KOMMISSIONENS REKOMMENDATION nr 88/96/EKSG av den 16 december 1996 om ändring av rekommendation 91/141/EKSG vad beträffar frågeformulären i bilagan

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR UTFÄRDAT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen, särskilt artikel 47 i detta, och

med beaktande av följande:

Det finns ett behov av att tillsammans med internationella organ harmonisera insamlingen av data.

Det är nödvändigt att rationalisera och omarbeta frågeformulären för att minska och förenkla uppgiften att tillhandahålla data.

Det finns ett behov av att anpassa systemet till de faktiska ekonomiska förhållandena på kolmarknaden.

Sedan offentliggörandet av kommissionens beslut nr 612/91/EKSG av den 31 januari 1991 om kolstatistik (1) har vissa förändringar av frågeformulären om produktion, lager och strukturen för de anställda i gruvorna visat sig vara nödvändiga (frågeformulär M10C, M20, A20, A20a, M21, A21, M22, A22, T60 och A60).

Sedan offentliggörandet av kommissionens rekommendation 91/141/EKSG av den 31 januari 1991 om kolstatistik (2) har vissa förändringar av frågeformulären om produktion, lager, utrikeshandel och leveranser visat sig vara nödvändiga (frågeformulär M10L, M11, M30, M30a, A30, A30a, A30b, M40, A40, A40a, M50, A50, A50a, T61, A61, A62, M70 och A70).

Då det är nödvändigt att förbättra frågeformulärens struktur medför detta att den information som samlas in i enlighet med beslut nr 612/91/EKSG överförs till rekommendationens tillämpningsområde.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

Artikel 1

Frågeformulären i bilagan till kommissionens rekommendation 91/141/EKSG ersätts med de statistiska frågeformulären i bilagan till denna rekommendation.

Artikel 2

Medlemsstaterna är skyldiga att från och med januari 1997 till kommissionen överlämna de statistiska data som fastställs i frågeformulären i bilagan till denna rekommendation i enlighet med de villkor som anges i frågeformulären i bilagan.

Artikel 3

Denna rekommendation träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Denna rekommendation riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdad i Bryssel den 16 december 1996.

På kommissionens vägnar

Yves-Thibault DE SILGUY

Ledamot av kommissionen

(1) EGT nr L 74, 20.3.1991, s. 1.

(2) EGT nr L 74, 20.3.1991, s. 35.

BILAGA

ÅRLIGT FRÅGEFORMULÄR

FASTA BRÄNSLEN

1. Inlämningstid

Inlämningstiden är fastställd till 9 månader efter utgången av referensåret för tabellerna 1, 2, 3, 4 och 5.

Inlämningstiden är fastställd till 3 månader efter utgången av referensåret för tabellerna A E1, A E2, A E3 och A E4.

Om en revidering av data utförs skall dessa data skickas på ett eller flera separata frågeformulär.

2. Överföring

Frågeformulären skall överföras elektroniskt.

De förvaltningar som inte har datautrustning eller programvara för elektronisk överföring kan sända formulären per post.

3. Adress

Elektronisk adress: Pierluigi.CANEGALLO@eurostat.cec.be

Postadress:

COMMISSION EUROPÉENNE

Office Statistique des Communautés Européennes

à l'attention du Chef de l'Unité

"Énergie et Matières Premières"

Bâtiment Jean Monnet

rue Alcide de Gasperi

L-2920 LUXEMBURG

4. Frågeformulärets innehåll

Första delen: tabellerna 1, 2, 3, 4 och 5.

Andra delen: tabellerna A E1, A E2, A E3 och A E4.

ÅRLIGT FRÅGEFORMULÄR

FASTA BRÄNSLEN

1. Enheter

Alla värden skall anges i tusentals ton, utom där annat anges.

2. Definitioner på produkterna

Stenkol

Fossil avlagring, organisk, fast, brännbar, svart, vars övre värmevärde överstiger 24 MJ/kg i askfritt tillstånd och vars vattenhalt är den som uppkommer vid en temperatur av 30 °C och vid en relativ luftfuktighet på 96 %.

Stenkol omfattar också en äldre brunkol som produceras i Spanien (lignito negro).

Följande tre kategorier stenkol grundar sig på kvaliteten och inte på den faktiska användningen:

2.1. Antracit och magert kol

Stenkol med lågt innehåll av flyktiga beståndsdelar och låg vattenhalt.

2.2. Kokskol

Stenkol av en kvalitet som är lämplig för framställning av koks som tål att användas i masugnar.

2.3 Ångkol

Stenkol som kan användas vid produktion av ånga och varmvatten i industriella värmepannor (elverk, värmeverk osv.).

Brunkol

Fossil avlagring, organisk, brännbar, brunt till svart, vars övre värmevärde understiger 24 MJ/kg i askfritt tillstånd och vars vattenhalt är den som uppkommer vid en temperatur av 30 °C och vid en relativ luftfuktighet på 96 %.

Man skiljer på följande:

- Äldre brunkol

Äldre brunkol har en vattenhalt på 20 till 25 % och en askhalt på 9 till 13 %. Det bildades under sekondärperioden (Mesozoikum). Inom gemenskapen produceras det numera bara av Frankrike (Provence).

- Yngre brunkol

Yngre brunkol har en vattenhalt på 40 till 70 % och en askhalt på normalt 2 till 6 %. I vissa fyndigheter kan askhalten uppgå till 12 %. Yngre brunkol bildades huvudsakligen under tertiärtiden. Detta bränsle utvinns normalt i dagbrott.

Torv

Ett löst och utvinningsbart ämne, mer eller mindre kompakt, brännbart efter torkning, vegetabiliskt ursprung, med hög vattenhalt (ungefär 90 %), ljusbrunt eller mörkbrunt.

Stenkolsbriketter (kulor, briketter)

Stenkolsbriketter är element med bestämt mått som normalt framställs av finkol genom varmpressning, under tryck, eventuellt med tillsats av bindemedel (tjära).

Brunkolsbriketter (torrt kolstybb)

Brunkolsbriketter framställs med hjälp av brunkol som krossats grovt och torkats och som därefter pressas samman vid högt tryck i formar av samma storlek, utan tillsats av bindemedel. Här inbegrips också torkad brunkol och brunkolsstybb.

Torvbriketter

Torvbriketter är element av samma mått som framställs genom pressning vid högt tryck av torv, som först finfördelats och torkats, utan tillsats av bindemedel.

Stenkolskoks

Stenkolskoks är ett fast bränsle, som framställs på konstgjord väg genom torrdestillation av stenkol, delvis eller helt utan luft. Beroende på tillverkningsmetod skiljer man på följande kokskvaliteter:

- Hård koks: framställd genom koksning vid hög temperatur.

- Semikoks: framställd genom koksning vid låg temperatur.

- Gasverkskoks: framställd i gasverk.

Brunkolskoks

Brunkolskoks är den fasta restprodukt som uppstår genom torrdestillation av brunkol utan lufttillförsel.

Koksstybb

Koksstybb är finkornig koks, som bl.a. är resultatet av slipning.

Petroleumkoks

Petroleumkoks är en svart, glänsande restprodukt, som i allmänhet framställs genom krackning och karbonisering av tjock eldningsolja, restolja, tjära och beck. Det består huvudsakligen av kol (90 - 95 %) och brinner utan att lämna aska.

3. Geografisk täckning

- Belgien

- Danmark (exkl. Färöarna och Grönland)

- Tyskland

- Grekland

- Spanien (inkl. Balearerna, Kanarieöarna, Ceuta och Melilla)

- Frankrike (häri ingår endast Frankrike och inte Monaco och de utomeuropeiska departementen och territorierna)

- Irland

- Italien (exkl. San Marino)

- Luxemburg (Storhertigdömet)

- Nederländerna (exkl. Nederländska Antillerna)

- Österrike

- Portugal (inkl. Azorerna och Madeira)

- Finland

- Sverige

- Förenade kungariket (Storbritannien och Nordirland, exkl. Kanalöarna och Isle of Man samt de utomeuropeiska territorierna).

4. Instruktioner för att fylla i tabellerna

Första delen (tabellerna 1, 2, 3, 4 och 5)

TABELL 1: TILLFÖRSEL OCH FÖRÄDLINGSSEKTORN

1. Produktion

- Primärprodukter (stenkol, brunkol och torv)

Produktionen (häri ingår produktionen från små gruvor och dagbrott) definieras som gruvans nettoproduktion, dvs. efter att spill från bruttoproduktionen (kol som förs upp till markytan) tagits bort med hjälp av siktning och spolning. I allmänhet omfattas produktionen av basprodukter (damm, mellanprodukter), men återvinningsprodukter omfattas inte.

- Biprodukter (stenkolsbriketter, stenkolskoks, brunkolskoks, brunkols- och torvbriketter)

Ange mängden tillverkat bränsle. Produktionen omfattar i allmänhet de mängder som producenten själv förbrukar i produktionen.

2. varav under jord

Specificera produktionen under jord.

3. Återvinning

Återvinning omfattar slam, skiffer och andra produkter av lägre kvalitet som återvinns och säljs.

4./5. Export och import

Med exporterade eller importerade bränslemängder avses de mängder som kommer in eller lämnar ett lands område. Transiteringar omfattas inte.

Gruvornas direktimport ingår i den totala importen.

Exporten omfattar bränsle som återexporteras.

6. Kolbunker

Ange de bränslemängder som levereras till oceangående fartyg.

7. Förändringar i lager

Förändringar i lagret är skillnaden mellan de mängder som fanns i lager i slutet och i början av referensperioden, med beaktande av korrigeringar av lagret. Lagret omfattar lager hos producenterna, importörerna samt hos förbrukarna.

8. Inhemsk bruttoförbrukning

"Inhemsk bruttoförbrukning" är per definition detsamma som "produktion" + "återvinning" + "import" - "export" - "bunkring" (internationell sjöfart) + "förändringar i lager".

9. Förbrukning i förädlingssektorn

Denna rubrik motsvarar de mängder bränsle som bearbetas till härledda energiprodukter.

TABELL 2: ENERGISEKTORN OCH SLUTLIG FÖRBRUKNING

1. Förbrukning i energisektorn

Ange de mängder bränsle som förbrukas av energiproducenterna i samband med utvinnings- och förädlingsverksamhet.

2. Slutlig totalförbrukning

Under denna rubrik anges den slutliga totalförbrukningen, dvs. förbrukningen som inte används i energiproduktion och den slutliga energiförbrukningen.

3. Förbrukning som inte används för energiproduktion

Ange de mängder energiprodukter som förbrukas som råvaror inom de olika sektorerna, dvs. de mängder som inte förbrukas som bränsle eller förädlas till ett annat bränsle.

4. Slutlig energiförbrukning

Den totala förbrukningen i industrin, för transporter, service, i hushållen etc.

5. Industrin

Ange bränsleförbrukningen i industriella anläggningar i samband med deras huvudsakliga verksamhet.

1. Stål- och metallframställning: Huvudgrupp 27.1, 27.2, 27.3, 27.51 och 27.52 i Nace Rev. 1.

2. Tillverkning av kemikalier och kemiska produkter: Huvudgrupp 24 i Nace Rev. 1.

3. Framställning av andra metaller än järn: Huvudgrupp 24.4, 27.53 och 27.54 i Nace Rev. 1.

4. Tillverkning av icke-metalliska mineraliska produkter: Huvudgrupp 26 i Nace Rev. 1.

5. Tillverkning av varor i metall: Huvudgrupp 28, 29, 30, 31, 32, 34 och 35 i Nace Rev. 1.

6. Utvinning av metallmalmer och annan mineralutvinning (utom utvinning av bränslen): Huvudgrupp 13 och 14 i Nace Rev. 1.

7. Livsmedels-, dryckesvaru- och tobaksvaruframställning: Huvudgrupp 15 och 16 i Nace Rev. 1.

8. Massa-, pappers- och pappersvarutillverkning; förlagsverksamhet och grafisk produktion: Huvudgrupp 21 och 22 i Nace Rev. 1.

9. Textil- och beklädnadsvarutillverkning och tillverkning av läder och lädervaror: Huvudgrupp 17, 18 och 19 i Nace Rev. 1.

10. Icke specificerat ovan

6. Transporter

Under denna rubrik anges all förbrukning av bränsle till transporter, oavsett för vilken ekonomisk sektor transporten utförs (huvudgrupp 60, 61 och 62 i Nace Rev. 1).

- Järnvägstransporter: Ange den totala mängden bränsle som förbrukas för järnvägstransporter, inklusive industrins egna järnvägar.

7. Offentlig verksamhet handel, hushållen osv.

1. Offentlig verksamhet och handel: Ange den mängd bränsle som förbrukas av handeln och i administrativa enheter i den offentliga och privata sektorn.

2. Hushållen: Ange bränsleförbrukningen för alla hushåll.

3. Jordbruket: Ange all bränsleförbrukning för de förbrukare som är klassificerade under rubrikerna "Jordbruk, jakt, och skogsbruk" (huvudgrupp 01, 02 och 05 i Nace Rev. 1).

4. Icke specificerat ovan: Här anges andra verksamhetsområden som inte omfattas på annat ställe. Precisera vad verksamheten omfattar. Denna rubrik omfattar även förbrukning för militära ändamål.

TABELL 3 OCH TABELL 4: IMPORT OCH EXPORT

Med importerade och exporterade mängder avses de bränslemängder som har passerat ett lands gränser. Transiteringar omfattas inte.

TABELL 5: GENOMSNITTLIGT EFFEKTIVT VÄRMEVÄRDE

Här anges det effektiva värmevärdet.

Andra delen (tabellerna A E1, A E2, A E3 och A E4)

TABELL A E1: TILLFÖRSEL AV STENKOL, BRUNKOL OCH TORV

1. Produktion

Produktionen (häri ingår produktionen vid små gruvor och dagbrott) definieras som gruvans nettoproduktion, dvs. efter att spill från bruttoproduktionen (kol som förs upp till markytan) tagits bort med hjälp av siktning och spolning. I allmänhet omfattas produktionen av basprodukter (stybb, mellanprodukter), men återvinningsprodukter omfattas inte.

2. Återvinning

Återvinning omfattar slam, skiffer och andra produkter av lägre kvalitet som återvinns och säljs.

3./4. Total export och total import

Med exporterade eller importerade bränslemängder avses de mängder som kommer in på nationellt område eller som lämnar det. Transiteringar omfattas inte.

Gruvornas direktimport ingår i den totala importen.

Exporten omfattar bränsle som återexporteras.

5. Förändringar i lager

Förändringar i lagret är skillnaden mellan de bränslemängder som finns i lager i slutet och i början av referens, med beaktande av korrigeringar av lagret.

Lager är de bränslemängder som finns hos gruvorna och importörerna. Förbrukarnas lager omfattas inte av denna rubrik, med undantag för lager hos förbrukare som direktimporterar.

6. Inhemska leveranser (beräknade)

Produktion + återvinning + import - export + förändringar i lager.

Inhemska leveranser motsvarar de beräknade mängder som levereras till marknaden.

7. Leveranser till den inre marknaden (observerade)

Dessa leveranser omfattar leveranser till den inre marknaden och är lika med summan av leveranser till olika typer av förbrukare. De beräknade och de observerade leveranserna kan skilja sig åt.

8. Producenternas egen förbrukning

Detta omfattar förbrukningen inom produktionsenheterna (med undantag av förbrukningen hos gruvornas egna elverk, brikettfabriker, koksverk samt leveranser till personalen).

9. Leveranser till offentliga elverk

Denna rubrik omfattar bränsleleveranser till offentliga elverk. Offentliga elverk är de företag vars huvudsakliga verksamhet är elproduktion för försäljning till externa förbrukare från såväl den offentliga som den privata sektorn. De offentliga elverken omfattar elverk som endast producerar el och de som producerar både värme och el.

10. Leveranser till elverk vid gruvor

Denna rubrik omfattar bränsleleveranser till elverk vid gruvor.

11. Leveranser till koksverk

Denna rubrik omfattar leveranser för förädling i koksverk (vid gruvor, inom järn- och stålindustrin och oberoende koksverk).

12. Leveranser till brikettfabriker

Denna rubrik omfattar leveranser för förädling i brikettfabriker (vid gruvor och oberoende brikettfabriker).

13. Leveranser till hela industrin (utom järn- och stålindustrin)

Denna rubrik omfattar bränsleleveranser till hela industrin, utom järn- och stålindustrin. Leveranser till industrins egna elverk tas upp under denna rubrik.

14. Leveranser till järn- och stålindustrin

Denna rubrik omfattar bränsleleveranser till järn- och stålindustrin (huvudgrupp 27.1, 27.2, 27.3, 27.51 och 27.52 i Nace Rev. 1).

15. Diverse leveranser

Denna rubrik omfattar bränsleleveranser till hushållen (häri ingår de kvantiteter som levereras till gruvpersonalen och närliggande anläggningar) och tjänsteverksamhet (administration, handel etc.) samt de sektorer som inte fastställts på annat ställe (värmecentraler, transporter osv.)

16. Lager vid slutet av perioden

Lagret vid slutet av perioden motsvarar lagren hos gruvor och importörer.

Gruvornas verksamhet

1. Personal under jord (i tusentals arbetstagare)

Under denna rubrik anges de arbetstagare under jord (inklusive kontraktsanställd personal) som är anställda för att utföra detta arbete. Om det finns arbetstagare som arbetar både över och under jord klassificeras de i överenstämmelse med det ställe där de utför huvuddelen av sitt arbete.

2. Nettoproduktion under jord, som används till beräkning av produktionen (i tusentals ton)

Begreppet "nettoproduktion" motsvarar bruttoproduktion minus den mängd som sorteras och spolas bort. Nettoproduktionen omfattar produktionen av stybb, mellanprodukter och slam. I den nettoproduktion som används till beräkning tas det inte hänsyn till den mängd kol som utvinns ur små gruvor och dagbrott och inte heller mängder som återvinns ur slagghögar och som utvinns i samband med investeringsarbeten.

3. Produktion under jord per man/timme (kg)

Produktionen per man/timme beräknas enligt följande:

nettoproduktionen

------------------------------antal presterade arbetstimmar

Produktionen under jord beräknas bara för gruvutvinning i egentlig mening. Följaktligen skall inte data för produktion och poster som rör följande tas med: små gruvor, dagbrott, återvinning från slagghögar, investeringsarbeten (harmoniserat begrepp).

TABELL A E2: TILLFÖRSEL AV KOKS OCH BRIKETTER

- Produktion

Ange mängden producerat bränsle. I allmänhet inbegrips i produktionen de mängder som producenten själv förbrukar i samband med produktionsverksamheten.

- Import och export

De bränslemängder som kommer in på nationellt område eller lämnar det anses exporterade eller importerade. Transiteringar omfattas inte.

I exporten ingår bränsle som återexporteras.

- Förändringar i lagret

Förändringar i lagret är skillnaden mellan de mängder som fanns i lager i slutet och i början av referensperioden, med beaktande av korrigeringar av lagret. Lager är de mängder som finns hos koksverken (koks) eller fabrikerna (briketter) samt hos importörer. Förbrukarnas lager omfattas inte av denna rubrik, med undantag för lager hos förbrukare som direktimporterar.

- Inhemska leveranser (beräknade)

Inhemska leveranser motsvarar per definition:

Produktion + import - export + förändringar i lagret.

- Leveranser till den inre marknaden (observerade)

Dessa leveranser omfattar leveranser till den inre marknaden och är lika med summan av leveranser till olika typer av förbrukare. Värdena för de beräknade och de observerade leveranserna kan skilja sig åt.

- Leveranser till industrin (utom järn- och stålindustrin)

Denna rubrik omfattar bränsleleveranser till hela industrin, utom järn- och stålindustrin.

- Leveranser till järn- och stålindustrin

Denna rubrik omfattar bränsleleveranser till järn- och stålindustrin (huvudgrupp 27.1, 27.2, 27.3, 27.51 och 27.52 i Nace Rev. 1).

- Lager vid slutet av perioden

Lagret vid slutet av perioden motsvarar lagren hos koksverk, brikettfabriker och importörer.

TABELL A E3: TILLFÖRSEL TILL KOKSVERK

Frågeformuläret skall fyllas i för alla typer av koksverk tillsammans (koksverk vid gruvor, inom järn- och stålindustrin och oberoende koksverk).

- Mottagit totalt

Detta omfattar både de mängder som har mottagits från producenterna (dvs. med inhemskt ursprung) eller importörer och de mängder som har mottagits via mellanhänder. Ursprungslandet är det land där bränslet faktiskt har producerats.

TABELL A E4: TILLFÖRSEL TILL OFFENTLIGA ELVERK

Detta omfattar både de mängder som mottagits från producenterna (dvs. med inhemskt ursprung) eller importörer och de mängder som mottagits via mellanhänder. Ursprungslandet är det land där bränslet faktiskt har producerats.

ÅRLIGT FRÅGEFORMULÄR FASTA BRÄNSLEN

>Start Grafik>

Tabell 1

Tillförsel och förädlingssektorn

>Slut Grafik>

ÅRLIGT FRÅGEFORMULÄR FASTA BRÄNSLEN

>Start Grafik>

Tabell 2

Energisektorn och egen förbrukning

>Slut Grafik>

ÅRLIGT FRÅGEFORMULÄR FASTA BRÄNSLEN

>Start Grafik>

Tabell 3

Import efter urpsrungsland

>Slut Grafik>

ÅRLIGT FRÅGEFORMULÄR FASTA BRÄNSLEN

>Start Grafik>

Tabell 4

Export efter bestämmelseland

>Slut Grafik>

ÅRLIGT FRÅGEFORMULÄR FASTA BRÄNSLEN

>Start Grafik>

Tabell 5

Genomsnittligt effektivt värmevärde

>Slut Grafik>

ÅRLIGT FRÅGEFORMULÄR FASTA BRÄNSLEN

>Start Grafik>

Tabell A E1

Tillförsel av stenkol, brunkol och torv

>Slut Grafik>

ÅRLIGT FRÅGEFORMULÄR FASTA BRÄNSLEN

>Start Grafik>

Tabell A E2

Tillförsel av koks och briketter

>Slut Grafik>

ÅRLIGT FRÅGEFORMULÄR FASTA BRÄNSLEN

>Start Grafik>

Tabell A E3

Tillförsel till koksverk

>Slut Grafik>

ÅRLIGT FRÅGEFORMULÄR FASTA BRÄNSLEN

>Start Grafik>

Tabell A E4

Tillförsel till offentliga elverk

>Slut Grafik>

MÅNATLIGT FRÅGEFORMULÄR

FASTA BRÄNSLEN

1. Inlämningstid

Inlämningstiden är fastställd till 3 månader efter utgången av referensmånaden.

Om en revidering av data för andra perioder än referensmånaden utförs skall dessa data skickas på ett eller flera separata frågeformulär.

2. Överföring

Frågeformulären skall överföras elektroniskt.

De förvaltningar som inte har datautrustning eller programvara för elektronisk överföring kan sända formulären per post.

3. Adress

Elektronisk adress: Pierluigi.CANEGALLO@eurostat.cec.be

Postadress:

COMMISSION EUROPÉENNE

Office Statistique des Communautés Européennes

à l'attention du Chef de l'Unité

"Énergie et Matières Premières"

Bâtiment Jean Monnet

rue Alcide de Gasperi

L-2920 LUXEMBURG

4. Frågeformulärets innehåll

Tabellerna ME1, ME2, ME3

MÅNATLIGT FRÅGEFORMULÄR

FASTA BRÄNSLEN

1. Enheter

Alla värden skall anges i tusentals ton, utom där annat anges.

2. Definitioner på produkterna

Stenkol

Fossil avlagring, organisk, fast, brännbar, svart, vars övre värmevärde överstiger 24 MJ/kg i askfritt tillstånd och vars vattenhalt är den som uppkommer vid en temperatur av 30 °C och vid en relativ luftfuktighet på 96 %.

Stenkol omfattar också en äldre brunkol som produceras i Spanien (lignito negro).

Brunkol

Fossil avlagring, organisk, brännbar, brunt till svart, vars övre värmevärde understiger 24 MJ/kg i askfritt tillstånd och vars vattenhalt är den som uppkommer vid en temperatur av 30 °C och vid en relativ luftfuktighet på 96 %.

Man skiljer på följande:

- Äldre brunkol

Äldre brunkol har en vattenhalt på 20 till 25 % och en askhalt på 9 till 13 %. Det bildades under sekondärperioden (Mesozoikum). Inom gemenskapen produceras det numera bara av Frankrike (Provence).

- Yngre brunkol

Yngre brunkol har en vattenhalt på 40 till 70 % och en askhalt på normalt 2 till 6 %. I vissa fyndigheter kan askhalten uppgå till 12 %. Yngre brunkol bildades huvudsakligen under tertiärtiden. Detta bränsle utvinns normalt i dagbrott.

Torv

Ett löst och utvinningsbart ämne, mer eller mindre kompakt, brännbart efter torkning, vegetabiliskt ursprung, med hög vattenhalt (ungefär 90 %), ljusbrunt eller mörkbrunt.

Stenkolsbriketter (kulor, briketter)

Stenkolsbriketter är element med bestämt mått som normalt framställs av finkol genom varmpressning, under tryck, eventuellt med tillsats av bindemedel (tjära).

Brunkolsbriketter (torrt kolstybb)

Brunkolsbriketter framställs med hjälp av brunkol som krossats grovt och torkats och som därefter pressas samman vid högt tryck i formar av samma storlek, utan tillsats av bindemedel. Här inbegrips även torkad brunkol och brunkolstybb.

Stenkolskoks

Stenkolskoks är ett fast bränsle, som framställs på konstgjord väg genom torrdestillation av stenkol, delvis eller helt utan luft. Beroende på tillverkningsmetod skiljer man på följande kokskvaliteter:

- Hård koks: framställd genom koksning vid hög temperatur.

- Semikoks: framställd genom koksning vid låg temperatur.

- Gasverkskoks: framställd i gasverk.

Brunkolskoks

Brunkolskoks är den fasta restprodukten som uppstår genom torrdestillation av brunkol utan lufttillförsel.

3. Geografisk täckning

- Belgien

- Danmark (exkl. Färöarna och Grönland)

- Tyskland

- Grekland

- Spanien (inkl. Balearerna, Kanarieöarna, Ceuta och Melilla)

- Frankrike (häri ingår endast Frankrike och inte Monaco och de utomeuropeiska departementen och territorierna)

- Irland

- Italien (exkl. San Marino)

- Luxemburg (Storhertigdömet)

- Nederländerna (exkl. Nederländska Antillerna)

- Österrike

- Portugal (inkl. Azorerna och Madeira)

- Finland

- Sverige

- Förenade kungariket (Storbritannien och Nordirland, exkl. Kanalöarna och Isle of Man samt de utomeuropeiska territorierna).

4. Instruktioner för att fylla i tabellerna

TABELL M E1: TILLFÖRSEL AV STENKOL, BRUNKOL OCH TORV

- Produktion

Produktionen (häri ingår produktionen vid små gruvor och dagbrott) definieras som gruvans nettoproduktion, dvs. efter att spill från bruttoproduktionen (kol som förs upp till markytan) tagits bort med hjälp av siktning och spolning. I allmänhet omfattas produktionen av basprodukter (stybb, mellanprodukter), men återvinningsprodukter omfattas inte.

- Återvinning

Återvinning omfattar slam, skiffer och andra produkter av lägre kvalitet som återvinns och säljs.

- Total export och total import

Med exporterade eller importerade bränslemängder avses de mängder som kommer in på nationellt område eller som lämnar det. Transiteringar omfattas inte.

Gruvornas direktimport ingår i den totala importen.

Exporten omfattar bränsle som återexporteras.

- Förändringar i lager

Förändringar i lagret är skillnaden mellan de bränslemängder som finns i lager i slutet och i början av referens, med beaktande av korrigeringar av lagret.

Lager är de bränslemängder som finns hos gruvorna och importörerna.

Förbrukarnas lager (däribland de hos offentliga elverk och koksverk) omfattas inte av denna rubrik, med undantag för lager hos förbrukare som direktimporterar.

- Inhemska leveranser (beräknade)

Produktion + återvinning + import - export + förändringar i lager.

Inhemska leveranser motsvarar de beräknade mängder som levereras till marknaden.

- Leveranser till den inre marknaden (observerade)

Dessa leveranser omfattar leveranser till den inre marknaden och är lika med summan av leveranser till olika typer av förbrukare. De beräknade och de observerade leveranserna kan skilja sig åt.

- Producenternas egen förbrukning

Detta omfattar förbrukningen inom produktionsenheterna (med undantag av förbrukningen hos gruvornas egna elverk, brikettfabriker, koksverk samt leveranser till personalen).

- Leveranser till offentliga elverk

Denna rubrik omfattar bränsleleveranser till offentliga elverk. Offentliga elverk är de företag vars huvudsakliga verksamhet är elproduktion för försäljning till externa förbrukare från såväl den offentliga som den privata sektorn. De offentliga elverken omfattar elverk som endast producerar el och de som producerar både värme och el.

- Leveranser till elverk vid gruvor

Denna rubrik omfattar bränsleleveranser till elverk vid gruvor.

- Leveranser till koksverk

Denna rubrik omfattar leveranser för förädling i koksverk (vid gruvor, inom järn- och stålindustrin och oberoende koksverk).

- Leveranser till brikettfabriker

Denna rubrik omfattar leveranser för förädling i brikettfabriker (vid gruvor och oberoende brikettfabriker).

- Leveranser till hela industrin (utom järn- och stålindustrin)

Denna rubrik omfattar bränsleleveranser till hela industrin, utom järn- och stålindustrin. Leveranser till industrins egna elverk tas upp under denna rubrik.

- Leveranser till järn- och stålindustrin

Denna rubrik omfattar bränsleleveranser till järn- och stålindustrin (huvudgrupp 27.1, 27.2, 27.3, 27.51 och 27.52 i Nace Rev.1).

- Diverse leveranser

Denna rubrik omfattar bränsleleveranser till hushållen (häri ingår de kvantiteter som levereras till gruvpersonalen och närliggande anläggningar) och tjänsteverksamhet (administration, handel osv.) samt de sektorer som inte fastställts på annat ställe (värmecentraler, transporter osv.)

- Lager vid slutet av perioden

Lagret vid slutet av perioden motsvarar lagren hos gruvor, importörer och koksverk.

TABELL M E2: TILLFÖRSEL AV KOKS OCH BRIKETTER

- Produktion

Ange mängden producerat bränsle. I allmänhet inbegrips i produktionen de mängder som producenten själv förbrukar i samband med produktionsverksamheten.

- Import och export

De bränslemängder som kommer in på nationellt område eller lämnar det anses exporterade eller importerade. Transiteringar omfattas inte.

I exporten ingår bränsle som återexporteras.

- Förändringar i lagret

Förändringar i lagret är skillnaden mellan de mängder som fanns i lager i slutet och i början av referensperioden, med beaktande av korrigeringar av lagret.

Lager är de mängder som finns hos koksverken (koks) eller fabrikerna (briketter) samt hos importörer. Förbrukarnas lager omfattas inte av denna rubrik, med undantag för lager hos förbrukare som direktimporterar.

- Inhemska leveranser (beräknade)

Inhemska leveranser motsvarar per definition:

Produktion + import - export + förändringar i lagret.

- Leveranser till den inre marknaden (observerade)

Dessa leveranser omfattar leveranser till den inre marknaden och är lika med summan av leveranser till olika typer av förbrukare. Värdena för de beräknade och de observerade leveranserna kan skilja sig åt.

- Leveranser till industrin (utom järn- och stålindustrin)

Denna rubrik omfattar bränsleleveranser till hela industrin, utom järn- och stålindustrin.

- Leveranser till järn- och stålindustrin

Denna rubrik omfattar bränsleleveranser till järn- och stålindustrin (huvudgrupp 27.1, 27.2, 27.3, 27.51 och 27.52 i Nace Rev.1).

- Diverse leveranser (offentlig verksamhet, handel, hushållen osv.)

Denna rubrik omfattar bränsleleveranser till hushållen (häri ingår de kvantiteter som levereras till gruvpersonalen och närliggande anläggningar) och tjänsteverksamheter (administration, handel osv.).

- Lager vid slutet av perioden

Lagret vid slutet av perioden motsvarar lagren hos koksverk, brikettfabriker och importörer.

TABELL M E3: IMPORT

De bränslemängder som kommer in på nationellt område anses som importerade. Transiteringar omfattas inte.

Ursprungsland är det land där bränslet tillverkades.

Om ursprungslandet inte finns med bland de upptagna länderna eller ursprungslandet inte är känt, ange kategori "övriga".

MÅNATLIGT FRÅGEFORMULÄR FASTA BRÄNSLEN

>Start Grafik>

Tabell M E1

Tillförsel av stenkol, brunkol och torv

>Slut Grafik>

MÅNATLIGT FRÅGEFORMULÄR FASTA BRÄNSLEN

>Start Grafik>

Tabell M E2

Tillförsel av koks och briketter

>Slut Grafik>

MÅNATLIGT FRÅGEFORMULÄR FASTA BRÄNSLEN

>Start Grafik>

Tabell M E3

Tillförsel av koks och briketter

>Slut Grafik>

FRÅGEFORMULÄR

STATISTIK ÖVER ANSTÄLLDA I KOLGRUVEDRIFT (EKSG)

1. Inlämningstid

Inlämningstiden är fastställd 45 dagar efter utgången av referenskvartalet för de kvartalsvisa frågeformulären C-1 och C-2.

Inlämningstiden är fastställd till 3 månader efter utgången av referensåret för det årliga frågeformuläret C-3.

Om revideringar för andra perioder än den berörda månaden utförs, skall dessa skickas på ett eller flera separata frågeformulär.

2. Överföring

Frågeformulären skall överföras elektroniskt.

De förvaltningar som inte har datautrustning eller programvara för elektronisk överföring skall skicka formulären per post.

3. Adress

Elektronisk adress: Pierluigi.CANEGALLO@eurostat.cec.be

Postadress:

COMMISSION EUROPÉENNE

Office Statistique des Communautés Européennes

à l'attention du Chef de l'Unité

"Énergie et Matières Premières"

Bâtiment Jean Monnet

rue Alcide de Gasperi

L-2920 LUXEMBURG

4. Frågeformulärets innehåll

Tabellerna C-1, C-2, C-3.

>Start Grafik>

Frågeformulär C-1

SYSSELSÄTTNINGSSTRUKTUR I KOLGRUVEDRIFT (EKSG)

>Slut Grafik>

KOMMENTARER

1. Räckvidd

Undersökningen omfattar samtliga kolgruvor, dock inte gruvor klassificerade som småskaliga (exempelvis "Kleinzechen" i Saarland i Tyskland och "licensed mines" i Förenade kungariket), samt dagbrott.

Undersökningen omfattar alla arbetstagare såväl under jord som på marknivå (inklusive hjälpverksamheter) och arbetstagare i anknytande verksamhet och administration.

1.1 Arbetstagare under jord omfattar alla personer som direkt utför arbete under jord. Personer som arbetar både under och ovan jord skall klassificeras efter den plats där de utför största delen av arbetet.

1.2. Arbetstagare ovan jord omfattar samtliga som arbetar ovan jord vid en gruva (inklusive hjälpverksamheter) eller i "närliggande verksamheter".

2. Definition av arbetsområden

För arbetsområden gäller följande definitioner:

A. Gruvverksamhet, inklusive hjälpverksamheter (gruva)

1. Gruvverksamhet under jord.

2. Gruvverksamhet ovan jord.

3. Hjälpverksamheter.

Med hjälpverksamheter avses verksamheter som ger direkt service till gruvverksamhet både under och ovan jord.

B. Närliggande verksamheter

1. Koksverk, inklusive anläggningar för utnyttjande av biprodukter.

2. Brikettfabriker.

3. Tegelfabriker.

4. Kraftverk vars energiproduktion främst är avsedd för användare utanför gruvan.

5. Verkstäder som ger service till flera verksamheter (centrala verkstäder).

6. Transportverksamhet för transport av renat kol till centralt lager eller hamn.

7. Järnvägs-, hamn- och skeppningsverksamhet.

8. Administrativa enheter där främst kontorsarbete utförs, t.ex. vetenskaplig personal (inklusive laboratoriepersonal), tekniker, kontorspersonal (bokföring, försäljning osv.), administrativ personal (t.ex. handläggare, tidsstudiepersonal och sekreterare) och datapersonal.

9. Social verksamhet (t.e.x kök, matsal osv.), vårdcentral, sport- och rekreationsanläggningar.

10. Bostäder.

3. Sysselsättningsstruktur

Totalt antal anställda omfattar samtliga anställda som finns med på avlöningsförteckningen som heltids- eller deltidsanställda. Hit räknas arbetare, övriga arbetstagare och lärlingar.

Arbetstagare från externa företag som deltar i gruvverksamhet medräknas inte.

Skillnaden mellan arbetare och övriga arbetstagare

Skillnaden mellan arbetare och övriga arbetstagare sker traditionellt med hänvisning till deras huvudsakliga arbete eller funktion.

Arbetare är anställda som huvudsakligen utför manuellt arbete och vars lön vanligtvis baseras på ackords-, tim- eller dagslön. Arbetare med månadslön skall också räknas till denna grupp om arbetet de utför huvudsakligen är manuellt.

Övriga arbetstagare är anställda som inte huvudsakligen deltar i det manuella arbetet och som har månadslön. Denna kategori omfattar också anställda som har tim- eller dagslön, men vars främsta arbetsuppgifter inte är manuella. Övriga arbetstagare omfattar företagsledning, vetenskaplig och teknisk personal, försäljningspersonal samt övrig administrativ personal.

De kännetecken som skiljer arbetare från övriga arbetstagare har genom den tekniska utvecklingen blivit oklara. Emellertid tillämpas de fortfarande på avtal, socialförsäkringar och andra bestämmelser som skiljer på arbetare och övriga arbetstagare. Vissa skillnader förekommer dock mellan de olika gruvländerna i gemenskapen.

Lärlingar

Denna kategori omfattar personer som är anställda inom ramen för ett särskilt utbildningsprogram och som får lön som lärlingar (arbetare med lärlingskontrakt).

Arbetsledare

Denna kategori omfattar anställda som har ansvar för att de anställda utför sina uppgifter korrekt och ser till att de viktigaste förordningarna, bestämmelserna och instruktionerna i fråga om gruvdrift och den enskilda verksamheten iakttas.

>Start Grafik>

Frågeformulär C-2

FÖRÄNDRINGAR I SYSSELSÄTTNINGEN INOM KOLGRUVEINDUSTRIN (EKSG)

>Slut Grafik>

KOMMENTARER

1. Beträffande undersökningens räckvidd och allmänna definitioner, se frågeformulär C-1.

2. Förändringar i sysselsättningen

Förändringar i sysselsättning omfattar endast nyanställning i och avgång från kolgruvorna, däremot inte rörelser inom industrin.

Nyanställda är alla anställda som påbörjar en anställning i kolgruveindustrin under rapporteringsperioden.

Avgång täcker alla personer som lämnar kolgruveindustrin under rapporteringsperioden.

Avgång redovisas efter de viktigaste socialpolitiska faktorerna.

2.1 Avsked och övertalighet

Avsked är när arbetsgivare säger upp arbetskontraktet före dess utgång. Här medräknas endast fall när arbetstagaren lämnar arbetsmarknaden för gott.

2.1.1 Friställning på ekonomiska grunder

Friställning på ekonomiska grunder förekommer i samband med avsättningsproblem, partiell arbetsnedläggning och omstruktureringar.

Friställning för att en arbetstagare får förtidspension skall inte räknas med här utan under "förtida pensionering".

2.2 Uppsägning från arbetstagaren

Denna kategori omfattar avgång på grund av uppsägning då arbetstagaren säger upp sin anställning i enlighet med kontraktet samt kontraktsbrott.

Uppsägningar för att underlätta en övergång till ett omförhandlat anställningskontrakt räknas inte med här.

2.3 Pensionering

Pensionering ger en anställd rätt till pension eller motsvarande förmån när han eller hon lämnar en anställning. I allmänhet innebär pensionering att en arbetstagare slutgiltigt lämnar arbetsmarknaden när han eller hon har uppnått normal pensionsålder, eller uppnår ålder då man har rätt till förtida pension eller får rätt till pension på grund av invaliditet.

2.3.1 Förtida pensionering på ekonomiska grunder

Genom förtida pensionering lämnar arbetstagaren anställningen före uppnådd pensionsålder och utan att vara arbetsoförmögen, eftersom fortsatt anställning inte är möjlig, antingen på ekonomiska grunder eller på grund av omorganisering. Den berörda arbetstagaren har då rätt till en pension eller ett avgångsvederlag.

2.3.2 Invaliditetspension

Här omfattas avgång som beror på att arbetstagare får rätt till pension på grund av oförmåga att fortsätta arbeta.

2.4 Dödsfall

2.5 Andra skäl

Här omfattas avgång på grund av olämplighet för gruvarbete, militär eller civil värnplikt och andra former för avgång (tidsbegränsade kontrakt som löper ut för t.ex. praktikanter och studerande, avsked/uppsägning utan uppsägningstid, fall då anställningen avslutas utan att den lagstadgade uppsägningstiden iakttas, personer som skall studera på högskolan och delta i kurser, om anställningen upphör under studietiden).

>Start Grafik>

Frågeformulär C-3

ARBETSSTYRKANS FÖRDELNING I ÅLDER INOM KOLGRUVEINDUSTRIN

(vid årets utgång)

>Slut Grafik>

KOMMENTARER

1. För undersökningens räckvidd och allmänna definitioner, se frågeformulär C-1.

2. Antalet anställda redovisade efter ålder

De enheter som används här är antalet levnadsår per den 31 december undersökningsåret.