KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 3406/93 av den 13 december 1993 om fastställande av de olika sorterna Indica-ris med avseende på intervention

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 1418/76 av den 21 juni 1976 om den gemensamma organisationen av marknaden för ris(1), senast ändrad genom förordning (EEG) nr 1544/93(2), särskilt artikel 5.5 i denna, och

med beaktande av följande:

I artikel 5.5 i förordning (EEG) nr 1418/76 definieras de rissorter som får betraktas som Indica-ris. Endast de sorter som har vissa morfologiska egenskaper och en viss kvalitet kan motsvara definitionen. Dessa egenskaper bör därför fastställas och de sorter som motsvarar dem förtecknas.

Det bör dock föreskrivas om ett förfarande för att komplettera ovan nämnda förteckning varje år på grundval av lämpliga analysmetoder och ett lämpligt provtagningssystem.

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1. För tillämpningen av artikel 5.2 i förordning (EEG) nr 1418/76 skall de olika sorterna Indica-ris vara de som har följande egenskaper efter det att skalet har avlägsnats:

a) Morfologiska egenskaper:

- Kärnans längd: minst 6,6 mm.

- Proportion längd/bredd: minst 3.

- Fullständig avsaknad av pärlor och strimmor i fråga om minst 60 % av det slipade ris som provtagningen gäller.

b) Kvalitet:

- Ett klibbighetsvärde på högst 2,50 g/cm,

- ett konsistensvärde på minst 0,85 kg/cm2,

- ett amylosinnehåll på minst 21 %.

2. De i punkt 1 föreskrivna metoderna för att pröva egenskaperna fastställs i bilaga 2.

3. De sorter som har de morfologiska egenskaper och den kvalitet som anges i punkt 1 skall vara de som anges i bilaga 1.

Artikel 2

1. De medlemsstater som önskar lägga nya rissorter till bilaga 1 skall senast den 20 december varje år till kommissionen ge in en ansökan med angivande av sortnamnet och en hänvisning till den nationella sortlistan för lantbruksväxter.

2. Efter att ha givit in en ansökan i enlighet med punkt 1 skall medlemsstaterna senast den 31 december samma år tillhandahålla prover av oskalat certifierat utsäde av var och en av de sorter för vilka ansökan görs till ett av de laboratorier som anges i bilaga 3 och som anvisas av kommissionen.

Provet, som skall väga minst fem kilo, skall ha producerats i en medlemsstat under det aktuella året.

Artikel 3

1. Det laboratorium som ansvarar för bearbetningen av riset skall efter att ha utfört grobarhetstest och bearbetat riset sända proverna, märkta med koder, till samtliga de laboratorier som anges i bilaga 3 och till kommissionen översända en förseglad underrättelse som gör det möjligt att avkoda proverna.

2. De prov som sänds till laboratorierna för analys skall bestå av minst 100 g råris och minst 750 g slipat ris. Proven skall bestå enbart av hela kärnor; hela men kritaktiga kärnor skall avlägsnas från prov med helt slipat ris.

Artikel 4

1. Kommissionen skall fastställa sorternas egenskaper med hjälp av det aritmetiska medelvärdet av resultaten av de analyser som utförs, efter uteslutning av det högsta och det lägsta värdet.

2. Skulle två eller flera ansökningar om att godkänna samma sort mottas, skall sortens egenskaper fastställas på grundval av medelvärdet av provresultaten, i enlighet med punkt 1.

3. Kommissionen skall informera medlemsstaterna om resultaten av analyserna före den 31 mars varje år.

Ett beslut om att ta med nya sorter skall fattas före den dagen i enlighet med förfarandet i artikel 27 i förordning (EEG) nr 1418/76.

Artikel 5

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 13 december 1993.

På kommissionens vägnar

René STEICHEN

Ledamot av kommissionen

(1) EGT nr L 166, 25.6.1976, s. 1.

(2) EGT nr L 154, 25.9.1993, s. 5.

BILAGA I

- Artiglio

- Bluebelle E

- Dedalo

- Graldo

- Icaro

- Idra

- Lemont

- Mida

- Pegaso

- Puntal

- Rea

- Star

- Thaibonnet = L 202

BILAGA 2

ANALYSMETODER

A. MORFOLOGISKA EGENSKAPER

Följande metod skall användas för att mäta riskärnorna och för att kontrollera frånvaron av pärlor och strimmor:

1. Ett antal hela kärnor tas ur provet.

2. Ett medelvärde fastställs genom att två prover om 100 kärnor vardera mäts.

3. Resultatet uttrycks avrundat till en decimal.

B. KVALITETET

a) Standardiserat förfarande för användning av Instron Food Tester för att bestämma klibbigheten hos kokt ris

1. Syfte

Denna metod får användas för att bestämma klibbigheten hos kokt ris med hjälp av Instron Food Tester.

2. Räckvidd

Kokt slipat ris.

3. Definitioner

Följande definitioner gäller vid tillämpningen av denna metod:

3.1 Klibbighet: Kokta riskorns tendens att klibba fast vid varandra.

3.2 Helt slipat ris: Enligt definitionen i punkt 1 d i bilaga A till förordning (EEG) nr 1418/76.

4. Princip

Mätning av den energi som krävs för att åtskilja två plana stålytor mellan vilka man tidigare tryckt ihop kokta riskorn med en given kraft under en given tidsrymd.

5. Utrustning

5.1 Instron Food Tester som fungerar genom tryck eller dragkraft med en konstant hastighet av 0,5 cm/min och som är försedd med en mätram med en mätkapacitet av 0 5 kg.

5.2 En pistong som passar till mätramen på Instron Food Tester (5.1), försedd med en kvadratisk platta av slätt stål.

5.3 En stålplatta med slät yta som är placerad under pistongen i dess längdriktning (5.2) och som är fast förbunden med den nedersta delen på Instron Food Tester.

5.4 Bägare på 25 ml.

5.5 Ett elektriskt varmvattenbad som är försett med ett icke hermetiskt tillslutet lock och en perforerad platta på vilken bägare kan placeras (5.4) och under vilken vattnet når endast så högt att det inte kan stiga över den perforerade plattan under kokningen.

5.6 En våg med en noggrannhet på 0,1 g.

5.7 Glasstav.

5.8 Urglas med en diameter på 6 cm.

5.9 Tidur.

5.10 Spatel.

5.11 Plastpåsar eller andra behållare som rymmer 2 g kokt ris och förhindrar uttorkning.

6. Förfarande

6.1 Uppvärmning av vattenbadet

Vattenbadet (5.5) regleras så att vattnet kokar kraftigt.

6.2 Förberedelse för kokning

Inför varje analys förbereds två bägare (5.4) genom att i vardera hälla 8 g slipat ris (endast hela korn) som har vägts med en noggrannhet på 0,1 g och 12 ml destillerat vatten. Rör om försiktigt med glasstaven (5.7) och täck bägarena med urglas (5.8).

6.3 Kokning

Ta locket av kokkärlet, placera bägarna på den perforerade plattan och lägg snabbt på locket. Starta tiduret (5.9). Efter 20 minuter stängs värmekällan och allt får stå i 10 minuter. Därefter tas bägarna upp ur kokkärlet och placeras upp och ned på urglaset. Låt dem svalna i minst 1 timme.

6.4 Inställning av Instron Food Tester

Ställ in Instron Food Tester (5.1) enligt tillverkarens anvisningar. Se till att mätramen håller värden mellan 0 och 640 g och hastigheten 0,5 cm/min.

6.5 Mätning med Instron Food Tester

Ta upp det kokta riset ur vardera bägaren och avlägsna de översta och nedersta delarna med hjälp av spateln (5.10). Förbered åtta prover om 2 g vardera, fyra från varje bägare, vägda med en noggrannhet på 0,1 g. De förvaras i plastpåsarna (5.11) tills de mäts. Lägg ett prov på glasplattan (5.3) under pistongen (5.2) och samla ihop provet så mycket som möjligt utan att pressa samman det. Pistongen sänks ned med en hastighet av 0,5 cm i minuten till dess ett tryck på riset på 640 g registreras. Stanna pistongen och lyft den med samma hastighet. Därefter beräknas den areal som avgränsas av en kurva med dragkraften som koordinator (i gram) och det avstånd som pistongen färdats (i cm) under registreringen av de positiva dragkrafterna. Arealen representerar energin uttryckt i gram × cm.

7. Repeterbarhet

Skillnaden mellan resultaten av två bestämningar (två serier på åtta mätningar) får inte överstiga 15 % av medelvärdet.

b) Standardiserat förfarande för användning av Instron Food Tester för att bestämma konsistensen hos kokt ris

1. Syfte

Denna metod får användas för att bestämma konsistensen hos kokt ris med Instron Food Tester.

2. Räckvidd

Kokt helt slipat ris.

3: Definitioner

Följande definitioner gäller vid tillämpningen av denna metod:

3.1 Konsistens: Risets tuggmotstånd efter kokning.

3.2 Helt slipat ris: Enligt definitionen i punkt 1 d i bilaga A till förordning (EEG) nr 1418/76.

4. Princip

Mätning av den energi som krävs för att pressa kokt slipat ris genom en perforerad platta.

5. Utrustning

5.1 Instron Food Tester som vid tryck verkar med en konstant hastighet på 10 cm/min.

5.2 Ottawa Texture Measuring system cell, modell 50 cm2, vid behov modifierad så att sektionen reduceras med 15 % av den ursprungliga arealen genom en perforerad plattinsats.

5.3 En pistong som är avpassad till mätramen på Instron Food Tester (5.1).

5.4 Höga bägare på 100 ml.

5.5 Ett elektriskt varmvattenbad som är försett med ett icke hermetiskt tillslutet lock och en perforerad platta på vilken bägare kan placeras (5.4) och under vilken vattnet når endast så högt att det inte kan stiga över den perforerade plattan under kokningen.

5.6 En våg med en noggrannhet på 0,1 g.

5.7 Glasstav.

5.8 Urglas med en diameter på 6 cm.

5.9 Tidur.

5.10 Spatel.

5.11 Plastpåsar eller andra behållare som rymmer 17 kg kokt ris och förhindrar uttorkning.

6. Förfarande

6.1 Uppvärmning av badet

Reglera badets (5.5) temperatur så att vattnet kokar kraftigt.

6.2 Förberelse för kokning

Inför varje analys: Förbered två bägare (5.4) genom att i vardera hälla ett prov på 20 g slipat ris, som har vägts med en noggrannhet av 0,1 g, och 38 m destillerat vatten. Rör om försiktigt med glasstaven (5.7) och täck bägarna med urglas (5.8).

6.3 Kokning

Ta locket av badet, placera bägarna på den perforerade plattan och lägg snabbt på locket. Starta tiduret (5.9). Efter 20 minuter stängs värmekällan och allt får stå i 10 minuter. Därefter tas bägarna upp ur badet och placeras upp och med på urglaset. Låt dem svalna till rumstemperatur.

6.4 Inställning av Instron Food Tester

Ställ in Instron Food Tester efter tillverkarens anvisningar och se till att mätvärdena motsvarar mellan 5 och 10 kg och hastigheten 10 cm/min.

6.5 Mätning med Instron Food Tester

Ta upp det kokta riset och förbered sex prover på vardera 17 g, tre till vardera bägaren. Proverna skall vägas med en noggrannhet på 0,1 g och förvaras i plastpåsarna (5.11) tills de mäts. Placera ett prov i Ottawa-cellen (5.2) och sänk pistongen (5.3) med en hastighet på 10 cm/min medan den kraft som krävs för att pressa igenom provet med kokt ris mäts kontinuerligt. Provets konsistens motsvarar den energi (i kg) som uttrycks i medelvärdet av extrusionskurvans maximinivå.

7. Repeterbarhet

Skillnaden mellan resultaten av två bestämningar (på sex mätningar vardera) får inte överstiga 10 % av deras medelvärde.

c) Amylosinnehåll

Bestämd enligt ISO-standard 6647.

BILAGA 3

FÖRTECKNING ÖVER LABORATORIER

1. INSTITUUT VOOR GRAAN, MEEL EN BROOD TNO

Lawickse Allee 15

NL-6701 AN Wageningen (Nederland)

2. LABORATOIRE DE TECHNOLOGIE DES CÉRÉALES

CIRAD, département des cultures annuelles

2, Place Pierre-Viala

F-34060 Montpellier Cedex 1 (France)

3. INSTITUTO DE AGROQUÍMÍCA Y TECNOLOGÍA DE LOS ALIMENTOS

C/Jaime Roig 11

E-Valencia (Espana)

4. ENTE NAZIONALE RISI - CENTRO DI RICERCHE SUL RISO

Mortara (Italia).

5. INSTITUTO DE PROTECÇÃO DA PRODUÇÃO

AGRO-ALIMENTAR (IPPAA)

Avenida Conde de Valbom, 96-98

P-1000 Lisboa (Portugal)