Kommissionens beslut

av den 24 januari 1999

om ett förfarande enligt artikel 81 i EG-fördraget och artikel 53 i EES-avtalet

(Ärende IV.F.1/36.718 - Ceced)

[delgivet med nr K(1999) 5064]

(Endast den engelska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2000/475/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT FÖLJANDE BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet,

med beaktande av rådets förordning nr 17 av den 6 februari 1962, första förordningen om tillämpning av fördragets artiklar 85 och 86(1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1216/1999(2), särskilt artikel 6 i denna,

med beaktande av ansökan av den 22 oktober 1997 om icke-ingripandebesked eller undantag som Conseil Européen de la Construction d'Appareils Domestiques (Ceced) lämnade in den 22 oktober 1997 enligt artiklarna 2 och 4 i förordning nr 17 med avseende på ett avtal som ingicks av Ceced och någon av dess medlemmar den 24 september 1997,

med beaktande av sammandraget av ansökan, som offentliggjorts i enlighet med artikel 19.3 i förordning nr 17 och artikel 3 i protokoll 21 till EES-avtalet(3),

efter samråd med Rådgivande kommittén för kartell- och monopolfrågor, och

av följande skäl:

I. FAKTA

A. PARTERNA

(1) Ceced är en organisation med säte i Bryssel som bildades 1959 enligt belgisk lagstiftning. Den omfattar tillverkare av hushållsapparater och nationella branschorganisationer. Samtidigt som organisationen Ceced själv är part i det avtal som den anmälde för de övriga parternas räkning har den dessutom anförtrotts flera uppdrag som anknyter till genomförandet av avtalet.

(2) Till Ceced hör företag som tillverkar och säljer ett brett sortiment av hushållsapparater under olika varumärken i olika medlemsstater. Parter i avtalet är nationella branschorganisationer och tillverkare som antingen är direkta parter i avtalet eller bundna av detta genom medlemskap i en nationell branschorganisation.

Tillverkare som är direkta avtalsparter är Atag Kitchen Group BV, Bosch Siemens Hausgeräte GmbH, Brandt SA, Candy Elettrodomestici Srl, Electrolux Holdings Ltd, Merloni Elettrodomestici Spa, Miele & Cie GmbH & Co och Whirlpool Europe Srl.

Tillverkare som är parter i avtalet genom en nationell branschorganisation är Antonio Merloni Spa, Dolmar SA, Fagor Electrodomésticos S.Coop. och Smeg Spa.

Nationella branschorganisationer som är parter i avtalet är AMDEA (Förenade kungariket), ANFEL (Spanien), FAPE (Spanien), ANIE (Italien), EHA (Sverige), FABRIMETAL (Belgien), FEEI (Österrike), FENA (Danmark), GIFAM (Frankrike), VLEHAN (Nederländerna), ZVEI (Tyskland), BESD (Turkiet), FEA (Schweiz) och NEL (Norge).

B. RELEVANT MARKNAD OCH PARTERNAS STÄLLNING

1. Produktmarknad

(3) Avtalet gäller marknaden för privata tvättmaskiner som används i hushåll för tvätt av textilier för privat bruk (hushållstvättmaskiner). Ingen alternativ tvättmetod, såsom handtvätt, tvätterier, kemtvätt och gemensamt ägda maskiner kan i någon nämnvärd utsträckning ersätta tvättmaskiner i västerlandet. Därför kan man inte urskilja någon annan större produktmarknad som skulle innefatta andra apparater inom en enda produktmarknad.

(4) Tvättmaskiner kan klassificeras enligt tvättkapacitet, centrifugeringshastighet, vatten- och energiförbrukning, programfinesser osv. På grund av att tvättmaskinerna har ett liknande användningsändamål ur efterfrågesynpunkt, utgör de olika segmenten dock inte separata produktmarknader.

2. Geografisk marknad

(5) Det finns inga betydande tekniska och ekonomiska handelshinder. Trots låga transportkostnader och icke sofistikerad teknik är importen till EES obetydlig och uppgår till endast 5-7 % av den slutliga försäljningen. Stora tillverkare har knappast fler än tre fabriker inom EES, från vilka de levererar till hela marknaden. Liknande distributionskanaler används i olika medlemsstater, inbegripet specialiserade kedjor och varuhus, även om det sker i varierande omfattning.

(6) Även om vissa varumärken är dominerande i vissa medlemsstater, är samma stora tillverkare verksamma inom hela EES. Dessutom är förvärvet av ett lokalt varumärke en allmänt utbredd praxis för att främja marknadspenetrering. Potentiell konkurrens från grupper med verksamhet i andra medlemsstater hotar därför direkt dem som är verksamma på varje nationell marknad.

(7) Den relevanta marknaden är därför marknaden för hushållstvättmaskiner inom EES(4).

3. Parternas ställning, marknadsläge

(8) De tillverkare som undertecknat avtalet har ungefär 90 % av EES-marknaden. Deras marknadsandelar under 1996 var följande: Electrolux 17,9 %, Bosch Siemens 11,5 %, Whirlpool 10 %, Candy 9,2 %, Brandt 9 %, Merloni 9 %, Miele 4,8 %, Fagor 2,6 %, Atag 0,3 %, Dolmar 0,1 %, Smeg 0,1 %, tredjepartstillverkning från Ceced-medlemmar 16 %.

(9) I likhet med situationen för andra traditionella hushållsapparater är marknaden för tvättmaskiner uppenbart mättad. Andelen hushåll med tvättmaskin i gemenskapen börjar stagnera, och ligger inom intervallet 96 % (i Spanien) och 77 % (i Sverige). Förnyandet av installerad utrustning och sociodemografiska trender, såsom antalet hushåll och deras storlek, är de viktigaste drivkrafterna för efterfrågan.

(10) Marknaden kännetecknas av konkurrens från flera stora konkurrenter och av stora distributions- och inköpsorganisationer(5). Under tidigare år har försäljningen av tvättmaskiner varit stabil, medan försäljningsvärdena har minskat dramatiskt. Produktionskapaciteten har genomgått en omfattande rationalisering. För närvarande utnyttjas i genomsnitt 75 % av kapaciteten inom gemenskapen. Den övergripande situationen på marknaden, som är relativt splittrad, verkar stagnerad jämfört med såväl den tidigare situationen som med andra snabbväxande marknader för hushållsapparater. Det finns inget som tyder på att situationen är annorlunda på den större EES-marknaden.

4. Energieffektivitet på den relevanta marknaden

(11) Enligt artikel 2 och bilagorna I-IV i kommissionens direktiv 95/12/EG av den 23 maj 1995(6) om genomförande av rådets direktiv 92/75/EEG om energimärkning av tvättmaskiner, ändrad genom direktiv 96/89/EG(7), klassificeras och märks tvättmaskiner som säljs i gemenskapen enligt energieffektivitet (kWh/kg, dvs. kilowattimmar per kilo tvätt) i sju olika klasser från A till G (energieffektivitetsklasser). Avtalet använder sig av sådana energieffektivitetsklasser.

(12) Elförbrukningen är väsentlig för driften av tvättmaskiner. Den utgör också en stor del av driftskostnaderna under tvättmaskinernas långa livstid (tolv år i genomsnitt i gemenskapen). Genom gemenskapens energimärke kan konsumenterna lätt bedöma hur kostnadseffektivt ett alternativ är bland olika energieffektivitetsklasser. I reklamkampanjerna framhävs förutom ekonomiska faktorer ofta även energieffektivitet. På det sättet profilerar man produkterna i ett läge där miljövänlighet lockar allt fler konsumenter. Energieffektiviteten påverkar köpbesluten och därmed konkurrensen mellan tillverkarna.

(13) År 1997 hörde omkring 10-11 % av de tvättmaskiner som såldes inom EES till energieffektivitetsklasserna D-G. För vissa stora tillverkare var andelen sådana tvättmaskiner i deras produkturval större än en tredjedel. Ingen av parterna i avtalet tillverkar dock enbart tvättmaskiner i energieffektivitetsklasserna D-G.

(14) Enligt Ceced minskade tvättmaskinernas energiförbrukning med 40 % per enhet på den europeiska marknaden mellan 1978 och 1994. Trots sådana förbättringar uppgår elförbrukningen till följd av användningen av tvättmaskiner till sammanlagt 2 % av den totala elförbrukningen i gemenskapen. Det finns inget som tyder på att andra marknadsfaktorer än energipriserna har spelat någon betydande roll för att spontant åstadkomma sådana resultat för branschen som helhet.

(15) Det mest direkta sättet att öka energieffektiviteten och därmed uppgradera tvättmaskinerna till högre energieffektivitetsklasser är att minska den vattenmängd som används under tvättprocessen. Ytterligare ett sätt är att minska mängden "fritt vatten" på tvättrummans botten. Andra förbättringar som indirekt bidrar till energieffektiviteten är exaktare sensorer för mätning av vattennivån och känsligare kontroller. Uppgraderingar av olika mekaniska komponenter bidrar också till en övergripande ökning av energieffektiviteten. Detta innefattar bland annat att induktionsmotorer ersätts med allströmsmotorer, att tryckknappar uppgraderas, att en reglerbar termostat eller en mer sofistikerad tidsstyrning används, att uppvärmningselement med låg effektförbrukning tas i bruk och att tvättrumman, tvättbehållaren och balanskontrollen konstrueras om. Några ytterligare förbättringar som ökar energieffektiviteten för tvättmaskiner som för närvarande hör till energieffektivitetsklass A är inte sannolika på medellång sikt på grund av tekniska begränsningar.

(16) Tvättmaskiners energieffektivitet, som i sig korrelerar positivt med centrifugeringshastigheten, verkar stå i direkt proportion till deras pris. På grund av ett ömsesidigt funktionellt beroendeförhållande mellan olika produktkännetecken är det inte möjligt att helt isolera effekterna av ökad energieffektivitet, medan övriga parametrar förblir oförändrade. Alla sätt att tekniskt öka energieffektiviteten omvandlas till högre produktions- och inköpskostnader. Den ungefärliga kostnadsökningen per enhet för att uppgradera en tvättmaskin från energieffektivitetsklass G-D till energieffektivitetsklass C, inklusive kostnader för tillämpad forskning och utveckling samt för ändring av produktionsprocesser eller komponenter, uppskattas till omkring 6,3-60 euro per tvättmaskin (1,2-11,5 % av de genomsnittliga försäljningspriserna i gemenskapen) på produktionsstadiet.

(17) Sådana kostnader fördelas dock ojämnt beroende på hur tillverkningen och försäljningen är sammansatt i medlemsstaterna. Parterna har uppgett att om alla tvättmaskiner som säljs i gemenskapen skulle nå en viktad genomsnittlig energieffektivitet på 0,23 kWh/kg, skulle prisökningen bli uppskattningsvis 1-2 % i Nordeuropa och 8-14 % i Sydeuropa och Förenade kungariket, som har den största andelen tvättmaskiner i energieffektivitetsklasserna D-G.

C. AVTALET

(18) Avtalet har främst tre syften, nämligen i) tillverkning och import av tvättmaskiner, ii) övervakning och rapportering, iii) främjande av teknisk utveckling samt konsumentupplysning. Det innehåller följande bestämmelser.

1. Produktion och import

(19) Parterna kommer överens om att sluta tillverka eller importera till gemenskapen följande kategorier av tvättmaskiner:

- Som ett första steg efter den 31 december 1997 tvättmaskiner i energieffektivitetsklasserna E, F och G, (med undantag för tvättmaskiner i klass E med en tvättkapacitet under 3 kg och maskiner med vertikal axel).

- Som ett andra steg efter den 31 december 1999 tvättmaskiner i energieffektivitetsklass D, med undantag för tvättmaskiner med en tvättkapacitet under 3 kg och tvättmaskiner med en lägre centrifugeringshastighet än 600 varv i minuten.

(20) Vidare kommer parterna överens om att samverka för att uppnå en viktad energieffektivitet på 0,24 kWh/kg fram till den 31 december 2000 för alla kWh tvättmaskiner som tillverkas.

2. Övervakning och rapportering

(21) Ceced kommer att upprätta och uppdatera en databas som övervakas av en oberoende konsult, som kommer att avge en årlig rapport till Ceced och kommissionen om hur målen nås för de enskilda energieffektivitetsklasserna och i fråga om det övergripande målet på 0,2 kWh/kg. Den oberoende konsulten kommer att samla in individuell information som skall lämnas av varje tillverkare.

3. Konsumentupplysning och tekniska förbättringar

(22) Parterna är överens om att förbättra tillgången på information om en miljömedveten användning av tvättmaskiner (hur tvättmaskinen skall användas med mindre energi, tvättmedel och vatten) och att främja en större spridning av energisparande teknik (varmvattenanslutning, tekniska förbättringar för att uppnå en effektivare tvättprocess) och metoder (låga tvättemperaturer).

4. Datum för genomförande och nya avtalsparter

(23) Enligt Ceced hade parterna redan från och med 1996 känt sig förpliktade att i sin verksamhet ta hänsyn till de villkor de kommit överens om. I samband med sin undersökning har kommissionen samlat information som visar att ett antal tillverkare som var parter i avtalet innan avtalet trädde i kraft radikalt minskade eller helt upphörde med tillverkningen av tvättmaskiner i sådana energieffektivitetsklasser som skulle ha tagits ur produktion om avtalet hade undertecknats 1996.

(24) Avtalet är öppet för nya deltagare och gäller till och med den 31 december 2001. Sedan avtalet trädde i kraft har andra tillverkare, exempelvis Arçelik (Turkiet) och Iar Siltal Srl (Italien), anslutit sig till det. Den ursprungliga täckningen av marknaden utvidgas därmed till 95 % av den relevanta marknaden.

II. RÄTTSLIG BEDÖMNING

A. ARTIKEL 81.1 I EG-FÖRDRAGET OCH ARTIKEL 53.1 I EES-AVTALET

(25) I artikel 81.1 i EG-fördraget och artikel 53.1 i EES-avtalet förbjuds alla avtal eller samordnade förfaranden mellan företag och sammanslutningar av företag som kan påverka handeln mellan medlemsstaterna och som har till syfte eller resultat att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen inom den gemensamma marknaden eller EES, särskilt sådana som innebär att produktion eller teknisk utveckling begränsas eller kontrolleras.

1. Avtal eller samordnade förfaranden mellan företag eller företagssammanslutningar

(26) Ceced är en företagssammanslutning. De Ceced-medlemmar som är parter i avtalet är tillverkare eller importörer av hushållsapparater, eller sammanslutningar av sådana tillverkare eller importörer.

(27) Det avtal som behandlas i detta beslut är därför ett avtal mellan företag och företagssammanslutningar i enlighet med artikel 81.1 i EG-fördraget och artikel 53.1 i EES-avtalet. Det kollektiva genomförandet av vissa bestämmelser i avtalet från 1996 och framåt, i den mån parterna har känt sig förpliktade att i sin verksamhet ta hänsyn till de villkor de kommit överens om, är också ett avtal eller åtminstone ett samordnat förfarande på det sätt som avses i de bestämmelserna.

2. Syftet eller resultatet att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen

a) Gemensamt mål

(28) I avtalet åläggs företagen en skyldighet att göra sitt bästa för att bidra till att uppnå det mål som är gemensamt för hela branschen. Detta mål uppnås främst genom att företagen fullgör den uttryckliga skyldigheten att iaktta en lägsta effektivitetsstandard. Enligt den information som överlämnats i anmälan åtföljs denna generella skyldighet inte av någon kvotfördelning eller någon närmare angivelse av hur mycket de enskilda tillverkarna och importörerna skall bidra till det gemensamma målet.

(29) Denna bestämmelse har därför inte till syfte att begränsa konkurrensen.

b) Begränsning av produktion och import

Begränsningssyfte

(30) Ceced-medlemmarna har enats om att inte längre tillverka eller importera tvättmaskiner som inte uppfyller de överenskomna kriterierna. Genom avtalet införs en effektivitetsstandard som måste uppfyllas av alla de tvättmaskiner som parterna tillverkar eller importerar. Denna skyldighet innebär att parterna inte längre får tillverka eller importera tvättmaskiner i energieffektivitetsklasserna D-G på det sätt som de fick, och också gjorde, före avtalet.

(31) Vissa tillverkare inriktade sin produktion uteslutande på energieffektivitetsklasserna A-C och delvis D före avtalet. Avtalet ger dem en garanti för att andra parter inte tillgodoser konsumenternas efterfrågan för tvättmaskiner i energieffektivitetsklasserna D-G. En sådan garanti är viktig på en stagnerande marknad med starka konkurrenter och konkurrenter som försöker finna avsättning för sina produkter. Avtalet hindrar därför tillverkare och importörer från att konkurrera över hela skalan av energieffektivitetsklasser, så som de gjorde före avtalet.

(32) Avtalet minskar konsumenternas valmöjligheter till energieffektivitetsklasserna A-C och delvis D jämfört med de nuvarande A-G. På grund av tekniska begränsningar är det osannolikt att ett lika stort antal energieffektivitetsklasser som det nuvarande kommer att kunna erbjudas på nytt på den berörda marknaden på kort sikt. Avtalet hindrar således distributörer, återförsäljare och slutligen konsumenter från att välja bland olika kategorier av tvättmaskiner som står till buds. Detta minskar den tekniska mångfalden och konsumenternas valmöjligheter.

(33) Syftet med avtalet, som begränsar parternas autonomi när det gäller att tillverka eller importera tvättmaskiner enligt eget val, är därför att kontrollera ett produktkännetecken som är ett viktigt inslag i konkurrensen på den relevanta marknaden och därmed begränsa konkurrensen mellan parterna.

(34) Avtalet kommer oundvikligen att höja produktionskostnaderna för de tillverkare som tidigare tillverkade tvättmaskiner som inte längre är tillåtna. Uppskattningar av kostnaderna för att anpassa tvättmaskinerna till den nya minimistandarden visar att produktionskostnaderna och kostnaderna per enhet skulle öka betydligt, om än inte överdrivet mycket, för de modeller som behöver uppgraderas. Därför är det sannolikt att avtalet på kort sikt höjer priserna på de modellerna och därmed priserna på vissa tillverkares produkturval. Detta snedvrider priskonkurrensen, eftersom dessa tillverkares kostnader ökar och deras priser närmar sig konkurrenternas.

(35) Avtalet föreskriver inte direkt att produktionen måste minskas, eftersom effektivare tvättmaskiner i princip skulle ersätta dem som tas ur produktion. Produktionen kan eventuellt påverkas indirekt i begränsad utsträckning av minskad efterfrågan, beroende på priselasticiteten, som är låg för tvättmaskiner, om denna granskas separat utan hänsyn till andra faktorer.

(36) Avtalet kommer dock att minska efterfrågan på elektricitet, eftersom denna är så betydelsefull för driften av tvättmaskiner. Enligt Ceced kommer avtalet sannolikt att minska elförbrukningen med 7,5 TWh (terawattimmar) av den energiförbrukning på uppskattningsvis 38 TWh som tillskrivs tvättmaskiner i gemenskapen (1995), när tvättmaskinsbeståndet väl förnyats helt. Detta påverkar den produktionskapacitet som dimensionerats för att tillgodose den förutsebara efterfrågan, och därmed elproducenterna, och deras produktion minskar med upp till 2 % av totalproduktionen.

(37) Överenskommelsen om att hindra parterna från att tillverka eller importera tvättmaskiner i energieffektivitetsklasserna D-G har således till syfte att begränsa eller snedvrida konkurrensen på det sätt som avses i artikel 81.1 i EG-fördraget och artikel 53.1 i EES-avtalet.

c) Informationsutbyte

(38) Enligt avtalet skall parterna lämna uppgifter om den årliga försäljningen av tvättmaskiner enligt energieffektivitetsklass. Informationen utbyts via en oberoende notarie som getts i uppdrag att samla in konfidentiella uppgifter som varje enskild tillverkare lämnat om produktion och försäljning. Endast de totala siffrorna för försäljningen på gemenskapsmarknaden under det föregående året kommer att ställas till konkurrenternas förfogande på en i övrigt splittrad marknad.

(39) Informationsutbytet, som är nödvändigt för att se över vilka framsteg som gjorts och som behövs för att avtalet i dess helhet skall fungera, har inte till syfte eller resultat att begränsa konkurrensen.

d) Konsumentupplysning och spridning av energisparande teknik

(40) Det allmänna syftet med åtagandet i avtalet är att förbättra konsumentupplysningen om mer ekonomiska sätt att använda apparaterna. I samband med syftet att ge en större spridning åt energisparande teknik anges inga särskilda metoder som skulle ålägga parterna några begränsningar.

(41) Sådana åtaganden begränsar inte konkurrensen.

3. Betydande inverkan på konkurrensen och handeln mellan medlemsstaterna

(42) Elförbrukningen är ett icke försumbart köpkriterium, och kan följaktligen inte heller negligeras som grund för konkurrensen på den relevanta marknaden, där parterna som anges i punkt 24 tillsammans har en andel på över 95 %.

(43) Avtalet kommer sannolikt också att ha olika geografiska effekter inom EES. Eftersom tillverkarna endast har ett fåtal anläggningar från vilka de levererar till hela EES, kommer avtalet att inverka på hur importen från en medlemsstat till en annan är sammansatt för de tillverkare som producerade tvättmaskiner i energieffektivitetsklasserna D-G före 1996.

(44) Beroende på hur försäljningen är sammansatt kommer prishöjningar på grund av uppgradering av befintliga produkturval att fördelas ojämnt mellan medlemsstaterna. Resultatet är att efterfrågan kommer att påverkas i direkt proportion till andelen tvättmaskiner som tas ur produktion på varje nationell marknad. Andelen är störst i de fem medlemsstater där tvättmaskinernas energieffektivitet ligger under genomsnittet i gemenskapen.

(45) Avtalet skulle, fullt genomfört år 2001, innebära att 1718 modeller i energieffektivitetsklasserna G, F, E och D, dvs. något mindre än 63 %, inte längre skulle tillverkas eller importeras, av ett totalt utbud på 2730 modeller i gemenskapen år 1995. Vad gäller försäljningen av enheter utgör antalet tvättmaskiner som inte längre skulle få säljas på marknaden 10-11 % av den totala försäljningen inom gemenskapen 1997. Detta är nästan lika mycket som marknaderna i Österrike, Sverige och Benelux tillsammans.

(46) Avtalet skulle därför märkbart påverka konkurrensen och handeln mellan medlemsstaterna på det sätt som avses i artikel 81.1 i EG-fördraget och artikel 53.1 i EES-avtalet.

B. ARTIKEL 81.3 I EG-FÖDRAGET OCH ARTIKEL 53.3 I EES-AVTALET

1. Bidrag till ekonomiska och tekniska framsteg samt fördelar för konsumenterna

(47) Avtalet är avsett att minska den potentiella energiförbrukningen i nya tvättmaskiner med minst 15-20 % (i förhållande till 1994 års siffror för olika tvättmaskinsmodeller). Enligt Ceced skulle 7,5 TWh sparas år 2015 av den energiförbrukning på uppskattningsvis 38 TWh som tillskrivs tvättmaskiner inom gemenskapen 1995 om de modeller som skall avvecklas ersattes med ett lika stort antal maskiner i klasserna A, B och C som för närvarande finns tillgängliga på marknaden.

(48) Tvättmaskiner som, övriga faktorer oförändrade, förbrukar mindre el är objektivt sett tekniskt effektivare. En lägre elförbrukning leder indirekt till minskade föroreningar till följd av elproduktion. Den framtida driften av det totala antalet installerade tvättmaskiner som tillhandahåller samma service med mindre indirekt nedsmutsning blir ekonomiskt effektivare med än utan avtalet.

(49) En sådan potentiell förbättring under fyra års tillämpning av avtalet är anmärkningsvärd, jämförd med tidigare förbättringar. Om energieffektiviteten förbättrades i samma takt som mellan 1978 och 1994, skulle utan avtalet en förbättring på 20 % uppnås först efter åtta år i stället för fyra. Förutom att resultaten uppnås snabbare och blir tillförlitliga finns det dessutom inget belägg för att ökningen av effektivitetsgraden skulle kunna neutraliseras av ett förändrat beteende hos konsumenterna(8).

(50) Det är också sannolikt att avtalet kommer att inrikta framtida forskning och utveckling på att öka energieffektiviteten utöver de nuvarande tekniska gränserna för energieffektivitetsklass A, vilket kommer att göra det möjligt för tillverkarna att öka diversifieringen av sina produkter på lång sikt(9).

(51) Ceced uppskattar att årliga utsläpp i form av 3,5 miljoner ton koldioxid, 17 kiloton svaveldioxid och 6 kiloton kvävedioxid därmed kommer att kunna undvikas år 2010 beräknat på grundval av genomsnittliga utsläppsvärden. Även om sådana utsläpp kan begränsas effektivare i elproduktionsfasen, kommer avtalet sannolikt att föra med sig såväl individuella som gemensamma fördelar för användare och konsumenter.

a) Individuella ekonomiska fördelar

(52) Den nivå som fastställts för minimistandarden ger en typisk konsument en skälig gottgörelse inom en rimlig tid för de högre initiala inköpskostnaderna till följd av den strängare standard som införts av Ceced. Mindre elräkningar gör det möjligt för konsumenterna att ta igen ökade kostnader för uppgraderade dyrare tvättmaskiner inom nio till 40 månader beroende på elpriserna och hur ofta tvättmaskinen används.

(53) Medan avtalet kommer att eliminera vissa modeller i energieffektivitetsklass D och lägre, är det inte möjligt att på förhand fastställa avtalets inverkan på det genomsnittliga försäljningspriset för de modeller som inte påverkas direkt. Den begränsning som gäller en produktdimension, nämligen energiförbrukningen, kan öka konkurrensen i fråga om andra produktkännetecken, inklusive priset. Även om det är sannolikt att det lägsta priset på tvättmaskiner kommer att stiga, kan det därför inte uteslutas att produkter i energieffektivitetsklasserna A och B kan bli tillgängliga till ett lägre pris. På en marknad som kännetecknas av hård konkurrens mellan tillverkarna och av återförsäljarnas förhandlingsstyrka, är det sannolikt att dessa fördelar skulle komma konsumenterna till godo.

(54) Om dessa konkurrensfrämjande effekter blir verklighet skulle prisintervallet krympa mindre och de genomsnittliga försäljningspriserna öka mindre än vad som annars kunde förväntas.

b) Gemensamma miljöfördelar

(55) Enligt artikel 174 i EG-fördraget bör miljöförstöring hejdas vid källan. Gemenskapen strävar mot målet att utnyttja naturresurserna rationellt med beaktande av eventuella fördelar med och kostnader för de åtgärder som vidtas. Avtal av det slag som Ceced-avtalet är ett exempel som måste medföra ekonomiska fördelar som uppväger kostnaderna och vara förenliga med konkurrensreglerna(10). Även om elektricitet inte är en knapp resurs och en minskad förbrukning inte minskar utsläppen vid källan, kan även kostnaderna för nedsmutsning beaktas.

(56) Kommissionen uppskattar värdet av de marginella skadorna av koldioxidutsläpp som kan undvikas (s.k. externa kostnader) till 41-61 euro per ton koldioxid. På gemenskapsnivå uppgår skadorna av svaveldioxid som undviks till 4000-7000 euro per ton och 3000-5000 euro per ton kvävedioxid(11). På grundval av rimliga antaganden verkar det som om de sociala fördelarna av Ceced-avtalet är mer än sju gånger större än de ökade inköpskostnaderna för energisnålare tvättmaskiner. Sådana resultat på miljöområdet skulle ge konsumenterna en tillräckligt stor del av fördelarna även om köparna av tvättmaskiner inte individuellt skulle erhålla några fördelar.

(57) Det väntade bidraget till ökad energieffektivitet både inom de nuvarande tekniska möjligheterna för energieffektivitetsklasserna A-C och utöver gränserna för energieffektivitetsklass A, kvoten mellan kostnader och intäkter för standarden samt enskilda användares möjlighet att ta igen sin investering möjliggör slutsatsen att avtalet sannolikt kommer att bidra avsevärt till tekniska och ekonomiska framsteg och samtidigt låta en skälig andel av fördelarna komma användarna till godo.

2. Om begränsningarnas nödvändighet

(58) Avtalet ålägger inte parterna begränsningar som inte är förknippade med eller nödvändiga för uppnåendet av dess objektiva fördelar. I det direkta förbudet mot vissa energieffektivitetsklasser framhålls ingen viss teknisk metod framför andra som skall tillämpas för att uppfylla minimistandarden och inte heller uppställs det några andra begränsningar i fråga om något annat produktkännetecken eller parternas kommersiella beteende.

(59) Vad gäller den allt lägre totala elförbrukningen vid användning av tvättmaskiner möjliggör avtalet ett tillvägagångssätt som grundar sig på individuella produktkännetecken. Kommissionen har undersökt huruvida det vore möjligt att utarbeta mindre begränsande alternativ som skulle kunna leda till motsvarande minskningar på grundval av andra tillvägagångssätt. Parterna skulle exempelvis teoretiskt sett kunna avgränsa avtalet till det åtagande som gäller att bidra till ett mål som gäller hela branschen, informationskampanjer och en starkare inriktning på att uppfylla kriterierna för gemenskapens miljömärke.

a) Ett mål för hela branschen

(60) Uppställandet av ett strängare mål för hela branschen skulle teoretiskt sett kunna leda till en större indirekt minskning av utsläpp och samtidigt ge tillverkare eller importörer en större flexibilitet än vad en obligatorisk minimistandard skulle möjliggöra. Förutsatt att alla avtalsparter följer det uppställda målet skulle de ha full frihet att besluta om de olika energieffektivitetsklassernas andelar av deras totala produktsortiment, genom att kompensera en liten andel tvättmaskiner under energieffektivitetsklass C med en dominerande andel i de högsta energieffektivitetsklasserna A och B.

(61) Ett sådant system skulle dock medföra svårigheter som skulle äventyra uppnåendet av de väntade resultaten. I detta specifika marknadsmässiga sammanhang skulle köpare med förhandlingsstyrka kunna inrikta sina beställningar på tvättmaskiner i energieffektivitetsklass C. Även om ett ensidigt beslut att sluta tillverka sådana tvättmaskiner skulle kunna uppväga detta, vore det i praktiken det samma som att tillämpa minimistandarden. Endast ett gemensamt avtal med distributörer och återförsäljare skulle bidra till att övervinna detta problem. Ett sådant avtal skulle, om det alls fungerade, leda till högre transaktions- och övervakningskostnader och vara ännu mer begränsande.

b) Informationskampanjer

(62) Enbart informationskampanjer, som utgör en separat del av avtalen, är också uppenbart mindre effektiva än en standard. Såsom konstaterats ovan ger redan gemenskapens energimärkning konsumenterna tillräcklig information om energieffektiviteten. Det finns emellertid bevis att externa kostnader inte till fullo reflekteras i de beräkningar som konsumenter gör inför ett inköp. En bestämmelse om information är därför otillräcklig för att förverkliga avtalets miljöfördelar i största möjliga utsträckning. I avtalet framhålls det att informationen skall inriktas på hur tvättmaskinen skall användas, vilket gör det möjligt att ytterligare minska elförbrukningen förutom att öka den tekniska effektivitetsgraden. Sådana kampanjer är därför ett komplement till standarden snarare än en ersättning för denna.

c) Miljömärket

(63) I kommissionens beslut 96/461/EG(12) av den 11 juli 1996 om fastställande av ekologiska kriterier för tilldelning av gemenskapens miljömärke för tvättmaskiner, beaktas energiförbrukning (kategorierna A och B kommer i fråga), vatten- och tvättmedelsförbrukning samt konsumentupplysning. Vissa tillverkare har tilldelats gemenskapens miljömärke. Man bör dock ha i åtanke att gemenskapens miljömärke kännetecknas av sin selektiva karaktär. Märket tilldelas endast för sådana produkter som har de minst skadliga miljöeffekterna inom ett visst produktsortiment. Miljömärket gynnar den högsta miljöklassen. Å andra sidan syftar Ceced-avtalet till att ta ur produktion de produkter som har den lägsta energieffektiviteten (kategorierna D-G). Miljömärket är därför inte avsett att gälla produkter av det slag som avses i avtalet. Avtalet och miljömärket kompletterar och förstärker varandra. Avtalsparterna kommer alltid att ha möjlighet att utöver avtalet dessutom anpassa sig till miljömärket som ett ytterligare sätt att öka miljöfördelarna med sina tvättmaskiner.

3. Ingen eliminering av konkurrensen

(64) Stora återförsäljare erkänner att andra faktorer, till exempel pris, varumärkesimage och tekniska prestanda, kan väga tyngre än energieffektivitet när köpbesluten fattas. Samtidigt kommer tre energieffektivitetsklasser, nämligen A-C och delvis D, att stå till tillverkarnas förfogande också efter det att avtalet genomförts fullständigt.

(65) Dessutom föreskriver avtalet inga onödiga formella begränsningar och inte heller i praktiken någon viss metod som måste tillämpas för att öka energieffektiviteten. Den teknik som behövs för att tillverka tvättmaskiner i energieffektivitetsklasserna A-C är tillgänglig för alla tillverkare. Parterna har därför många tekniska alternativ med vilka de kan konkurrera effektivt för att uppfylla minimistandarden för energieffektivitet.

(66) Även om tvättmaskiner i energieffektivitetsklasserna D-F utgör en betydande del av den slutliga försäljningen, kommer omkring 90 % av marknaden (1996) att falla utanför avtalens tillämpningsområde. Eftersom utomstående företag fritt kommer att kunna fortsätta tillverka och importera tvättmaskiner i lägre energieffektivitetsklasser, ökar avtalet inte i någon nämnvärd utsträckning hindren för inträde på EES-marknaden.

(67) Därför kan det konstateras att de kumulativa villkoren i artikel 81.3 i EG-fördraget och artikel 53.3 i EES-avtalet har uppfyllts.

4. Undantagets varaktighet

(68) Enligt artikel 8.1 i rådets förordning nr 17 skall ett beslut om tillämpning av artikel 81.3 utfärdas för en viss period. Såsom anmälts kommer de skyldigheter som parterna kommit överens om att fullgöra, att gälla för dem till och med den 31 december 2001. Det är därför lämpligt att fastställa undantagets varaktighet i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Enligt artikel 81.3 i EG-fördraget och artikel 53.3 i EES-avtalet förklaras härmed att bestämmelserna i artikel 81.1 i EG-fördraget och i artikel 53.1 i EES-avtalet under perioden från och med den 22 oktober 1997 till och med den 31 december 2001 inte skall vara tillämpliga på det avtal som den 24 september 1997 ingicks av Conseil Européen de la Construction d'Appareils Domestiques och några av dess medlemmar med avseende på tillverkning och import av hushållstvättmaskiner i energieffektivitetsklasserna D-G enligt direktiv 95/12/EG.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Conseil Européen de la Construction d'Appareils Domestiques (Ceced) Diamant Building

Boulevard A. Reyers 80

B - 1030 Bryssel

Utfärdat i Bryssel den 24 januari 1999.

På kommissionens vägnar

Mario Monti

Ledamot av kommissionen

(1) EGT 13, 21.2.1962, s. 204/62.

(2) EGT L 148, 15.6.1999, s. 5.

(3) EGT C 382, 9.12.1998, s. 6.

(4) Denna uppfattning stämmer också överens med ärende IV.M.458 Electrolux-AEG (EGT C 187, 9.7.1994, s. 14).

(5) Se fotnot 4.

(6) EGT L 136, 21.6.1995, s. 1.

(7) EGT L 338, 28.12.1996, s. 85.

(8) Köparna är intresserade av tvättmaskinernas egenskaper. När användningsfrekvensen och därmed den absoluta elförbrukningen (total tvättmängd per kWh/kg) begränsas av driftskostnaderna, framkallar en minskning av dessa kostnader en ökad användning. En sådan ökning kan neutralisera minskningen av den relativa förbrukningen (dvs. kWh per kilo tvätt).

(9) Detta skulle göra det möjligt att se över de nuvarande energieffektivitetsklasserna inom ramen för gemenskapens miljömärke med beaktande av den tekniska utvecklingen.

(10) Artikel 3.1 f och artikel 7 i Europaparlamentets och rådets beslut 2179/98/EG av den 24 september 1998 om en översyn av Europeiska gemenskapens åtgärdsprogram för miljön och en hållbar utveckling kallat "Mot en hållbar utveckling" (EGT L 275, 10.10.1998, s. 1 ).

(11) Dessa värden bygger på tillgänglig information och kan behöva ses över mot bakgrund av framtida forskning.

(12) EGT L 191, 1.8.1996, s. 56.