Rådets yttrande

av den 12 februari 2001

om Greklands stabilitetsprogram för 2000-2004

(2001/C 77/01)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR -

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken(1), särskilt artikel 5.2 i denna,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört Ekonomiska och finansiella kommittén.

ANTAGIT DETTA YTTRANDE:

Den 12 februari 2001 granskade rådet Greklands första stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2000-2004. Den grekiska regeringen inkom med stabilitetsprogrammet inom sex månader från rådets beslut(2) av den 19 juni 2000 om införande av den gemensamma valutan i Grekland den 1 januari 2001.

I stabilitetsprogrammet förutses en kraftig och stigande BNP-tillväxt i reala termer, från 4,1 % år 2000 till 5,5 % år 2004, tack vare en hög investeringsnivå, stark exportutveckling och en fortsatt gynnsam utveckling av den privata konsumtionen. Rådet anser att stabilitetsprogrammets prognoser för BNP-tillväxten i reala termer är ambitiösa och ligger i den övre delen av det möjliga intervallet. I programmet framläggs också ett alternativt scenario med en lägre, om än fortsatt stark, real BNP-tillväxt främst baserad på ett antagande om högre priser för oljeimporten.

I programmets makroekonomiska grundscenario beräknas den offentliga sektorns finanser visa ett överskott på 0,5 % av BNP 2001, vilket förväntas att öka till 2 % av BNP 2004. Programmet baseras på den finanspolitiska konsolideringsstrategi som hittills följts i de grekiska konvergensprogrammen och som består av att bibehålla höga primära överskott, vilket emellertid kombineras med avsevärt lägre räntebetalningar uttryckt som procent av BNP, till följd av lägre räntor och en sjunkande offentlig skuldkvot. Den offentliga skuldkvoten förväntas minska med motsvarande 20 procent, enheter av BNP, till 84,0 % av BNP 2004.

Rådet anser att det prognosticerade saldot för de offentliga finanserna under normala omständigheter ger en tillräcklig säkerhetsmarginal för att gränsvärdet för underskottet i de offentliga finanserna på 3 % av BNP inte skall överskridas och är förenlig med stabilitets- och tillväxtpaktens krav. Rådet lovordar programmets strategi för konsolidering av de offentliga finanserna, med inriktning på höga primära överskott, vilket är av avgörande betydelse för att snabbt minska den fortfarande mycket höga offentliga skuldkvoten och förbereda för framtida utmaningar, särskilt konsekvenserna av en åldrande befolkning för de offentliga finanserna. Rådet anser emellertid att en sådan strategi i första hand bör grundas på en tillräcklig kontroll av ökningen i de primära utgifterna genom tydliga och bindande utgiftsnormer som syftar till att sänka den nuvarande utgiftskvoten.

Rådet varnar för att ett förnyat inflationstryck kan bestå i ett läge med, enligt beräkningarna hög BNP-tillväxt i förening med en väl expansiv penningpolitik. Rådet anser att riskerna för en överhettning av ekonomin behöver hållas tillbaka genom en fast inhemsk politik, i huvudsak en stram finanspolitik, särskilt i form av begränsningar av de nuvarande utgifterna och genom återhållsamhet när det gäller lönerna.

Rådet noterar att programmet innehåller en rad åtgärder för att avreglera marknaderna, upprättandet av ett adekvat regelverk och strukturella reformer på arbets-, produkt- och kapitalmarknaderna samtidigt som en reform av socialförsäkringssystemet aviseras för 2001. Rådet anser dock att stabilitetsprogrammets ambitiösa tillväxt- och sysselsättningsmål, liksom framtida utmaningar, kräver en mer bestämd ansats i reformarbetet. Rådet uppmuntrar den grekiska regeringen att påskynda genomförandet av nödvändiga reformer, särskilt av arbetsmarknaden och socialförsäkringssystemet, i syfte att stärka ekonomins potential, stärka konkurrenskraften och förbättra villkoren för en hållbar tillväxt och skapande av sysselsättning.

Rådet bedömer att stabilitetsprogrammet är förenligt med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken. Rådet uppmanar de grekiska myndigheterna att särskilt uppmärksamma nödvändigheten av att reformera pensionssystemet och uppmanar dem att vidta budgetmässiga åtgärder med anledning av den åldrande befolkningen i nästa uppdatering av stabilitetsprogrammet.

(1) EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

(2) EGT L 167, 7.7.2000, s. 19.