SV Europeiska unionens officiella tidning L 349/1

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 2187/2005

av den 21 december 2005

om bevarande av fiskeresurser genom tekniska åtgärder i Östersjön, Bälten och Öresund, om ändring av förordning (EG) nr 1434/98 och om upphävande av förordning (EG) nr 88/98

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 37,

med beaktande av kommissionens förslag (1),

med beaktande av Europaparlamentets yttrande (2), och

av följande skäl:

(1) Enligt artiklarna 2 och 4 i rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (3) skall rådet, med beaktande av tillgängliga vetenskapliga, tekniska och ekonomiska rekommendationer, fastställa de gemenskapsåtgärder som krävs för att garantera ett utnyttjande av levande akvatiska resurser som sker på ett ekonomiskt, miljömässigt och socialt hållbart sätt. I det syftet får rådet vidta tekniska åtgärder för att begränsa fiskdödligheten och fiskeverksamhetens miljöpåverkan.

(2) Gemenskapens anslutning till konventionen rörande fisket och bevarandet av de levande tillgångarna i Östersjön och Bälten, ändrad genom protokollet från konferensen med representanterna för de stater som anslutit sig till konventionen (nedan kallad ”Gdansk-konventionen”) godkändes genom beslut 83/414/EEG (4).

(3) Sedan den inrättades genom Gdansk-konventionen har Internationella fiskerikommissionen för Östersjön (IBSFC) vidtagit ett antal åtgärder för bevarande och förvaltning av fiskeresurserna i Östersjön. IBSFC har underrättat de avtalsslutande parterna om vissa rekommendationer att ändra dessa tekniska bestämmelser.

(4) Gemenskapen bör verkställa sådana rekommendationer. Eftersom Internationella fiskerikommissionen för Östersjön kan komma att ersättas med ett bilateralt samarbete med Ryska federationen bör dock gemenskapen i sina regler inte i detalj följa dessa rekommendationer utan i stället sträva efter att fastställa ett heltäckande och konsekvent system av tekniska åtgärder i gemenskapsvattnen på grundval av de befintliga reglerna. Det finns utrymme för förenkling i vissa fall där de nuvarande reglerna är onödigt detaljerade eller inte kan motiveras av bevarandeskäl.

(5) I förordning (EG) nr 88/98 (5) fastställs vissa tekniska åtgärder för bevarande av fiskeresurserna i Östersjön, Bälten och Öresund.

(6) Tillämpningen av förordning (EG) nr 88/98 har avslöjat vissa brister i den förordningen som har lett till problem med tillämpning och verkställighet och som bör rättas till, främst genom att man definierar målarter och nödvändiga fångstprocentandelar för olika maskstorlekar och geografiska områden vid fiske med vissa typer av redskap.

(7) Det bör fastställas hur andelarna för målarter och andra arter skall beräknas.

(8) Den minsta storleken för varje art bör fastställas med beaktande av selektiviteten för maskstorleken på det fiskeredskap som kan användas för denna art.

(9) Forskningen visar att det förekommer betydande bifångster av ungtorsk vid ålfiske med trål. Ålfiske med aktiva redskap bör därför förbjudas.

(10) Rigabukten är ett unikt och tämligen känsligt marint ekosystem som kräver särskilda åtgärder för att ett hållbart utnyttjande av resurserna skall kunna säkras och för att fiskets effekter skall minimeras. I artikel 21 i 2003 års anslutningsakt föreskrivs därför att rådet skall ändra förordning (EG) nr 88/98 före anslutningen i syfte att anta de nödvändiga bevarandeåtgärderna i Rigabukten.

(11) För att kontrollera fisket bör det för tillträde till Rigabukten krävas särskilda fisketillstånd enligt rådets förordning (EG) nr 1627/94 av den 27 juni 1994 om allmänna bestämmelser för särskilda fisketillstånd (6).

(12) Forskningen visar att för torsk är släpredskap utan selektionsfönster och med normala diagonalt knutna nät i lyftet och förlängningsstycket mindre selektiva än redskap med selektionsfönster i lyftets övre del enligt Bacoma-modellen eller då nätet i lyftet och förlängningsstycket har vridits 90°. Således bör släpredskap utan Bacoma-fönster eller utan att nätet i lyftet eller förlängningsstycket har vridits 90° förbjudas i gemenskapens vatten och för gemenskapens fartyg vid fiske med torsk som målart.

(13) I förordning (EG) nr 1434/98 (7) fastställs villkor enligt vilka landning av sill får ske i andra industriella syften än för att konsumeras direkt.

(14) För att förenkla de detaljerade reglerna i förordning (EG) nr 1434/98 bör de bestämmelser i den förordningen som har relevans för Östersjön ersättas med allmänna bestämmelser om osorterad landning i den här förordningen. Förordning (EG) nr 1434/98 bör därför ändras.

(15) De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (8).

(16) Ändringar i bilaga I och tilläggen 1 och 2 till bilaga II till denna förordning bör också antas i enlighet med beslut 1999/468/EG.

(17) På grund av de många och betydelsefulla ändringar som behövs bör förordning (EG) nr 88/98 upphävas och ersättas med en ny förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

TILLÄMPNINGSOMRÅDE OCH DEFINITIONER

Artikel 1

Syfte och tillämpningsområde

Denna förordning innehåller föreskrifter om tekniska åtgärder för bevarande och gäller fångst och landning av fiskeresurser i havsområden under medlemsstaternas suveränitet eller jurisdiktion i det geografiska område som anges i bilaga I.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

a) aktiva redskap: fiskeredskap för vilket fångstmanövern kräver att redskapet är i rörelse, t.ex. redskap som släpas eller sätts ut runt fiskstimmet.

i) trålredskap: redskap som aktivt bogseras av ett eller flera fiskefartyg och som består av nät som har en kon- eller pyramidformad kropp (trålkropp) som är sluten baktill med en snörplina.

ii) bomtrål: ett redskap med en trål som hålls öppet horisontellt med hjälp av ett trä- eller stålrör, bommen, och nät av kätting, kättingmattor, och som aktivt släpas på botten med hjälp av fartygets huvudmotor.

iii) snurrevad: ett redskap som bogseras och sätts ut runt fiskstimmet från ett fartyg med hjälp av två långa rep (snurretåg) som är utformade för att fösa fisken mot vadens öppning. Redskapet, som består av nät och liknar en bottentrål i form och storlek, har två långa vingar, en kropp och ett lyft.

iv) skrapredskap: ett nät eller en metallkorg monterad på en ram av varierande storlek och form, vars underdel är försedd med ett skrapblad som kan vara tandat.

v) snörpvad/ringnot: varje instängningsredskap bestående av nät och med en botten som dras ihop med en snörpvajer som löper genom en rad ringar längs underdelen och som gör att nätet dras ihop och stängs.

b) passiva redskap: fiskeredskap för vilket fångstmanövern inte kräver att redskapet är i rörelse, t.ex. stågarn, snärjgarn, grimgarn, fiskfällor, linor, tinor och fällor. Näten kan bestå av ett eller flera separata garn med linor upptill och nedtill och sammanbindande linor, och kan vara försedda med förankrings-, flyt- och navigationsredskap.

i) stågarn och snärjnät: varje redskap bestående av ett enda nätstycke som hålls stående i vattnet med flöten och vikter. Det fångar levande akvatiska organismer genom insnärjning eller garning.

ii) grimgarn: varje förankrat redskap som består av två eller flera nätstycken som alla hänger parallellt på en enda huvudlina och hålls stående i vattnet med flöten och vikter.

iii) linor: ett antal sammankopplade linor antingen satta vid botten eller drivande, var och en med ett stort antal agnade krokar.

c) krokar: en böjd, vass bit av ståltråd vanligtvis försedd med en hulling.

d) nedsänkningstid: tiden från den tidpunkt då näten först läggs i vattnet till den tidpunkt då näten helt och hållet halats ombord på fiskefartyget.

e) nät med kvadratiska maskor: en nätkonstruktion som har monterats så att av de två grupperna av parallella linjer som bildas av stolpraderna är den ena parallell med och den andra vinkelrät mot nätets längdaxel.

f) lyftet: de bakre åtta metrarna av trålen och som antingen har cylindrisk form, dvs. samma omkrets hela vägen, eller konisk form.

g) förstärkande nätkasse: ett cylinderformat nät som helt och hållet omger lyftet på en trål och som kan vara fäst vid lyftet på ett antal fästpunkter.

h) avlastningsstropp: den ringformiga stropp som längst bak är fäst vid lyftet när maskorna är sträckta i längdriktningen.

i) lyftstropp: ett rep som omger lyftet eller i förekommande fall den förstärkande nätkassen och som är fäst vid den i öglor eller ringar.

j) ringformig stropp: ett rep som omger lyftet eller den förstärkande nätkassen och som är fäst vid den.

k) stängnät: ett nät som sitter fast inuti ett aktivt redskap på ett sådant sätt att fångsten kan passera från främre till bakre delen av redskapet, men som också begränsar fångstens möjlighet att vända tillbaka.

l) lyftboj: en flytboj som är fäst vid lyftet.

m) bojrep: ett rep som sammanbinder en lyftboj med den del av fiskeredskapet som lyfts eller markeras.

n) förlängningsstycke: en rak del av trålen som har cylindrisk form, dvs. samma omkrets som lyftet hela vägen, och som är fäst vid eller är en förlängning av lyftet.

KAPITEL II

NÄTREDSKAP OCH VILLKOR FÖR DERAS ANVÄNDNING

AVDELNING I

Målarter

Artikel 3

Målarter och minsta maskstorlek

1. För vart och ett av delområdena i bilaga I skall de maskstorlekar som är tillåtna för var och en av målarterna vara de som anges i bilaga II vid fiske med trål, snurrevad eller liknande redskap och såsom fastställs i bilaga III vid fiske med stågarn, snärjgarn och grimgarn. Ingen del av redskapen eller näten får ha en maskstorlek som är mindre än den minsta maskstorleken inom varje maskstorleksintervall.

2. Den minsta procentandelen av målarterna av de levande akvatiska resurser som förvaras ombord för varje geografiskt delområde och varje maskstorlek anges i bilagorna II och III.

3. Under en fiskeresa med skrapredskap ombord skall det vara förbjudet att landa eller behålla levande akvatiska resurser ombord, såvida inte minst 85 % av färskvikten därav består av blötdjur och/eller Furcellaria lumbricalis (gaffeltång).

4. Inom ett delområde skall det vara förbjudet att använda stågarn eller snärjgarn med mindre maskstorlek än vad som anges i bilaga III.

5. Inom ett delområde skall det vara förbjudet att använda grimgarn med en maskstorlek i den del av garnet som har de största maskorna som inte motsvarar en av de kategorier som anges i bilaga III, såvida inte maskstorleken i den del av garnet som har de minsta maskorna är mindre än 16 mm. Om maskstorleken i de minsta maskorna är mindre än 16 mm skall alla maskor med en maskstorlek över 16 mm motsvara de kategorier som anges i bilaga III.

6. Fångsten från en fiskeresa som har tagits i de delområden som nämns i bilaga I och som finns ombord får landas endast om den uppfyller villkoren i bilagorna II och III.

Artikel 4

Beräkning av procentandelar för målarter

1. Procentandelen målarter som avses i bilagorna II och III skall beräknas som andelen i färskvikt av alla arter som förtecknas i bilagorna II och III och som antingen hålls ombord efter sortering eller landas.

2. Procentandelen målarter respektive andra arter skall beräknas genom sammanläggning av alla de kvantiteter målarter och andra arter enligt bilagorna II och III som behålls ombord.

3. Kvantiteter av arter förtecknade i bilagorna II och III som har lastats om från ett fiskefartyg skall tas med vid beräkningen av procentandelen målarter för det fartyget.

4. Procentandelen kan beräknas på grundval av ett eller flera representativa stickprov.

AVDELNING II

Aktiva redskap

Artikel 5

Fiskeredskapens konstruktion

1. Det får inte finnas någon anordning som hindrar passage genom maskorna eller på annat sätt minskar maskstorleken i lyftet.

2. Med avvikelse från punkt 1 är det tillåtet att på utsidan av nedre delen av lyftet på ett aktivt redskap fästa segelduk, nät eller annat material i syfte att förebygga eller minska förslitning. Sådant material får dock fästas endast utmed lyftets framkant och sidokanter.

3. Med avvikelse från punkt 1 är det, vid fiske med trål, snurrevad eller liknande redskap med en maskstorlek som är mindre än 90 mm, tillåtet att på utsidan av lyftet fästa en förstärkande nätkasse. Maskstorleken i den förstärkande nätkassen skall vara minst dubbelt så stor som maskstorleken i lyftet och under inga omständigheter mindre än 80 mm.

En förstärkande nätkasse får fästas

a) vid framkanten,

b) vid bakkanten, eller

c) runt om, mellan den bakre och främre delen.

En förstärkande nätkasse får knytas fast

a) vid en maskrad runt om lyftet och förlängningsstycket, eller

b) i längdriktningen längs en maskrad.

4. Med avvikelse från punkt 1 är det tillåtet att

a) i aktiva redskap använda ett fallnät eller ett stängnät. Stängnätet får fästas antingen inuti eller framför lyftet. De bestämmelser om minsta maskstorlek som fastställs i bilaga II skall inte gälla för stängnätet. Avståndet från stängnätets främre fästpunkt till lyftets bakända skall vara minst tre gånger stängnätets längd,

b) på utsidan av någon del av lyftet fästa en sensor som mäter fångstvolymen,

c) använda ringformiga stroppar och en lyftstropp fästa på utsidan av lyftet vid fiske med trål, snurrevad eller liknande redskap med en maskstorlek som är mindre än 90 mm,

d) använda en lyftstropp fäst på utsidan av lyftet vid fiske med trål, snurrevad eller liknande redskap med en maskstorlek som är 90 mm eller större,

e) fästa flöten i lyftets båda sidsömmar,

f) använda en avlastningsstropp fäst på utsidan av lyftet. Avståndet mellan avlastningsstroppen och bottenstroppen skall vara 50 cm eller mindre.

Artikel 6

Särskilda förbjudna anordningar

Det är förbjudet att använda

a) lyft där antalet lika stora maskor i lyftets omkrets ökar från framkanten till bakkanten,

b) förlängningsstycken där omkretsen vid någon punkt är mindre än omkretsen av den främre delen av det lyft som förlängningsstycket sitter ihop med,

c) lyft med en maskstorlek som är 32 mm eller större, där någon av maskorna inte är rombformade eller kvadratiska,

d) trål, snurrevad eller liknande redskap med en maskstorlek på 90 mm eller större, på vilket lyftet är fäst på annat sätt än genom att vara fastsytt i nätdelen framför lyftet,

e) trål, snurrevad eller liknande redskap med en maskstorlek på 90 mm eller större och som har fler än 100 öppna diagonalmaskor och mindre än 40 öppna diagonalmaskor i någon omkrets av lyftet, icke inbegripet sömförstärkningslinor eller sömmar,

f) lyft där den övre halvan i sin utsträckta längd inte är ungefär densamma som den nedre halvan i dess utsträckta längd.

Artikel 7

Selektivitet vid trålfiske av torsk

Kommissionen skall på grundval av rekommendationer från vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen senast i september 2007 lägga fram en utvärdering av selektiviteten för torsk när det gäller aktiva redskap för vilka torsk erkänns som målart.

AVDELNING III

Passiva redskap

Artikel 8

Mått och nedsänkningstid

1. När fiske utförs med stågarn, snärjgarn eller grimgarn skall det vara förbjudet att använda mer än 9 km nät för fartyg med en total längd på högst 12 m och 21 km nät för fartyg med en total längd på över 12 m.

2. Nedsänkningstiden för de garn som anges i punkt 1 får inte överstiga 48 timmar.

3. Med avvikelse från punkt 2 skall nedsänkningstiden för de garn som anges i punkt 1 vid fiske under istäcke inte vara begränsad.

Artikel 9

Begränsning av fiske med drivgarn

1. Från och med den 1 januari 2008 skall det vara förbjudet att ha drivgarn ombord eller använda drivgarn för fiske.

2. Under 2006 och 2007 får ett fiskefartyg ha drivgarn ombord eller använda drivgarn för fiske om fartyget har fått tillstånd till detta av de behöriga myndigheterna i den medlemsstat vars flagg fartyget för.

3. Under 2006 och 2007 får det högsta antalet fiskefartyg som en medlemsstat får tillåta att ha drivgarn ombord eller använda drivgarn för fiske inte utgöra mer än 40 % respektive 20 % av det antal fiskefartyg som använde drivgarn under perioden 2001–2003.

4. Med avvikelse från punkt 3 får i delområdena 25–32 det högsta antalet fiskefartyg som en medlemsstat får tillåta att ha drivgarn ombord eller använda drivgarn för fiske inte utgöra mer än 40 % av det antal fiskefartyg som använde drivgarn under perioden 2001–2003.

5. Medlemsstaterna skall senast den 30 april varje år till kommissionen överlämna en förteckning över fartyg som har fått tillstånd att bedriva fiske med drivgarn.

Artikel 10

Villkor för drivgarn

1. Befälhavaren på ett fartyg som använder drivgarn skall föra loggbok med skyldighet att varje dag föra in följande uppgifter:

a) Den sammantagna längden av de nät som förvaras ombord.

b) Den sammantagna längden av de nät som används vid varje fisketillfälle.

c) Mängden bifångst av valar samt datum och fångstzon för sådana bifångster.

2. Alla fiskefartyg som använder drivgarn skall ombord förvara det tillstånd som avses i artikel 9.2.

AVDELNING IV

Gemensamma bestämmelser för redskap och deras användning

Artikel 11

Fastställande av maskstorlek och garntjocklek

Kommissionens förordning (EG) nr 129/2003 av den 24 januari 2003 om närmare bestämmelser för fastställande av maskstorlek och garntjocklek på nätredskap (9) skall gälla.

Artikel 12

När fångstprocenten uppnåtts

1. Levande akvatiska resurser som har fångats utöver de tilllåtna procentsatser som anges i bilagorna II och III får inte landas, utan skall kastas överbord före landningen.

2. När ett fartyg under en fiskeresa går ut ur någon av de grupper av delområden som nämns i bilagorna II och III, skall den minimiandel målarter som anges i bilagorna II och III och som fångats och behållits ombord i det geografiska området uppnås inom två timmar; detta skall dock inte påverka tillämpningen av punkt 1.

Artikel 13

Villkor för användning av redskap

1. Redskap som inte får användas inom ett visst geografiskt område eller under viss tid skall stuvas undan på ett sådant sätt att de inte är färdiga att använda i det förbjudna området eller under den förbjudna tiden. Reservredskap skall stuvas undan för sig och på ett sådant sätt att de inte är färdiga att använda.

2. Fiskeredskap skall inte anses färdiga att använda om,

a) i fråga om trål, snurrevad eller liknande redskap, med undantag av partrål, i) trålborden är fästa vid relingens inner- eller yttersida eller vid trålgalgarna, ii) sveplinorna eller trålvarpet är lossade från trålborden eller vikterna,

b) i fråga om partrål vingspetstyngderna är lossade och undanstuvade,

c) i fråga om linor, stågarn, snärjgarn och grimgarn, i) näten är undanstuvade under en presenning, ii) linor och krokar förvaras i stängda lådor,

d) när det gäller snörpvadar, huvud- eller bottenvajern är lossad från vaden.

3. Med avvikelse från punkt 1 får ingen annan typ av redskap bevaras ombord om ett redskap används för vilket torsk (Gadus morhua) är målart enligt bilagorna II eller III.

KAPITEL III

MINSTA LANDNINGSSTORLEK

Artikel 14

Mätning av fisk

1. En fisk är för liten om den är mindre än den minimistorlek som anges i bilaga IV för arten och det tillämpliga geografiska området.

2. En fisks storlek skall mätas från munspetsen när munnen är stängd till den yttersta spetsen av stjärtfenan.

Artikel 15

Om för liten fisk bevaras ombord

1. För liten fisk får inte behållas ombord eller lastas om, landas, transporteras, lagras, säljas eller utbjudas till försäljning, utan måste omedelbart kastas överbord.

2. Punkt 1 skall inte tillämpas på annan fisk än de arter som anges i bilaga II som målarter för maskstorlekar under 16 mm eller 16–31 mm, som har fångats med trål, snurrevad eller liknande redskap med en maskstorlek på under 32 mm, eller med ringnot under förutsättning att fisken inte sorteras och inte säljs eller bjuds ut till försäljning som livsmedel.

KAPITEL IV

BEGRÄNSNINGAR I VISSA OMRÅDEN, TYPER AV FISKEN ELLER FÖR VISSA LEVANDE AKVATISKA RESURSER

Artikel 16

Förbjudna områden

Det är förbjudet under hela året att fiska med varje slag av aktivt redskap inom det geografiska område som avgränsas av en linje som i angiven ordning förbinder följande positioner enligt koordinatsystemet WGS84:

1. 54° 23′ N, 14° 35′ Ö

2. 54° 21′ N, 14° 40′ Ö

3. 54° 17′ N, 14° 33′ Ö

4. 54° 07′ N, 14° 25′ Ö

5. 54° 10′ N, 14° 21′ Ö

6. 54° 14′ N, l4° 25′ Ö

7. 54° 17′ N, 14° 17′ Ö

8. 54° 24′ N, 14° 11′ Ö

9. 54° 27′ N, 14° 25′ Ö

10. 54° 23′ N, 14° 35′ Ö

Artikel 17

Begränsningar av lax- eller öringfiske

1. Det är förbjudet att behålla lax (Salmo salar) och öring (Salmo trutta) ombord

a) från och med den 1 juni till och med den 15 september i delområdena 22–31,

b) från och med den 15 juni till och med den 30 september i delområde 32.

2. I fråga om dessa förbud anses det geografiska området börja fyra sjömil utanför baslinjerna.

3. Med avvikelse från punkt 1 får lax (Salmo salar) eller öring (Salmo trutta) som fångats med laxfällor behållas ombord.

Artikel 18

Begränsningar när det gäller ålfiske

Det är under hela året förbjudet att behålla ål ombord som har fångats med aktiva redskap.

Artikel 19

Begränsningar av osorterade landningar

1. Osorterade fångster får endast landas i hamnar och på landningsplatser med ett sådant fungerande provtagningsprogram som avses i punkt 2.

2. Medlemsstaterna skall se till att det införs ett lämpligt provtagningsprogram som gör det möjligt att effektivt övervaka osorterade landningar efter art.

KAPITEL V

SÄRSKILDA ÅTGÄRDER FÖR RIGABUKTEN

Artikel 20

Särskilt fisketillstånd

1. Fartyg skall för att få fiska i delområde 28-1 inneha ett särskilt fisketillstånd som utfärdats enligt artikel 7 i förordning (EG) nr 1627/94.

2. Medlemsstaterna skall se till att de fartyg, för vilka det särskilda fisketillstånd som avses i punkt 1 har utfärdats, finns upptagna i en förteckning med namn och registreringsnummer, allmänt tillgänglig på en webbplats på Internet, vars adress varje medlemsstat skall överlämna till kommissionen och medlemsstaterna.

3. Fartyg i förteckningen skall uppfylla följande villkor:

a) Den totala maskinstyrkan (kW) för de fartyg som ingår i förteckningarna får för var och en av medlemsstaterna inte överskrida den som noterats under åren 2000–2001 i delområde 28-1.

b) Maskinstyrkan får inte vid något tillfälle överstiga 221 kilowatt (kW).

Artikel 21

Utbyte av fartyg eller maskiner

1. Ett enskilt fartyg i den förteckning som avses i punkt 20.2 får bytas ut mot ett eller flera andra fartyg, förutsatt att

a) inget utbyte leder till en ökning av den totala maskinstyrka som anges i artikel 20.3 a för den berörda medlemsstaten, och

b) inget utbytesfartyg har en maskinstyrka som vid något tillfälle överstiger 221 kW.

2. En maskin i ett enskilt fartyg i förteckningen enligt punkt 20.2 får bytas ut, förutsatt att

a) utbytet av en maskin inte leder till att fartygets maskinstyrka vid något tillfälle överstiger 221 kW, och

b) ersättningsmaskinens styrka inte är sådan att utbytet leder till en ökning av den totala maskinstyrka som avses i artikel 20.3 a för den berörda medlemsstaten.

Artikel 22

Trålförbud

I delområde 28-1 är fiske med trål förbjudet i vatten med mindre djup än 20 m.

KAPITEL VI

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 23

Förbjudna fiskeredskap och fiskemetoder

1. Det är förbjudet att fiska efter levande akvatiska resurser med metoder som innefattar användning av sprängämnen, giftiga eller bedövande ämnen, elektrisk ström eller något slag av projektil.

2. Det är förbjudet att sälja, ställa ut eller till försäljning utbjuda levande akvatiska resurser som har fångats med de metoder som avses i punkt 1.

Artikel 24

Vetenskaplig forskning

1. Den här förordningen gäller inte för fiskeverksamhet som bedrivs enbart för vetenskapliga undersökningar förutsatt att det sker på följande villkor:

a) Fiskeverksamheten får bedrivas endast med tillstånd och under överinseende av den berörda medlemsstaten eller de berörda medlemsstaterna.

b) Den medlemsstat eller de medlemsstater i vars vatten forskningen bedrivs skall ha informerats om fiskeverksamheten i förväg.

c) Det fartyg som bedriver fiskeverksamheten skall ombord medföra ett tillstånd som har utfärdats av den medlemsstat vars flagg fartyget för.

2. Med undantag från punkt 1 får levande akvatiska resurser, som har fångats för de ändamål som anges i punkt 1, inte säljas, lagras, ställas ut eller utbjudas till försäljning annat än på villkor att

a) de uppfyller de minimistorlekar för landning som förtecknas i bilaga IV, och för resurser för vilka fiskemöjligheter har fastställts, dessa möjligheter inte har uttömts, eller

b) de säljs direkt för andra ändamål än som livsmedel.

Artikel 25

Utsättning och flyttning

Denna förordning skall inte gälla för fiskeverksamhet vars enda syfte är utsättning eller flyttning av levande akvatiska resurser och som bedrivs med tillstånd från och under överinseende av den eller de berörda medlemsstaterna. Om utsättningen eller flyttningen utförs i en annan medlemsstats eller andra medlemsstaters farvatten, skall alla berörda medlemsstater informeras i förväg.

Artikel 26

Medlemsstaternas åtgärder som endast gäller fiskefartyg som för deras flagg

1. För att begränsa fiskemöjligheterna i syfte att bevara och förvalta bestånd eller för att minska effekterna av fisket på det marina ekosystemet får medlemsstaterna vidta tekniska åtgärder som

a) kompletterar de åtgärder som anges i förordningarna i anslutning till den gemensamma fiskeripolitiken, eller

b) går längre än de krav som anges i förordningarna i anslutning till den gemensamma fiskeripolitiken.

2. De åtgärder som avses i punkt 1 skall gälla enbart den egna medlemsstatens fiskare och skall vara förenliga med gemenskapsrätten.

3. De berörda medlemsstaterna skall utan dröjsmål underrätta de övriga medlemsstaterna och kommissionen om sådana åtgärder.

4. Medlemsstaterna skall på kommissionens begäran förse kommissionen med all information som behövs för att kunna bedöma om åtgärderna är förenliga med villkoren i punkt 1.

5. Om kommissionen drar slutsatsen att åtgärderna inte är förenliga med villkoren i punkt 1 skall den fatta ett beslut om att medlemsstaten skall upphäva eller ändra dessa åtgärder.

Artikel 27

Vetenskaplig utvärdering av olika typer av redskap

Kommissionen skall senast den 1 januari 2008 se till att det görs en vetenskaplig utvärdering av vilka effekter användningen av särskilt stågarn, snärjgarn och grimgarn har på valar samt att resultatet föreläggs Europaparlamentet och rådet.

KAPITEL VII

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 28

Genomförandebestämmelser

De genomförandebestämmelser som behövs för den här förordningen skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 30.2 i förordning (EG) nr 2371/2002.

Artikel 29

Ändring av bilagorna

Ändringar i bilaga I och tilläggen 1 och 2 till bilaga II skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 30.3 i förordning (EG) nr 2371/2002.

Artikel 30

Ändringar i förordning (EG) nr 1434/98

Förordning (EG) nr 1434/98 skall ändras på följande sätt:

1. I artikel 1 skall punkt 2 utgå.

2. I artikel 2 skall punkterna 2 och 3 utgå.

3. Artikel 3.1 skall ersättas med följande: ”1. Fångster av sill, som tagits upp — i område 1 och 2 med släpredskap med en minsta maskstorlek på 32 mm, eller — i område 3 med släpredskap med en minsta maskstorlek på 40 mm, eller — i område 1, 2 eller 3 med annat fiskeredskap än släpredskap, får landas i annat syfte än för användning som livsmedel endast om de först har utbjudits till försäljning som livsmedel och ingen sådan försäljning har kunnat genomföras.”

4. Artikel 3.2 skall ersättas med följande: ”2. All sill som fångas med vilken typ av fiskeredskap som helst med iakttagande av villkoren i artikel 2 får emellertid landas för andra syften än för livsmedelsindustrin.”

Artikel 31

Upphävande

Förordning (EG) nr 88/98 skall upphöra att gälla.

Hänvisningar till den upphävda förordningen skall anses som hänvisningar till den här förordningen och skall läsas i enlighet med jämförelsetabellen i bilaga V.

Artikel 32

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den skall tillämpas från och med den 1 januari 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 21 december 2005. På rådets vägnar B. BRADSHAW Ordförande

(1) EUT C 125, 24.5.2005, s. 12.

(2) Yttrandet avgivet den 13 oktober 2005 (ännu ej offentliggjort i EUT).

(3) EGT L 358, 31.12.2002, s. 59.

(4) EGT L 237, 26.8.1983, s. 4.

(5) EGT L 9, 15.1.1998, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 289/2005 (EUT L 49, 22.2.2005, s. 1).

(6) EGT L 171, 6.7.1994, s. 7.

(7) EGT L 191, 7.7.1998, s. 10.

(8) EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

(9) EGT L 22, 25.1.2003, s. 5.

BILAGA I Delområden av det geografiska område som avses i artikel 1 enligt koordinatsystemet WGS84 Delområde 22 De vatten som begränsas av en linje från Hasenøre Hoved (56° 09′ N, 10° 44′ Ö) på Jyllands östkust till Gniben Spids (56° 01′ N, 11° 18′ Ö) på Själlands västkust, därifrån längs Själlands väst- och sydkust till en punkt på longitud 12° 00′ Ö, därifrån rakt åt söder till ön Falster, därifrån längs Falsters östkust till Gedser Odde (54° 34′ N, 11° 58′ Ö), därifrån rakt åt öster till longitud 12° 00′ Ö, därifrån rakt åt söder till Tysklands kust, därifrån i sydvästlig riktning längs Tysklands kust och längs Jyllands östkust fram till utgångspunkten. Delområde 23 De vatten som begränsas av en linje från Gilbjerg Hoved (56° 08′ N, 12° 18′ Ö) på Själlands nordkust till Kullen (56° 18′ N, 12° 28′ Ö) på Sveriges kust, därifrån söderut längs den svenska kusten till Falsterbo fyr (55° 23′ N, 12° 50′ Ö), därifrån genom Öresunds södra inlopp till Stevns fyr (55° 19′ N, 12° 28′ Ö) på Själlands kust och därifrån vidare norrut längs Själlands kust fram till utgångspunkten. Delområde 24 De vatten som begränsas av en linje från Stevns fyr (55° 19′ N, 12° 28′ Ö) på Själlands östkust genom Öresunds södra inlopp till Falsterbo fyr (55° 23′ N, 12° 50′ Ö) på Sveriges kust, därifrån längs Sveriges sydkust till Sandhammarens fyr (55° 24′ N, 14° 12′ Ö), vidare därifrån till Hammerodde fyr (55° 18′ N, 14° 47′ Ö) på Bornholms nordkust, därifrån längs Bornholms väst- och sydkust fram till en punkt på longitud 15° 00′ Ö, därifrån rakt åt söder fram till Polens kust, därifrån västerut längs Polens och Tysklands kuster fram till en punkt på longitud 12° 00′ Ö, därifrån rakt åt norr till en punkt på latitud 54° 34′ N och longitud 12° 00′ Ö, därifrån rakt åt väster till Gedser Odde (54° 34′ N, 11° 58′ Ö), därifrån längs Falsters öst- och nordkust till en punkt på longitud 12° 00′ Ö, därifrån rakt åt norr till Själlands sydkust, därifrån i västlig och nordlig riktning längs Själlands kust fram till utgångspunkten. Delområde 25 De vatten som avgränsas av en linje dragen från en punkt på Sveriges östkust på latitud 56° 30′ N och därifrån rakt åt öster till Ölands västkust, därifrån efter att ha passerat söder om Öland till en punkt på Ölands östkust på latitud 56° 30′ N, därifrån rakt åt öster till longitud 18° 00′ Ö, därifrån rakt åt söder till Polens kust, därifrån västerut längs Polens kust till en punkt belägen på longitud 15° 00′ Ö, därifrån rakt åt norr till Bornholm, därifrån längs Bornholms syd- och västkust till Hammerodde fyr (55° 18′ N, 14° 47′ Ö), därifrån vidare till Sandhammarens fyr (55° 24′ N, 14° 12′ Ö) på Sveriges sydkust, därifrån norrut längs Sveriges kust fram till utgångspunkten. Delområde 26 De vatten som avgränsas av en linje dragen från en punkt på latitud 56° 30′ N och longitud 18° 00′ Ö och därifrån rakt åt öster till Lettlands västkust, därifrån söderut längs Lettlands, Litauens, Rysslands och Polens kuster till en punkt på den polska kusten belägen på longitud 18° 00′ Ö och därifrån vidare norrut fram till utgångspunkten. Delområde 27 De vatten som avgränsas av en linje dragen från en punkt på östkusten av Sveriges fastland på latitud 59° 41′ N och longitud 19° 00′ Ö och därifrån rakt åt söder till Gotlands nordkust, därifrån i sydlig riktning längs Gotlands västkust till en punkt på latitud 57° 00′ N, därifrån rakt åt väster till longitud 18° 00′ Ö, därifrån rakt åt söder till latitud 56° 30′ N, därefter rakt åt väster till Ölands östkust, därifrån, efter att ha passerat söder om Öland, till en punkt på Ölands västkust på latitud 56° 30′ N, därefter rakt åt väster till kusten på det svenska fastlandet, därifrån norrut längs den svenska kusten fram till utgångspunkten. Delområde 28-1 De vatten som avgränsas i väster av en linje från 57° 34,1234′ N, 21° 42,9574′ Ö till 57° 57,4760′ N, 21° 58,2789′ Ö, därifrån söderut till den sydligaste punkten på Sõrvehalvön och sedan i nordöstlig riktning längs ön Saaremaas kust och i norr av en linje från 58° 30,0' N, 23° 13,2' Ö till 58° 30,0' N, 23° 41,1' Ö. Delområde 28-2 De vatten som avgränsas av en linje dragen från en punkt på latitud 58° 30′ N och longitud 19° 00′ Ö och därifrån rakt åt öster till Saaremaas västkust, därifrån söderut längs Saaremaas västkust till latitud 57° 57,4760′ N och longitud 21° 58,2789′ Ö och sedan till en punkt på latitud 57° 34,1234′ N och longitud 21°42,9574′ Ö, därefter längs den lettiska kusten söderut till en punkt på latitud 56° 30′ N, därifrån rakt åt väster till longitud 18° 00′ Ö, därifrån rakt åt norr till latitud 57° 00′ N, därifrån rakt åt öster till Gotlands västkust, därifrån norrut till en punkt på Gotlands nordkust belägen på longitud 19° 00′ Ö, därifrån rakt åt norr fram till utgångspunkten. Delområde 29 De vatten som avgränsas av en linje dragen från en punkt på östkusten av Sveriges fastland på latitud 60° 30′ N och därifrån rakt åt öster till Finlands fastlandskust, därifrån i sydlig riktning längs Finlands väst- och sydkust till en punkt på södra fastlandskusten på longitud 23° 00′ Ö, därifrån rakt åt söder till latitud 59° 00′ N, därifrån rakt åt öster till Estlands fastland, därifrån söderut längs Estlands kust till latitud 58° 30′ N, därifrån rakt åt väster till Saaremaas östkust, därifrån efter att ha passerat norr om Saaremaa till en punkt på Saaremaas västkust på latitud 58° 30′ N, därifrån rakt åt väster till longitud 19° 00′ Ö, därifrån rakt åt norr till en punkt på Sveriges fastlandskust belägen på latitud 59° 41′ N, därifrån norrut längs Sveriges östkust fram till utgångspunkten. Delområde 30 De vatten som avgränsas av en linje dragen från en punkt på Sveriges östkust på latitud 63° 30′ N rakt åt öster till Finlands fastlandskust, därifrån söderut längs Finlands kust till en punkt på latitud 60° 30′ N, därifrån rakt åt väster till Sveriges fastlandskust, därifrån norrut längs Sveriges kust fram till utgångspunkten. Delområde 31 De vatten som avgränsas av en linje dragen från en punkt på Sveriges östkust på latitud 63° 30′ N och därifrån efter att ha passerat norr om Bottenviken till en punkt på västkusten av Finlands fastland på latitud 63° 30′ N, därifrån rakt åt väster fram till utgångspunkten. Delområde 32 De vatten som avgränsas av en linje dragen från en punkt på Finlands sydkust på longitud 23° 00′ Ö och därifrån efter att ha passerat öster om Finska viken till en punkt på Estlands västkust på latitud 59° 00′ N, därifrån rakt åt väster till longitud 23° 00′ Ö, sedan rakt åt norr fram till utgångspunkten.

BILAGA II Trål, snurrevad och liknande redskap: maskstorlek, målarter och minimiandelar i fångsten Målart Maskstorlek (mm) < 16 16 ≤ och < 32 16 ≤ och < 105 32 ≤ och < 90 32 ≤ och < 105 ≥ 90 (3) ≥ 105 (2) (3) Grupper av delområden 22–32 22–27 28–32 22–23 24–27 22–23 22–32 Minimiandel av målarten 90 (1) 90 (1) (5) 90 (1) 90 (1) (4) 90 (1) (4) 90 100 Tobisfiskar (Ammodytidae) * * * * * * * Skarpsill (Sprattus sprattus) * * * * * * Sill (Clupea harengus) * * * * * Tunga (Solea vulgaris) * * Rödspätta (Pleuronectes platessa) * * Vitling (Merlangius merlangus) * * Slätvar (Scophthalmus rhombus) * * Sandskädda (Limanda limanda) * * Skrubbskädda (Platichthys flesus) * * Bergtunga (Microstomus kitt) * * Piggvar (Psetta maxima) * * Torsk (Gadus morhua) * (1) Den fångst som behålls ombord får bestå av högst 3 % torsk i färskvikt. (2) Endast trål, snurrevad och liknande redskap med Bacoma-fönster eller med T90 lyft och förlängningsstycke med den maskstorlek och enligt de bestämmelser som anges i tilläggen 1 och 2 får användas. (3) Bomtrål får inte användas. (4) Den fångst som behålls ombord får bestå av upp till 40 % vitling i färskvikt. (5) Den fångst som behålls ombord får bestå av upp till 45 % sill i färskvikt. Tillägg 1 Tekniska specifikationer för selektionsfönster i lyftets övre panel enligt Bacoma-modellen 1. Beskrivning a) Identifiering av fönstret i) Selektionsfönstret skall utgöras av ett rektangulärt nätstycke i lyftet. Det får bara finnas ett fönster. b) Lyftets storlek, förlängningsstycke och trålens bakre del i) Lyftet skall bestå av två paneler med två sömmar, en på vardera sidan, som är lika långa. ii) Diagonalmaskorna skall ha en minsta maskstorlek på 105 mm. Nätmaterialet skall vara av trådar av polyetylen med en enkel trådtjocklek på högst 6 mm och en trådtjocklek på högst 4 mm vid dubbel tråd. iii) Det är förbjudet att använda lyft och förlängningsstycken som består av ett enda stycke material och som har bara en söm. iv) Antalet öppna diagonalmaskor, icke inbegripet dem i sömmarna, får inte någonstans på ett förlängningsstyckes omkrets understiga eller överstiga det maximala antalet maskor i omkretsen av främre delen av det egentliga lyftet (Figur 1). c) Fönstrets placering i) Selektionsfönstret skall placeras i lyftets övre panel (figur 2). ii) Det skall ta slut högst 4 maskor från bottenstroppen, inklusive den handknutna rad av maskor genom vilken bottenstroppen dras (figur 3 eller 4). d) Fönstrets storlek i) Selektionsfönstrets storlek, uttryckt i stolprader, skall vara lika med antalet öppna diagonalmaskor i den övre panelen delat med två. Vid behov skall det vara tillåtet att behålla högst 20 % av antalet öppna diagonalmaskor i den övre panelen om de är jämt fördelade på båda sidor om selektionsfönstret (figur 4). ii) Selektionsfönstret skall vara minst 3,5 m långt. iii) Med avvikelse från punkt ii skall selektionsfönstret vara minst 4 m om en sensor för att mäta fångstvolymen är fäst vid fönstret. e) Fönstrets nätstycken i) Maskorna skall ha en maskvidd på minst 110 mm. Maskorna skall vara kvadratiska, dvs. fönsternätstyckets fyra sidor skall bestå av skurna maskor. ii) Nätstycket skall monteras så att maskorna löper parallellt med och vinkelrätt mot lyftets längdriktning. Nätet skall vara gjort av knutlöst, flätat enkeltrådigt garn eller nätmaterial som bevisligen har samma selektiva egenskaper. Med knutlösa nät avses nät som är sammansatta av maskor med fyra sidor där maskornas hörn bildas genom sammanflätning av trådarna från två angränsande sidor av maskan. iii) Diametern på det enkeltrådiga garnet skall vara minst 5 mm. f) Övriga specifikationer i) Specifikationerna för monteringen fastställs i figurerna 3 och 4. ii) Lyftstroppen skall vara minst 1. 4 m för ett lyft med en omkrets av mellan 100 och 89 diagonalmaskor, mätt framför fönstret, 2. 3,5 m för ett lyft med en omkrets av mellan 88 och 75 diagonalmaskor, mätt framför fönstret, och 3. 3 m för ett lyft med en omkrets av mindre än 75 diagonalmaskor, mätt framför fönstret. iii) En avlastningsstropp får inte omge selektionsfönster av Bacoma-typ. Den skall bestå av rep med högst 20 mm diameter och vara minst 2 m lång. iv) En lyftboj skall vara klotformig och ha en diameter av högst 40 cm. Den skall vara fastgjord i bottenstroppen med bojrepet. v) Stängnätet får inte helt eller delvis täcka Bacoma-selektionsfönstret. 2. Villkor för lagning av paneler med kvadratiska maskor a) Allmänna villkor i) Det är förbjudet att använda Bacoma-selektionsfönster med kvadratiska maskor där mer än 10 % av maskorna har lagats. ii) Skadade kvadratiska maskor skall lagas enligt den föreskrivna metoden. iii) En lagad maska är en maska där masköppningen har minskats genom en lagning av skadade maskor eller genom att två stycken knutlösa nät med kvadratiska maskor har fästs samman. b) Metod för lagning av skadade maskor i Bacoma-selektionsfönster i) Putsa hålet. ii) Räkna de maskor som skall ersättas. Gör i ordning ett stycke av knutlöst, flätat enkeltrådigt garn av samma material, diameter och styrka som det nät som behöver lagas. iii) Lagningsstycket får i varje riktning inte vara mer än två maskor större än det putsade hålet för att tillräckligt stor del av nätet utanför hålet skall täckas. iv) Lägg lagningsstycket över hålet och snöra fast det i nätet med hjälp av flätad tråd enligt illustrationen. v) Det är viktigt att nätkorsen snörs samman. vi) Fortsätt att snöra samman runt hålet så att du har åtminstone två snörda rader runt lagningsstyckets kanter. vii) Det lagade hålet kommer att likna ovanstående illustration efter lagningen. Figur 1 En trål kan delas in i tre delar med hänsyn till form och funktion. Trålens öppna del är alltid avsmalnande. Förlängningsstycket är en rak del som normalt består av ett eller två stycken nät. Lyftet är också ett rakt stycke som ofta består av dubbelt garn för att motstå slitage. Den del som sitter nedanför lyftstroppen kallas för lyftpåsen. Figur 2 A Förlängningsstycke B Lyft C Selektionsfönster med kvadratiska maskor 1 Övre panel med högst 50 öppna diagonalmaskor 2 Undre panel med högst 50 öppna diagonalmaskor 3 Sömmar 4 Dubbelgång eller snörning 5 Lyftstropp 6 Avlastningsstropp 7 Bottenstropp 8 Panelens avstånd till bottenstroppen (figurerna 3 och 4) 9 Bojrep 10 Lyftboj Figur 3 MONTERING AV SELEKTIONSFÖNSTRET A Selektionsfönster med 110 mm kvadratiska maskor (25 maskstolpar) B Hur selektionsfönstret med kvadratiska maskor fästs vid sömmen C Hur selektionsfönstret med kvadratiska maskor fästs vid nät med diagonalmaskor, utom panelens kantmaskstolpar, från båda sidor. Två diagonalmaskor fästs vid en maskstolpe i de kvadratiska maskorna D Nät med 105 mm diagonalmaskor (maximalt 50 öppna maskor) E Avstånd mellan selektionsfönstret och bottenstroppen. Selektionsfönstret skall ta slut högst 4 maskor från bottenstroppen, inklusive den handknutna rad av maskor genom vilka bottenstroppen dras F En rad handknutna maskor för bottenstroppen Figur 4 MONTERING AV SELEKTIONSFÖNSTRET A Selektionsfönster 110 mm med kvadratiska maskor (20 maskstolpar) B Hur selektionsfönstret med kvadratiska maskor fästs vid sömmen C Hur selektionsfönstret med kvadratiska maskor fästs vid nät med diagonalmaskor, utom panelens kantmaskstolpar, från båda sidor Två diagonalmaskor fästs vid en maskstolpe i de kvadratiska maskorna D Nät med 105 mm diagonalmaskor (maximalt 50 öppna maskor) E Avstånd mellan selektionsfönstret och bottenstroppen. Selektionsfönstret skall ta slut högst 4 maskor från bottenstroppen, inklusive den handknutna rad av maskor genom vilka bottenstroppen dras F En rad handknutna maskor för bottenstroppen G Högst 10 % öppna maskor enligt D på båda sidor Tillägg 2 TEKNISKA SPECIFIKATIONER FÖR T90 TRÅL a) Definition 1. T90 trål är trål, snurrevad eller liknande redskap med ett lyft och ett förlängningsstycke bestående av diagonalknutna nät som vridits 90°, så att nätgarnets huvudsakliga löpriktning är parallell med släpriktningen. 2. Nätgarnets löpriktning i ett diagonalknutet nät av standardtyp (A) och i ett nät vridet 90° (B) illustreras i figur 1 nedan. Figur 1 b) Maskstorlek och mätning Maskstorleken skall vara minst 110 mm. Med avvikelse från artikel 5.1 i förordning (EG) nr 129/2003 skall maskstorleken i lyftet och förlängningsstycket mätas vinkelrätt mot fiskeredskapets längdaxel. c) Garntjocklek Nätmaterialet i lyftet och förlängningsstycket skall vara av trådar av polyetylen med en enkel trådtjocklek på högst 6 mm eller med en trådtjocklek på högst 4 mm vid dubbel tråd. Bestämmelsen skall inte gälla den bakersta maskraden i lyftet, om den är försedd med en bottenstropp. d) Konstruktion 1. Ett lyft och en förlängning av vridna maskor (T90) skall bestå av två lika stora paneler, med samma antal maskor på bredden och längden samt med samma maskriktning som anges ovan, och vara ihopsatta med två sidsömmar. Varje panel skall vara försedd med fasta knutar på ett sådant sätt att maskorna ständigt förblir helt öppna när de är i bruk. 2. Antalet öppna maskor på varje punkt i omkretsen måste vara konstant från den främre delen av förlängningen till den bakersta delen av lyftet. 3. Vid den punkt där lyftet eller förlängningsstycket är fäst vid den avsmalnande delen av trålen skall antalet maskor i lyftets eller förlängningsstyckets omkrets vara 50 % av den sista maskraden i den avsmalnande delen av trålen. 4. Ett lyft och ett förlängningsstycke illustreras i figur 2 nedan. e) Omkrets Antalet maskor i lyftets och förlängningsstyckets omkrets, icke inbegripet sömförstärkningslinor och sömmar, får inte på någon punkt vara större än 50. f) Dubbelgång Den främre kanten av paneler som består av både lyft och förlängningsstycke skall vara försedd med en flätad rad av halva maskor. Akterkanten av lyftpanelen skall vara försedd med en komplett rad av flätade maskor som kan leda bottenstroppen. g) Lyftstropp Lyftstroppens längd skall vara minst 3,5 m. h) Lyftboj En lyftboj skall vara klotformig och ha en diameter av högst 40 cm. Den skall vara fastgjord i bottenstroppen med bojrepet. Figur 2

BILAGA III Stågarn, snärjgarn och grimgarn: maskstorlekar och målarter Målart Maskstorlek (mm) 16 ≤ och < 110 32 ≤ och < 110 90 ≤ och < 156 (2) 110 ≤ och < 156 ≥ 157 Grupper av delområden 28–32 22–27 22–23 22–32 22–32 Minimiandel av målarten 90 (1) 90 (1) 90 90 100 Skarpsill (Sprattus sprattus) * * * * * Sill (Clupea harengus) * * * * * Tunga (Solea vulgaris) * * * Rödspätta (Pleuronectes platessa) * * * Vitling (Merlangius merlangus) * * * Slätvar (Scophthalmus rhombus) * * * Sandskädda (Limanda limanda) * * * Skrubbskädda (Platichthys flesus) * * * Bergtunga (Microstomus kitt) * * * Piggvar (Psetta maxima) * * * Torsk (Gadus morhua) * * Lax (Salmo salar) * (1) Den fångst som behålls ombord får bestå av högst 3 % torsk i färskvikt. (2) Detta intervall för maskstorlekar skall vara tillåtet till och med den 30 juni 2006.

BILAGA IV Minsta landningsstorlekar Art Geografiskt område Minimistorlek Torsk (Gadus morhua) Delområdena 22–32 38 cm Rödspätta (Platichthys flesus) Delområdena 22–25 23 cm Delområdena 26–28 21 cm Delområdena 29–32, söder om 59°39'N 18 cm Rödspätta (Pleuronectes platessa) Delområdena 22–32 25 cm Piggvar (Psetta maxima) Delområdena 22–32 30 cm Slätvar (Scophthalmus rhombus) Delområdena 22–32 30 cm Ål (Anguilla anguilla) Delområdena 22–32 35 cm Lax (Salmo salar) Delområdena 22–30 och 32 60 cm Delområde 31 50 cm Öring (Salmo trutta) Delområdena 22–25 och 29–32 40 cm Delområdena 26–28 50 cm