EKSG:S RÅDGIVANDE KOMMITTÉS RESOLUTION om vitboken "en energipolitik inom Europeiska unionen"

(96/C 232/03)

(Text av betydelse för EES)

(enhälligt antagen, förutom en nerlagd röst, vid det 330:e sammanträdet den 27 juni 1996)

EUROPEISKA KOL- OCH STÅLGEMENSKAPENS RÅDGIVANDE KOMMITTÉ

önskar delge sina ståndpunkter till innehållet i vitboken och bidra till inriktningen på kommissionens förslag till ett vägledande arbetsprogram genom att lägga fram följande resolution

med stöd av

- dokument KOM(94) 659 slutlig av den 11 januari 1995 med titeln "Grönboken för en energipolitik inom Europeiska unionen",

- Europaparlamentets antagande av van Velzens rapport om grönboken (dok. A4-0212/95),

- Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande om grönboken (1),

- EKSG:s rådgivande kommittés resolution om grönboken (2),

efter att ha tagit del av

- dokument KOM(95) 682 (vitbok) med titeln "En energipolitik inom Europeiska unionen",

- resolutionen från rådets energiministrar av den 7 maj 1996 (pressmeddelande nr 6803/96),

- förklaringar från kommissionens representant i samma fråga vid rådgivande kommitténs 328:e sammanträde den 14 mars 1996.

RÅDGIVANDE KOMMITTÉN

A. konstaterar följande:

- För att främja huvudsyftena i gemenskapens fördrag ges energipolitiken i vitboken med rätta tre målsättningar:

- Global konkurrenskraft.

- Säker energiförsörjning.

- Värnande om miljön.

I vitboken slås det också fast att sammanjämkningen av de tre målsättningarna kommer att leda till prioriteringar som emellertid så mycket som möjligt bör anpassas till ett långsiktigt perspektiv.

- I vitboken medges att den ekonomiska och sociala sammanhållningen också måste beaktas, men detta understryks inte tillräckligt i förhållande till regionerna och underregionerna i unionen.

- I vitboken konstateras med rätta att en analys av kostnader/intäkter är ett väsentligt instrument då man vill beakta miljömålen samtidigt med den globala konkurrenskraften och en säker försörjning.

- Den ökade energiförbrukningen utanför OECD-länderna kommer att medföra betydande förändringar på alla marknader och kan beröra världen i sin helhet och framför allt Europa genom att de traditionella mönstren i energiflödena kraftigt ändras. Förändringarna skulle kunna förorsaka spänningar bland alla energislag och åtföljas av en inverkan på kolet, med tanke på utvecklingen på marknaderna för de fasta bränslena i världen i övrigt (t.ex. Sydostasien).

- Kommissionen förutspår i sin vitbok att förbrukningen av naturgas fram till 2020 minst kommer att fördubblas.

- Skillnaden mellan tillgängliga reserver i fråga om fasta bränslen å ena sidan och kolväten å den andra, både i världen som helhet och i Europa, är ett faktum som kommer fram i alla undersökningar om energisituationen. Enligt vitboken kommer Europeiska unionens energiberoende att öka från nuvarande 50 % till ca 75 % år 2020.

- Kommissionen räknar framför allt med marknadskrafterna för att garantera en säker försörjning. Dessa kan dock visa sig otillräckliga för energisektorn, vars investeringar, som av nödvändighet är långsiktiga, måste grunda sig på en tillförlitlig energipolitik och på iakttagande av reglerna på den inre marknaden.

B. anser följande:

- Vitboken tillmäter inte de fasta bränslena (inhemska och importerade) en tillräckligt viktig roll,

a) eftersom de med tanke på volymen outnyttjade förekomster långsiktigt erbjuder en verkligt säker försörjning jämfört med kolvätena, och

b) eftersom utvinningsorternas gynnsamma geopolitiska fördelning dessutom garanterar dem stabilitet i ett världsomspännande sammanhang.

- Den enorma ökningen av naturgasens andel av energibehovet, enligt vitbokens prognoser, kan leda till problem för anskaffning och priser.

- Såsom medges i vitboken är en mångfald primära bränslen (energy mix) det bästa medlet att trygga en säker försörjning och samtidigt minska miljöriskerna och garantera global konkurrenskraft.

- Globaliseringen gör det nödvändigt att särskilt uppmärksamma den europeiska ekonomins konkurrenskraft på världsmarknaden. Energipolitiken skall bidra till detta både genom en integrering av den inre marknaden, genom en samordning av gemenskapens och medlemsstaternas solidaritets- och subsidiaritetspolitik och genom ett ökat hänsynstagande till energifrågorna i unionens ekonomiska förbindelser med omvärlden.

AV DESSA SKÄL

1. DELAR RÅDGIVANDE KOMMITTÉN de grundtankar som vitboken innehåller och särskilt kommissionens ambition att ta omedelbara initiativ till handling,

2. ANMODAR KOMMITTÉN kommissionen att även i fortsättningen prioritera sina ansträngningar för att åstadkomma en verklig integrering av elmarknaden, som redan är i gång, och sedan av gasmarknaden, med hänsyn tagen till de särskilda nationella förpliktelserna för elförsörjningen,

3. ANMODAR KOMMITTÉN kommissionen att försöka finna instrument som på sikt leder till en verklig mångfald på energiområdet och som omfattar alla typer av energi inklusive förnybara energikällor och inhemska resurser utan att diskriminera någon. Då man inför dessa instrument, måste man överväga vilka sociala konsekvenser det kan få,

4. ANMODAR KOMMITTÉN kommissionen att öka sina forskningsansträngningar kring förbränningen och den egna användningen av kol, vilket precis som det konstateras i vitboken, kommer att behålla en stor andel av elmarknaden för uppvärmning och alltid kommer att spela en viktig roll för stålindustrins försöjning,

5. UPPMUNTRAR KOMMITTÉN kommissionen att skapa ett program för regelbunden övervakning av tendenserna på energiområdet och inrätta en rådgivande energikommitté enligt vitbokens förslag. Denna kommitté bör bestå inte bara av de viktigaste ekonomiska och sociala aktörerna inom de olika energisektorerna utan också i lika omfattning av representanter för industrisektorernas storförbrukare av energi och av distributörerna, för att allas intressen skall beaktas och maximal insyn skapas,

6. BETONAR KOMMITTÉN betydelsen av de inhemska stenkols- och brunkolstillgångarna, vilka står för mer än 50 % av Europeiska unionens försörjning av fasta bränslen och bidrar till att minska vårt energiberoende,

7. ANMODAR KOMMITTÉN kommissionen att i miljöfrågor prioritera instrument som inte innebär beskattning (regler, frivilliga överenskommelser, rationellt energiutnyttjande etc.), att låta alla åtgärder (t.ex. koldioxidskatt) föregås av en analys av kostnader/intäkter och att inte vidta några diskriminerande åtgärder varken mot ett särskilt energislag eller i brist på ett synsätt som delas av övriga stora ekonomiska block, vilket är det enda sättet att åstadkomma maximala vinster för miljön och undvika hinder för den europeiska ekonomins globala konkurrenskraft,

8. UPPMANAR KOMMITTÉN kommissionen att, sedan EKSG-fördraget löpt ut, i sin energipolitik anamma de användbara bestämmelserna i fördraget, framför allt stöd till forskningsändamål på kol- och stålområdet, vilka bidrar till de målsättningar som vitboken tilldelar energipolitiken (se EKSG:s rådgivande kommittés memorandum om de aspekter som hör samman med att EKSG-fördraget löper ut år 2002 (3).

(1) EGT nr C 256, 2.10.1995.

(2) EGT nr C 206, 11.8.1995.

(3) EGT nr C 206, 11.8.1995.