SV Europeiska unionens officiella tidning L 84/13

RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 270/2010

av den 29 mars 2010

om ändring av förordning (EG) nr 452/2007 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av strykbrädor med ursprung i bland annat Folkrepubliken Kina

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 11.3,

med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

1. FÖRFARANDE

1.1 Gällande åtgärder

(1) Rådet har genom förordning (EG) nr 452/2007 (2) infört en slutgiltig antidumpningstull på import av strykbrädor med ursprung i bland annat Folkrepubliken Kina. Åtgärderna består av en värdetullsats på 38,1 %, med undantag för fem särskilt angivna företag för vilka individuella tullsatser gäller.

1.2 Begäran om översyn

(2) Kommissionen tog 2008 emot en begäran om en partiell interimsöversyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen (nedan kallad interimsöversynen). Ansökan, som begränsade sig till en undersökning av dumpning, lämnades in av en kinesisk exporterande tillverkare, Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou (nedan kallad Power Team eller sökanden). Tullsatsen för slutgiltig antidumpningstull för sökanden uppgår till 36,5 %.

(3) I sin begäran hävdade sökanden att de omständigheter som låg till grund för införandet av åtgärderna hade förändrats och att dessa förändringar var av bestående karaktär. Sökanden lade fram prima facie-bevisning för att fortsatt tillämpning av åtgärden på dess nuvarande nivå inte längre är nödvändig för att motverka dumpning.

(4) Sökanden har särskilt hävdat att man nu är verksam under marknadsekonomiska förhållanden, dvs. att man uppfyller kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen. Sökanden gjorde därför gällande att dess normalvärde borde fastställas i enlighet med artikel 2.7 b i grundförordningen. En jämförelse mellan detta normalvärde och sökandens exportpriser till Europeiska unionen (EU) visar att dumpningsmarginalen förefaller vara betydligt lägre än åtgärdens nuvarande nivå.

(5) Sökanden hävdade därför att en fortsatt tillämpning av åtgärderna på nuvarande nivå, som fastställdes på grundval av den tidigare fastställda dumpningen, inte längre var nödvändig för att motverka dumpning.

1.3 Inledande av en översyn

(6) Kommissionen fann, efter samråd med rådgivande kommittén, att bevisningen var tillräcklig för att motivera att en interimsöversyn inleds. Kommissionen beslöt därför att inleda en interimsöversyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen, vilken endast avsåg undersökning av dumpning när det gäller sökanden (3).

1.4 Berörd produkt och likadan produkt

(7) Den produkt som berörs av interimsöversynen är densamma som i den undersökning som ledde till införandet av de gällande åtgärderna (nedan kallad den ursprungliga undersökningen), dvs. strykbrädor, fristående eller ej, med eller utan ångfunktion, uppvärmning eller blåsfunktion, inklusive ärmbrädor och väsentliga delar, dvs. ben, bräda och strykjärnsställ, med ursprung i Kina, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 3924 90 00 (4), ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 och ex 8516 90 00.

(8) Den produkt som tillverkas och säljs på den kinesiska hemmamarknaden och den som exporteras till EU, samt den som tillverkas och säljs i Ukraina (som används som jämförbart land) samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och användningsområden och anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

1.5 Berörda parter

(9) Kommissionen underrättade officiellt företrädaren för unionsindustrin, sökanden och företrädarna för exportlandet om att översynen hade inletts. De berörda parterna gavs möjlighet att skriftligen lämna synpunkter och bli hörda.

(10) Kommissionen sände också en blankett för ansökan om marknadsekonomisk status och ett frågeformulär till sökanden och fick svar inom den fastställda tidsfristen. Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för att fastställa om dumpning förelåg och utförde ett kontrollbesök på plats hos sökanden.

1.6 Översynsperiod

(11) Undersökningen av dumpning omfattade perioden 1 januari 2008–31 december 2008 (nedan kallad översynsperioden). Det erinras om att undersökningsperioden för den ursprungliga undersökningen som ledde till att åtgärderna infördes var 1 januari 2005–31 december 2005 (nedan kallad den ursprungliga undersökningsperioden).

2. UNDERSÖKNINGSRESULTAT

2.1 Marknadsekonomisk status

(12) Vid antidumpningsundersökningar som rör import med ursprung i Kina ska enligt artikel 2.7 b i grundförordningen normalvärdet bestämmas i enlighet med artikel 2.1–2.6 i grundförordningen för de tillverkare som konstaterats uppfylla kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen, dvs. i de fall det visas att marknadsekonomiska förhållanden råder för tillverkning och försäljning av den likadana produkten. Dessa kriterier kan sammanfattas på följande sätt: — Företagets beslut fattas som svar på marknadssignaler utan något större statligt inflytande och dess kostnader återspeglar marknadsvärden. — Företaget har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsstandarder (IAS) och som tillämpas för alla ändamål. — Det förekommer inte några betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet. — Lagar om konkurser och ägandeförhållanden garanterar stabilitet och rättssäkerhet. — Valutaomräkning sker till marknadskurser.

(13) Sökanden begärde marknadsekonomisk status i enlighet med artikel 2.7 b i grundförordningen och uppmanades att fylla i en ansökningsblankett om marknadsekonomisk status.

(14) Undersökningen visade att sökanden inte uppfyllde det kriterium för marknadsekonomisk status som anges i artikel 2.7 c första strecksatsen (kriterium 1) i grundförordningen vad gäller kostnad för viktigare insatsvaror. Det konstaterades efter den ursprungliga undersökningsperioden, dvs. efter 2005, att staten infört exportbegränsningar på flera stålprodukter, inbegripet de viktigaste insatsvarorna för tillverkning av strykbrädor, nämligen stålplåt, stålrör och ståltråd. Det bör påpekas att kostnaden för dessa insatsvaror utgör en avsevärd del av de totala råvarukostnaderna. Införandet av exportavgifter minskade incitamentet att exportera och ökade därigenom de tillgängliga volymerna på hemmamarknaden, vilket i sin tur ledde till lägre priser. Det konstaterades också att ett antal stödordningar fanns tillgängliga för kinesiska ståltillverkare (5), medan den offentligt tillgängliga redovisningen för ett antal ståltillverkare bekräftade att den kinesiska staten aktivt stöder stålindustrins utveckling i Kina.

(15) Därför låg stålpriserna på den kinesiska hemmamarknaden under översynsperioden långt under priserna på andra stora marknader, bl.a. stålpriserna i Nordamerika och Nordeuropa (6), och dessa prisskillnader kan inte förklaras av någon konkurrensfördel i stålproduktionen.

(16) Av tillgängliga uppgifter framgick dessutom att sökanden kunde dra fördel av dessa konstlat låga och snedvridna stålpriser, eftersom sökanden köpte sitt råmaterial på den inhemska kinesiska marknaden.

(17) Därför konstaterades att Power Teams viktigaste insatsvaror inte väsentligen återspeglar marknadsvärden. Således drogs slutsatsen att sökanden inte har visat sig uppfylla alla kriterier i artikel 2.7 c i grundförordningen och av den anledningen inte kan beviljas marknadsekonomisk status.

(18) Sökanden, exportlandet och unionsindustrin gavs möjlighet att lämna synpunkter på dessa undersökningsresultat. Synpunkter inkom från sökanden och unionsindustrin.

(19) Sökanden lämnade tre huvudsakliga argument inom tidsfristen. Först anfördes att Power Teams priser för insatsvaror trots allt överensstämde med priserna på hemmamarknaden och att detta resultat var tillräckligt för att uppfylla kriterium 1 vid den ursprungliga undersökningen. Följaktligen ansåg sökanden det strida mot artikel 11.9 i grundförordningen att jämföra priserna på den kinesiska hemmamarknaden med priser på andra internationella marknader. I detta sammanhang ifrågasatte också sökanden det relevanta i de nordeuropeiska och nordamerikanska stålpriser som jämförelsen gjordes med. Sökanden sade också att det fanns priser på andra marknader, exempelvis turkiska exportpriser, som låg lägre än priserna på den kinesiska hemmamarknaden.

(20) Det stämmer att sökanden uppfyllde kriterium 1 under den ursprungliga undersökningen med inte uppfyllde kriterium 2. Det kan dock inte sägas att artikel 11.9 i grundförordningen har överträtts, eftersom metoderna för att bedöma om företaget verkar under marknadsekonomiska förhållanden inte ändrats, särskilt huruvida det fortfarande uppfyller kriterium 1. I bägge undersökningarna, både den ursprungliga undersökningen och översynen, bedömdes frågan om insatsvarorna återspeglade marknadsvärden. Under bägge undersökningarna var en av de undersökta indikatorerna stålpriserna på hemmamarknaden, men under den ursprungliga undersökningen fanns inga andra betydande faktorer som föreföll påverka råvarupriserna. Alltså var metoden densamma men utfallet olika.

(21) Översynen visade att efter den ursprungliga undersökningsperioden, dvs. sedan 2006, har omständigheterna förändrats eftersom den kinesiska staten infört ett antal åtgärder för att motverka export av stålplåt, stålrör och ståltråd, nämligen införande av exportavgifter och avskaffande av momsåterbetalning vid export. Detta tillsammans med ovannämnda stödordningar snedvred stålpriserna på den kinesiska hemmamarknaden, eftersom skillnaden mellan de priserna och de inhemska priser som offentliggjorts för Nordamerika och Nordeuropa ökade signifikant till omkring 30 %. Sökanden har inte ifrågasatt denna prisskillnad sedan den tagit del av resultaten i fråga om marknadsekonomisk status.

(22) Beträffande argumentet att de inhemska stålpriserna i Nordamerika och Nordeuropa inte är de enda internationellt relevanta priserna kan erinras om att de två stålmarknaderna valdes för prisjämförelse eftersom de bägge har stor stålförbrukning och är konkurrensutsatta med flera aktiva tillverkare. Det kan därför rimligen antas att dessa inhemska priser var representativa för priserna på konkurrensutsatta marknader. Påståendet att turkiska exportpriser skulle vara lägre än priserna på den kinesiska hemmamarknaden underbyggdes inte heller i detta skede, då inga konkreta prisuppgifter lämnades inom fristen. Inte heller förklarades varför turkiska exportpriser borde anses mer relevanta, med tanke på den turkiska exportmarknadens ringa storlek jämfört med de inhemska nordamerikanska och nordeuropeiska marknaderna.

(23) Sökanden hävdade också att EU-rätten tillämpats på ett diskriminerande sätt, eftersom det i ett antal nyligen avgjorda ärenden där stål var en viktig insatsvara konstaterats att vissa kinesiska stålföretag uppfyllde kriterium 1. Dessa ärenden granskades och det konstaterades att inga av företagen i de ärendena beviljats marknadsekonomisk status, eftersom de alla underkändes enligt minst ett annat kriterium i artikel 2.7 c i grundförordningen. Av förvaltningstekniska skäl var det alltså inte nödvändigt att närmare utveckla resonemanget kring kriterium 1 när det var uppenbart att företaget skulle underkännas av någon annan anledning. I alla händelser hade kommissionen i inget av dessa ärenden konstaterat att inga snedvridningar förelåg på den kinesiska hemmamarknaden för stål, utan tvärtom i den senaste tidens ärenden avslagit ansökan om marknadsekonomisk status närhelst råvarurelaterade snedvridningar kunde visas föreligga (7).

(24) Slutligen anförde sökanden att det vore mer påkallat att justera normalvärdet än avslå ansökan om marknadsekonomisk status. En justering av normalvärdet förefaller dock inte motiverad, eftersom ett av kriterierna för beviljande av marknadsekonomisk status är just att kostnaderna för viktiga insatsvaror ska återspegla marknadsvärdena. Om så inte är fallet bör följden snarare bli att ansökan om marknadsekonomisk status avslås och att normalvärdet ersätts med ett normalvärde för ett jämförbart land, särskilt om råvarorna utgör en så väsentlig del av kostnaderna för insatsvarorna.

(25) Sammanfattningsvis var alltså inget av Power Teams argument övertygande, och inget av dem ledde till en annan bedömning av resultaten.

(26) Unionsindustrin påpekade att den kinesiska staten gjort omfattande ingripanden i stålindustrin som redan föranlett EU och USA att begära samråd inom Världshandelsorganisationen för att lösa frågan.

(27) Mot denna bakgrund bekräftades undersökningsresultaten och slutsatsen att Power Team inte bör beviljas marknadsekonomisk status.

(28) Efter det att de berörda parterna underrättats om de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka man avsåg att föreslå en ändring av förordning (EG) nr 452/2007 lämnade sökanden ytterligare synpunkter på bedömningen av marknadsekonomisk status.

(29) Sökanden upprepade väsentligen sitt argument att dess viktigaste insatsvaror återspeglade marknadspriserna i Kina och att de kinesiska priserna i stort sett överensstämde med dem på andra internationella marknader. Även om sökanden medgav att prisökningen för de viktigaste insatsvarorna var mindre markant i Kina 2008 än på andra internationella stålmarknader, anfördes att detta inte berodde på någon snedvridning utan att andra, rent kommersiella faktorer kunde ha orsakat de lägre priserna på den kinesiska hemmamarknaden. Sökanden hänvisade till ökad produktion 2008 och uppgav att de rådande antidumpnings- och utjämningstullarna mot de flesta stålinsatsvaror som produceras i Kina föranlett de kinesiska tillverkarna att sänka sina priser på hemmamarknaden.

(30) Det noteras att ytterligare prisuppgifter som sökanden lämnat stödde konstaterandet att de viktigaste råvarorna för tillverkning av strykbrädor 2008 i medeltal var väsentligt billigare på den kinesiska hemmamarknaden än på andra större internationella marknader.

(31) Beträffande argumentet att rent kommersiella faktorer orsakat prisskillnaden, dvs. den ökade produktionen i Kina, kan det noteras att detta argument inte var tillräckligt väl styrkt, särskilt vad gäller ett eventuellt samband mellan den påstådda produktionsökningen och efterfrågeläget. Samtidigt bekräftar sökandens argument att utjämningstullar gällde mot export av ett antal stålprodukter från Kina att de kinesiska stålproducenterna faktiskt kunde dra fördel av stöd.

(32) Följaktligen kan sökandens argument att den kinesiska stålmarknaden inte är snedvriden inte godtas, och det konstateras slutgiltigt att bedömningen om marknadsekonomisk status inte bör ändras och att Power Team inte bör beviljas marknadsekonomisk status.

2.2 Individuell behandling

(33) Enligt artikel 2.7 i grundförordningen ska en eventuell landsomfattande tull fastställas för de länder som omfattas av den artikeln, utom i de fall där företagen kan visa att de uppfyller alla kriterierna för individuell behandling i artikel 9.5 i grundförordningen. Dessa kriterier kan sammanfattas på följande sätt: — Exportören kan fritt ta hem kapital och vinster, i de fall företaget helt eller delvis är i utländsk ägo eller är ett samriskföretag. — Exportpriser, exportkvantiteter och försäljningsvillkor bestäms fritt. — Majoriteten av aktierna ägs av privatpersoner och det måste styrkas att företaget i tillräckligt hög grad är fritt från statligt inflytande. — Valutaomräkning sker till marknadskurser. — Den statliga inblandningen är inte av sådant slag att åtgärderna kan kringgås om enskilda exportörer beviljas olika tullsatser.

(34) Förutom att sökanden ansökte om marknadsekonomisk status, begärde man också individuell behandling för det fall man inte skulle beviljas marknadsekonomisk status.

(35) Undersökningen visade att sökanden uppfyllde alla ovanstående kriterier och att Power Team därför bör beviljas individuell behandling.

2.3 Normalvärde

(36) Enligt artikel 2.7 i grundförordningen ska det för import från länder som inte har marknadsekonomi och, i den mån marknadsekonomisk status inte beviljats, från de länder som avses i artikel 2.7 b fastställas ett normalvärde på grundval av priset eller det konstruerade värdet i ett jämförbart land.

(37) I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen sin avsikt att återigen använda Turkiet, det jämförbara landet i den ursprungliga undersökningen, som lämpligt jämförbart land för bestämning av normalvärde för Kina, men ingen turkisk tillverkare samarbetade under översynen. Däremot visades samarbetsvilja av en ukrainsk exporterande tillverkare, som var föremål för en parallell undersökning i en annan översyn. De berörda parterna underrättades om detta och inga synpunkter som motsatte sig valet av Ukraina som jämförbart land inkom i detta skede.

(38) Eftersom det inte fanns några uppenbara skäl att inte välja Ukraina som ett jämförbart land, särskilt eftersom ingen annan tillverkare i tredjeland var samarbetsvillig, bestämdes normalvärdet enligt artikel 2.7 a i grundförordningen, dvs. på grundval av styrkta uppgifter från den samarbetsvilliga tillverkaren i det jämförbara landet.

(39) I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen konstaterades att volymen på den samarbetsvilliga tillverkarens inhemska försäljning av den likadana produkten i det jämförbara landet var representativt i jämförelse med sökandens exportförsäljning till EU. För alla exporterade produkttyper befanns dessutom den jämförbara inhemska försäljningen (vid behov justerad för fysiska egenskaper) representativ, eftersom dess försäljningsvolym uppgick till minst 5 % av motsvarande exportvolym till EU.

(40) Därefter undersökte kommissionen, för var och en av de typer av strykbrädor som sålts i representativa volymer på den inhemska marknaden, om den inhemska försäljningen i det jämförbara landet kunde anses ha ägt rum vid normal handel. För detta ändamål fastställdes hur stor andel av försäljningen av denna typ av strykbräda till oberoende kunder som varit lönsam.

(41) Inhemska försäljningstransaktioner ansågs lönsamma om priset per enhet för en viss produkttyp motsvarade minst produktionskostnaden. Följaktligen fastställdes produktionskostnaden för varje produkttyp som såldes på den inhemska marknaden i det jämförbara landet under undersökningsperioden.

(42) I fall där försäljningsvolymen för en produkttyp, som såldes till nettopriser som var lika höga som eller högre än den beräknade tillverkningskostnaden, var minst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för denna typ, och där ett vägt genomsnittspris för denna typ var lika högt som eller högre än tillverkningskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska inhemska priset. Priset beräknades som ett vägt genomsnitt av priserna vid all försäljning på hemmamarknaden av den typen under översynsperioden, oavsett om försäljningen varit lönsam eller inte.

(43) I fall där volymen lönsam försäljning för en produkttyp utgjorde 80 % eller mindre av den sammanlagda försäljningsvolymen för denna typ, eller där det vägda genomsnittspriset för denna typ understeg tillverkningskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska inhemska priset, beräknat som ett vägt genomsnitt av den lönsamma försäljningen av enbart denna typ.

(44) Efter utlämnandet av uppgifter anförde sökanden att om lönsam försäljning skulle utgöra mindre än 10 % av den totala försäljningsvolymen för en viss typ borde ett konstruerat normalvärde användas i stället.

(45) Här kan påpekas att en situation där mindre än 10 % av försäljningen var lönsam inte uppkom under denna undersökning. Praxis att automatiskt konstruera ett normalvärde i sådana situationer är dessutom inte längre tillämplig.

2.4 Exportpris

(46) I samtliga fall såldes den berörda produkten på export till oberoende kunder i unionen via icke-närstående försäljningsföretag i Kina, varför exportpriset fastställdes enligt artikel 2.8 i grundförordningen, nämligen på grundval av de priser som faktiskt betalats eller ska betalas för produkten när den säljs på export till EU.

(47) Efter utlämnandet av uppgifter anförde sökanden att exportpriset borde fastställas på grundval av det icke-närstående kinesiska försäljningsföretagets fakturerade pris till oberoende kunder i EU, och inte som faktiskt skedde på grundval av det pris som betalats eller ska betalas för produkten när Power Team säljer den till det icke-närstående kinesiska försäljningsföretaget för export. Den metoden skulle dock inte överensstämma med artikel 2.8 i grundförordningen, enligt vilken den första oberoende transaktionen ska tjäna som grund för bestämning av exportpriset när produkter säljs på export. Detta argument måste följaktligen avvisas.

2.5 Jämförelse

(48) Normalvärdet och exportpriset jämfördes fritt fabrik. För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis togs, i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen, hänsyn till olikheter i faktorer som påstods och konstaterades påverka priserna och prisernas jämförbarhet. I detta avseende beaktades fysiska egenskaper, transportkostnader, försäkring, hanteringskostnader och kreditkostnader när så var tillämpligt och motiverat. Eftersom exportpriset fastställts uteslutande på grundval av inhemsk försäljning till kinesiska försäljningsföretag för export, saknades anledning att beakta skillnader i beskattning, eftersom normalvärdet också fastställdes på grundval av inhemsk försäljning i det jämförbara landet där liknande beskattningsregler gäller. Både normalvärde och exportpris beräknades därför exklusive moms.

(49) Efter utlämnandet av uppgifter anförde sökanden att grupperingen av produkttyper (som genomfördes för jämförelsens skull) föranledde tvivel kring prisjämförelsens riktighet.

(50) I detta avseende bör noteras att grupperingen av produkttyper under översynen var identisk med grupperingen under den ursprungliga undersökningen och ansågs nödvändig för att öka jämförbarheten mellan de produkter som Power Team sålde för export till unionen och dem som såldes på den inhemska marknaden i det jämförbara landet. Vidare noteras att sökanden inte underbyggde detta påstående, bland annat i fråga om varför den aktuella grupperingen (som förklarades i den särskilda handling med utlämnande av uppgifter som kom sökanden till del) skulle vara olämplig. Följaktligen avvisas påståendet.

2.6 Dumpningsmarginal

(51) I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet per varutyp med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten. Av jämförelsen framgick att det förekom dumpning.

(52) Power Teams dumpningsmarginal, utryckt som andel av nettopriset fritt unionens gräns, före tull, befanns vara 39,6 %.

3. DE FÖRÄNDRADE OMSTÄNDIGHETERNAS BESTÅENDE KARAKTÄR

(53) I enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen undersökte kommissionen även huruvida de förändrade omständigheterna rimligen kunde anses vara av bestående natur.

(54) I detta avseende erinras om att sökanden fick avslag på sin ansökan om marknadsekonomisk status under den ursprungliga undersökningen, eftersom oegentligheter i dess redovisningsrutiner konstaterades. Under översynen befanns Power Team uppfylla detta kriterium. Som sagts ovan uppfyllde dock inte sökanden det kriterium för marknadsekonomisk status som anges i artikel 2.7 c första strecksatsen i grundförordningen vad gäller kostnad för viktigare insatsvaror. Vad marknadsekonomisk status anbelangar har alltså läget inte ändrats för sökanden.

(55) De uppgifter som samlats in och kontrollerats under undersökningen (dvs. sökandens individuella priser för export till EU och ett normalvärde fastställt med Ukraina som ett jämförbart land) utmynnade dock i en högre dumpningsmarginal. Förändringen anses signifikant och en fortsatt tillämpning av åtgärden på den nuvarande nivån skulle inte längre vara tillräcklig för att motverka dumpning.

4. ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

(56) Mot bakgrund av resultaten av denna översyn bör man ändra den antidumpningstull som är tillämplig på import av den berörda produkten från Power Team till 39,6 %.

(57) Beträffande resttullsatsen erinras om att det rådde brist på samarbetsvilja under den ursprungliga undersökningen. Därför sattes tullsatsen för icke-samarbetsvilliga företag på en nivå som motsvarande den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen för de mest sålda produkttyperna från den samarbetsvilliga exporterande tillverkare som hade den högsta dumpningsmarginalen. Om samma metod tillämpas med beaktande av relevanta uppgifter från sökanden måste resttullsatsen ändras till 42,3 %.

(58) De berörda parterna underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för beslutet att rekommendera en ändring av förordning (EG) nr 452/2007, och gavs tillfälle att yttra sig. Parternas skriftliga synpunkter togs i beaktande, och de slutgiltiga undersökningsresultaten har där så varit lämpligt ändrats i enlighet med dessa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 452/2007 ska ändras på följande sätt:

— Posten rörande Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou i tabellen i artikel 1.2 ska ersättas med följande: Land Tillverkare Tullsats (%) Taric-tilläggsnummer Kina Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou 39,6 A783

— Posten rörande alla övriga företag i Kina i tabellen i artikel 1.2 ska ersättas med följande: Land Tillverkare Tullsats (%) Taric-tilläggsnummer Kina Alla övriga företag 42,3 A999

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 29 mars 2010 På rådets vägnar E. ESPINOSA Ordförande

(1) EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

(2) EUT L 109, 26.4.2007, s. 12.

(3) EUT C 3, 8.1.2009, s. 14 (nedan kallat tillkännagivandet om inledande).

(4) Det ändrade numret (3924 90 00 i stället för 3924 90 90 som angavs i tillkännagivandet om inledande) beror på den nya Kombinerade nomenklaturen som trädde i kraft den 1 januari 2010 (se förordning (EG) nr 948/2009, EUT L 287, 31.10.2009, s. 1).

(5) Exempelvis Money for Metal: A detailed Examination of Chinese Government Subsidies to its Steel Industry, Wiley Rein LLP, juli 2007, China Government Subsidies Survey, Anne Stevenson, Yang, februari 2007, Shedding Light on Energy Subsidies in China: An Analysis of China's Steel Industry from 2000-2007, Usha C.V. Haley, China's Specialty Steel Subsidies: Massive, Pervasive and Illegal, Specialty Steel Industry of North America, The China Syndrome: How Subsidies and Government Intervention Created the World's Largest Steel Industry, Wiley Rein & Fielding LLP, juli 2006 samt The State-Business Nexus in China’s Steel Industry – Chinese Market Distortions in Domestic and International Perspective, prof dr Markus Taube och dr Christian Schmidkonz vid THINK!DESK China Research & Consulting, 25.2.2009.

(6) Källa: Steel Business Briefing, medelpriser 2005 och 2008.

(7) Se rådets förordning (EG) nr 91/2009 av den 26 januari 2009 om införandet av en slutgiltig antidumpningstull beträffande import av vissa fästdon av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 29, 31.1.2009, s. 1) samt kommissionens förordning (EG) nr 287/2009 av den 7 april 2009 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av viss aluminiumfolie med ursprung i bl.a. Folkrepubliken Kina (EUT L 94, 8.4.2009, s. 17).