1.

Delarna II–V ska ersättas med följande: ”DEL II Minimikrav för kvalitet enligt del I Durum-vete Vanligt vete Korn Majs Sorghum A. Maximal vattenhalt 14,5 % 14,5 % 14,5 % 13,5 % 13,5 % B. Maximal andel av andra beståndsdelar än basspannmål av felfri kvalitet 12 % 12 % 12 % 12 % 12 % 1. Sönderslagna kärnor 6 % 5 % 5 % 5 % 5 % 2. Orenheter i form av kärnor 8,5 % 7 % 12 % 5 % 5 % 2.1 Andra orenheter än fläckiga kärnor 5 % 7 % 12 % 5 % 5 % a) Skrumpna kärnor X X X Ej tillämpligt Ej tillämpligt b) Andra spannmål 3 % X 5 % X X c) Kärnor angripna av skadedjur X X X X X d) Kärnor med missfärgat groddanlag X X Ej tillämpligt Ej tillämpligt Ej tillämpligt e) Kärnor som värmeskadats vid torkning 0,50 % 0,50 % 3 % 0,50 % 0,50 % 2.2 Fläckiga kärnor 3,5 % Ej tillämpligt Ej tillämpligt Ej tillämpligt Ej tillämpligt 3. Grodda kärnor 4 % 4 % 6 % 6 % 6 % 4. Andra orenheter, 4,5 % (1) 3 % 3 % 3 % 3 % varav a) ogräsfrön — skadliga frön 0,10 % 0,10 % 0,10 % 0,10 % 0,10 % — andra X X X X X b) Skadade kärnor: — kärnor som förstörts genom spontan upphettning eller som värmeskadats vid torkning 0,05 % 0,05 % X X X — mögelangripna kärnor 1,5 % X X X X — andra X X X X X c) främmande beståndsdelar X X X X X d) agnar (för majs: delar av kolvar) X X X X X e) mjöldrygor 0,05 % 0,05 % Ej tillämpligt Ej tillämpligt Ej tillämpligt f) skämda kärnor X X Ej tillämpligt Ej tillämpligt Ej tillämpligt g) orenheter av animaliskt ursprung X X X X X C. Maximal procentandel helt eller delvis mjöliga kärnor 27 % Ej tillämpligt Ej tillämpligt Ej tillämpligt Ej tillämpligt D. Maximal tanninhalt (2) Ej tillämpligt Ej tillämpligt Ej tillämpligt Ej tillämpligt 1 % E. Minimal rymdvikt (kg/hl) 78 73 62 Ej tillämpligt Ej tillämpligt F. Minimal proteinhalt (2) 11,5 % 10,5 % Ej tillämpligt Ej tillämpligt Ej tillämpligt G. Minimalt falltal i sekunder (Hagberg) 220 220 Ej tillämpligt Ej tillämpligt Ej tillämpligt H. Minimalt Zelenytal (ml) H. Minimalt Zelenytal (ml) Ej tillämpligt 22 Ej tillämpligt Ej tillämpligt Ej tillämpligt ’X’ betyder att det krävs en analys, men inga särskilda gränsvärden anges. Däremot ska hänsyn tas till de högsta tillåtna värden som anges i punkterna 2 och 4 i tabellen. ’Ej tillämpligt’ betyder att ingen analys behövs. Andra beståndsdelar än basspannmål av felfri kvalitet definieras i del III i denna bilaga. Kärnor av basspannmål och andra spannmål som är skadade eller skämda ska klassificeras som ’andra orenheter’, även om de har fel som tillhör andra kategorier. DEL III 1. DEFINITION AV ANDRA BESTÅNDSDELAR ÄN BASSPANNMÅL AV FELFRI KVALITET 1.1 Sönderslagna kärnor När det gäller durumvete, vanligt vete och korn definieras begreppet sönderslagna kärnor i standarden EN 15587. När det gäller majs avser begreppet sönderslagna kärnor kärnor eller delar av kärnor som rinner igenom en rundhålssikt med 4,5 mm håldiameter. När det gäller sorghum avser begreppet sönderslagna kärnor kärnor eller delar av kärnor som rinner igenom en rundhålssikt med 1,8 mm håldiameter. 1.2 Orenheter i form av kärnor a) Skrumpna kärnor När det gäller durumvete, vanligt vete och korn definieras begreppet skrumpna kärnor i standarden EN 15587. När det gäller korn från Estland, Lettland, Finland och Sverige avser emellertid begreppet skrumpna kärnor kärnor med en rymdvikt av minst 64 kg/hl som erbjuds till eller är föremål för intervention i dessa medlemsstater och där kärnorna, efter det att samtliga de andra beståndsdelar som nämns i denna bilaga har avlägsnats, rinner igenom en sikt med slitsbredden 2,0 mm. Begreppet skrumpna kärnor är inte tillämpligt på majs och sorghum. b) Andra spannmål När det gäller durumvete, vanligt vete och korn definieras begreppet andra spannmål i standarden EN 15587. När det gäller majs och sorghum avser begreppet andra spannmål alla kärnor av odlade spannmål som inte är av samma slag som spannmålen som provet består av. c) Kärnor angripna av skadedjur När det gäller durumvete, vanligt vete och korn definieras begreppet kärnor angripna av skadedjur i standarden EN 15587. När det gäller majs och sorghum avser begreppet kärnor angripna av skadedjur alla kärnor med synliga skador till följd av att de angripits av insekter, gnagare, kvalster eller andra skadedjur. d) Kärnor med missfärgat groddanlag När det gäller durumvete, vanligt vete och korn definieras begreppet kärnor med missfärgat groddanlag i standarden EN 15587. Begreppet kärnor med missfärgat groddanlag är inte tillämpligt på korn, majs och sorghum. e) Kärnor som värmeskadats vid torkning När det gäller durumvete, vanligt vete och korn definieras begreppet kärnor som värmeskadats vid torkning i standarden EN 15587. När det gäller majs och sorghum avser begreppet kärnor som värmeskadats vid torkning kärnor som uppvisar yttre tecken på brändhet, men som inte är skadade kärnor. f) Fläckiga kärnor När det gäller durumvete, vanligt vete och korn definieras begreppet fläckiga kärnor i standarden EN 15587. Begreppet fläckiga kärnor är inte tillämpligt på vanligt vete, korn, majs och sorghum. 1.3 Grodda kärnor När det gäller durumvete, vanligt vete och korn definieras begreppet grodda kärnor i standarden EN 15587. När det gäller majs och sorghum avser begreppet grodda kärnor kärnor i vilka rotanlaget eller bladanlaget tydligt kan urskiljas med blotta ögat. Vid bedömning av provets innehåll av grodda kärnor ska dock hänsyn tas till provets allmänna utseende. Grodda kärnor är endast de kärnor där grodden har genomgått klart synliga förändringar, där den grodda kärnan lätt kan skiljas från en normal kärna. 1.4 Övriga orenheter a) Ogräsfrön När det gäller durumvete, vanligt vete och korn definieras begreppet ogräsfrön i standarden EN 15587. När det gäller majs och sorghum avser begreppet ogräsfrön frön av andra växter än spannmål, även odlade. Begreppet omfattar frön som inte är värda att återvinna och frön som kan användas till djurfoder, men som inte är spannmålsfrön eller skadliga frön. Som skadliga frön betraktas frön som är giftiga för djur och människor, frön som hindrar rensning och malning av spannmål samt frön som påverkar kvaliteten på bearbetade spannmålsprodukter. b) Skadade kärnor När det gäller durumvete, vanligt vete och korn definieras begreppet skadade kärnor i standarden EN 15587. När det gäller majs och sorghum avser begreppet skadade kärnor kärnor som på grund av röta, mjöldaggs- eller bakterieangrepp eller andra orsaker blivit otjänliga som människoföda och, vad avser fodersäd, som djurfoder. Till denna grupp hör också kärnor som skadats genom spontan upphettning eller som värmeskadats vid torkning. Dessa upphettade eller värmeskadade kärnor är fullt utvuxna kärnor vars agnar har en gråbrun till svart färg, medan ett tvärsnitt av kärnan uppvisar en gulgrå till brunsvart färg. När det gäller durumvete, vanligt vete och korn ingår mögelangripna kärnor i begreppet skadade kärnor i standarden EN 15587. c) Främmande beståndsdelar När det gäller durumvete, vanligt vete och korn definieras begreppet främmande beståndsdelar i standarden EN 15587. När det gäller majs och sorghum avser begreppet främmande beståndsdelar alla beståndsdelar i ett prov som passerar genom en sikt med slitsbredden 1,0 mm, utom levande och döda insekter. d) Agnar (för majs: delar av kolvar) e) Mjöldrygor f) Skämda kärnor När det gäller durumvete, vanligt vete och korn definieras begreppet skämda kärnor i standarden EN 15587. Begreppet skämda kärnor är inte tillämpligt på korn, majs och sorghum. g) Orenheter av animaliskt ursprung 1.5 Levande skadedjur 1.6 Mjöliga kärnor Begreppet mjöliga kärnor av durumvete avser kärnor som inte kan anses som alltigenom glasaktiga. Begreppet mjöliga kärnor definieras i standarden EN 15585. 2. BESTÅNDSDELAR SOM INGÅR I DEFINITIONEN PÅ ORENHETER FÖRDELAT PÅ DE OLIKA SÄDESSLAGEN 2.1 Durumvete Begreppet orenheter bestående av kärnor avser skrumpna kärnor, kärnor av andra spannmål, kärnor angripna av skadedjur, kärnor med missfärgad grodd, fläckiga kärnor och kärnor som värmeskadats vid torkning. Begreppet andra orenheter avser ogräsfrön, skadade kärnor (även mögelangripna kärnor), främmande beståndsdelar, agnar, mjöldrygor, skämda kärnor och orenheter av animaliskt ursprung. 2.2 Vanligt vete Begreppet orenheter bestående av kärnor avser skrumpna kärnor, kärnor av andra spannmål, kärnor angripna av skadedjur, kärnor med missfärgad grodd (endast om det är fråga om halter på mer än 8 %) och kärnor som värmeskadats vid torkning. Begreppet andra orenheter avser ogräsfrön, skadade kärnor (även mögelangripna kärnor), främmande beståndsdelar, agnar, mjöldrygor, skämda kärnor och orenheter av animaliskt ursprung. 2.3 Korn Begreppet orenheter bestående av kärnor avser skrumpna kärnor, kärnor av andra spannmål, kärnor angripna av skadedjur och kärnor som värmeskadats vid torkning. Begreppet andra orenheter avser ogräsfrön, skadade kärnor (även mögelangripna kärnor), främmande beståndsdelar, agnar och orenheter av animaliskt ursprung. 2.4 Majs Begreppet orenheter bestående av kärnor avser kärnor av andra spannmål, kärnor angripna av skadedjur och kärnor som värmeskadats vid torkning. Begreppet andra orenheter avser ogräsfrön, skadade kärnor (även mögelangripna kärnor), främmande beståndsdelar, delar av kolvar och orenheter av animaliskt ursprung. 2.5 Sorghum Begreppet orenheter bestående av kärnor avser kärnor av andra spannmål, kärnor angripna av skadedjur och kärnor som värmeskadats vid torkning. Begreppet andra orenheter avser ogräsfrön, skadade kärnor (även mögelangripna kärnor), främmande beståndsdelar, agnar och orenheter av animaliskt ursprung. DEL IV Metoder för att bestämma kvaliteten på spannmål som erbjuds till eller är föremål för intervention Följande metoder ska användas för att i enlighet med artikel 7 bestämma kvaliteten på spannmål som erbjuds till eller är föremål för intervention: a) Referensmetoden för bestämning av andra beståndsdelar än basspannmål av felfri kvalitet utgörs av följande: — standarden EN 15587 för vanligt vete, durumvete och korn, — den metod som anges i punkt V i denna bilaga för majs och sorghum. b) Referensmetoden för bestämning av vattenhalten utgörs av följande: — standarden EN ISO 6540 för majs, — standarden EN ISO 712 för andra spannmål än majs, eller — en metod som bygger på infrarödteknik. Vid en eventuell tvist är det endast resultaten av bedömningen i enlighet med standard EN ISO 6540 för majs och standard EN ISO 712 som gäller. c) Referensmetoden för bestämning av tanninhalten i sorghum utgörs av standarden ISO 9648. d) Referensmetoden för bestämning av huruvida deg av vanligt vete är icke-klistrig och maskinbearbetningsbar utgörs av den metod som anges i del VII i denna bilaga. e) Referensmetoden för bestämning av proteinhalten i malda kärnor av durumvete och vanligt vete utgörs av följande: — standarden EN ISO 20483 eller — standarden CEN ISO/TS 16634-2. Vid en eventuell tvist är det endast resultaten av bedömningen i enlighet med standard EN ISO 20483 som gäller. f) Zelenytalet för malda kärnor av vanligt vete bestäms i enlighet med standarden EN ISO 5529. g) Falltal enligt Hagberg (amylasaktivitetstest) bestäms i enlighet med standarden ISO 3093. h) Referensmetoden för bestämning av huruvida durumvete har glasaktigt utseende utgörs av standarden EN 15585. i) Referensmetoden för bestämning av rymdvikten utgörs av standarden EN ISO 7971/3. j) Provtagningsmetoderna och referensanalysmetoderna för bestämning av halten av mykotoxiner anges i bilagan I till förordning (EG) nr 1881/2006 och fastställs i bilagorna I och II till kommissionens förordning (EG) nr 401/2006 (3) DEL V Referensmetod för bestämning av andra beståndsdelar än basspannmål av felfri kvalitet när det gäller majs och sorghum 1. Ett genomsnittsprov om 500 g för majs och 250 g för sorghum skakas under en halv minut i en sikt med 1,0 mm slitsbredd. När provet har passerat sikten kontrolleras om provet innehåller levande skadedjur eller döda insekter. Från de beståndsdelar som kvarhålls av sikten med 1,0 mm slitsbredd avlägsnas med hjälp av en pincett eller en spatel stenar, sand, delar av kolvar, halmstrån och andra främmande beståndsdelar. De på detta sätt avlägsnade främmande beståndsdelarna sammanförs med de beståndsdelar som passerat genom sikten med 1,0 mm slitsbredd och vägs tillsammans. Med hjälp av en provdelare tas från de beståndsdelar som kvarhållits av sikten med 1,0 mm slitsbredd ut ett delprov om 100–200 g när det gäller majs och 25–50 g när det gäller sorghum. Detta delprov vägs. Provet sprids ut i ett tunt lager på ett bord. Med hjälp av en pincett eller spatel avlägsnas andra spannmål, kärnor angripna av skadedjur, kärnor som värmeskadats vid torkning, grodda kärnor, ogräsfrön, skadade kärnor, agnar och orenheter av animaliskt ursprung. När det gäller sorghum bör kärnor med agnar först skiljas från agnarna, då agnarna ingår i begreppet andra orenheter. Kärnorna klassificeras därefter enligt tillstånd. Därefter siktas delprovet som rensats från orenheter genom en rundhålssikt med 4,5 mm håldiameter för majs och 1,8 mm för sorghum under 30 sekunder. Beståndsdelar som passerar genom sikten ska betraktas som sönderslagna kärnor. 2. De grupper av andra beståndsdelar än basspannmål av felfri kvalitet, som bestäms enligt de metoder som anges i punkt 1, ska vägas så exakt som möjligt med en noggrannhet på 0,01 g och beräknas som procentandelar av genomsnittsprovet. De uppgifter som lämnas i analysrapporten ska anges med en noggrannhet på 0,1 %. Förekomsten av levande skadedjur ska kontrolleras. I princip ska två analyser genomföras för varje prov. Vad avser summan av de ovannämnda beståndsdelarna får analysresultaten inte avvika från varandra med mer än 10 %. 3. För de kontroller som anges i punkterna 1 och 2 ska följande apparatur användas: a) En provdelare, t.ex. en konisk eller räfflad provdelare. b) En precisionsvåg, vilken ska kunna väga med en noggrannhet på 0,01 gram (dvs. en våg som har en visningsnoggrannhet på 0,001 gram). c) En sikt med en slitsbredd på 1,0 mm och rundhålssiktar med en håldiameter på 1,8 mm och 4,5 mm. Siktarna kan eventuellt monteras på ett skakbord. Siktarna ska vara förenliga med standarden ISO 5223.