång till finansiellt kapital (se även avsnitt 3.2.1.8 nedan); industrins organisation; strikt kontroll av exporten av elektrolytiskt aluminium och nedläggning av föråldrad kapacitet.

(125) Kommissionen konstaterade vidare att den kinesiska staten har gripit in i marknadskrafternas fria spel inom sektorn för aluminiumprodukter i tidigare led i förädlingskedjan, dvs. i tillverkningen av insatsvaror och insatsvaror för insatsvaror som används av tillverkarna av den berörda produkten. I detta avseende anges till exempel i meddelandet om främjande av en ordnad utveckling av aluminiumoxidindustrin (2018/1655), utfärdat den 28 december 2018 av MIIT:s allmänna kansli (56), att i fråga om aluminiumoxid (en viktig insatsvara för produktionen av primärt aluminium) och ”under vägledning av Xi Jinpings socialistiska ideologi med kinesiska förtecken i en ny tidsålder, ska [alla berörda parter] på ett heltäckande och grundligt sätt genomföra andan i slutsatserna från partiets 19:e nationella kongress; hålla fast vid den allmänna inriktningen på stabilitet i det pågående arbetet; hålla fast vid det nya utvecklingskonceptet; fokusera på strukturreformer på utbudssidan; dra full nytta av marknadens avgörande roll för resursallokering, involvera staten på ett bättre sätt, […] möta inhemska utvecklingsbehov och främja en ordnad och hälsosam utveckling av aluminiumoxidindustrin” (57). I samma dokument anges att ”provinsernas utvecklings- och reformkommissioner och MIIT:s förvaltningar ska hålla sig à jour med den aktuella utvecklingen inom aluminiumoxidindustrin i sina regioner; kombinera sina regioners ekonomiska och sociala utveckling, industriella bas, marknadsefterfrågan, energiförbrukning och miljökapacitet; stärka den vetenskapliga planeringen för utvecklingen av aluminiumoxidindustrin; samordna omfattningen och spridningen av sina regioners industriella utveckling; säkerställa projektdemonstrationer; strikt genomföra kraven vid uppförande av projekt; på ett ordnat sätt stödja uppförandet av projekt; stärka övervakningen av hela processen; se till att omfattningen av industrins utveckling motsvarar den inhemska marknadsefterfrågan och den lokala bärkraften och förhindra ett forcerat uppförande av projekt” (58). För att uppnå det senare anger dokumentet att övervakning och inspektioner behöver stärkas: ”I enlighet med kraven i detta meddelande ska den nationella utvecklings- och reformkommissionen, ministeriet för industri och informationsteknik, China Non-ferrous Metals Industry Association och andra berörda parter inspektera byggprojekt avseende aluminiumoxid i form av skrivelser, forskning och slumpmässiga undersökningar. Om problem uppstår ska dessa hanteras strikt i enlighet med relevanta föreskrifter” (59). Dessa bestämmelser visar graden av statligt inflytande och statlig kontroll på den kinesiska marknaden för aluminiumoxid – en väsentlig insatsvara för produktionen av primärt aluminium, som är den råvara som tillverkarna av stänger, profiler och rör av aluminium använder.

(126) En annan insatsvara i tillverkningen av den berörda produkten är el, som utgör 2 %–3 % av tillverkningskostnaden för stänger, profiler och rör av aluminium. I detta avseende fann kommissionen bevis för statligt orsakade snedvridningar som påverkade priset på el till kinesiska aluminiumtillverkare. Det fastställdes i synnerhet att staten ingrep till förmån för kinesiska tillverkare genom differentierade och mer fördelaktiga energipriser. I det vägledande yttrandet om att skapa en utmärkt marknadsmiljö, främja strukturanpassning och omvandling av icke-järnmetallindustrin och öka de förmåner som nämns ovan, fastställer de kinesiska myndigheterna som ett politiskt mål att ”fortsätta att genomföra politiken för differentierade elpriser; uppmuntra berättigade elanvändare att ingå direkta avtal med elproduktionsföretag och fastställa priser via förhandlingar” (60). Kommissionen fastställde också att liknande politik fördes på provinsnivå. I exempelvis provinsen Yunnan gäller följande enligt uppgifter från China Industry Journal i november 2019: ”För att genomföra planen har Yunnan successivt utfärdat specifika strategier såsom ett genomförandeyttrande om att främja en integrerad utveckling av vattenkraft och aluminiummaterial och en plan för genomförande av förmånspriser för att främja användning av vattenkraft. Det framgår tydligt att alla företag som överför sin kapacitetskvot till Yunnan ska omfattas av principen om ’ett förmånspris, full överföring’, vilket innebär att elektrolytiskt aluminium under de första fem åren ska åtnjuta ett särskilt förmånligt elpris på 0,25 renminbi yuan per kWh. När det gäller djupbearbetning av material ska ett särskilt förmånligt elpris på 0,20 renminbi yuan per kWh beviljas. Enligt rapporter har Henan Shenhuos och Sichuan Qiyas integrerade projekt som innebär överföring av kvoter för uppförande i Yunnan redan dragit nytta av politiken för integrationsprojekt och undertecknat relevanta avtal med lokala myndigheter, elnätsföretag och elproduktionsföretag” (61).

(127) Som ett annat exempel på statlig inblandning på provinsnivå har myndigheterna i det redan nämnda meddelandet från Shandongprovinsen om genomförandeplanen för att påskynda en högkvalitativ utveckling av sju energiintensiva industrier fastställt omvandlings- och uppgraderingsmål för industrin för elektrolytiskt aluminium när det gäller energiförbrukning: ”Senast 2022 ska elförbrukningen för elektrolytiskt aluminium per ton aluminium ha sjunkit till cirka 12 800 kWh, andelen för elektrolytisk djupbearbetning för elektrolytiskt aluminium i provinsen uppgå till cirka 50 % och mervärdet av aluminium per ton öka med i genomsnitt mer än 30 %” (62).

(128) När det gäller kontrollen av att bestämmelserna i planeringsdokumenten efterlevs spelar kinesiska branschorganisationer en viktig roll. Dessa ska garantera att industrin genomför myndigheternas politik. Detta ansvar bekräftas av det faktum att de i sin verksamhet har nära kontakter med statliga myndigheter, vilket återspeglas i deras stadgar. När det gäller aluminiumsektorn anges det i stadgarna för China Non-Ferrous Metals Industry Association i synnerhet att förbundet ”ansluter sig till partiets grundsatser och olika principer och strategier, respekterar författningen, lagar, förordningar och nationell politik samt iakttar samhälleliga och moraliska värderingar. Det ska hålla sig till målet att tjäna staten, industrin, företagen och företagsledarna; det ska inrätta och förbättra mekanismen för självreglering inom industrin; det ska till fullo involvera statlig personal för att få hjälp och spela en roll som brobyggare mellan staten och företagen” (artikel 3). Enligt samma linjer anges i artikel 25 att förbundets ordförande, vice ordförande och generalsekreterare som ett första villkor ska ”följa partiets linje, principer och politik och ha goda politiska kvaliteter” (63).

(129) På liknande sätt anges i stadgarna för China Non-Ferrous Fabrication Industry Association att ”förbundet godtar den affärsvägledning samt den övervakning och ledning som utförs av statsrådet, inrikesministeriet och China Non-ferrous Metals Industry Association genom den statligt ägda Assets Supervision and Administration Commission” (artikel 4). Ett av de fastställda inslagen i förbundets verksamhetsområde är också att ”aktivt lägga fram förslag och yttranden om industriell utveckling, industripolitik, lagar och andra författningar, i enlighet med partiets och statens allmänna principer och uppgifter när det gäller uppbyggnaden av ett socialistiskt marknadsekonomisystem och med beaktande av industrins faktiska situation” (artikel 6). Slutligen anges i artikel 22 också att förbundets ordförande, vice ordförande och generalsekreterare bland annat ska uppfylla villkoret att ”följa partiets linje, principer och politik och ha goda politiska kvaliteter” (64).

(130) Det stora antalet planer, direktiv och andra dokument som rör aluminium och som utfärdats på nationell, regional och kommunal nivå visar följaktligen tydligt den kinesiska statens höga grad av ingripande i aluminiumsektorn (65). Genom dessa och andra instrument styr och kontrollerar staten praktiskt taget alla aspekter av sektorns utveckling och funktion.

(131) Förutom planerna har statens ingripande i sektorn skett i form av bland annat exportrelaterade åtgärder, exempelvis exporttullar, exportkvoter, exportprestationskrav och krav på minimiexportpriser för olika råvaror för aluminium.

(132) De kinesiska myndigheterna strävar dessutom efter att minska exporten av primärt aluminium och insatsvaror för sådant aluminium, i syfte att främja aluminiumprodukter med högre förädlingsvärde. Detta mål eftersträvas genom att man beviljar fullständiga eller partiella momsrabatter för aluminiumprodukter i senare led i förädlingskedjan i kombination med ofullständiga momsrabatter och exportskatter på primärt aluminium (66).

(133) Som kommissionen har konstaterat (se skäl 126) har det visat sig att priset på viktiga insatsvaror såsom energi och el påverkas av olika typer av statliga ingripanden (67). Andra typer av statliga ingripanden som leder till marknadssnedvridningar är politiken för lageruppbyggnad genom State Reserve Bureau och den roll som spelas av Shanghai Futures Exchange (SHFE) (68). Dessutom har flera undersökningar avseende handelspolitiska skyddsåtgärder visat att den kinesiska staten konsekvent har beviljat aluminiumtillverkare olika typer av statliga stödåtgärder (69). De kinesiska myndigheternas omfattande ingripanden i aluminiumsektorn har lett till överkapacitet (70), som kan hävdas vara det tydligaste exemplet på konsekvenserna av statens politik och den snedvridning som den leder till.

(134) I OECD-studien identifierades också ytterligare statligt stöd som påverkar marknadskrafterna inom aluminiumsektorn. Ett sådant stöd ges vanligtvis i form av att insatsvaror, särskilt el och primärt aluminium, säljs till priser under marknadspriserna (71). I OECD-studien beskrivs vidare hur de kinesiska myndigheternas mål för aluminiumsektorn omsätts i industripolitik och särskilda åtgärder på provinsnivå och lokal nivå. Det kan röra sig om kapitaltillskott, företrädesrätt till mineralresurser, statliga bidrag och subventioner eller skatteincitament (72).

(135) Sammanfattningsvis har de kinesiska myndigheterna infört åtgärder för att förmå aktörer att uppfylla de offentliga politiska målen att stödja viktiga industrier, inklusive aluminiumsektorn, vilka omfattar tillverkning av stänger, profiler och rör av aluminium och primärt aluminium – den viktigaste råvaran vid tillverkningen av den berörda produkten (mer än 50 % av dess tillverkningskostnader). Sådana åtgärder hindrar marknadskrafterna från att verka fritt.

3.2.1.6. Betydande snedvridningar enligt artikel 2.6a b fjärde strecksatsen i grundförordningen: avsaknad av, diskriminerande tillämpning av eller felaktigt genomförande av konkurs-, bolags- eller egendomsrätt

(136) Enligt informationen i ärendehandlingarna är Kinas konkurssystem otillräckligt för att uppfylla sina huvudmål, exempelvis att på ett rättvist sätt reglera fordringar och skulder och skydda borgenärers och gäldenärers lagliga rättigheter och intressen. Detta förefaller bero på att konkursrätten visserligen formellt sett grundas på liknande principer som motsvarande lagar i andra länder, men att konkurssystemet kännetecknas av en systematiskt bristande efterlevnadskontroll. Antalet konkurser är fortfarande som bekant lågt jämfört med storleken på landets ekonomi, inte minst på grund av ett antal brister i insolvensförfarandena, som i själva verket avskräcker från att ansöka om konkurs. Staten har dessutom en fortsatt stark och aktiv roll i insolvensförfaranden, och har ofta ett direkt inflytande över resultatet av förfarandena (73).

(137) Bristerna i systemet för egendomsrättigheter är dessutom särskilt uppenbara när det gäller markägande och markanvändningsrättigheter i Kina (74). All mark ägs av staten (kollektivt ägande på landsbygden och statligt ägande i tätorter). Det är endast staten som kan tilldela mark. Det finns rättsliga bestämmelser som syftar till att tilldela markanvändningsrättigheter på ett öppet sätt och till marknadspriser, exempelvis genom att införa anbudsförfaranden. Det är dock vanligt att dessa bestämmelser inte följs, och vissa aktörer erhåller mark utan kostnad eller till lägre priser än marknadspriser (75). Myndigheterna har dessutom ofta specifika politiska mål när de tilldelar mark, bland annat genomförandet av ekonomiska planer (76).

(138) I likhet med många andra sektorer i den kinesiska ekonomin omfattas tillverkare av stänger, profiler och rör av aluminium av de allmänna reglerna i den kinesiska konkurs-, bolags- och egendomsrätten. Detta innebär att även dessa företag är föremål för de snedvridningar som genomsyrar hela systemet och som uppstår till följd av diskriminerande tillämpning eller otillräcklig efterlevnadskontroll av konkurs- och egendomsrätten. I denna undersökning framkom inget som stred mot dessa slutsatser.

(139) Denna slutsats stöds av det preliminära positiva fastställandet av Förenta staternas handelsministerium i dess undersökning avseende utjämningstull på viss aluminiumfolie från Kina, där man på grundval av tillgängliga uppgifter fann att statens tillhandahållande av mark mot otillräcklig ersättning utgör ett finansiellt bidrag i den mening som avses i avsnitt 771.5 D i lagen om tullar från 1930, i dess ändrade lydelse (77).

(140) Mot bakgrund av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att det förekom diskriminerande tillämpning eller otillräcklig efterlevnadskontroll av konkurs- och egendomsrätten inom aluminiumsektorn även när det gäller den berörda produkten.

3.2.1.7. Betydande snedvridningar enligt artikel 2.6a b femte strecksatsen i grundförordningen: snedvridna lönekostnader

(141) Ett system med marknadsbaserade löner kan inte utvecklas fullt ut i Kina, eftersom arbetstagare och arbetsgivare hindras i sin rätt att organisera sig kollektivt. Kina har inte ratificerat ett antal grundläggande konventioner från Internationella arbetsorganisationen (ILO), bland annat de om föreningsfrihet och om kollektivavtal (78). Enligt nationell rätt finns det endast en aktiv facklig organisation. Denna organisation är dock inte oberoende i förhållande till de statliga myndigheterna och dess deltagande i kollektivförhandlingar och skydd av arbetstagarnas rättigheter är fortfarande mycket begränsat (79). Den kinesiska arbetskraftens rörlighet begränsas dessutom av systemet för hushållsregistrering, som begränsar tillgången till samtliga socialförsäkringsförmåner och andra förmåner till de som är registrerade som bosatta i respektive administrativt område. Detta leder vanligtvis till att arbetstagare som inte är registrerade som lokalt bosatta har en sårbar ställning på arbetsmarknaden och lägre inkomst än registrerade arbetstagare (80). Dessa undersökningsresultat visar att lönekostnader i Kina är snedvridna.

(142) Ingen relevant bevisning inlämnades för att aluminiumsektorn, inbegripet tillverkarna av stänger, profiler och rör av aluminium, inte skulle omfattas av det arbetsrättsliga system som beskrivs ovan. Aluminiumsektorn påverkas således av snedvridna lönekostnader både direkt (när det gäller tillverkning av den berörda produkten eller den huvudsakliga råvaran för dess tillverkning) och indirekt (när det gäller tillgång till kapital eller insatsvaror från företag som omfattas av samma arbetsrättsliga system i Kina).

3.2.1.8. Betydande snedvridningar enligt artikel 2.6a b sjätte strecksatsen i grundförordningen: tillgång till finansiering från institutioner som genomför politiska mål eller som på annat sätt inte agerar oberoende i förhållande till staten

(143) Tillgången till kapital för företagsaktörer i Kina snedvrids på flera olika sätt.

(144) För det första kännetecknas landets finansiella system av statsägda bankers (81) starka marknadsställning, och dessa banker beaktar andra kriterier än ett projekts ekonomiska bärkraft när de beviljar tillgång till finansiering. I likhet med icke-finansiella statsägda företag är bankerna inte bara knutna till staten genom ägandeförhållanden, utan även via personliga relationer (de högsta cheferna för de stora statsägda finansinstituten utses i slutändan av det kinesiska kommunistpartiet) (82), och precis som icke-finansiella statsägda företag genomför bankerna regelmässigt offentlig politik som har utformats av staten. Därigenom uppfyller bankerna ett uttryckligt rättsligt krav att bedriva sin verksamhet utefter behoven i fråga om nationell ekonomisk och social utveckling och med statens industripolitik som vägledning (83). Dessutom tillkommer ytterligare regler som styr finansiering till sektorer som staten har fastställt som främjade eller viktiga på andra sätt (84).

(145) Det bekräftas visserligen att det finns flera olika rättsliga bestämmelser som föreskriver att normal bankpraxis och aktsamhetregler ska följas, såsom undersökning av låntagares kreditvärdighet, men nästan all bevisning, däribland resultat från undersökningar avseende handelspolitiska skyddsåtgärder, tyder på att dessa bestämmelser endast spelar en underordnad roll i tillämpningen av de olika rättsliga instrumenten.

(146) Obligations- eller kreditbetyg snedvrids dessutom ofta av flera olika skäl, bland annat på grund av att riskbedömningarna påverkas av företagens strategiska betydelse för den kinesiska staten och styrkan hos eventuella implicita garantier från staten. Uppskattningar talar starkt för att de kinesiska kreditbetygen systematiskt motsvarar lägre internationella kreditbetyg (85).

(147) Dessutom tillkommer ytterligare regler som styr finansiering till sektorer som staten har fastställt som främjade eller viktiga på andra sätt (86). Detta leder till att man gynnar utlåning till statsägda företag, stora privata företag med goda förbindelser och företag inom viktiga industrisektorer, vilket innebär att tillgången till och kostnaden för kapital inte är lika för alla aktörer på marknaden.

(148) I detta avseende hänvisas i OECD-studien till obekräftade bevis för att vissa aluminiumtillverkare i Kina har erhållit finansiering på förmånliga villkor, där finansieringskostnaderna tycks vara frikopplade från motsvarande skuldsättningsgrad. Enligt den studien uppgav en statsägd aluminiumtillverkare i sitt obligationsprospekt från 2016 uttryckligen att den får betydande finansiellt stöd från kinesiska politiska banker till en ränta som ligger under referensvärdet. På liknande sätt hänvisas det i ett obligationsprospekt 2017 från en annan statsägd tillverkare till de starka band som företaget upprätthåller med kinesiska banker, inbegripet politiska banker som har erbjudit företaget finansiering till låga kostnader. I OECD-studien dras slutsatsen att även om det kan finnas många skäl till att räntorna är låga för dessa företag, kan kontrasten mellan dåliga ekonomiska indikatorer och låga räntor tyda på att det finns potentiell underprissättning av de risker som förknippas med dessa låntagare (87).

(149) För det andra har lånekostnader hållits artificiellt låga för att stimulera ökade investeringar. Detta har lett till en överdriven användning av kapitalinvesteringar med allt lägre räntabilitet. Detta åskådliggörs av den senaste tidens ökning av företagens skuldsättning i den statliga sektorn, trots kraftiga lönsamhetsminskningar, vilket talar för att banksystemets mekanismer inte fungerar enligt normal kommersiell praxis.

(150) För det tredje styrs prissignalerna fortfarande inte av de fria marknadskrafterna trots en avreglering av den nominella räntan i oktober 2015, utan påverkas av snedvridningar som föranletts av staten. Utlåning till eller under referensräntan utgör fortfarande 45 % av all utlåning och användningen av riktade krediter förefaller ha ökat, eftersom dess andel trots försämrade ekonomiska förhållanden har ökat markant sedan 2015. Konstgjort låga räntor leder till underprissättning, vilket i sin tur leder till överdriven kapitalanvändning.

(151) Den totala kredittillväxten i Kina visar att kapitalallokeringen blir alltmer ineffektiv, utan tecken på den kreditåtstramning som kunde ha förväntats under icke snedvridna marknadsförhållanden. Till följd av detta har antalet nödlidande lån ökat snabbt under de senaste åren. Ställda inför en situation med ökad risk för osäkra fordringar har de kinesiska myndigheterna valt att undvika fallissemang. Problemet med osäkra fordringar har således hanterats genom förlängningar av lån, vilket i sin tur skapar ”zombieföretag”, eller genom överföring av äganderätten till skulden (t.ex. via sammanslagningar eller utbyte av skulder mot aktier), vilket inte nödvändigtvis undanröjer skuldproblemet i sig eller hanterar dess grundorsaker.

(152) Trots den senaste tidens åtgärder för att liberalisera marknaden påverkas Kinas företagskreditsystem således i grund och botten av betydande snedvridningar till följd av statens fortsatt genomgripande roll på kapitalmarknaderna.

(153) Ingen bevisning inlämnades för att aluminiumsektorn, inbegripet tillverkarna av stänger, profiler och rör av aluminium, skulle vara undantagen från de ovan beskrivna statliga ingripandena i det finansiella systemet. De omfattande statliga ingripandena i det finansiella systemet leder därför till att marknadsvillkoren påverkas kraftigt på alla nivåer.

3.2.1.9. De beskrivna snedvridningarnas systemkaraktär

(154) Kommissionen noterade att de snedvridningar som beskrivs i rapporten är typiska för den kinesiska ekonomin. Den tillgängliga bevisningen visar att de omständigheter och särdrag som utmärker det kinesiska systemet enligt beskrivningen ovan i avsnitten 3.2.1.1–3.2.1.5 och i del A i rapporten gäller hela landet och alla dess ekonomiska sektorer. Detsamma gäller beskrivningen av produktionsfaktorer i avsnitten 3.2.1.6–3.2.1.8 ovan och i del B i rapporten.

(155) Kommissionen erinrar om att det för att tillverka stänger, profiler och rör av aluminium behövs en mängd olika insatsvaror. Enligt bevisningen i ärendehandlingarna anskaffade samtliga exporterande tillverkare i urvalet alla sina insatsvaror i Kina. När de kinesiska tillverkarna av stänger, profiler och rör av aluminium köper/kontrakterar dessa insatsvaror påverkas de priser som de betalar (vilka registreras som deras kostnader) av samma systemomfattande snedvridningar som nämns ovan. Leverantörer av insatsvaror anställer till exempel arbetskraft som påverkas av snedvridningarna. De kan låna pengar som omfattas av snedvridningarna av finanssektorn/kapitalallokeringen. De påverkas dessutom av planeringssystemet, som gäller på alla myndighetsnivåer och i alla sektorer.

(156) Till följd av detta är det inte bara de inhemska försäljningspriserna för stänger, profiler och rör av aluminium som inte kan användas i den mening som avses i artikel 2.6a a i grundförordningen, utan alla kostnader för insatsvaror (råvaror, energi, mark, finansiering, arbetskraft osv.) är också färgade eftersom prisbildningen påverkas av statens betydande inflytande enligt beskrivningen i delarna A och B i rapporten. De statliga ingripanden som beskrivs när det gäller kapitalallokering, mark, arbetskraft, energi och råvaror förekommer i hela Kina. Detta innebär till exempel att en insatsvara som har tillverkats i Kina genom en kombination av olika produktionsfaktorer har påverkats av betydande snedvridningar. Detsamma gäller för insatsvarorna för tillverkningen av insatsvaror och så vidare. Varken de kinesiska myndigheterna eller de exporterande tillverkarna åberopade någon bevisning eller framförde några argument för motsatsen i denna undersökning.

3.2.1.10. Slutsats

(157) Analysen i avsnitten 3.2.1.2–3.2.1.9, som omfattar en undersökning av all tillgänglig bevisning om den kinesiska statens ingripande i landets ekonomi i allmänhet och i aluminiumsektorn (inklusive den berörda produkten), visar att priser eller kostnader för den berörda produkten, inbegripet kostnader för råvaror, energi och arbetskraft, inte är resultatet av fria marknadskrafter, eftersom de påverkas av ett betydande statligt inflytande i den me