Rådets resolution

av den 14 december 2000

om hälsa och nutrition

(2001/C 20/01)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD

1. ERINRAR om att medborgarna i Europeiska unionen fäster stor vikt vid hälsan och att de anser den som en viktig faktor för en hög livskvalitet,

2. ERINRAR om sin resolution av den 3 december 1990(1) om en gemenskapsåtgärd rörande nutrition och hälsa, vars mål i allmänhet fortfarande gäller, samt om slutsatserna av den 15 maj 1992(2),

3. UNDERSTRYKER ånyo nutritionens betydelse som en av de avgörande faktorerna för människors hälsa och konstaterar att befolkningens hälsotillstånd således kan skyddas och förbättras genom insatser på nutritionsområdet,

4. PÅPEKAR att vetenskapliga rön har påvisat att olämpliga kostvanor, tillsammans med otillräcklig fysisk aktivitet, är en av de viktigaste eliminerbara riskfaktorerna för uppkomsten av hjärt- och kärlsjukdomar, som är en av de främsta dödsorsakerna i Europeiska unionen, och att det också har påvisats att en obalanserad kost gynnar uppkomsten av andra allvarliga sjukliga förändringar som vissa typer av cancer, benskörhet, icke ärftlig diabetes och vissa patologiska former relaterade till en specifik brist på näringsämnen,

5. OROAR SIG över följderna av att fetma och övervikt ökar i Europeiska unionen, särskilt hos barn och ungdomar,

6. KONSTATERAR att hela befolkningen, trots de avsevärda framsteg som gjorts avseende kostvanorna i Europeiska unionen, fortfarande utsätts för risken att drabbas av kostrelaterade hälsoproblem och att vissa grupper, som barn och ungdomar, gamla samt fattiga befolkningsgrupper fortfarande i högre grad drabbas av följderna av en olämplig kost,

7. BETONAR att olämpliga kostvanor leder till en ökning av de sociala kostnaderna och utgifterna för hälso- och sjukvård i medlemsstaterna,

8. KONSTATERAR att kunskaperna om kostens näringsvärde och kostvanorna är olika både mellan medlemsstaterna och inom dessa,

9. NOTERAR utvecklingen av de olika kostvanorna och matkulturerna i Europeiska unionen, där särskilt storhushållen och konsumtionen av färdiglagad mat spelar en allt viktigare roll,

10. KONSTATERAR att tillförlitlig, enhetlig och tillgänglig informtion om livsmedlens näringsmässiga egenskaper och kostens näringsmässiga kvalitet ännu inte kan garanteras i tillräckligt hög grad, trots framstegen med näringsmässig information och deklaration av näringsvärdet,

11. ANSER att de olika matkulturerna i Europeiska unionen är en rikedom som bör respekteras, och att det är nödvändigt att ta hänsyn till detta vid utarbetandet och genomförandet av en politik för kostrelaterad hälsa, vilken således i första hand bör fastställas på nationell nivå,

12. BETONAR dock att en stor del av gemenskapspolitiken, särskilt inom områdena folkhälsa, jordbruk, fiske, forskning, transporter, konsumentskydd och inre marknaden, har en sådan inverkan att den nationella nutritionspolitiken bara kan bli fullt effektiv om nutritionsfrågorna beaktas, när denna gemenskapspolitik skall fastställas och genomföras,

13. NOTERAR att åtgärder för att förbättra tillgänglighet av och tillgång till sunda livsmedel samt information om goda kostvanor är väsentliga beståndsdelar i nutritionspolitiken,

14. ANSER att åtgärder för kostrelaterad hälsa bör spela en lämplig roll i det framtida gemenskapsprogrammet för folkhälsa,

15. ANSER att en hälso- och nutritionspolitik för att vara effektiv bl.a. bör bygga på utbyte av erfarenheter och information samt på samarbete mellan och utbildning av alla berörda parter, inbegripet fackfolk på området, aktörer på området, konsumenter och icke-statliga organisationer,

16. UPPMANAR medlemsstaterna att, inom ramen för sin nationella politik för kostrelaterad hälsa,

i) utveckla befolkningens förmåga att från barndomen och under resten av livet göra välinformerade val i sin konsumtion, genom att främja attityder och kostvanor som är gynnsamma för hälsan och genom att informera om detta,

ii) engagera alla berörda aktörer i diskussionerna om kostrelaterad hälsa samt i främjandet av denna,

iii) fortsätta att utveckla utarbetandet, spridningen och genomförandet av rekommendationer om kostrelaterad hälsa på grundval av solid vetenskaplig sakkunskap,

iv) öka kunskapen om nutrition hos fackfolk på hälsoområdet och hos dem som arbetar inom livsmedels- och nutritionsområdet,

v) aktivt delta i nätverken för insamlingen av uppgifter om nutrition och fysisk aktivitet i gemenskapen,

vi) uppmuntra nationella experters deltagande i gemenskapsverksamheten, särskilt i utarbetandet av vetenskapliga expertutlåtanden,

17. NOTERAR att kommissionen inom ramen för vitboken om livsmedelssäkerhet bland annat planerar att utarbeta en övergripande och enhetlig nutritionspolitik och lägga fram en handlingsplan för nutrition och rekommendationer on riktlinjer för kost,

18. UPPMANAR kommissionen att undersöka sätt att främja en bättre nutrition inom Europeiska unionen, i förekommande fall genom att lägga fram lämpliga förslag för detta ändamål, och särskilt att

i) beakta kostrelaterad hälsa vid fastställandet och genomförandet av all relevant gemenskapspolitik och utveckla redskap som gör det möjligt att utvärdera effekterna av övrig gemenskapspolitik på kostrelaterad hälsa,

ii) fortsätta att utveckla redskap för övervakning av kostrelaterad hälsa och de faktorer som inverkar på denna, med stöd av de befintliga redskap som används av medlemsstaterna, för att erhålla jämförbara uppgifter och säkerställa en regelbunden utvärdering av dessa, som en komplettering av medlemsstaternas åtgärder,

iii) stödja och främja regelbundet utbyte av erfarenheter på hälso- och nutritionsområdet,

iv) underlätta utvecklingen av vetenskapliga expertutlåtanden om kostrelaterad hälsa, särskilt för att bidra till att lägga grunden till och uppdatera nationella eller lokala kostrekommendationer och konsumentupplysningen,

v) stödja forskningen om sambandet mellan hälsa och nutrition, kostrelaterade sjukdomar, förståelsen för matvanor samt effekten av hälso- och nutritionspolitiken,

vi) främja informationsutbytet om utbildning och yrken inom nutritionsområdet,

vii) utveckla användningen av näringsvärdesdeklarationer och göra dem mer anpassade till konsumenternas behov, samt andra möjligheter till information om nutrition,

viii) undersöka möjligheten att driva projekt för att främja goda kostvanor vilka skulle kunna omfatta så skilda ämnen som konsumtion av frukt och grönsaker och amning,

ix) överväga användningen av ny informationsteknik för att förbättra informationen till aktörerna på området, men även till befolkningen,

x) planera en uppföljning av åtgärderna på nutritionsområdet,

19. UPPMANAR kommissionen att även fortsättningsvis samarbeta med relevanta internationella organisationer, särskilt WHO, i syfte att säkerställa en effektiv samordning av åtgärderna samt undvika dubbelarbete.

(1) EGT C 329, 31.12.1990, s. 1.

(2) EGT C 148, 12.6.1992, s. 2.