KOMMISSIONENS BESLUT nr 1566/86/EKSG av den 24 februari 1986 om järn- och stålstatistik

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen, särskilt artikel 47 i detta, och

med beaktande av följande:

Järn- och stålstatistik behövs för att gemenskapen skall kunna utföra sina åligganden enligt artikel III till Parisfördraget.

Behovet är särskilt påträngande på grund av den fortsatt svåra situationen inom stålsektorn, vars förvaltning i en utvidgad gemenskap alltmer kommer att vara beroende av snabba och tillförlitliga uppgifter om produktion, råmaterial och energiförsörjning, ingångna beställningar, leveranser och sysselsättning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Företag som är verksamma med produktion inom stålsektorn enligt artikel 80 i Parisfördraget skall med verkan från och med januari 1986 till kommissionen lämna de statistiska uppgifterna i listan i bilagan till detta beslut (frågeformulär) i enlighet med de villkor som anges.

Artikel 2

Företag som inte uppfyller sina förpliktelser enligt artikel 1 i detta beslut får bötfällas i enlighet med artikel 47 tredje stycket i Parisfördraget.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Detta beslut är till alla delar bindande och direkt tillämpligt i alla medlemsstater.

Utfärdat i Bryssel den 24 februari 1986.

På kommissionens vägnar

Alois PFEIFFER

Ledamot av kommissionen

BILAGA

ANMÄRKNING

Frågeformulären i bilagan kan rekvireras i originalstorlek från EG:s statistikkontor.

>Start Grafik>

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION

EKSG

STATISTIKKONTORET

Energi- och industristatistik D3 Luxemburg, januari 1986

Frågeformulär 2 10

PRODUKTION AV TACKJÄRN

Land: Verk: Månad: Företag: Ort: År: Registreringsnummer hos kommissionen: Frågeformuläret skall fyllas i för varje månad och sändas tillbaka senast den 15:e dagen följande månad. Alla värden skall anges i ton (utan decimaler). Rader Produktion I. NETTOPRODUKTION a

A. Olegerat tackjärn 1. Järn för stålframställning a) Fosforhaltigt (1,5 % P ≤ 2,5 % ≤1 % Si)21 b) Icke fosforhaltigt (≤ 0,25 % P ≤ 1 % Si, 0,4 % Mn ≤ 6 %)22 2. Gjuterijärn a) Fosforhaltigt (> 0,5 % P, 1 % Si ≤ 4 %)23 b) Icke fosforhaltigt (≤ 0,5 % P) 1. 1 % Si ≤ 4 %, 0,4 % Mn ≤ 1,5 %241 2. 0,1 % Mn ≤ 0,4 % ≤ 4 % Si b 242 3. Tackjärn för tillverkning av segjärnsgjutgods ( 0,1 % Mn, ≤ 3 % Si) 243 4. b) totalt (241 243) 24 3. Annat 25 B. Legerat tackjärn 1. Spegeljärn (6 % Mn ≤ 30 %)26 2. Annat 27 C. Ferromangan med hög kolhalt (> 30 % Mn) 28 D. Totalt (21 28) 20 II. BRUTTOPRODUKTION E. Återanvänt järn 1. Egen produktion 31 2. Inköpt (ej egen produktion) 32 3. Totalt (rader 31 + 32) 30 F. Bruttoproduktion (20 + 30) 40 a Se förklarande anmärkningar.

b För framställning av segjärnsgjutgods eller aducerjärn.

. . . . . . . . . . . . . . . . . . . .

. . . . . . . . . . . . . . . . . . . .

(Ort)

(Datum)

Förklarande anmärkningar

till frågeformulär 2 10

PRODUKTION AV TACKJÄRN

1. ALLMÄNNA UPPLYSNINGAR

1. Frågeformuläret måste fyllas i av alla järn- och stålverk som framställer tackjärn, spegeljärn och ferromangan med hög kolhalt i masugnar eller elektrougnar. Verk som framställer järn i kupolugn behöver bara fylla i detta formulär, om järnet är avsett för försäljning.

2. Ett särskilt formulär måste fyllas i för varje verk, även om flera av dem hör till samma företag.

3. Med månad avses kalendermånad.

4. Nettoproduktion (rad 21 28)

Den produktion som skall anges på dessa rader måste omfatta allt järn, spegeljärn och ferromangan med hög kolhalt från masugnar eller elektrougnar i verket, med avdrag för det järn, spegeljärn och ferromangan med hög kolhalt som tidigare framställts vid verket eller som köpts in utifrån, och som har återanvänts i produktionen.

5. Rader 31 och 32:

Ange de återanvända mängderna av järn, spegeljärn och ferromangan med hög kolhalt utan att precisera om dessa är av egen produktion eller har köpts in utifrån.

II. DEFINITIONER

Följande definitioner gäller:

1. Järn

Järnprodukter som har en kolhalt på mer än 2 % och som kan innehålla ett eller flera av följande ämnen:

högst 3 % fosfor

högst 8 % kisel

högst 30 % mangan

högst 10 % krom

högst 10 % totalt av andra legeringsbeståndsdelar (nickel, koppar, aluminium, titan, vanadin, molybden osv.)

Tackjärn får levereras i flytande form, som tackor, i block eller oregelbundna stycken.

2. Spegeljärn (rad 26)

Järnprodukter som innehåller lägst 6 % och högst 30 % mangan och mer än 2 % kol.

3. Ferromangan med hög kolhalt (rad 28)

Järnprodukter som innehåller mer än 30 % mangan och mer än 2 % kol. Manganhalten får aldrig överstiga 90 %.

4. Olegerat tackjärn

Detta omfattar tackjärnsgrupper nr 1.1 4.0 i enlighet med tabell 2 i EURONORM 1-81 om definition och klassificering av tackjärn. Dessa tackjärnsgrupper, som enligt EURONORM 1-81 betraktas som olegerade, får dessutom innehålla en eller flera av följande legeringsbeståndsdelar i högst den mängd som anges nedan.

0,3 % krom

0,3 % nickel

0,2 % titan

0,1 % övriga legeringsbeståndsdelar (t.ex. molybden, vanadin, volfram, aluminium)

5. Legerat tackjärn

Detta omfattar spegeljärn och andra typer av legerat tackjärn enligt nr. 5.1 och 5.2 i tabell 2 i EURONORM 1 81.

För definition av "andra typer av legerat tackjärn", se närmare upplysningar i fotnot 8 till nr 5.2 i tabell 2 i EURONORM 1 81. Tackjärn med innehåll som överstiger gränsvärdena under II. 1 ovan (Definition av tackjärn) definieras som ferrolegering. Närmare upplysningar om detta finns i tabell 1 i EURONORM 1 81.

>Slut Grafik>

>Start Grafik>

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION

EKSG

STATISTIKKONTORET

Energi- och industristatistik D3 Luxemburg, januari 1986

Frågeformulär 2 11

PRODUKTION AV RÅSTÅL

Förklarande anmärkningar

I. ALLMÄNNA ANVISNINGAR

1. Frågeformuläret skall fyllas i av alla stålverk som framställer stål (även lokalt integrerade stålgjuterier) men inte av självständiga stålgjuterier.

2. Ett särskilt formulär skall fyllas i för varje verk, även om flera av dem hör till samma företag.

3. Med råstål avses de järnprodukter med en kolhalt på högst 2 % (med undantag av vissa beständiga stålsorter med hög kromhalt, vilka får ha högre kolhalt). Järnhalten måste vara högre än i varje enskild legeringsbeståndsdel.

4. Produktionen får inte omfatta stål som omedelbart omvandlas till järn genom återuppkolning (framställning av specialjärn).

5. Med månad avses kalendermånad.

6. Arbetsdagar: Antalet arbetsdagar är antalet kalenderdagar minus söndagar och de lagstadgade helgdagar som gäller i hela landet.

II. ANMÄRKNINGAR ANGÅENDE KOLUMNER OCH RADER

A. Rader

Rad 21:

Göt är stålprodukter för valsning, smidning eller framställning av sömlösa rör genom gjutning av smält stål i kokill. De produkter som konstateras defekta då de lämnar kokillerna och omedelbart skall omsmältas skall inte räknas med. Tonnaget bör ange götens bruttovikt då de lämnar kokillerna.

Rad 22:

Den totala produktionen vid stränggjutningsanläggningar är bruttovikten på de godkända halvfabrikat som framställs och som mäts då de lämnar gjutmaskinen efter tillskärning och före slipning och slutbearbetning.(1)

Rad 23:

Produktionen av smält stål för gjutgods är bruttovikten på det stål som levereras till gjuteriet.

Rad 40:

Med färdigt stålgjutgods avses gjutgods som är färdigt för försäljning då det lämnar gjuteriet efter renskärning och före all bearbetning. Ange den totala produktionen inklusive det gjutgods som skall användas på själva verket till reparation, underhåll osv.

Bilaga:

Med fosforhaltig slagg avses slagg som innehåller tillräckligt med fosfor för att kunna säljas som gödningsmedel, eventuellt efter att ha blandats med annan typ av slagg.

B. Kolumner

Kolumn 01 03:

För att undvika att den räknas två gånger bör duplexmetall anges endast för den anläggningskategori där den genomgår den sista processen. Likaså bör basiskt elektrostål inte räknas två gånger när det levereras i smält tillstånd till sura elektrougnar.

Blandas däremot olika ståltyper i skänken före gjutning av göten, bör dessa ståltyper anges var för sig enligt ursprunglig tillverkningsmetod.

AOD-processen, vakuumbehandlingar, behandling i skänk osv. betraktas som efterbehandlingar efter den huvudsakliga stålframställningsprocessen. I dessa fall bör råstålet anges under huvudprocessen.

Kolumn 01:

Omfattar ståltyperna L.D., L.D.A.C., O.L.P., Kaldo, Rotor, O.B.M., L.W.S., osv. som framställs genom blåsning med rent syre.

(1) Till skillnad från den definition som används vid Avgiftskontoret inkluderas inte toppskrot.

PRODUKTION AV RÅSTÅL

Frågeformulär 2-11

Land: Verk: Månad: År: Företag: Ort: Antal arbedstager: Registreringsnummer hos kommissionen: Frågeformuläret skall fyllas i för varje månad och sändas tillbaka senast den 15:e dagen följande månad. Enhet: ton (utan decimaler) Rader Stål från syrgaskonvertrar Elektrostål (ljusbågsugn och induktionsugn) Stål från övriga ugnar (martin, bessemer, osv.) Totalt Kolumner 01 02 03 04 Göt 21 Produkter framställda genom stränggjutning 22 Smält stål för stålgjutgods 23 Totalt 20 Färdigt stålgjutgods 40 - BILAGA -

1. Bruttoproduktion av fosforhaltig slagg . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . ton. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .

. . . . . . . . . . . . . . . . . . . .

(Ort)

(Datum)

>Slut Grafik>

>Start Grafik>

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION

EKSG

STATISTIKKONTORET

Energi- och industristatistik D3 Luxemburg, januari 1986

Frågeformulär 2 13

PRODUKTION AV FÄRDIGA VALSADE PRODUKTER OCH SLUTPRODUKTER

FÖRKLARANDE ANMÄRKNINGAR

I. ALLMÄNNA UPPLYSNINGAR

1. Frågeformuläret skall fyllas i av alla verk som framställer produkter som omfattas av fördraget (handelsstål och specialstål).

2. Ett särskilt formulär skall fyllas i för varje verk, även om flera av dem hör till samma företag.

3. Med månad avses kalendermånad.

4. Med produktion avses alla produkter, även nedklassade varor (såsom sekunda produkter, plåtavklipp, tillskärningsavfall och avsnoppade ändar) som inte omedelbart skall omsmältas.

5. Produktionen omfattar alla produkter som framställs vid verket vare sig dessa är för egen räkning eller inte. Särskilt alla produkter som tillverkats på beställning skall anges under produktionen för det verk där de har framställts och inte för det verk som har beställt arbetet.

6. Varmvalsade breda band betraktas som halvfabrikat om de omvalsas eller bearbetas till andra färdigprodukter i stål(a) inom samma företag eller om de levereras till andra stålverk inom gemenskapen för vidare bearbetning. I detta fall skall de inte tas upp i avsnitt A och B på frågeformuläret. Varmvalsade breda band betraktas som färdigprodukter om de inte skall omvalsas eller bearbetas på annat sätt till färdigprodukter i stål inom gemenskapens stålindustri (direkt användning) eller om de exporteras från gemenskapen. I så fall skall de tas upp som färdigprodukter (rader 171, 172 och 173). Produkter som framställs genom vidare bearbetning av varmvalsade breda band skall däremot anges på formuläret, även om det bara är fråga om kallvalsning som leder till produktion av kallvalsade breda band vilka är färdigprodukter.

7. För varje verk bör nettoproduktionen anges enligt följande:

a) För färdigprodukter som inte bearbetas till slutprodukter på samma verk: Produkterna anges i det tillstånd de lämnar producentverket (som åsyftas med fördraget) för leverans antingen till en avdelning som hör till verket men som inte omfattas av fördraget (t.ex. tillverkning av rör eller kallvalsat bandstål utanför fördraget) eller till ett annat stålverk inom samma företag eller till ett annat företag, till mellanhänder eller konsumenter.

b) För färdigprodukter som vidareförädlas till slutprodukter vid samma verk (t.ex. kallvalsade breda band som galvaniseras): Produkterna anges i det tillstånd de har omedelbart före den första behandling som är utmärkande för hela bearbetningen av dem till slutprodukter.

c) För slutprodukter: Med hänsyn till anmärkningarna under II.10 anges produkterna i stort sett i det tillstånd i vilket de lämnar verket.

d) Om verket tar emot en färdigprodukt (t.ex. kallvalsade breda band eller plåt) som bearbetas (t.ex. genom glödgning, klippning, renskärning, osv.) utan att den upphör att vara färdigprodukt, skall verket inte ange den på formuläret för att undvika att den räknas två gånger genom att den också anges av det verk som levererade den.

Om däremot vidare bearbetning av de mottagna färdigprodukterna resulterar i en slutprodukt (t.ex. galvaniserad stålplåt eller galvaniserade breda band) skall verket ange produktionen av dessa slutprodukter i avsnitt B på frågeformuläret.

e) På så sätt kan man undvika att något räknas två gånger i avsnitt A i formuläret (färdigprodukter) både för verkets, företagets, landets och gemenskapens vidkommande.

8. I tillägget anges i kolumn 01 den mängd av varmvalsade breda band som bearbetas vidare på verket och i kolumner 02 och 03 den mängd av produkter som framställs vid denna bearbetning.

9. Produkter från stränggjutningsanläggningar måste alltid betraktas inte enbart som en råstålprodukt men också som ämnen (för omvalsning, smidning, osv.). Några av dessa, t.ex. runda och fyrkantiga rörämnen måste anges på rad 402 i bilagan.

10. Om inte annat anges, måste belagd plåt klassificeras efter den sista beläggningsprocessen om produkten genomgår flera sådana processer.

(a) T.ex. vid kapning i olika längder osv..

PRODUKTION AV FÄRDIGA VALSADE PRODUKTER OCH SLUTPRODUKTER

LAND: VERK: MÅNAD: ÅR: FÖRETAG: ORT: Registreringsnummer hos kommissionen: Frågeformuläret skall fyllas i för varje månad och sändas tillbaka i två exemplar senast den 20 :e i följande månad. PRODUKTER Enhet ton RADER TOTAL PRODUKTION A. PRODUKTION AV FÄRDIGA VALSADE PRODUKTER(a): Skenor 111 Sliprar, underläggsplattor och rälsskarvjärn 112 Spontpålar 121 Bredflänsbalkar 122 Övriga balkar, I-, U- och H-profiler på 80 mm eller mer samt zoresjärn 123 Valstråd i rullar 132 Armeringsstång (även riktad stång)(b) 133 Övrig stång (även riktad stång) 134 Bred plattstång 140 Varmvalsade smala band 150 Varmvalsad plåt från bredbandsvalsverk (även varmvalsade breda band som skall beläggas)(c)(d)(e) a) 4,76 mm eller mer 161 b) 3 4,75 mm 162 c) mindre än 3 mm 163 Varmvalsad plåt från andra valsverk(c) a) 4,76 mm eller mer 164 b) 3 4,75 mm 165 c) mindre än 3 mm 166 Kallvalsad plåt 3 mm eller mer (i avskurna bitar eller coils) 167 Kallvalsad plåt och "blackplate" mindre än 3 mm (i avskurna bitar eller coils) 168 Varmvalsade breda band, för direkt användning(f) a) 4,76 mm eller mer 171 b) 3 4,75 mm 172 c) mindre än 3 mm 173 TOTALT: A - (rad 111 173) 100 (a) Observera att grupp A (valsade färdigprodukter) omfattar den totala produktionen av plåt och bandstål, även varor för tillverkning av vissa produkter i grupp B ( slutprodukter). Produkter på rad 210 270 skall inte läggas till produkterna ovan i grupp A.

(b) Endast riktad stång för armering av betong.

(c) Exklusive plåt som kallvalsats på verket.

(d) Exklusive coils, men inklusive plåt som framställts genom klippning av varmvalsade breda band.

(e) Valsverk för breda band omfattar kontinuerliga verk, halvkontinuerliga verk och reverservalsverk (Steckelvalsverk, osv.) för varmvalsade breda band för tillverkning av "coils".

(f) Varmvalsade breda band som inte skall valsas vidare eller vidareförädlas till andra färdigprodukter i gemenskapen, dvs. levereras för direkt användning utanför gemenskapens stålverk eller exporteras till tredje land.

Frågeformulär 2 13

PRODUKTER Enhet ton LINJER TOTAL PRODUKTION B. SLUTPRODUKTER(a): T F S -plåt ("tin-free steel") 210 Vitplåt, annan tennbelagd plåt som i fördraget (se definitioner) a) framställd genom elektrolytisk förtenning 221 b) framställd genom varmdoppning 222 Totalt (a + b) 220 varav 1) tjocklek mindre än 0,5 mm 2201 2) övriga 2202 "Blackplate" för användning som sådan 230 Galvaniserad plåt - varmdoppad (med eller utan senare beläggning) 241 - elektrolytiskt galvaniserad (med eller utan senare beläggning) 242 Galvaniserad plåt, totalt (rader 241 + 242) 240 Blybelagd plåt 250 Annan belagd plåt - överdragen med metall (även pläterad plåt) 261 - överdragen med plast eller färg (b) 262 - varav redan överdragen med metall (c) 2621 - Totalt 260 Elektroplåt 270 varav kallvalsad 2750 varav avsett för slittning till smala band av elektroplåt 2751 TILLÄGG: YTTERLIGARE UPPLYSNINGAR

PRODUKTER Enhet ton RADER FÖRBRUKNING AV VARMVALSADE BREDA BAND TILLVERKADE PRODUKTER TOTALT Varav mindre än 3 mm i tjocklek KOLUMNER 01 02 03 A. Total produktion i varmvalsverk för breda band280 detta verks totala produktion av varmvalsade breda band281 B. Vidareförädling av varmvalsade breda band på verket: varmvalsade breda band oavsett ursprung som omvandlas till varmvalsade smala band genom slittning (d)291 varmvalsade breda band oavsett ursprung som skärs till varmvalsad plåt (e)292 varmvalsade breda band oavsett ursprung som blir överdragna (f)293 varmvalsade breda band oavsett ursprung som kallvalsas (g)294 Total mängd varmvalsade breda band som vidareförädlas på verket (rad 291 294)290 C. Produktion av göt för rör300 D. Runda och fyrkantiga rörämnen valsade 401 stränggjutna 402 Totalt (401 + 402)400 (a) Observera att grupp A (färdiga valsade produkter) omfattar den totala produktionen av plåt och bandstål, även varor för tillverkning av vissa produkter i grupp B ( slutprodukter). Produkter på rad 210-270 skall inte läggas till produkterna ovan i grupp A.

(b) Plåt överdragen med plast eller lackerad plåt, med undantag av tillfälliga överdrag (t.ex. för transport) som inte räknas som beslag (se punkt 10 under förklarande upplysningar). Däremot omfattas färg med metallpigment.

(c) T.ex. Al, Zn-Al, zink-aluminiumlegeringen "Galvanum" m.m.

(d) Varmvalsade smala band som tillverkas på detta sätt räknas på rad 150 på huvudformuläret.

(e) Plåt som tillverkas på detta sätt räknas på rad 161-163 på huvudformuläret.

(f) Belagda varmvalsade breda band, t.ex. galvaniserade, måste räknas bland plåt som tillverkas på bredbandverk - rad 161 163 i del A (färdiga valsade produkter). De skall även räknas på lämplig rad i del B (slutprodukter).

(g) Kallvalsad plåt som tillverkas på detta sätt räknas på rader 167 och 168 på huvudformuläret även om de omedelbart omvandlas till kallvalsade smala band genom slittning.

. . . . . . . . . . . . . . . . . . . .

. . . . . . . . . . . . . . . . . . . .

(Ort)

(Datum)

II. DEFINITIONER

1. Valstråd:

Färdigvalsad produkt ihoprullad i varmt tillstånd i oregelbundna rullar. Tvärsnittet på valstråden kan vara runt, ovalt, fyrkantigt, rektangulärt, sexkantigt, åttkantigt, halvcirkelformigt eller format på annat sätt. Ytskiktet är vanligen slätt(a).

2. Armeringsstång:

Rund eller fyrkantig stång med en tjocklek på minst 5 mm, med slät, naggad eller ribbad yta.

Denna produkt, som är avsedd främst för armering av betong, kan ha genomgått kalldeformering som t.ex. vridning runt längdaxeln.

3. Övrig stång är en varmvalsad färdigprodukt som inte faller under någon av redan nämnda kategorier och inte heller under någon av följande: banbyggnadsmaterial (skenor, sliprar, rälsskarvjärn), spontpålar, bredflänsbalkar, andra balkar, I-, U- och H-profiler på 80 mm eller mer.

4. Bred plattstång är en produkt med rektangulärt tvärsnitt som har varmvalsats på längden i slutna spår eller på universalvalsverk och har en tjocklek på minst 4 mm och en bredd på över 150 men inte över 1 250 mm. Den levereras alltid i stänger.

5. Varmvalsade smala band är valsade produkter med klippta eller oklippta kanter, med rektangulärt tvärsnitt, och som har en bredd på mindre än 600 mm och en tjocklek som inte är mer än 1/10 av bredden. De framställs som raka band, i rullar eller vikta i buntar. De kan också framställas genom slittning av varmvalsade breda band.

6. Plåt är en varmvalsad produkt som inte omfattas av definitionerna ovan på breda plattstänger eller varmvalsade breda band eller varmvalsade smala band. När denna produkt levereras i fyrkantig eller rektangulär form måste den ha en bredd på minst 600 mm om den är varmvalsad, eller mer än 500 mm om den är kallvalsad för att den skall kunna skiljas från smala band som levereras i längder.

7. Elektroplåt uppvisar en förlust i watt per kilogram uträknat enligt Epstein-metoden vid en ström med frekvensen 50 Hz per sekund och en induktion på 1 tesla. Denna förlust är

- mindre än eller lika med 2,1 watt om tjockleken inte är mer än 0,2 mm,

- mindre än eller lika med 3,6 watt om tjockleken är mellan 0,2 och 0,6 mm, och

- mindre än eller lika med 6 watt om tjockleken är minst 0,6 mm och högst 1,5 mm

8. Vitplåt, annan plåt överdragen med tenn som omfattas av fördraget:

Varmvalsat eller kallvalsat bandstål och plattor överdragna med ett metallager som innehåller tenn i en mängd som är lika stor som eller större än 97 viktprocent, oavsett om dessa produkter är lackerade eller inte.

9. T F S-plåt ("tin-free steel"):

Tunnplåt och bandstål i regel med en tjocklek på under 0,5 mm som är elektrolytiskt belagda med krom eller kromoxid eller båda. Beläggningen har i regel en tjocklek på högst 0,05 ìm.

10. "Blackplate":

Med "blackplate" avses platta produkter av mjukt kolstål med en tjocklek på mindre än 0,50 mm som levereras som plattor eller i rullar och vars yta lämpar sig för förtenning, lackering eller tryckning, och som inte är oljad.

11. Galvaniserad plåt:

Varm- eller kallvalsad plåt i rullar eller längder (kallvalsade band med en bredd på över 500 mm), platt eller korrugerad, varmgalvaniserad eller elektrolytiskt galvaniserad på en eller båda sidor.

12. Varmvalsade breda band:

Med varmvalsade breda band avses varmvalsade, platta stålprodukter med en bredd på minst 600 mm, som omedelbart efter slutsticket eller efter betning eller genomdragsglödgning rullas ihop i jämna rullar så att kanterna ligger tätt ovanpå varandra. Alla kallvalsade plåtämnen, oavsett om de ligger i rullar eller inte, skall anges på raderna 167 och 168.

13. Halvfabrikat:

- Alla produkter som framställs genom stränggjutning av stål.

- Produkter som framställs genom valsning av göt såsom blooms, billets, tunnplåtsämnen, runda och fyrkantiga rörämnen för sömlösa rör och profilämnen.

- Alla runda och fyrkantiga rörämnen skall anges som halvfabrikat (under särskilda rubriker) allt efter sin bestämmelse och de särskilda specifikationerna för denna bestämmelse, även om stålets ytskikt är mer behandlat än halvfabrikaten ovan.

(a) Med beaktande av denna definition, räknas valstråd som är färdigställd och kapad i längder som övrig stång med samma form och storlek, med hänsyn tagen till gängse toleransvidd, medan alla produkter som levereras i rullar anges på rad 132 (valstråd), även om de är avsedda för betongkonstruktioner.

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION

EKSG

STATISTIKKONTORET

Energi- och industristatistik D3 Luxemburg, januari 1986

Frågeformulär 2 14

LAGER AV GÖT, ÄMNEN, VARMVALSADE BREDA BAND, FÄRDIGA VALSADE PRODUKTER OCH SLUTPRODUKTER

Land: Verk: Kvartal: Année: Företag: Ort: Registreringsnummer hos kommissionen: Frågeformuläret skall fyllas i för varje kvartal och sändas tillbaka i två exemplar senast den 30:e i månaden efter det kvartal som avses. Enhet: ton Rad Lager på och utanför verket vid slutet av kvartalet a A. GÖT, ÄMNEN, VARMVALSADE BREDA BAND Göt 11 Ämnen a) med fyrkantigt eller rektangulärt tvärsnitt (utom fyrkantiga rörämnen) 121 b) runda och fyrkantiga rörämnen 122 c) Totalt (121 + 122) 12 Varmvalsade breda band 13 B. FÄRDIGA VALSADE PRODUKTER Banbyggnadsmaterial (skenor, sliprar, underläggsplattor och rälsskarvjärn) 21 Grov profilstång (spontpålar, balkar, I-, U- och H-profiler på minst 80 mm samt zoresjärn) 22 Valstråd i rullar 23 Armeringsstång (även riktad stång) b 24 Övrig stång ( även riktad stång) 25 Bred plattstång 26 Varmvalsade smala band (även band för rörtillverkning) 27 Varm- och kallvalsad plåt a) 4,76 mm eller mer 281 b) 3 4,75 mm 282 c) mindre än 3 mm 283 d) Totalt (281-283) 28 TOTALT (21-28) 20 C. SLUTPRODUKTER (Belagd plåt och elektroplåt) 30 a Omfattar alla lager i hela landet som företagen har vid slutet av kvartalet antingen på verken eller i magasin i anslutning till verken, även om lagren skall sändas vidare eller redan har sålts. Omfattar också produkter tillverkade på beställning och produkter under tillverkning. Omfattar vidare lager utanför verken när dessa lager inte ligger hos en mellanhand. Omfattar inte lager på verkstäder som inte framställer EKSG-produkter, och inte heller partier som levereras till andra EKSG-företag som tillverkar järn och stål på beställning, och inte partier som levereras till konsumenter eller mellanhänder och som producenten har sålt på sådana villkor att äganderätten fortfarande innehas av producenten.

b Endast riktad stång för armering av betong.

. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .. . . . . . . . . . . . . . . . . . . .

(Ort)(Datum)

>Slut Grafik>

>Start Grafik>

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION

EKSG

STATISTIKKONTORET

Energi- och industristatistik D3 Luxemburg januari 1986

Frågeformulär 2 16

PRODUKTION AV LEGERAT OCH OLEGERAT SPECIALSTÅL Land: Verk: Månad: År: Företag: Ort: Registreringsnummer hos kommissionen: Frågeformuläret skall fyllas i för varje månad och sändas tillbaka senast den 20:e följande månad. Enhet: ton Rad Stål från syrgaskonvertrar Elektrostål Stål från övriga ugnar Totalt (01 + 02 + 03) Kolumn 01 02 03 04 A. Göt och stränggjutna produkter 1. Olegerat stål 10 2. Legerat stål: Snabbstål 21 Rostfritt och värmebeständigt stål 22 Stål med särskilda fysiska och magnetiska egenskaper 23 Konstruktionsstål, även stål till kullager och verktygsstål 24 varav låglegerat specialkonstruktionsstål 241 Totalt (21 241) 20 Totalt A (10 + 20) 30 1. Olegerat 41 B. Smält stål för gjutgods 2. Legerat 42 Totalt 40 C. Totalt göt + stränggjutna stålprodukter + gjutgods (30 + 40) 50 varav: Stränggjutna stålprodukter 501 . (Ort) . (Datum) . (Underskrift) >Slut Grafik>

>Start Grafik>

FÖRKLARANDE ANMÄRKNINGAR

I. ALLMÄNNA UPPLYSNINGAR

1. Frågeformuläret måste fyllas i av alla stålverk som framställer kvalitets- och specialstål (inklusive lokalt integrerade stålgjuterier) men inte av självständiga stålgjuterier.

2. Ett särskilt formulär skall fyllas i för varje verk, även om flera av dem hör till samma företag.

3. Den produktion som anges bör inte omfatta stål som omedelbart omvandlas till järn genom återuppkolning (framställning av färskat järn).

4. Med månad avses kalendermånad.

II. RADER OCH KOLUMNER

A. Rader

Rad 10 30: Göt och stränggjutna produkter

Göt är stålprodukter för valsning, smidning eller tillverkning av sömlösa rör, som tillverkas genom gjutning av smält stål i kokill. De produkter som konstateras defekta då de lämnar kokillerna och omedelbart skall omsmältas skall inte räknas med. Tonnaget bör ange götens bruttovikt då de lämnar kokillerna. Den totala produktionen vid stränggjutningsanläggningar är bruttovikten på de godkända halvfabrikat som tillverkas och som mäts då de lämnar gjutmaskinen efter tillskärning och före slipning och slutbearbetning(1).

Rad 40:

Vid produktion av smält olegerat och legerat stål för gjutning anges bruttovikten av det stål som levereras till gjuteriet.

B. Kolumner

Kolumn 01 03

För att undvika att det räknas två gånger bör duplexstål anges endast för den anläggningskategori där det genomgår den sista processen. Basiskt elektrostål som levereras i smält tillstånd till sura elugnar eller martinstål som levereras till elektrougnar bör inte räknas två gånger.

Blandas däremot olika typer av stål i skänken före gjutning av göten, bör dessa ståltyper anges var för sig enligt tillverkningsmetod.

AOD-processen, vakuumbehandlingar, behandling i skänk osv. betraktas som efterbehandlingar efter den huvudsakliga ståltillverkningsprocessen. I dessa fall bör råstålet anges under huvudprocessen.

III. ALLMÄN DEFINITION AV SPECIALSTÅL

Med specialstål(2) avses sådant stål som behandlas med avsikt att uppnå speciella egenskaper för ett särskilt ändamål.

Specialstål är normalt avsett för värmebehandling(3) på grund av att det alltid reagerar på samma sätt på sådan behandling. På grund av de särskilda förhållanden som råder vid tillverkningen av detta stål har det vanligtvis bättre egenskaper (är renare, särskilt med tanke på inneslutningar) än kvalitetsstål. Dessa egenskaper kan endast uppnås med hjälp av särskilt noggrann tillverkning och valsning och genom ständiga kontroller under tillverkningen, något som inte kan garanteras med den normala metoden för tillverkning av basstål och kvalitetsstål.

Specialstål omfattar legerat och olegerat stål som skiljer sig från bas- och kvalitetsstål i enlighet med EURONORM 20/74 och följande klassificeringstabell:

(1) Utan toppskrot, i motsats till den definition som används vid Avgiftskontoret.

(2) Med specialstål avses järnprodukter med en kolhalt på högst 2 % (med undantag av ett antal så kallade icke deformbara ståltyper med högt kromhalt, som kan ha högre kolhalt). Procenthalten av järn måste vara högre än procenthalten av varje legeringsbeståndsdel.

(3) Glödgning (t.ex. avspänningsglödgning eller normalisering) betraktas inte som värmebehandling.

Klassificering av olika typer av legerat och olegerat bas-, kvalitetsstål och specialstål i enlighet med EURONORM 20/74

Olegerat stål Legerat stål A. Definition(1) av två typer: Olegerat och legerat stål (innehåll i %) - Al : 0,10 - Nb(3) : 0,40- Al : ≥ 0,10 - Nb(3) : ≥ 0,05 - Bi : 0,10 - Pb : 0,10- Bi : ≥ 0,0008 - Pb : ≥ 0,40 - B : 0,0008- Se : 0,50- B : ≥ 0,30 - Se : ≥ 0,10 - Cr(2) : 0,30 - Si : 0,10- Cr(2) : ≥ 0,10 - Si : ≥ 0,50 - Co : 0,10 - Te : 0,05- Co : ≥ 0,40 - Te : ≥ 0,10 - Cu(2) : 0,40 - Ti(3) : 0,10- Cu(2) : ≥ 0,05 - Ti(3) : ≥ 0,05 - Lantanider : 0,05 - V(3) : 0,10- Lantanider : ≥ 1,60 - V(3) : ≥ 0,10 - Mn : 1,60 - W : 0,05- Mn : ≥ 0,08 - W : ≥ 0,10 - Mo(2) : 0,08 - Zr(3) : 0,05- Mo(2) : ≥ 0,30 - Zr(3) : ≥ 0,05 - Ni(2) : 0,30 - Andra : 0,05- Ni(2) : ≥ 0,10 - Andra : ≥ 0,05 (utom C, P, S, N(2) och O(2)) (utom C, P, S, N(2) och O(2)) (1) Enligt de lägre gränsvärdena för variationsbredden som specificeras eller konstateras i chargeanalysen. (Om dessa ämnen definieras genom ett minimivärde skall detta minimivärde användas. Om dessa ämnen definieras genom ett maximivärde skall endast 70 % av detta värde beaktas, utom för mangan, där klassificeringen beror på det angivna maximiinnehållet, för legerat stål om det är lika med eller högre än 1,80 % eller för olegerat stål om det är lägre än 1,80 %.)

(2) När dessa ämnen specificeras i en kombination av 2, 3 eller 4 i den angivna stålkategorin, skall gränsvärdet för en kombination av dessa ämnen minskas till 70 % av summan av de angivna gränsvärdena för vart och ett av de 2, 3 eller 4 ämnena.

(3) Föregående regel gäller också för dessa ämnen.

B. Undergrupper - specialstål I. Avsett för värmebehandling - 5.2.3.1 Stål avsett för härdning eller ythärdning och som måste uppfylla de särskilda kraven på ett eller flera av följande områden:

1. Garanterad slagseghet i seghärdat eller sätthärdat tillstånd (se EU 83 med undantag av kvalitet 1 av kolstål).

2. Härdningsdjup (eller sätthärdningsdjup) (se EU 84 och 86).

3. Yttillstånd (egenskaperna i avsnitt 3 och 4 i EU 119).

4. Gränsvärden för icke-metalliska inneslutningar.

5. Bearbetbarhet genom tillsättning av S, Pb, Se, Te eller Bi förutsatt att slagseghetsvärden finns angivna

(se egenskaperna i avsnitt 3 och 4 i EU 87 + slagseghet).

- 5.2.3.2 Verktygsstål (egenskaper i EU 96).

- 5.2.3.3.2 Valstråd för patentering med ett maximiinnehåll i chargeanalysen på P och/eller S ≤ 0,030 %.

- 5.2.3.3.4 Valstråd som vid produktanalys har ett innehåll på C ≥ 0,62 %, P och S ≥ 0,025 % Cu ≤ 0,10 % (t.ex. för kordtråd för hjulringar av stål).

ALLT II. Inte avsett för värmebehandling Stål som uppfyller minst ett av följande krav:

5.2.3.3.1 Stål med särskilt lågt innehåll av icke-metalliska inneslutningar.

5.2.3.3.3 Valstråd med P och S ≤ 0,020 % i chargeanalysen och ≤ 0,025 % i produktanalysen (t.ex. tråd till elektroder).

5.2.3.3.5 Stål med magnetiska och elektriska egenskaper med en ledningsförmåga på mer än 9 siemens x meter, utom stål som anges i 5.2.2.8. i EU 20/74.

5.2.3.3.6 Stål till kärnreaktorer som i produktanalysen samtidigt innehåller Cu ≤ 0,10 %, Co ≤ 0,05 %, Cr ≤ 0,15 %, Ni 0,25 %, Mo 0,05 %, V 0,05 %, P ≤ 0,01 %. ALLT, med undantag av de typer som anges under "C" (kvalitetsstål). OBS.: Alla legerade ståltyper är specialstål med undantag av stål som inte skall genomgå den värmebehandling som anges i 5.3.2. 1 5 i EU 20/74 och nedan (under C II) och som omfattar: vissa typer av höghållfast stål > 420 N/mm2 och med innehåll av ett antal legeringsbeståndsdelar som är lägre än i följande tabell, samt elektrostål, stål till skenor och korrosionsbeständigt stål med ett minimiinnehåll av Cu 0,50 % utan andra legeringsbeståndsdelar. >Slut Grafik>

>Start Grafik>

C. Undergrupp kvalitetsstål

I. Avsett för värmebehandling

5.2.2.9 Automatstål som inte uppfyller villkoren i 5.2.3.1.5 (ovan under B. I) Se egenskaper i avsnitt 3 och 4 i EU 87.

5.2.2.11 Stål avsett för genomhärdning eller ythärdning med ett innehåll av S och P som är större än eller lika med 0,035 % och som inte uppfyller några av de särskilda krav som definieras i 5.2.3.1 i EU 20/74 (ovan under B. I.).

INGET II. Inte avsett för värmebehandling

Ståltyper som anges i 5.2.2 i EU 20/74 (Allt olegerat stål utom det som anges i 5.2.1: "Basstål" och 5.2.3: "Specialstål") utom de typer av stål som anges ovan (C. I. nr 5.2.2.9 och 5.2.2.11) som är kvalitetsstål avsett för värmebehandling.

5.3.2.1 Svetsbart finkornigt konstruktionsstål och höghållfast stål som samtidigt uppfyller följande krav:

- Lägsta garanterade flytgräns skall vara under 420 N/mm2 (för en tjocklek på e ≤ 16 mm)

- Följande gränsvärden a):

a) Se fotnot 1 för definition av legerat och olegerat stål (Den särskilda bestämmelsen för Mn gäller inte här.).

- Cr(1) : 0,50 %- Ni2 : 0,50 % - Cu(1) : 0,50 %- Nb(2) : 0,06 % - Lantanoider : 0,06 %- Ti(2) : 0,12 % - Mn : 1,80 %- V(2) : 0,12 % - Mo(1) : 0,10 %- Zr2 : 0,12 % 1 och2. Se fotnot 1 och 2 om den allmänna definitionen av legerat och olegerat stål.

5.3.2.2 Elektroplåt och bandplåt som innehåller endast Si och/eller Al som legeringsbeståndsdelar och som skall uppfylla särskilda krav för begränsning av magnetisk förlust och minimivärden för magnetisk induktion.

5.3.2.3 Silicium-manganstål till fjädrar eller slitstarka delar med P och S > 0,035 %.

5.3.2.4 Legerat stål till skenor.

5.3.2.5 Korrosionsbeständigt stål med ett minimiinnehåll av Cu 0,50 % eller ett maximiinnehåll av Cu 0,70 % utan ytterligarelegeringsbeståndsdelar.

D. Undergrupp basstål

I. Avsett för värmebehandling

INGET INGET II. Inte avsett för värmebehandling

Dessa ståltyper anges i 5.2.1 i EU 20/74 (stål utan särskilda kvalitetskrav). INGET IV. KATEGORIER AV LEGERAT SPECIALSTÅL

a) Snabbstål: legerat stål, med eller utan andra legeringsbeståndsdelar, med minst två av följande tre beståndsdelar: Volfram, molybden, vanadin med en total vikt som är lika med eller mer än 7 % för dessa ämnen och mer än 0,6 % kol.

b) Rostfritt och värmebeständigt stål: legerat stål med ett viktinnehåll på minst 12 % krom med eller utan andra legeringsbeståndsdelar och med mindre än 1 % kol.

c) Stål med särskilda fysiska egenskaper: stål med vissa elektriska eller magnetiska egenskaper eller vissa utvidgnings- och sträckgränsegenskaper.

d) Kullagerstål: Stål med Cr för tillverkning av kullager och nållager osv. samt alla liknande artiklar som används för liknande ändamål.

e) Verktygsstål (utom snabbstål).

f) Konstruktionsstål: Allt annat legerat specialstål, inklusive följande typer av låglegerat byggnadsstål:

1. Högvärdigt låglegerat stål för armering med en sträckhållfasthet på minst 1 080 N/mm2 och med ett viktinnehåll av svavel och fosfor som för vardera ämnet är mindre än eller lika med 0,035 %.

2. Låglegerat höghållfast stål till olje- eller gasledningar och -rör som uppnår minst grad X 56 enligt A.P.I.:s (American Petroleum Institute) specifikationer.

3. Annat låglegerat specialstål enligt definitionen i Euronorm 20/74 som uppfyller följande kriterier: svetsbart, finkornigt (mikrolegerat stål), används till konstruktion, inte avsett för värmebehandling(1). Denna kategori omfattar stål som är krypningsbeständigt vid höga temperaturer, stål med garanterad seghet vid låga temperaturer, stål för kallformade profiler, väderbeständigt stål, motståndskraftigt stål, stål för emaljering, svetsbart höghållfast stål.

(1) Glödgning (t.ex. avspänningsglödgning) eller normalisering betraktas inte som värmebehandling.

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION

EKSG

STATISTIKKONTORET

Energi- och industristatistik D3 Luxemburg, januari 1986

Frågeformulär 2 16 Tillägg

ÅRLIG PRODUKTION AV SPECIALSTÅL (LEGERAT OCH OLEGERAT) EFTER PRODUKTTYP OCH STÅLKVALITET

FÖRKLARANDE ANMÄRKNINGAR

I. Allmänna anmärkningar

Varje land får avgöra om upplysningarna skall lämnas på produktionsstadiet eller på leveransstadiet. Se förklarande anmärkning på frågeformulär 2 16 och 2 74.

II. Anmärkningar angående rader

1. Rad 31: Denna rad omfattar alla produkter som anses vara stång eller plattstång enligt 5.2.1.2.1. i EURONORM 79 82.

2. Rad 38: Denna rad omfattar också specialprofiler.

III. Definitioner

1. Allmän definition av specialstål Se frågeformulär 2 16.

2. Kategorier av legerat specialstål Se frågeformulär 2 16.

3. Valsade färdiga produkter Se frågeformulär 2 13.

4. Halvfabrikat:

Alla produkter som tillverkas direkt genom stränggjutning av stål.

Alla produkter som tillverkas endast genom valsning av göt, såsom blooms, billets, tunnplåtsämnen, runda och fyrkantiga rörämnen för sömlösa rör (inklusive likartade produkter med mångsidigt tvärsnitt) och profilämnen. (Dessa är normalt avsedda för omvandling till färdiga EKSG-produkter, smidda varor eller sömlösa rör.)

OBS. Valsade halvfabrikat med fyrkantigt eller rektangulärt tvärsnitt samt profilämnen bör uppfylla de krav som anges i kapitel 4 i Euronorm 79 82.

"Tvärsnittet är i regel fyrkantigt eller rektangulärt med mer eller mindre rundade hörn. Dimensionerna är konstanta på längden men med stor tolerans. (Profilämnena kan ha ett vinkelrätt snitt med komplex form, som passar färdigproduktens form och valsningsmetoden. Tvärsnittets yta är minst 2 500 mm2.)

Sidobilderna är mer eller mindre konvexa eller konkava. De får ha valsnings- eller smidesavtryck och får vara helt eller delvis bearbetade genom svetsning, hyvling, skavning, slipning, gasskärning osv."

Alla runda och fyrkantiga rörämnen skall registreras som halvfabrikat (under särskilda rubriker), efter sin bestämmelse och de särskilda specifikationerna för denna bestämmelse, även om stålets ytskikt är mer behandlat än halvfabrikaten ovan.

Frågeformulär 2 16 Tillägg

ÅRLIG PRODUKTION AV SPECIALSTÅL (LEGERAT OCH OLEGERAT) EFTER PRODUKTTYP(1) OCH STÅLKVALITET

Land: Verk: År: Företag: Ort: Registreringsnummer hos kommissionen: Frågeformuläret skall fyllas i för varje år och sändas tillbaka senast i slutet på januari följande år. Enhet: ton Produkter Rad Produktionskvalitet Olegerat stål Legerat stål Konstruktionsstål Verktygsstål Totalt Maskinbyggnadsstål Totalt Varav låglegerat specialkonstruktionsstål Kullagerstål Verktygsstål Snabbstål Rostfritt och värmebeständigt stål Annat legerat stål3 Totalt Sammanlagd slutsumma (10 + 20) Produkter Kolumn 11 12 10 21 211 22 23 24 25 26 20 30 A. SMÄLT STÅL TILL GJUTNING 10 B. GÖT OCH ÄMNEN2 (utom varmvalsade breda band och andra produkter för vidare valsning inom Europeiska kol- och stålgemenskapen) a) Göt 21 Varav: Göt för rör 211 b) Ämnen - med fyrkantigt eller rektangulärt tvärsnitt (utom fyrkantiga rörämnen) 22 - runda och fyrkantiga rörämnen* 23 Totalt B (21 23) 20 (4) C. FÄRDIGAVALSADE PRODUKTER a) Stång och plattstång 31 b) Valstråd 32 c) Varmvalsad plåt (även breda band) - 4,76 mm och mer 33 - 3 mm 4,75 mm 34 - mindre än 3 mm 35 d) Kallvalsad plåt 36 e) Varmvalsade smala band och band för rör 37 f) Andra färdigprodukter 38 Totalt C (31 38) 30 D. TOTALT (10 + 20 + 30) 40 *Tillverkade genom valsning eller stränggjutning (1) Upplysningar lämnas antingen på produktionsstadiet eller på leveransstadiet. (Detta omfatter samtliga partier som levereras till avdelningar som hör till verket men som inte omfattas av fördraget.) (2) För smidning, rör och annan direkt användning inom gemenskapen samt export till tredje land. Varmvalsade breda band för direkt användning och export till tredje land (färdigprodukter) skall anges tillsammans med vamvalsad plåd. (3) Stål med särskilda fysiska och magnetiska egenskaper. (4) Exlusive ............... ton göt för vidare valsning inom landet och ....................................... ton för vidare valsning i andra länder i gemenskapen. Exlusive ............... ton ämnen för vidare valsning inom landet och ....................................... ton för vidare valsning i andra länder i gemenskapen. Exlusive ............... ton varmvalsade breda band för vidare valsning inom landet och ....................................... ton för vidare valsning i andra länder i gemenskapen. . (Ort) . (Datum) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION

EKSG

STATISTIKKONTORET

Energi- och industristatistik D3 Luxemburg, januari 1986

Frågeformulär 2 50

ÖVERSIKT ÖVER STÅL- OCH GJUTJÄRNSSKROT

på verk inom gemenskapen vilka producerar tackjärn, stål och valsade produkter, inklusive omvalsningsverk och lokalt integrerade stålgjuterier och andra stålförädlingsindustrier med undantag av lokalt integrerade tackjärnsgjuterier.

FÖRKLARANDE ANMÄRKNINGAR

I. ALLMÄNNA UPPLYSNINGAR

A. Med lokalt integrerade verk eller verksamheter avses sådana som har samma ledning och är belägna på samma ort.

B. Frågeformuläret skall fyllas i av alla verk i gemenskapen vilka producerar järn, stål och färdiga valsade produkter eller slutprodukter som omfattas av fördraget och som förbrukar eller producerar skrot. För verk som har ett lokalt integrerat stålgjuteri skall detta betraktas som en integrerad del av verket. Frågeformuläret gäller för valsverk som direkt omvalsar använda produkter vilka inte vanligtvis betraktas som skrot. Alla järn- och stålverk som inte har egna tillgångar och som därför köper in skrot från andra verk måste fylla i frågeformuläret på samma sätt som producenter. Detta gäller inte tackjärnsgjuterier, varken integrerade eller icke-integrerade, eller icke-integrerade stålgjuterier.

C. Ett separat formulär skall fyllas i för varje verk, även om flera av dem hör till samma företag.

D. Med månad avses kalendermånad.

E. I detta frågeformulär anses följande som skrot:

1) Allt järn och stålskrot som uppstår vid produktion och bearbetning av järn och stål eller som återvinns från gamla järn- och stålvaror som lämpar sig för omsmältning (inklusive skrot som köps in utifrån).

2) Rester från gjutrännor och annat gjutskrot av stål (normal- eller stiggjutning), inklusive ingöt och gjutbox, avfall från tillförselrör vid stiggjutning osv. och även kasserade eller defekta göt som inte räknas med i produktionen.

3) Skänkslagg (utom vid sandgjutning).

Däremot bör man inte räkna som skrot sådant avfall som innehåller järn vilket är blandat med icke-metalliskt material och som uppstår vid smältning eller värmebehandling eller mekanisk behandling. Detta kan till exempel vara

rester från masugnsrännor,

rester från tappningsrännor vid gjutning, stänk och annat avfall från järngjutning, avfall från gjutgropar,

stålverksslagg,

glödskal från värmeugnar samt från valsning och smidning,

stänk från konvertrar,

skänkskollor och andra stålrester från gjutning, och

slagg och rester från sandgjutning.

F. Allt som förs till verket från lager som ägs av företaget utanför verket bör delas upp mellan rad 30 50 om man vet varifrån det ursprungligen kommer. Om detta inte är möjligt, bör det anges på rad 30.

II. ANMÄRKNINGAR ANGÅENDE RADER

Rader 10 och 300:

På dessa rader anges de lager som finns på hela verket, även lokalt integrerade verksamheter (även stålgjuterier), med undantag av lager som finns på tackjärnsgjuterier.

Rad 21:

Här anges rester från rännor och annat gjutskrot från stålverk och integrerade stålgjuterier som t.ex. gjut, sjunkhuvud från stålgjutning. Ange även defekta och kasserade göt som inte räknas med i produktionen.

ÖVERSIKT ÖVER STÅL- OCH JÄRNSKROT

Land: Verk: Månad: År: Företag: Ort: Registreringsnummer hos kommissionen: Frågeformuläret skall fyllas i för varje månad och sändas tillbaka senast den 25:e följande månad. Beskrivning Skrot Enhet: ton (utan decimaler) Olegerat järn Legerat järn och stål Olegerat stål Totalt 01/03 Kolumn 01 03 03 04 I. Lager på månadens första dag 10 II. Verkets eget skrota Gjutgropsskrot 21 Skrot från EKSG-verk 22 Annat tillverkningsskrot från lokalt integrerade verkb 23 Skrot som återanvänts på verketc 24 Totalt (21 24) 20 Varav gamla kokiller 201 III. Mottaget skrot 1. Från verk som hör till samma företag men som är belägna på andra orterd 30 2. Från hemmamarknaden Direkt från andra stålverk 41 Direkt från andra inhemska källor 42 Mellanhändere 43 Totalt (41 43) 40 3. Mottaget direkt och genom mellanhänder Från gemenskapen 51 Från tredje land 52 Totalt (51 + 52) 50 4. Totalt III (30 + 40 + 50) 60 varav Skrot från skeppsupphuggning 61 Gamla kokiller 62 IV. Skrot, totalt (10 + 20 + 60) 70 (a) Inklusive skrot från legotillverkning.

(b) Lokalt integrerade verk utom tackjärnsgjuterier.

(c) Omfattar lokalt integrerade verk.

(d) Direkt eller genom mellanhänder.

(e) Dra ifrån det som kommer från ett annat land eller ett annat verk i samma land genom en mellanhand. (Se linjer 30, 51 och 52.)

Frågeformulär 2 50

Beskrivning Enhet: ton (utan decimaler) Rad Skrot Olegerat järn Legerat järn och stål Olegerat stål f Totalt 01 03 Kolumn 01 02 03 04 V. Förbrukning 1. I mas- och elektrougnar för järnframställningg 110 2. I stålverk (totalt)h 120 varav stål från syrgaskonvertrar 121 Elektrostål 122 Stål från övriga ugnar 123 3. Totalt V (110 + 120) 100 VI. Leveranser 1. Direkt till andra verk som tillhör samma företag men som är belägna på andra orterd 210 2. Andra inhemska Direkt till andra stålföretag 221 Direkt till andra inhemska industrieri 222 Till mellanhänderk 223 Totalt (221 223) 220 3. Direkt från verket till andra länder inom gemenskapen 231 Till tredje land 232 Totalt (231 + 232) 230 4. Totalt VI (210 + 220 + 230) 200 varav gamla kokiller 2001 VII. Lager på sista dagen i månaden 300 TILLÄGG

Förbrukning av återanvända varor för direkt vidare valsning 400 Lager som ägs av företaget utanför verket (på månadens sista dag) 500 (f) Inklusive blandat eller oklassificerat svarvspån.

(g) Inklusive förbrukning på sinterverk.

(h) Inklusive lokalt integrerade stålgjuterier. Ange förbrukning av skrot till produktion av duplexstål och till produktion av stål som omedelbartomvandlas till järn genom återuppkolning (framställning av specialtackjärn) på den rad som motsvarar den anläggning där det har beskickats.

(i) Inklusive tackjärnsgjuterier, även inom samma företag.

(k) Dra ifrån det som skall sändas genom en mellanhand till ett annat land eller till ett annat verk inom samma företag (rader 210, 231, 232).

. . . . . . . . . . . . . . . . . . . .

. . . . . . . . . . . . . . . . . . . .

(Ort)

(Datum)

Rader 22 och 23: Med tillverkningsskrot avses sådant skrot som uppstår vid tillverkning av halvfabrikat, valsade varor och smidda varor, samt även götavfall och defekta göt och stålgjutgods som visar sig vara defekt efter att det har lämnat smältverket eller gjuteriet (dvs. efter att det har räknats med i produktionen av råstål eller gjutstål). Detta omfattar också allt avfall av stål och gjutjärn från den löpande produktionen på alla lokalt integrerade bearbetningsverk.

Rad 22: Skrot som skall valsas i egna EKSG-verk räknas inte som nytt skrot.

Rad 23: Ta med skrot som uppstår i lokalt integrerade stålgjuterier, smedjor, anläggningar för rörtillverkning och tråddragerier och anläggningar för kallvalsning, metallkonstruktionsverkstäder och andra avdelningar som bearbetar stål, men inte tackjärnsgjuterier. (Se ovan I.A.)

Rad 24: Som återvinningsskrot räknas stål och gjutjärn från reparationer och demolering, skrotning av gammal anläggning, maskiner och verktyg, t.ex. kokiller.

Rad 30 60: Skeppsskrot som kommer från upphuggning i gemenskapen bör räknas som inhemskt och gemenskapsskrot. Om det verk som köper skrotet från en mellanhand inte vet varifrån det kommer, bör verket utgå ifrån att det rör sig om inhemskt skrot och ange det på rad 43.

Rad 30: Skrot som mottas från andra verk eller avdelningar i samma företag i samma land, inklusive masugnar, stålverk, valsverk, tackjärnsgjuterier (inklusive integrerade tackjärnsgjuterier). Skrot som mottas från andra verk än de som tillverkar eller använder stål, t.ex. gruvor, bör anges på rad 42.

Rad 41: Här anges det som mottas från andra stålverk på samma sätt som för rad 30.

Rad 42: Här anges skrot som kommer från hemmamarknaden mottaget direkt från icke-stålproducerande företag såsom stål- eller tackjärnsgjuterier, anläggningar för rörtillverkning, smedjor, byggnadsindustrin, gruvbrytningsindustrin, varv, järnvägsföretag, maskinbyggnadsindustrin och annan metalltillverkning osv.

Rad 43: Här anges inköpen av järn- och stålskrot från mellanhänder. Skrot som inte köpts från mellanhänder utan enbart transporterats av dem anges på denna rad enligt ursprung.

Rader 110 och 120: I kolumn 01 03 anges efter kvalitet den totala förbrukningen av de skrottyper som definieras ovan.

Rad 110: Här anges de mängder som förbrukas till produktion av järn i masugnar och sinteranläggningar.

Rad 120: Här anges de mängder av skrot som används i den totala produktionen av råstål, även duplexstål.

Rad 121: Stål från syrgaskonvertrar: L.D., L.D.-A.C., O.L.P., Kaldo, O.B.M., L.W.S. osv. Stål som framställs genom inblåsning med syre anges efter metod på rad 122 124.

Rad 500: Här anges de lager som ägs av företaget utanför verket men inom landet.

III. ANMÄRKNINGAR ANGÅENDE KOLUMNER

Kolumn 01: Till olegerat järnskrot hör järngjutgods samt skrot som uppstår vid framställning av tackjärn och järngjutgods.

Bränt gjutgods eller gods angripet av syra räknas inte med.

Kolumn 02: Som legerat skrot räknas sådant skrot som innehåller följande ämnen, ensamma eller tillsammans i en mängd som är större än den nedan angivna:

1,0 % krom 0,15 % molybden kisel 0,5 % kobolt 1,0 % nickel mer än 2 % för stålskrot 7,0 % mangan 0,5 % volfram mer än 7 % för gjutjärnsskrot 0,2 % vanadin EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION

EKSG

STATISTIKKONTORET

Energi- och industristatistik D3 Luxemburg, januari 1986

Frågeformulär 2 51

FÖRBRUKNING AV RÅMATERIAL TILL PRODUKTION AV TACKJÄRN

FÖRKLARANDE ANMÄRKNINGAR

I. ANVISNINGAR

1. Detta frågeformulär gäller alla verk inom stålindustrin som producerar tackjärn och alla sinterverk som ägs av järn- och stålverk i gemenskapen.

2. Ett separat frågeformulär skall fyllas i för varje verk även om flera av dem hör till samma företag.

3. Med sinterverk avses alla verk som sintrar eller agglomererar chargen innan den tillförs masugnen.

4. Med kvartal avses kalenderkvartal.

5. Uppgifter önskas angående chargens eller satsens beståndsdelar.

6. Järn- eller manganhalten i chargens olika beståndsdelar samt produktionen bör räknas ut i enlighet med resultaten av den kemiska analys som då och då görs av råmaterial. För malm skall den naturliga vattenhalten beaktas.

II. DEFINITIONER

1. Anläggningar som producerar tackjärn omfattar masugnar, elektrougnar för tillverkning av järn och kupolugnar om järnet är avsett för försäljning.

2. Järnmalm omfattar malm som innehåller järn, men vars manganhalt är lägre än 20 % (torrvikt). Med järnmalm avses all handelsmalm som kommer från gruvor oavsett vilken behandling den har genomgått innan den togs emot av verket.

3. Manganmalm är malm som innehåller minst 20 % mangan (torrvikt).

4. Med skrot avses följande:

a) Allt järn- och stålskrot som uppstår vid järn- och stålproduktion och som är lämpligt för omsmältning.

b) Rester från rännor och annat gjutskrot från stålverk.

c) Järn- och stålavfall som köpts in utifrån.

Däremot skall inte järnhaltigt material som klassificeras antingen som järnoxid och anges på rad 90, eller som "annat järnmaterial" och anges på rad 110, räknas som skrot.

5. Som "Järnoxid" betraktas valshud, glödskal, smidesspån och stoft från konvertrar.

6. Som "annat järnmaterial" betraktas (rad 110) järn- och stålavfall som är blandat med icke-metalliskt material, som t.ex. rester från masugnsrännor, stänk, skollor och andra gjutrester, och slagg och stänk från konvertrar.

7. "Andra tillsatser" (rad 120) är till exempel dolomit, bauxit.

..(Ort)

(Datum)

FÖRBRUKNING AV RÅMATERIAL TILL TILLVERKNING AV TACKJÄRN

Frågeformulär 2 51

Land:

Verk:

Kvartal:

År:

Företag:

Ort:

Registreringsnummer

hos kommissionen:

Frågeformuläret fylls i för varje kvartal och sänds tillbaka i två exemplar senast den 25:e första månaden i följande kvartal.

Enhet: ton

(utan decimaler)

Rader

Sinteranläggning

och kulsinterverk

Mängd

Järnhalt

Anläggningar som tillverkar tackjärn

Järn för ståltillverkning

Gjutjärn

Spegeljärn och manganjärn

med hög kolhalt

Mängd

Järnhalt

Mängd

Järnhalt

Mängd

Järnhalt

Kolumner

01

02

11

12

13

14

15

16

A.

Järnmalm

och kul-

sinter

Inhemsk

11 Från länder i gemenskapen

12 Från tredje land

13 TOTALT

10 Varav kulsinter som inte är egenproduktion

101 B. Manganmalm (Mn 20 % och därutöver)

20 * * * * C. Sinter och kulsinter(a)

30 D. Homogeniserade blandningar(b)

40 E. Kulsinter från egen produktion

50 F. Kisbränder

60 G. Masugnssot

70 H. Skrot(c)

80 I. Järnoxid

90 J. Annat järnmaterial (slagg osv.)

110 K. Totalt, allt järnmaterial (A-J)

100 L. Kalk och andra tillsatser

120 M. Rent syre (1 000 m3 vid normal temperatur och normalt tryck)

130 ÅRLIGT TILLÄGG

* Manganhalt

Produktion av masugnssot

140 Produktion av masugnsslagg

150 (a) Inklusive sinter som återanvänts i sinterverk som redan har räknats med i produktion av sinter.

(b) Mängden av "homogeniserade blandningar" som använts i sinteranläggingar, kulsinterverk eller direkt i anläggningar som tillverkar tackjärn registreras efter deras sammansättning (eventuellt enligt en ungefärlig beräkning) på formulärets övriga rader, oavsett om det rör sig om homogeniserade blandningar från "bedding"anläggningar på verket som besvarar frågeformuläret eller köpta blandningar.

(c) Förbrukningen skall vara identisk med förbrukningen på rad 110 på frågeformulär 2 50.

>Slut Grafik>

>Start Grafik>

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION

EKSG

STATISTIKKONTORET

Energi- och industristatistik D3 Luxemburg, januari 1986

Frågeformulär 2 53

STÅLVERKENS FÖRBRUKNING AV LEGERINGSBESTÅNDSDELAR

Land:

Verk:

År:

Företag:

Ort:

Registreringsnummer hos kommissionen:

Frågeformuläret skall fyllas i för varje år och sändas tillbaka i två exemplar senast den 25 januari följande år.

Enhet:

kg ren metall

Rad

Förbrukning av

legeringsbeståndsdelar

(exklusive legerat stålskrot)

Chargen med legerat stålskrot

(exakt beräknat eller ungefärligt uppskattat)

Kol. 01

02

NICKEL

1 KROM

2 MOLYBDEN

3 VOLFRAM

4 VANADIN

5 KOBOLT

6 MANGAN

7 KISEL

8 TANTAL*

9 NIOBIUM*

10 * Uppgifterna på rader 9 och 10 kan eventuellt anges på samma rad.

FÖRKLARANDE ANMÄRKNINGAR

I. Allmänna upplysningar

1. Detta frågeformulär fylls i av alla stålverk (inklusive lokalt integrerade stålgjuterier) men inte av sjävständiga gjuterier.

2. Ett separat frågeformulär skall fyllas i för varje verk, även om flera av dem hör till samma företag.

3. Med år avses kalenderår.

II. Anmärkningar angående rader

Ange mängderna av legerad metall i kg metall oavsett källa och kvalitet på tillsats: legerat tackjärn, ferrolegeringar, eget eller inköpt skrot, icke-järnbaserat metallavfall osv. (t.ex. för krom, kromskrot, raffinerad eller extra raffinerad krom, ferrokrom).

>Slut Grafik>

>Start Grafik>

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION

EKSG

STATISTIKKONTORET

Energi- och industristatistik D3 Luxemburg, januari 1986

Frågeformulär 2 54

STÅLVERKENS FÖRBRUKNING AV RÅMATERIAL

FÖRKLARANDE ANMÄRKNINGAR

I. ALLMÄNNA UPPLYSNINGAR

1. Frågeformuläret gäller för alla stålverk i gemenskapen vilka har angett sin produktion på frågeformulär 2-11 och stålgjuterier som är lokalt integrerade, men inte självständiga stålgjuterier.

2. Ett separat frågeformulär skall fyllas i för varje verk även om flera av dem hör till samma företag.

3. Med kvartal avses kalenderkvartal.

4. Uppgifterna gäller de råämnen som tillförs konvertrar och ugnar (se anmärkning under kolumnerna).

5. Järnhalten i ämnena (kolumn 06) skall räknas ut på grundval av resultaten av den kemiska analys som då och då görs. När det gäller malm skall hänsyn tas till den naturliga vattenhalten.

II. ANMÄRKNINGAR ANGÅENDE RADER

Rad 10-20:

Järnmalm omfattar järnhaltig malm, men vars manganhalt är lägre än 20 % (torrvikt). Som järnmalm betraktas all handelsmalm som levereras från gruvor, oavsett vilken behandling som den kan ha genomgått innan den tas emot på verket.

Manganmalm är malm som innehåller minst 20 % mangan (torrvikt).

Rad 31-35:

Järn omfattar följande produkter:

Järnprodukter som innehåller mer än 2 % kol och som kan innehålla en eller flera av följande legeringsbeståndsdelar:

3 % fosfor eller mindre

8 % kisel eller mindre

30 % mangan eller mindre

10 % krom eller mindre

10 % eller mindre av andra legeringsbeståndsdelar (nickel, koppar, aluminium, titan, vanadin, molybden osv.)

(För mer detaljerade upplysningar se frågeformulär 2-10).

Rad 40:

Inklusive kiseljärn.

Rad 50:

Med skrot avses

a) allt järn- eller stålskrot som uppstår under produktionen av järn och stål och som är lämpligt för omsmältning,

b) rester från rännor och annat gjutskrot från stålverk, och

c) järn- och stålavfall som köpts in utifrån.

Däremot skall inte järnhaltigt material som klassificeras som järnoxid eller som "annat järnmaterial" och anges på rad 60 betraktas som skrot.

Rad 60:

Med "järnoxid" avses oxiderat järn och stål, särskilt i form av valshud, glödspån, smidesstickor och stänk från konvertrar.

Med "annat järnmaterial" avses järn- och stålavfall blandat med annat icke-metalliskt material som t.ex. rester från masugnsrännor, stänk, slagg och rester från sandgjutning.

III. ANMÄRKNINGAR ANGÅENDE KOLUMNER

I varje kolumn anges allt material som används på produktionsanläggningen i fråga. Gör inga ändringar när det gäller stål av en kvalitet som senare används till tillverkning av en annan stålkvalitet (duplexstål).

AOD-metoden, vakuumbehandling, behandling i gjutskänk, osv. betraktas som efterbehandlingar efter de huvudsakliga stålframställningsprocesserna i kolumnerna. De mängder råmaterial som används skall anges i den kolumn som motsvarar huvudprocessen.

STÅLVERKENS FÖRBRUKNING AV RÅMATERIAL Frågeformulär 2 54

Land: Verk: Kvartal: År: Företag: Ort: Registeringsnummer hos kommissionen: Frågeformuläret skall fyllas i för varje kvartal och sändas tillbaka senast den 25:e den första månaden i följande kvartal. Enhet: ton (utan decimaler) Rad STÅLVERK Stål från syrgaskonvertrar Elektrostål Stål från övriga ugnar TOTALT Tonnage Järnhalt Kolumn 01 02 03 04 05 A. Järnmalm och kulsinter 10 varav kulsinter 11 B. Manganmalm (Mn 20 % och mer) 20 C. Järn Fosforhaltigt järn för stålframställning 31 Icke fosforhaltigt järn för stålframställning 32 Spegeljärn (6 % Mn ≤ = 30 %) 33 Ferromangan med hög kolhalt 34 Övrigt(a) 35 Totalt 30 D. Andra ferrolegeringar 40 E. Skrot(b) 50 F. Direkt reducerat järn 55 G. Järnoxider och andra järnhaltiga ämnen 60 H. Totalt, järnhaltiga ämnen (A. G.) 70 I. Smält stål 80 J. Kalksten, kalk och dolomit 90 K. Andra tillsatsämnen 100 L. Förbrukning av rent syre (1 000 m3 vid normal temperatur och normalt tryck) 110 TILLÄGG Bruttoproduktion(c) 120 (a) Gjutjärn, legerat specialjärn.

(b) Förbrukningen skall överensstämma med frågeformulär 2 50, rader 121, 122, 123, 124.

(c) Inklusive smält stål till duplexprocess.

(ort) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .(datum) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .

>Slut Grafik>

>Start Grafik>

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION

EKSG

STATISTIKKONTORET

Energi- och industristatistik D3 Luxemburg, januari 1986

Frågeformulär 2 55

TILLGÅNG OCH LAGER AV VISSA RÅVAROR OCH FAST BRÄNSLE I JÄRN- OCH STÅLVERK

LAND: VERK: ÅR: FÖRETAG: ORT: REGISTRERINGSNR. HOS KOMMISSIONEN Detta frågeformulär skall fyllas i för varje år och sändas tillbaka i tre exemplar senast den 28 februari följande år. FÖRKLARANDE ANMÄRKNINGAR

I. ALLMÄNNA UPPLYSNINGAR

1. Frågeformuläret gäller alla stålverk i gemenskapen vilka producerar tackjärn och råstål samt alla tillhörande sinterverk.

2. Ett separat frågeformulär skall fyllas i för varje verk även om flera av dem hör till samma företag.

3. Med år avses kalenderår.

II. DEFINITIONER

1. Järnmalm omfattar järnhaltig malm men med en manganhalt som är mindre än 20 % (torrvikt). Med järnmalm avses all handelsmalm som kommer från gruvor oavsett vilken behandling den har genomgått innan den togs emot av verket.

Med manganmalm avses malm som har en manganhalt på minst 20 % (torrvikt).

2. Sinter och briketter är produkter som framställts genom sintring av råvarorna på ett sinterverk eller liknande anläggning innan de tillförs en masugn.

3. Homogeniserade blandningar är blandningar av olika råvaror som förberetts i en homogeniseringsanläggning innan de tillförs ett sinterverk.

4. Lagren omfattar alla produkter och råvaror, utom kokskol, som ägs av företaget sista dagen på året antingen på verket eller utanför verkets område.

5. Råvaror och bränsle skall här anges i samma tillstånd som vid leveransen.

Frågeformulär 2 55

TILLGÅNG OCH LAGER AV VISSA RÅVAROR OCH FAST BRÄNSLE PÅ JÄRN- OCH STÅLVERK

1. TILLGÅNG

Enhet: ton URSPRUNG Rad Manganmalm Järnmalm och kulsinter Fast bränsle Mängd Genomsnittlig manganhalt i % Totalt varav kulsinter Mängd Järnhalt (t) Mängd Järnhalt (t) Koks och halvkoks Koksstybb Kol och briketter (b) Lågvärdigt kol och anrikningsrester Övrigte Brunkol och brunkolsbriketterc Totalt (21 25) Kolumn 01 02 10 11 101 111 21 22 23 24 25 20 A. Inhemska källor Totalt 01 varav från järn- och stålverkens egna koksugnar 011 B. Från länder inom gemenskapena d Förbundsrepubliken Tyskland 11 Frankrike 12 Italien 13 Nederländerna 14 Belgien 15 Luxemburg 16 Förenade kungariket 17 Irland 18 Danmark 19 Grekland 20 Spanien 21 Portugal 22 Gemenskapen, totalt 30 varav från andra stålverk a) inom landet 301 b) i andra EKSGländer 302 C. Från tredje landa Sverige 41 Norge 42 Marocko 43 Algeriet 44 Tunisien 45 Mauretanien 46 Ghana 47 Gabon 48 Egypten 49 Övre Volta 50 Sydafrika 51 Brasilien 52 Venezuela 53 USA 54 Canada 55 Peru 56 Liberia 57 Sierra Leone 58 Indien 59 Chile 60 Sovjetunionen 61 Polen 62 Australien 63 Övriga tredje länder ( 20 000 t) 64 65 66 67 68 Totalt C (rad 41 68) 70 D. Tillgång, totalt (01 + 30 + 70) 80 a Direkt eller genom mellanhand.

b Inklusive antracitstybb.

c Inklusive brunkolskoks.

d På rad 11 20 anges inte de mängder som redan angetts på rad 01.

e Exklusive kokskol.

II. LAGER

Enhet: ton Rad A. JÄRNMALM OCH SINTER Sinter och briketter Homogeniserade blandningar Järnmalm och kulsinter Totalt varav kulsinter Masugnssot Mängd Järnhalt (t) Mängd Fe (t) Mängd Fe (t) Mängd Fe (t) Mängd Fe (t) Kolumn 01 02 03 04 05 06 07 08 09 10 Lager sista dagen på året i verket 90 utanför verket 95 Enhet: ton Rad B. MANGANMALM C. FAST BRÄNSLE Mängd Genomsnittlig manganhalt i % Koks och halvkoks Koksstybb Kol och brikettera Lågvärdigt kol och anrikningsrester Andra produkterc Brunkol och brunkolsbriketterb Totalt (13 17) Kolumn 11 12 13 14 15 16 17 18 Lager sista dagen på året i verket 90 utanför verket 95 a Inklusive antracitstybb. b Inklusive brunkol. c Exklusive kokskol. . (Ort) . (Datum) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION

EKSG

STATISTIKKONTORET

Energi- och industristatistik D3 Luxemburg, januari 1986

Frågeformulär 2 56

MOTTAGNA EKSG-PRODUKTER AV STÅL DIREKT ELLER GENOM MELLANHÄNDER

FÖRKLARANDE ANMÄRKNINGAR

1. Frågeformuläret gäller för alla EKSG-stålverk.

2. Ett separat frågeformulär skall fyllas i för varje verk även om flera av dem hör till samma företag.

3. Med månad avses kalendermånad.

4. Ett separat formulär skall fyllas i för var och en av följande kvaliteter:

- Handelsstål.

- Olegerat specialstål.

- Låglegerat specialkonstruktionsstål.

- Rostfritt och värmebeständigt stål.

- Annat legerat stål.

- Totalt, alla kvaliteter.

5. Definitionerna på produkterna svarar mot de på frågeformulär 2 71.

6. Alla mottagna EKSG-produkter, inklusive nedklassade varor som inte är avsedda för direkt omsmältning, skall anmälas. Detta gäller också för

- allt som mottas för beställningsarbete på EKSG-verk,

- EKSG-produkter som kommit tillbaka efter beställningsarbete, och

- material som skall omvandlas till andra EKSG-produkter eller som skall säljas i samma form.

7. Material som mottas på ett verk och som köpts för direkt användning utanför Parisfördragets område (t.ex. reparationer och underhåll, uppförande av ny anläggning, rörkvarnar, smedjor, tråddragning osv.) skall inte anmälas på detta formulär.

8. Mottagna produkter för återanvändning, såsom använda skenor, skall inte anmälas på detta frågeformulär.

MOTTAGNA EKSG-PRODUKTER AV STÅL DIREKT ELLER GENOM MELLANHÄNDER Frågeformulär 2 56

Enhet: ton

LAND: VERK: MÅNAD: År: Företag: Ort: Registeringsnummer hos kommissionen: Frågeformuläret skall fyllas i för varje kvartal och sändas tillbaka senast den 25:e den första månaden i följande kvartal. Frågeformuläret fylls i för var och en av följande kvaliteter: (Kryssa för i rutan vid den kvalitet det rör sig om.) Handelsstål Olegerat specialstål Låglegerat specialkonstruktionsstål Rostfritt och värmebeständigt stål Annat legerat stål Totalt, alla kvaliteter Från samma land från andra länder i gemenskapen från andra verk i samma land som moderbolaget från andra stålverk i samma land från andra företag i samma land FR Tyskland Frankrike Italien Nederländerna Belgien Luxemburg Förenade kungariket Irland Danmark Grekland Spanien Portugal Gemenskapentotalt (04 15) Tredje land TOTAL (16 + 17) (valfritt) 01 02 03 04 05 06 07 08 09 10 11 12 13 14 15 16 17 18 Göt 011 Blooms, billets och profilämnen 012 Platta ämnen 013 Varmvalsade breda band ≥ 3 mm 014 3 mm 015 Tungt och lätt banbyggnadsmaterial 021 Spontpålar 022 Bredflänsbalkar 023 Andra balkar och I-, U- och H-profiler på minst 80 mm samt zoresjärn 024 Valstråd i rullar 025 Armeringsstång (inklusive riktad stång) 026 Övrig stång (inklusive riktad stång) 027 Bred plattstång 028 Varmvalsade smala band (under 600 mm) inklusive band för rör 029 Varmvalsad plåt ≥ 3 mm 030 3 mm 031 Reversibelt valsad plåt 032 Kallvalsad plåt (inklusive kallvalsade breda band) 033 Vitplåt, annan plåt överdragen med tenn och TFS ("tin-free steel") 041 "Blackplate" 042 Galvaniserad plåt och blybelagd plåt samt annan belagd plåt 043 Elektroplåt (varm- och kallvalsad och varmvalsade smala band av elektroplåt) 044 TOTALT 100 EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION

EKSG

STATISTIKKONTORET

Energi- och industristatistik D3 Luxemburg, januari 1986

Frågeformulär 2 58

BRÄNSLE- OCH ENERGIFÖRBRUKNING OCH ÖVERSIKT ÖVER ELEKTRISK ENERGI I STÅLINDUSTRIN

(Exklusive stålindustrins koksverk)

FÖRKLARANDE ANMÄRKNINGAR

I. ALLMÄNNA UPPLYSNINGAR

1. Frågeformuläret gäller för alla järn- och stålverk inom gemenskapen, även fristående valsverk och elverk inom stålindustrin vilka är gemensamma för flera verk eller företag. Dessa elverk skall i detta frågeformulär betraktas som stålverk. (Detta gäller inte elverk som också utnyttjas av andra industrier, som t.ex. kolindustrin.)

2. Ett separat frågeformulär skall fyllas i för varje verk, även om flera av dem hör till samma företag.

3. Gemensamma elverk inom stålindustrin:

Elverk som är gemensamma för flera verk eller stålföretag skall räknas med i översikten på nationell nivå.

OBS. Gemensamma elverk inom stålindustrin skall svara direkt på frågeformuläret. För att undvika att något räknas två gånger skall verk som utnyttjar dessa elverk inte ta med uppgifter om deras andel av den gemensamma produktionen i sina individuella svar på frågeformuläret. Stålverken skall emellertid under sina energikällor (på rad 60) ange den elektricitet de får från gemensamma elverk tillsammans med den elektricitet de får utifrån.

4. Anläggning för produktion av elektricitet och ångkraft:

Dessa kombinerade anläggningar skall delvis betraktas som elverk. Den bränsleförbrukning som skall anges i kolumn 04 skall för dessa anläggningars vidkommande endast vara den förbrukning som går åt till framställning av elektrisk energi. Den energi som förbrukas vid värmetillförsel skall m.a.o. inte tas med.

II. ANMÄRKNINGAR ANGÅENDE RADER OCH KOLUMNER

Kolumn 01 (Totalt):

Här anges bränsle- och energiförbrukningen i järn- och stålverk som avses i Parisfördraget och deras hjälputrustning med undantag av koksugnar (masugnar, sinteranläggningar, lokalt integrerade stålgjuterier, valsverk, osv.). Ange även all förbrukning i hjälpanläggningarna (t.ex. kraftstationer och ångkraftanläggningar), även om dessa inte uteslutande levererar till järn- och stålverken. Ta inte med verkstäder som är integrerade med järn- och stålverk som tillverkar produkter vilka inte omfattas av Parisfördraget.

Kolumn 04 (Elverk):

Ange hela förbrukningen av bränsle och energi som används till produktion av all elektricitet som produceras i verket eller i elverk som är gemensamma för flera stålverk.

Frågeformulär 2-58

1. BRÄNSLE- OCH ENERGIFÖRBRUKNING I STÅLINDUSTRIN

(Exklusive stålindustrins koksverk)

Land:

Verk:

År:

Företag:

Ort:

Registreringsnummer hos kommissionen:

Frågeformuläret skall fyllas i för varje år och sändas tillbaka senast den 25 januari följande år.

Enhet:

Beskrivning

Rad

Totalt (g)

Masugnar och elektrougnar för framställning av järn(h)

Sinteranläggningar och beredningsanläggningar för chargen

Elverk (i)

Smältverk

Kolumn

01

02

03

04

05

Ton

I. Fast bränsle (a)

Koks och halvkoks (exklusive koksstybb)

11 Koksstybb

12 Kol och sintrat kol (b)

13 varav: lågvärdiga produkter, kokstybb, blandningar och anrikningsrester

131 (k) Brunkol och briketter (c)

14 Totalt (11 14)

10 II. Flytande bränsle

20 GJ

(se fotnot e)

III. Gas d

Masugnsgas

31 Koksugnsgas

32 Naturgas

33 Annan gas (stadsgas distribuerad via rörnät osv.)

34 Totalt (31 34)

30 TILLÄGG

Totalt

varav

Till offentligt gasnät

Till stålverksintegrerat koksverk

Till andra stålverk

GJ (e)

Externa leveranser av masugnsgas (f)

410 GJ (e) Mottagen masugnsgas

420 GJ e Mottagen koksugnsgas

430 (a) Fasta bränslen skall anmälas enligt leveranstillstånd.

(b) Inklusive antracitstybb, lågvärdigt kol och anrikningsrester, koksstybb och slam.

(c) Inklusive brunkolskoks.

(d) Som förbrukning anges nettoförbrukningen exklusive förluster och facklad gas.

(e) I gigajoule (1 gigajoule = 109 joule = 1 gigakalori 4,186 ) på grundval av varje enskild gastyps högsta värmevärde, för torr gas vid 0 och 760 mm/Hg. (f) Direkt till andra lokalt integrerade verk (utom lokala stålgjuterier), till samhället via rörnät, till andra verk och till stålverksintegrerat koksverk.

(g) "Totalt" är inte bara summan av kolumn 02-05 utan omfattar även förbrukningen i andra stålverk som omfattas av fördraget (inklusive integrerat stålgjuteri men inte koksverk), samt även den bränsle som förbrukas då värme levereras till produktionsanläggningar som använder både elektricitet och ånga (se förklarande anmärkning I.4).

(h) I denna kolumn anges endast förbrukningen av det bränsle som tillförs direkt eller som används i stället för koks. Här anges däremot inte förbrukningen i regenerativa luftförvärmare, fläktar och övrig stödaggregat till masugnar (anges i kolumn 01).

(i) Se förklarande anmärkningar.

(k) Med ett genomsnittligt värmevärde på ............................................ kJ/kg (1 kilojoule = 1 kilokalori 4,186 ) ..(Ort) (Datum) II. ÖVERSIKT ÖVER ELEKTRISK ENERGI (a)

Beskrivning Rad MWh A. Energikällor 1. Bruttoproduktion 50 2. Tillförsel utifrån (b) 60 3. Totalt, energikällor (50+60) 70 B. Användningsområden 1. Verkets förbrukning på områden som omfattas av fördraget. a) Elverk 81 b) Masugnar 82 c) Sinterverk och anläggningar för beredning av chargen 83 d) Valsverksavdelningar 84 e) Elektriska smältverk 85 f) Andra smältverk 86 g) Övriga anläggningar som omfattas av fördraget 87 Totalt (81 87) 80 2. Leveranser till andra (b) 90 3. Förluster 100 4. Totalt, användningsområden (80+90+100) (c) 110 (a) Se förklarande anmärkningar.

(b) "Andra" omfattar stadsgas som distribueras genom ledning, andra länder, järn- och stålverk (inklusive gemensamma kraftverk, stålindustrins koksugnar, lokalt integrerade verk som inte omfattas av fördraget osv.

(c) Summan på rad 110 skall överensstämma med den på rad 70.

>Slut Grafik>

>Start Grafik>

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION

EKSG

STATISTIKKONTORET

Energi- och industristatistik D3 Luxemburg, januari 1986

Frågeformulär 2 71

STÅL

LEVERANSER TILL LÄNDER I GEMENSKAPEN OCH TOTALA LEVERANSER

FÖRKLARANDE ANMÄRKNINGAR

I. ALLMÄNNA UPPLYSNINGAR

1. Frågeformuläret gäller för alla stålverk i gemenskapen.

2. Med månad avses kalendermånad.

3. Leveranserna omfattar alla produkter, även nedklassade varor (såsom sekunda produkter, plåtavklipp, tillskärningsavfall och avsnoppade ändar) som inte omedelbart skall omsmältas. De levererade nettotonnagen måste anges i den form i vilken de lämnar verket eller verkets lager.

4. Leveranserna omfattar alla EKSG-produkter som används till att förpacka produkterna innan de sänds iväg.

Huvudprinciper

5. Leveranser måste anges på huvudtabellen (rad 031-153) enligt två grundprinciper:

a) Leveranser som skall anmälas för en bestämd månad är de som tillverkats för verksamheter utanför den stålindustri som omfattas av fördraget (dvs. för konsumenter och lagerhållare i gemenskapen samt kunder i tredje land), antingen direkt av verket som anmäler det eller genom ett nationellt lager som tillhör verket, eller indirekt (se 5 b). Överföringar mellan verk och verkens egna inhemska lager skall inte anmälas.

b) Handelsprincipen

Leveransen av en produkt anmäls av det verk som tar emot beställningen och fakturerar beställaren för leveransen, även om ett annat verk expedierar varorna för det företag som är fakturautställare eller om varorna expedieras av ett beställningsverk eller en underleverantör. Det verk som gör anmälan anger leveransen enligt varornas faktiska bestämmelseort.

Särskilda fall

6. Stålverkens egna förbrukning och överföringar till integrerade verkstäder utanför EKSG-stålindustrin.

Leveranser som anges på huvudtabellen måste omfatta stålverkens egen förbrukning (inklusive reparationer och uppförande av nya anläggningar) och leveranser till integrerade verkstäder som producerar rör, smide osv., även verkstäder som producerar hjulringar av stål, hjul och axlar, även om dessa är valsade.

Dessa leveranser måste omfatta

a) leveranser från egen produktion och

b) leveranser som avser inköpt material, om man inte har konstaterat att det leverande stålverket redan har anmält dessa mängder som leveranser till marknaden.

7. Försäljning till andra EKSG-stålverk

a) Leveranser från ett EKSG-stålverk till ett annat verk som tillhör samma företag och är beläget i samma land skall inte anmälas.

b) Göt, ämnen och varmvalsade breda band

Dessa produkter måste anmälas antingen

- på raderna 011, 012, 013, förutsatt att det är helt klart att de har levererats för omvalsning, återförsäljning eller omvandling (klippning, slittning eller beläggning) till EKSG-produkter, eller

- på rad 031-039 om de har levererats för det mottagande verkets eget bruk eller för omvandling till ickeEKSG-produkter, om det inte är känt att det mottagande verket anmäler dessa partier som leveranser till marknaden, eller om det inte finns några exakta upplysningar om produkternas tilltänkta bruk.

c) Färdigprodukter och slutprodukter

Dessa produkter måste anmälas antingen

- i huvudtabellen på rad 101-153 om de har levererats för det mottagande verkets egna bruk eller för omvandling till produkter som inte omfattas av fördraget, eller om det inte finns några exakta upplysningar om produkternas tilltänkta bruk, eller

- i tillägg 3, endast om de har levererats till ett EKSG-stålverk i ett annat land för återförsäljning eller omvandling till andra EKGS-produkter. I sådana fall blir det mottagande stålverket ansvarigt för anmälan av efterföljande leverans till marknaden.

8. Leveranser för beställningsarbete eller legotillverkning

a) När uppdragsgivaren är ett EKSG-stålverk.

Det verk som fakturerar en leverans av varor till en kund utanför EKSG, måste anmäla denna leverans i huvudtabellen och, om det verk som expedierar varorna är beläget i ett annat land, skall anmälan också göras i tillägg 1. Det verk som expedierar varorna behöver anmäla leveransen endast om beställningen mottogs från ett EKSG-stålverk i ett annat land. I sådana fall behöver leveransen inte anmälas i huvudtabellen utan enbart i tillägg 2.

b) När uppdragsgivaren inte är ett EKSG-stålverk.

Leveranser som beställs till och för ett annat företag än ett EKSG-stålverk måste anmälas av det avsändande verket i huvudtabellen, eftersom uppdragsgivaren själv inte anmäler leveransstatistik till EG:s statistikkontor.

9. Leveranser för beställningsarbete eller legotillverkning

Produkter som avsänds för beställningsarbete behöver anmälas endast i tillägg 3, och endast om den som utför beställningsarbetet befinner sig i ett annat land.

10. Leveranser efter beställningsarbete eller legotillverkning:

a) I fall då uppdragsgivaren är ett EKSG-stålverk i samma land skall leveranserna inte anmälas i detta frågeformulär.

b) I fall då uppdragsgivaren är ett EKSG-stålverk i ett annat land:

- Produkter som expedieras efter beställningsarbete måste anmälas av den som utfört detta beställningsarbete

aa) i tillägg 3 om produkterna skall tillbaka till ett verk eller ett lager som ägs av uppdragsgivaren eller till annat EKSG-stålverk, och

bb) i tillägg 2 om produkterna expedieras till någon annan bestämmelseort.

- Produkter som säljs till marknaden efter beställningsarbete måste anmälas av uppdragsgivaren i huvudtabellen, vem som än expedierar dem, och också i tillägg 1 om det expedierande verket är beläget i ett annat land.

c) I fall då uppdragsgivaren inte är ett EKSG-stålverk:

Den som utför beställningsarbetet måste anmäla leveransen i huvudtabellen efter det att detta arbete har gjorts, oavsett produkternas bestämmelseort, eftersom uppdragsgivaren (mellanhand eller konsument inom gemenskapen eller kund i tredje land) inte själv anmäler leveranserna till EG:s statistikkontor.

LEVERANSER TILL LÄNDER I GEMENSKAPEN OCH TOTALA LEVERANSER Frågeformulär 2 71

Land: Månad: År: Frågeformuläret skall fyllas i för varje kvartal och sändas tillbaka senast den 25:e den första månaden i följande kvartal. Enhet: ton Rad Förbundsrepubliken Tyskland Frankrike Italien Nederländerna Belgien Luxemburg Förenade kungariket Irland Danmark Grekland Spanien Portugal Totalt, gemenskapen (01 12) Tredje land Totalt (20+30) Produkter Kolumn 01 02 03 04 05 06 07 08 09 10 11 12 20 30 40 I. HANDELSSTÅL A. Göt, ämnen och varmvalsade breda band Göt för omvalsning till EKSG-produkter 011

Ämnen för omvalsning till EKSG-produkter 012

Varmvalsade breda band för omvalsning till EKSG-produkkter(1) 013

Totalt, göt, ämnen och varmvalsade breda band för omvalsning till EKSG-produkter (rad 011-013) 010

Varmvalsade breda band för direkt användning och export till tredje land a) 4,76 mm eller mer 031

b) 3-4,75 mm 032

c) mindre än 3 mm 033

Göt för rör 035

Övriga göt (för smidning, direkt användning och export till tredje land osv.) 037

Ämnen för smidning, direkt användning och export till tredje land osv. a) med fyrkantigt eller rektangulärt tvärsnitt (utom fyrkantiga rörämnen) 038

b) runda och fyrkantiga rörämnen 039

Totalt, göt, ämnen och varmvalsade breda band för direkt användning eller export till tredje land (rad 031 039) 030

B. Färdiga valsade produkter Tungt banbyggnadsmaterial 101

Lätt banbyggnadsmaterial 102

Spontpålar 103

Bredflänsade balkar (HE) 104

Övriga balkar, profilstång, I-, U- och H-profiler på 80 mm eller mer samt zoresjärn 105

varav profilstång med parallella flänsar (IPE) 1051

varav profilstång till gruvstöttor 1052

Valstråd i rullar 106

varav armeringsstål i rullar 1061

Armeringsstång (inkl. riktad stång)(2) 107

Övrig stång (inkl. riktad stång) 108

Bred plattstång 109

Varmvalsade smala band (mindre än 600 mm), inkl. band för rör 110

Längder klippta av coils 4.76 mm eller mer 111

3-4,75 mm 112

mindre än 3 mm 113

Reversibelt valsad plåt 4,76 mm eller mer 114

3-4,75 mm 115

mindre än 3 mm 116

Kallvalsad plåt (inkl. kallvalsade breda band) 3 mm eller mer 117

mindre än 3 mm 118

Totalt, färdiga valsade produkter (rad 101 118) 100

C. Slutprodukter Kallvalsade smala band för vitplåt 141

Vitplåt, annan belagd plåt och TFS ("tin-free steel") 142

"Blackplate" 143

Galvaniserad plåt, blybelagd plåt samt annan belagd plåt 144

Elektroplåt (totalt) (inkl. varmvalsade smala band av elektroplåt) 145

varav: 1. icke kornorienterad a) förlust på 2 W/kg eller mer 151

b) förlust på mindre än 2 W/kg 152

2. kornorienterad 153

Totalt, slutprodukter (rad 141 145) 140

Totalt, handelsstål (010+030+100+140) 160

II. SPECIALSTÅL, legerat och olegerat 170

III. TOTALT, STÅL (160+170) 180

(1) Eller annan bearbetning till en EKSG-produkt av stål.

(2) Endast riktad stång för armering av betong.

TILLÄGG I

varav:

Leveranser från andra länder på beställning av stålverk som gör denna anmälan och för dessas räkning, samt leveranser efter legotillverkning.

TILLÄGG II

Extra (ej inkluderat i huvudtabellen)

a) Leveranser från stålverk som gör denna anmälan på beställning av stålverk i andra EKSG-länder och för dessas räkning, samt leveranser efter legotillverkning.

TILLÄGG III

Extra (ej inkluderat i huvudtabellen)

a) Leveranser av råvaror till beställningsverk i andra länder.

b) Leveranser till EKSG-stålverk belägna i ett annat land av produkter efter legotillverkning.

c) Försäljning till andra EKSG-stålverk i ett annat land av färdigprodukter och slutprodukter som skall återförsäljas eller omvandlas till andra EKSG-produkter.

Produkt

Rad nr

Avsändarland

Kolumn nr

Bestämmelseland

Kolumn nr

Ton

Produkt

Rad nr

Beställarland

Kolumn nr

Bestämmelseland

Kolumn nr

Ton

Produkt

Rad nr

Bestämmelseland

Kolumn nr

Ton

. . (Ort) (Datum) II. DEFINITIONER

1. Halvfabrikat:

a) Alla produkter som framställs genom stränggjutning av stål.

b) Produkter som framställa genom valsning av göt såsom blooms, billets, tunnplåtsämnen, runda och fyrkantiga rörämnen till sömlösa rör och profilämnen. (Dessa är normalt avsedda för omvandling till EKSG-produkter, smidda varor eller sömlösa rör.)

OBS. Valsade halvfabrikat med fyrkantigt eller rektangulärt tvärsnitt, samt profilämnen, skall följa normerna i kapitel 4 i Euronorm 79-82. (Detta gäller inte smidda ämnen.)

c) Alla runda och fyrkantiga rörämnen skall anges som halvfabrikat (under särskilda rubriker), allt efter deras bestämmelse och de särskilda specifikationerna för denna bestämmelse, även om stålets ytskikt är mer behandlat än halvfabrikaten ovan.

2. Varmvalsade breda band: Varmvalsade platta produkter med en bredd på minst 600 mm, som omedelbart efter slutsticket, eller efter genomdragsglödgning, rullas ihop i jämna rullar med nästan raka sidor eller med ett regelbundet mönster.

3. Valstråd: Färdigvalsad produkt ihoprullad i varmt tillstånd till oregelbundna rullar. Tvärsnittet på valstråden kan vara runt, ovalt, fyrkantigt, rektangulärt, sexkantigt, åttkantigt, halvcirkelformigt eller format på annat sätt. Ytskiktet är vanligen slätt1.

4. Armeringsstång: Rund eller fyrkantig stång med en tjocklek på minst 5 mm, med slät, naggad eller ribbad yta. Denna produkt som är avsedd främst för armering av betong kan ha genomgått kalldeformation som t.ex. vridning runt längdaxeln.

5. Övrig stång: En varmvalsad produkt som inte faller under någon av redan nämnda kategorier och inte heller under någon av de följande: banbyggnadsmaterial (skenor, sliprar, rälsskarvjärn), spontväggar, bredflänsbalkar, andra balkar, I-, U- och H-profiler på 80 mm eller mer.

6. Bred plattstång: En produkt med rektangulärt tvärsnitt som har varmvalsats på längden i slutna spår eller på universalvalsverk och har en tjocklek på minst 4 mm och en bredd på över 150 men inte över 1 250 mm. Den levereras alltid platt.

7. Varmvalsade smala band: Valsade produkter med klippta eller oklippta kanter, med rektangulärt tvärsnitt, och som har en bredd på mindre än 600 mm och en tjocklek som inte är mer en 1/10 av bredden. De framställs som raka band, i rullar eller vikta i buntar. De kan också framställas genom slittning av varmvalsade breda band.

8. Varmvalsad plåt: En varmvalsad produkt som inte omfattas av definitionerna ovan på bred plattstång eller varmvalsade breda band eller varmvalsade smala band. När denna produkt levereras i fyrkantig eller rektangulär form måste den ha en bredd på minst 600 mm. Längder klippta från breda band är varmvalsade platta produkter som tillverkas genom klippning av varmvalsade breda band. Reversibelt valsad plåt är en varmvalsad platt produkt som valsas på reversibelt valsverk eller på andra valsverk än valsverk för breda band.

9. Kallvalsad plåt: En platt kallvalsade produkt i längder eller i rullar med en bredd på mer än 500 mm.

10. Vitplåt, annan plåt överdragen med tenn som omfattas av fördraget: Varmvalsat eller kallvalsat bandstål och plattor överdragna med ett metallager som innehåller tenn i en mängd som är lika stor eller större än 97 viktprocent, oavsett om dessa produkter är lackerade eller inte.

11. T F S-plåt ("tin-free steel"): Tunnplåt och bandstål i regel med tjocklek på under 0,50 mm som är elektrolytiskt belagda med krom eller kromoxid eller båda. Beläggningen har i regel en tjocklek på högst 0,05µm.

12. "Blackplate": Med "blackplate" avses platta produkter av mjukt kolstål med en tjocklek på mindre än 0,5 mm som levereras som plattor eller i rullar och vars yta är lämplig för förtenning, lackering eller tryckning, och som inte är oljad.

13. Galvaniserad plåt: Varm- eller kallvalsad plåt i rullar eller längder, platt eller korrugerad, varmgalvaniserad eller elektrolytiskt galvaniserad på en eller båda sidor.

14. Elektroplåt: Plåt som uppvisar en förlust i watt per kilogram uträknat enligt Epstein-metoden vid en ström med frekvensen 50 Hz per sekund och en induktion på 1 tesla. Denna förlust är

a) mindre än eller lika med 2,1 watt om tjockleken inte är mer än 0,2 mm,

b) mindre än eller lika med 3,6 watt om tjockleken är mellan 0,2 och 0,6 mm, och

c) mindre än eller lika med 6 watt om tjockleken är minst 0,6 mm och högst 1,5 mm

De förluster som anges på raderna 151 och 152 i tabellen avser plåt med en tjocklek på 0,5 mm.

15. Specialstål: Stål som definierat i frågeformulär 2-16.

III. ANMÄRKNINGAR ANGÅENDE RADER OCH KOLUMNER

1. Rad 013

Här avses varmvalsade breda band för vidareförädling till andra stålprodukter som omfattas av fördraget - antingen detta gäller vidare valsning i egentlig mening eller annan behandling såsom skärning (för att tillverka varmvalsad plåt), slittning (för att tillverka varmvalsade smala band), eller beläggning (t.ex. galvanisering för att tillverka en slutprodukt).

2. Raderna 031, 032 och 033

Här anges leveranser av varmvalsade breda band till icke-EKSG-kunder (konsumenter, mellanhänder och kunder i tredje land) för direkt användning. (Varmvalsade breda band betraktas som färdigprodukt.)

3. Raderna 107 och 108

Här ingår slaggdragningsstänger som används på verken för att öppna tappgluggar.

4. Rad 170

Uppgifterna på denna rad skall överensstämma med uppgifterna på rad 30 i frågeformulär 2-74.

(1) Med beaktande av denna definition räknas valstråd som är riktad och klippt i längder som övrig stång med samma form och storlek, med hänsyn tagen till gängse måttolerans.

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION

EKSG

STATISTIKKONTORET

Energi- och industristatistik D3 STÅL LEVERANSER TILL TREDJE LAND Luxemburg, januari 1986

Frågeformulär 2 72

Del I

FÖRKLARANDE ANMÄRKNINGAR

I. ALLMÄNNA UPPLYSNINGAR

Se frågeformulär 2-71.

II. Förteckning över tredje länder

Kolumn 100: Europa Kolumnerna 110 och 130 sammanlagt. Kolumn 110: Västeuropa som utöver de länder som anges i kolumn 111 117 även omfattar följande länder: Island Andorra Färöarna Malta Gibraltar Vatikanstaten Kolumn 130: Östeuropa omfattar följande länder: Bulgarien Ungern Polen Rumänien Tjeckoslovakien Sovjetunionen DDR Albanien Kolumn 210: USA och besittningar, inklusive Puerto Rico, kanalzonen i Panama, Amerikanska Oceanien, Amerikanska Jungfruöarna Kolumn 230: Centralamerika: Detta område omfattar följande länder: Cuba Costa Rica Guatemala Haiti Honduras Mexico Bermuda Belize Nicaragua Panama (utom kanalzonen) Dominikanska Republiken El Salvador Bahamas Turks- och Caicosöarna Guadelope Martinique Caymanöarna Jamaica Barbados Västindien Trinidad och Tobago Grenada Nederländska Antillerna Kolumn 240: Sydamerika: Detta område omfattar följande länder: Argentina Brasilien Bolivia Chile Colombia Ecuador Falklandsöarna Paraguay Peru Uruguay Venezuela Guyana Franska Guyana Surinam Kolumn 330: Främre Orienten och Mellersta Östern: Detta område omfattar följande länder: Cypern Libanon Syrien Irak Iran Israel Jordanien Saudiarabien Kuwait Bahrain Qatar Förenade arabemiraten Oman Nord- och Sydyemen >Slut Grafik>

>Start Grafik>

LEVERANSER TILL TREDJE LAND Frågeformulär 2-72 Del I Land: Månad: År: Frågeformuläret skall fyllas i för varje månad och sändas tillbaka i två exemplar som rekommenderad försändelse senast den 25:e följande månad. Enhet: ton Rad EUROPA Totalt varav Väst Öst (110 + 130) Totalt Sverige Finland Norge Schweiz Österrike Turkiet Jugoslavien Totalt varav Sovjetunionen Produkter Kolumn 100 110 111 112 113 114 115 116 117 130 131 I. HANDELSSTÅL A. Göt, ämnen och varmvalsade breda band Göt och ämnena 010 Varmvalsade breda band 020 B. Färdiga valsade produkter: Tungt banbyggnadsmaterial 101 Lätt banbyggnadsmaterial 102 Spontpålar 103 Bredflänsade balkar 104 Övriga balkar, I-, U- och H-profiler på 80 mm eller mer samt zoresjärn 105 Valstråd i rullar 106 Armeringsstång (inkl. riktad stång) b 107 Övrig stång (inkl. riktad stång) 108 Bred plattstång 109 Varmvalsade smala band inkl. band för rör (mindre än 600 mm) 110 Längder klippta av coils 4,76 mm eller mer 111 3 4,75 mm 112 mindre än 3 mm 113 Reversibelt valsad plåt 4,76 mm eller mer 114 3 4,75 mm 115 mindre än 3 mm 116 Kallvalsad plåt (inkl. kallvalsade smala band) 3 mm eller mer 117 mindre än 3 mm 118 Totalt, valsade produkter (101 118) 100 C. Slutprodukter: Kallvalsade smala band för vitplåt 141 Vitplåt, annan tennbelagd plåt och TFS ("tin-free steel") 142 "Blackplate" 143 Galvaniserad plåt, blybelagd plåt samt annan belagd plåt 144 Elektroplåt (totalt) (inkl. varmvalsade smala band av elektroplåt) 145 varav: 1. icke kornorienterad a) förlust på 2 W/kg eller mer 151 b) förlust på mindre än 2 W/kg 152 2. kornorienterad 153 Totalt, slutprodukter (rad 141 145) 140 Totalt, handelsstål (010 + 020 + 100 + 140) 141 II. TOTALT, SPECIALSTÅL 170 III. TOTALT, STÅL (160 + 170) 180 (a) Inklusive runda och fyrkantiga röramnen. (b) Endast riktad stång för armering av betong. . (Ort) . (Datum) >Slut Grafik>

>Start Grafik>

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION

EKSG

STATISTIKKONTORET

Energi- och industristatistik D3 Luxemburg, januari 1986

Frågeformulär 2 72

Del II

STÅL

LEVERANSER TILL TREDJE LAND

LEVERANSER TILL TREDJE LAND Frågeformulär 2 72

Del II

Land: Månad: År: Frågeformuläret skall fyllas i för varje månad och sändas tillbaka i två exemplar som rekommenderad försändelse senast den 25:e följande månad. Enhet: ton Rad AMERIKA ASIEN Totalt (210+220 +230+240) varav Nordamerika USA och besittningar Canada och Newfoundland Centralamerika Sydamerika Totalt varav Kina Indien Främre Orienten och Mellersta Östern AFRIKA AUSTRALIEN OCH OCEANIEN Sammanlagd slutsumma Produkter Kolumn 200 210 220 230 240 300 310 320 330 400 500 600 I. HANDELSSTÅL A. Göt, ämnen och varmvalsade breda band Göt och ämnen a 010 Varmvalsade breda band 020 B. Färdiga valsade produkter: Tungt banbyggnadsmaterial 101 Lätt banbyggnadsmaterial 102 Spontpålar 103 Bredflänsade balkar 104 Övriga balkar, I-, U- och H-profiler på 80 mm eller mer samt zoresjärn 105 Valstråd i rullar 106 Armeringsstång (inkl. riktad stång) b 107 Övrig stång (inkl. riktad stång) 108 Bred plattstång 109 Varmvalsade smala band inkl. band för rör (mindre än 600 mm) 110 Längder klippta av coils 4,76 mm eller mer 111 3-4,75 mm 112 mindre än 3 mm 113 Reversibelt valsad plåt 4,76 mm eller mer 114 3-4,75 mm 115 mindre än 3 mm 116 Kallvalsad plåt (inkl. kallvalsade smala band) 3 mm eller mer 117 mindre än 3 mm 118 Totalt, valsade produkter (101 118) 100 C. Slutprodukter: Kallvalsade smala band för vitplåt 141 Vitplåt, annan tennbelagd plåt och TFS ("tin-free steel") 142 "Blackplate" 143 Galvaniserad plåt, blybelagd plåt samt annan belagd plåt 144 Elektroplåt (totalt) (inkl. varmvalsade smala band av elektroplåt) 145 varav: 1. icke kornorienterad a) förlust på 2 W/kg eller mer 151 b) förlust på mindre än 2 W/kg 152 2. kornorienterad 152 Totalt, slutprodukter (rad 141 145) 140 Totalt, handelsstål (010+020+100+140) 160 II. TOTALT, SPECIALSTÅL 170 III. TOTALT, STÅL (160+170) 180 a Inklusive runda och fyrkantiga rörämnen.

b Endast riktad stång för armering av betong.

. (Ort) . (Datum) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION

EKSG

STATISTIKKONTORET

Energi- och industristatistik D3 Luxemburg, januari 1986

Frågeformulär 2-73

Del I

STÅLLEVERANSER PÅ HEMMAMARKNADEN UPPDELADE EFTER PRODUKT OCH FÖRBRUKANDE INDUSTRI

FÖRKLARANDE ANMÄRKNINGAR

I. ALLMÄNNA ANVISNINGAR

1. På detta frågeformulär registreras bestämmelseorten för alla stålprodukter i det tillstånd i vilket de lämnar stålverket (som avses i fördraget). Därför omfattar frågeformuläret även verkets egen förbrukning och leveranserna till de avdelningar som är integrerade i stålverket, men vars verksamhet inte faller under fördraget. För att undvika att något anges två gånger, anges emellertid inte leveranser till ett annat stålverk som avses i fördraget om detta verk skall bearbeta produkterna till andra produkter som omfattas av fördraget.

2. Med år avses kalenderår.

3. Leveranserna skall omfatta alla produkter, även sekunda produkter, plåtavklipp och avsnoppade ändar som inte är avsedda för omsmältning. De levererade nettotonnagen anges med produkterna i det tillstånd de har när de lämnar verket.

4. Leveranserna skall omfatta produkter som valsats på beställning (Se frågeformulär 2-71 för närmare upplysningar).

5. Leveranser till verkets lager skall inte tas med förrän produkterna i fråga sänds från lagret till kunden.

6. De metoder och principer som skall följas vid klassificeringen av kunderna efter industrisektor och vid registreringen av leveranserna är följande:

PRINCIP 1:

Man skall ta reda på vilken verksamhet som den första mottagaren bedriver, dvs. den som tar emot stålet i den form i vilken det säljs av den stålindustri som avses i fördraget.

PRINCIP 2:

Om det mottagande företaget omfattar flera verk, skall man betrakta varje verk för sig och ta reda på vilken verksamhet det bedriver.

PRINCIP 3:

Om ett verk omfattar flera verksamheter, skall man fastställa vilken särskild avdelning som har gjort beställningen och, tillsammans med kunden, avgöra vilken verksamhet som bedrivs på de olika avdelningarna.

PRINCIP 4:

När en mottagare bedriver flera olika verksamheter, av vilka endast en förbrukar stål, avgör denna stålförbrukande verksamhet hur kunden klassificeras, även om verksamheten är integrerad och knuten till en annan verksamhet som är mera viktig för kunden, men som inte direkt gäller den första bearbetningen eller den första användningen av stålet (t.ex. textilier, kemikalier).

När företag omfattar flera olika verksamheter varav endast en förbrukar stål, kan detta leda till att kunden och de leveranser av stål som han får klassificeras i en kategori som inte stämmer överens med företagets huvudverksamhet.

PRINCIP 5:

Man skall aldrig fastställa vilken verksamhet mottagaren bedriver på grundval av vilken art av stålprodukt som levereras, därför att denna metod kan leda till felaktigheter. Undantag från denna regel kan dock tillåtas när alla andra möjligheter till klassificering är uttömda.

II. DEFINITIONER AV PRODUKTER

Seförklarande anmärkningar till frågeformulär 2 71 "Leveranser till länder i gemenskapen och totala leveranser".

III. DEFINITIONER AV FÖRBRUKANDE INDUSTRIER

Nedan anges de industrier som måste tas med i varje kolumn på frågeformuläret enligt Allmän näringsgrensindelning inom Europeiska gemenskapen (NACE) och Förenta nationernas internationella näringsgrensindelning. Sambandet mellan dessa klassificeringssystem och rubrikerna och kolumnerna på frågeformuläret visas i tillägget.

Kolumn 12: Smidning med hammare och pressar.

Denna rubrik omfattar smedjor som är integrerade i stålindustrin och självständiga smedjor med undantag av smedjor som är integrerade i andra industrier som skall anges under en annan rubrik på frågeformuläret. Rubriken omfattar kalldrivning, tillverkning av grovsmide samt klen- och mediumsmide, smidning med hammare och pressar, samt även tillverkning av stålringar till hjul, hjulnav och axlar. Utanför smidesindustrin som sådan hålls däremot tillverkning av följande produkter: Smidda muttrar och mutterskruvar, kopplingsflänsar och smidda fjädrar. Dessa klassificeras efter typen av produkt i fråga i det avsnitt till vilket de hör.

Kolumn 13: Stålrörsindustri

Tillverkning av sömlösa rör och svetsade rör av plåt, smala band eller coils, varm- eller kallvalsade, och även produktion av precisionsrör och rör för särskilda ändamål (t.ex. skyddsrör för elektricitet).

Kolumn 14: Tråddragning

Tillverkning av kalldragen tråd av valstråd.

Kolumn 15: Dragning

Tillverkning av stång och helprofiler genom dragning, svarvning eller slipning med minskning av materialtjockleken.

Kolumn 16: Tillverkning av kallvalsade smala band

Tillverkning av kallvalsade smala band inklusive band som tillverkas genom slittning av kallvalsade smala band.

Kolumn 17: Tillverkning av kallformade profiler

Tillverkning av profiler genom kallbockning av varm- eller kallvalsade band eller plåt.

Kolumn 18: Djupdragning och klippning

Mellanliggande verksamhet som bedrivs av självständiga företag som förbrukar platta produkter (huvudsakligen plåt) vilka efter klippning eller djupdragning(1) levereras i beställd storlek och form till andra förbrukande industrier.

Denna rubrik omfattar också djupdragnings- och klippningsavdelningar som är integrerade i stålindustrin, men inte de avdelningar som är integrerade i andra industrier som omfattas av andra rubriker på frågeformuläret.

Kolumn 20: Maskintillverkning, utom elektrisk utrustning

Följande omfattas av denna kolumn: Tillverkning av industrimaskiner och -traktorer, av maskinverktyg för bearbetning av metall och av (1) Efter denna bearbetning omfattas plåten eller de andra produkterna inte längre av Parisfördraget.

andra verktyg och utrustning för användning med maskiner, tillverkning av utrustning för gruvor, järn- och stålindustrin och gjuterier, väg- och vattenbyggnad och byggnadsbranschen, tillverkn