Rådets förordning (EG) nr 2604/2000

av den 27 november 2000

om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära tullen på import av visst slags polyetentereftalat med ursprung i Republiken Indien, Republiken Indonesien, Malaysia, Republiken Korea, Taiwan och Konungariket Thailand

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen(1), särskilt artiklarna 9 och 10.2 i denna,

med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A. PROVISORISKA ÅTGÄRDER

(1) Genom förordning (EG) nr 1742/2000(2) (nedan kallad förordningen om preliminär tull) införde kommissionen preliminära antidumpningstullar på import av visst slags polyetentereftalat med ursprung i Indien, Indonesien, Malaysia, Sydkorea, Taiwan och Thailand.

(2) Inom ramen för det parallella antisubventionsförfarandet införde kommissionen genom förordning (EG) nr 1741/2000(3) även en provisorisk utjämningstull på import av visst slags polyetentereftalat med ursprung i Indien, Malaysia, Taiwan och Thailand.

(3) Det bör erinras om att undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 oktober 1998 till och med den 30 september 1999 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av utvecklingen av de faktorer som är relevanta för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 1996 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

B. EFTERFÖLJANDE FÖRFARANDE

(4) Efter det att kommissionen meddelat de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka den beslutat införa antidumpningsåtgärder lämnade flera berörda parter skriftligen synpunkter. I enlighet med artikel 20.1 i förordning (EG) nr 384/96 (nedan kallad grundförordningen) gavs de berörda parter som så begärde tillfälle att bli hörda av kommissionen.

(5) Kommissionen fortsatte att inhämta och kontrollera de uppgifter den bedömde vara nödvändiga för fastställandet av de slutgiltiga undersökningsresultaten.

(6) Ett ytterligare kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag som var en sydkoreansk exporterande tillverkare närstående och som hade besvarat frågeformuläret:

- SK Global Belgium NV (Antwerpen).

(7) Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka kommissionen avsåg att rekommendera införandet av slutgiltiga antidumpningstullar och slutgiltigt uttag av de belopp för vilka säkerhet ställts i form av preliminär tull. De beviljades även en tidsfrist inom vilken synpunkter på informationen kunde lämnas.

(8) De synpunkter som lämnats muntligt och skriftligen av parterna övervägdes och beaktades när så var lämpligt vid fastställandet av de slutgiltiga undersökningsresultaten.

(9) Efter att ha gått igenom de preliminära undersökningsresultaten på grundval av de uppgifter som inhämtats efter fastställandet av dessa drog kommissionen den slutsatsen att de viktigaste undersökningsresultaten i förordningen om preliminär tull bör bekräftas.

C. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

1. Berörd produkt

(10) I förordningen om preliminär tull anges att den produkt som berörs är polyetentereftalat med en viskositetskoefficient på minst 78 ml/g enligt DIN (Deutsche Industrienorm) 53728 (nedan kallat PET), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 39076020 och ex 3907 60 80 (TARIC-nummer 3907608010). Eftersom några nya synpunkter rörande denna definition inte mottagits bekräftas de preliminära undersökningsresultaten rörande den berörda produkten.

2. Likadan produkt

(11) I skäl 12 i förordningen om preliminär tull konstaterade kommissionen att det PET som tillverkades av gemenskapsindustrin och såldes på gemenskapsmarknaden var en likadan produkt som det PET som tillverkades i de berörda länderna och exporterades till gemenskapen, eftersom de befintliga slagen av PET hade samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och användningsområden. Eftersom ingen ny bevisning framlagts bekräftas de preliminära undersökningsresultaten rörande den likadana produkten.

D. DUMPNING

1. Normalvärde

(12) Den indonesiska exporterande tillverkaren, på vilken artikel 18.1 i grundförordningen tillämpades eftersom det konstaterats att han hade lämnat oriktiga och vilseledande uppgifter, bestred kommissionens undersökningsresultat. Företaget ansåg att artikel 18 inte var tillämplig och att det var en orimligt hård åtgärd att bortse från dess försäljnings- och administrationskostnader och allmänna kostnader.

(13) Kommissionen undersökte på nytt alla uppgifter som företaget lämnat i sitt svar på frågeformuläret och vid kontrollbesöket på plats. Det framgick av dessa uppgifter att den organisatoriska enhet i företaget som uppgivits ansvara endast för finansiell verksamhet och som inte skulle ha något samband med den berörda produkten i själva verket hade en mycket bredare verksamhet än vad som uppgivits. Denna enhet visade sig utföra all sådan verksamhet som normalt sett utförs av ett huvudkontor. Det framgick även att denna enhets verksamhet och dess kostnader inte kunde anses sakna all anknytning till tillverkningen och försäljningen av den berörda produkten. Dessutom framgick det tydligt att företaget hade lämnat oriktiga och vilseledande uppgifter om huvudkontorets verksamhet.

(14) Följaktligen var det helt berättigat och helt i överensstämmelse med artikel 18.1 i grundförordningen att bortse från de försäljnings- och administrationskostnader och allmänna kostnader som uppgivits av företaget.

Normalvärde fastställt på grundval av inhemsk försäljning

(15) Två taiwanesiska företag begärde att försäljningen vid normal handel skulle fastställas på kvartalsbasis och inte på årsbasis. Som skäl härför angavs att kostnaderna och priserna för den berörda produkten hade varierat betydligt under undersökningsperioden, huvudsakligen beroende på ändringar i råmaterialpriserna.

(16) Pris- och kostnadsfluktuationer under undersökningsperioden är nästan oundvikliga i alla antidumpningsundersökningar. För att beakta dessa i samband med fastställandet av vilken försäljning som skett vid normal handel har kommissionen genomgående jämfört de enskilda inhemska priserna med den vägda genomsnittliga tillverkningskostnaden under undersökningsperioden. Kommissionen ansåg att den särskilda situationen för de två företag som lämnat begäran inte var sådan att det var berättigat att använda en annan metod än den som använts för samtliga företag som berörs av den aktuella undersökningen. Det skulle dessutom strida mot kommissionens praxis att använda olika tidsramar vid fastställandet av vilken försäljning som sker vid normal handel (kvartalsbasis) och de övriga stegen i beräkningen av dumpningens omfattning (årsbasis).

(17) Det är att märka att de relevanta uppgifterna (t.ex. om de kvartalsvisa tillverkningskostnaderna) lämnades först efter det att de preliminära undersökningsresultaten meddelats, trots att det rörde sig om uppgifter som var välkända för företagen redan innan kontrollbesöken på plats hade ägt rum eller frågeformuläret hade besvarats. Följaktligen hade det inte varit möjligt för kommissionen att i detta sena skede av undersökningen kontrollera den betydande mängd uppgifter som den hade behövt göra för att kunna ändra metoden för fastställande av den inhemska försäljningens lönsamhet.

(18) Ett sydkoreanskt företag invände mot kommissionens metod för fördelning av försäljnings- och administrationskostnader och allmänna kostnader, enligt skäl 50 i förordningen om preliminär tull.

(19) Den exporterande tillverkaren framlade nya uppgifter efter det att de preliminära undersökningsresultaten hade meddelats, men framlade varken någon bevisning för eller lämnade någon förklaring till den fördelningsmetod företaget använt, trots att kommissionen begärt detta. Följaktligen avvisades företagets begäran.

Konstruerat normalvärde

(20) En indonesisk exporterande tillverkare invände mot den vinstmarginal som använts vid konstrueringen av normalvärdet för ett slags PET företaget hade exporterat till gemenskapen.

(21) Kommissionens metod att använda den faktiska vinstmarginalen för den exporterande tillverkarens försäljning av andra slags PET vid normal handel på sin inhemska marknad är helt i överensstämmelse med artikel 2.6 i grundförordningen (se skäl 21 i förordningen om preliminär tull). Följaktligen bekräftas de preliminära undersökningsresultaten.

(22) En av de malaysiska exporterande tillverkarna invände mot den omsättningsbaserade metod som kommissionen använde vid omfördelningen av vissa försäljnings- och administrationskostnader och allmänna kostnader i samband med konstrueringen av normalvärdet i förordningen om preliminär tull.

(23) Det framgick av kontrollen att den fördelningsnyckel som företaget använt för vissa utgifter i sitt svar på frågeformuläret var oriktig och olämplig och inte hade använts tidigare. Av denna orsak och eftersom det inte fanns någon lämpligare fördelningsnyckel omfördelades de relevanta försäljnings- och administrationskostnaderna och allmänna kostnaderna på grundval av omsättningen i enlighet med artikel 2.5 i grundförordningen. Följaktligen bekräftas den metod som användes i förordningen om preliminär tull.

(24) Två indonesiska exporterande tillverkare hävdade att normalvärdet för företag som inte hade någon försäljning vid normal handel på sin hemmamarknad inte borde fastställas på grundval av ett konstruerat normalvärde utan på grundval av ett annat företags inhemska försäljningspriser i enlighet med artikel 2.1 i grundförordningen.

(25) I skäl 19 i förordningen om preliminär tull har det redan förklarats varför det inte går att använda de inhemska försäljningspriserna för ett annat företag. Ingen av de båda berörda exporterande tillverkarna kunde lämna någon bevisning som vederlade kommissionens skäl till att använda ett konstruerat normalvärde. Kommissionen undersökte ändå på nytt alla uppgifter som lämnats och följaktligen bekräftas den metod som användes i samband med de provisoriska åtgärderna.

(26) Ett sydkoreanskt företag hävdade att kommissionen inte borde ha använt dess egna försäljnings- och administrationskostnader och allmänna kostnader vid fastställandet av det konstruerade normalvärdet, eftersom den inhemska försäljning som dessa kostnader hänförde sig till inte hade skett vid normal handel. Företaget hävdade att detta stred mot artikel 2.6 i grundförordningen.

(27) Såsom även påpekats i skäl 21 i förordningen om preliminär tull är det kommissionens praxis att betrakta de faktiska inhemska försäljnings- och administrationskostnaderna och allmänna kostnaderna som tillförlitliga om det berörda företagets sammanlagda inhemska försäljningsvolym är representativ i förhållande till den försäljningsvolym som exporteras till gemenskapen. Avgörande för huruvida försäljnings- och administrationskostnaderna och de allmänna kostnaderna skall anses vara användbara är inte om försäljningen varit lönsam, utan om en tillräcklig mängd representativ försäljning skett till marknadsmässiga villkor. Följaktligen bekräftas de preliminära undersökningsresultaten.

(28) Ett taiwanesiskt företag begärde att tillverkningskostnaderna för september 1999 inte skulle beaktas på grund av jordbävningen i Taiwan.

(29) Oavsett om det är möjligt att justera för jordbävningar eller liknande fall av force majeure kunde företaget emellertid ändå inte påvisa huruvida och i så fall i vilken utsträckning jordbävningen hade inverkat på dess kostnader. Dessutom konstaterade kommissionen efter att på eget initiativ ha undersökt den påstådda inverkan på tillverkningskostnaderna att den kvantitet som hade tillverkats under september 1999 översteg de kvantiteter som tillverkats under flera andra månader av undersökningsperioden, under det att kostnadsökningen inte översteg kostnadsökningarna under undersökningsperiodens övriga månader. Följaktligen kunde vare sig den kvantitet som tillverkats eller kostnaderna under september anses vara extraordinära. Följaktligen avvisades företagets begäran.

2. Exportpris

(30) En indonesisk exporterande tillverkare hävdade att kommissionen vid konstrueringen av exportpriserna i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen hade dragit av ett för stort belopp för försäljnings- och administrationskostnader, allmänna kostnader och vinst för de uppgifter som utförts av den närstående importören.

(31) När det gäller den andel som skulle dras av för försäljnings- och administrationskostnaderna och de allmänna kostnaderna var kommissionen tvungen att förlita sig till de enda uppgifter som fanns tillgängliga, dvs. den närstående handlarens reviderade räkenskaper. I detta hänseende är det att märka att inga produktspecifika uppgifter hade lämnats rörande försäljnings- och administrationskostnaderna och de allmänna kostnaderna trots att detta uttryckligen begärts i frågeformuläret. Följaktligen fastställdes den andel som skulle dras av för försäljnings- och administrationskostnaderna och de allmänna kostnaderna på grundval av omsättningen.

(32) När det gäller det avdrag som gjorts för vinstmarginalen anges det i skäl 23 i förordningen om preliminär tull att en vinstmarginal på 5 % kan anses vara skälig för de uppgifter som utförs av en handlare. Eftersom det inte finns några andra kontrollerbara uppgifter bekräftas denna metod.

3. Jämförelse

(33) En indonesisk exporterande tillverkare invände mot att kommissionen inte hade gjort de justeringar av normalvärdet som företaget hade begärt.

(34) När det gäller detta företag fastställde kommissionen ett konstruerat normalvärde i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen. Beloppen för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst fastställdes i enlighet med artikel 2.6 a i grundförordningen på grundval av det vägda genomsnittet för andra exporterande tillverkare som är föremål för undersökning avseende tillverkning och försäljning av den likadana produkten i Indonesien. I artikel 2.10 i grundförordningen anges att hänsyn i form av justeringar skall tas till olikheter i de faktorer som påverkar priserna och prisernas jämförbarhet. Eftersom det berörda företagets inhemska försäljningspriser inte hade använts avsåg de justeringar som påverkade prisernas jämförbarhet i detta fall andra företags försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader som använts för konstrueringen av normalvärdet. Följaktligen bekräftas den metod som användes vid det preliminära fastställandet.

Fysiska egenskaper

(35) En av de malaysiska exporterande tillverkarna hävdade att det slags PET som såldes på den inhemska marknaden hade ett högre marknadsvärde än det slags PET som exporterades till gemenskapen och att normalvärdet följaktligen borde justeras i enlighet härmed.

(36) Den exporterande tillverkaren hade emellertid inte begärt någon justering för olikheter i fysiska egenskaper, vare sig i svaret på frågeformuläret eller vid kontrollbesöket på plats. Inte heller kvantifierade företaget marknadsvärdet för den påstådda skillnaden. Under undersökningen varken framkom eller lämnades någon bevisning till stöd för detta påstående. Följaktligen avvisades denna begäran.

Importavgifter och indirekta skatter

(37) En indisk exporterande tillverkare hävdade att en justering för tullrestitution borde ha beviljats, eftersom importavgifterna hade återbetalats för exportförsäljningen och ingen sådan återbetalning hade skett för den inhemska försäljningen, vilket lett till att prisernas jämförbarhet hade påverkats. Exportören hävdade vidare att en sådan justering borde ha beviljats oavsett om importavgifter betalats för importen av råmaterial och om detta råmaterial fysiskt ingick i den likadana produkt som såldes på den inhemska marknaden.

(38) Enligt artikel 2.10 b i grundförordningen kan normalvärdet endast justeras med ett belopp motsvarande de importavgifter som tas ut för den likadana produkten och för råmaterial som fysiskt ingår i denna när produkten är avsedd för förbrukning i exportlandet och beloppet återbetalas (eller inte tas ut) för den produkt som exporteras till gemenskapen. Det är att märka att i detta fall grundade exportören sin begäran om justering för tullrestitution enbart på de importavgifter som återbetalades för exportförsäljningen av PET. Återbetalning av tullen för exportförsäljningen beviljades i enlighet med det tullkreditsystem (Duty Entitlement Passbook Scheme) som företaget omfattades av, varvid hänsyn inte togs till om råmaterialet för tillverkningen av den likadana produkten var importerat eller inte. Dessutom lämnade företaget varken i sitt svar på frågeformuläret eller vid kontrollbesöket på plats någon uppgift om den faktiska storleken på de relevanta importavgifter som betalats för det råmaterial som ingick i det PET som såldes på den inhemska marknaden under undersökningsperioden och som återbetalades eller inte togs ut vid export till gemenskapen av den berörda produkten. Härav följer att företaget inte kunde påvisa att de återbetalade importavgifterna ingick i det inhemska priset. Följaktligen kunde det inte fastställas att prisernas jämförbarhet hade påverkats och begäran avvisades därför.

(39) Samma indiska exporterande tillverkare hävdade även att de preliminära undersökningsresultaten i antidumpningsundersökningen stred mot de preliminära undersökningsresultaten i det parallella antisubventionsförfarandet. Företaget hävdade att det vore oriktigt att avvisa dess begäran om justering för tullrestitution i samband med antidumpningsundersökningen, eftersom det tullkreditsystem som företaget omfattades av samtidigt hade ansetts vara en exportsubvention i samband med antisubventionsförfarandet.

(40) Detta argument kan inte godtas. I samband med den parallella antisubventionsundersökningen konstaterades det att det system som berättigade till återbetalning av tull eller tullfri import, beroende på omständigheterna, är en utjämningsbar exportsubvention och inte ett tillåtet tullrestitutionssystem i den bemärkelse som avses i rådets förordning (EG) nr 2026/97 av den 6 oktober 1997 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen(4) (nedan kallad antisubventionsgrundförordningen). I enlighet med artikel 14.1 i grundförordningen kommer denna utjämningstull att dras av från antidumpningstullen. Antisubventionsundersökningen skulle bli verkningslös om den begärda justeringen i denna förordning beviljades utöver detta avdrag, eftersom detta skulle innebära en dubbel justering.

(41) Följaktligen bekräftas kommissionens preliminära undersökningsresultat, vilket innebär att företagets begäran om justering för olikheter i importavgifter och indirekta skatter inte är berättigad och därför bör avvisas.

(42) Ett sydkoreanskt företag bestred kommissionens metod för beräkning av justeringen för tullrestitution, vilken enligt företaget inte återspeglade det faktiska belopp som företaget mottagit i tullrestitution under undersökningsperioden.

(43) Företaget lämnade ingen bevisning under undersökningen rörande sambandet mellan det faktiska belopp som mottagits i tullrestitution och det råmaterial som fysiskt ingick i produkten. Eftersom ingen ny bevisning framlagts bekräftas den metod som använts i skäl 58 i förordningen om preliminär tull.

(44) Ett annat sydkoreanskt företag invände mot kommissionens beslut att avvisa justeringen för tullrestitution i sin helhet (se skäl 58 i förordningen om preliminär tull).

(45) På grundval av företagets förklaringar efter offentliggörandet av förordningen om preliminär tull och de uppgifter som inhämtats under undersökningen kunde kommissionen göra en ny beräkning av storleken på justeringen för tullrestitution, vilken återspeglade den tull som betalats för det råmaterial som importerats under undersökningsperioden. Följaktligen beviljades justeringen, men endast i den utsträckning som den var kontrollerbar.

(46) En indisk exporterande tillverkare invände mot att kommissionen inte hade beaktat omsättningsskatten vid fastställandet av de inhemska försäljningspriserna. Företaget hävdade att även om det var befriat från omsättningsskatt under undersökningsperioden var det pris som fakturerades kunderna ett totalpris och att omsättningsskatt hade tagits ut av kunderna för att därefter betalas in till staten.

(47) De uppgifter som lämnats av tillverkaren efter införandet av de provisoriska åtgärderna strider mot de uppgifter som inhämtats och kontrollerats på plats och som ligger till grund för de preliminära undersökningsresultaten. Dessutom har ingen bevisning lämnats till stöd för påståendet att omsättningsskatt faktiskt tagits ut av kunderna och inbetalats till staten. Det framgick tydligt av undersökningen att det berörda företaget varit befriat från omsättningsskatt när det gäller inköp och försäljning av den berörda produkten under undersökningsperioden. Försäljningspriserna på handelsfakturorna konstaterades vara exklusive omsättningsskatt och i de relevanta dokumenten rörande internprissättningen angavs att "omsättningsskatterna för närvarande är noll". Dessutom undersöktes den rättsliga grunden för befrielsen från omsättningsskatt i detalj, varvid det inte framkom någon bevisning till stöd för företagets nya begäran. Följaktligen bekräftas de preliminära undersökningsresultaten.

Handelsled

(48) En malaysisk exporterande tillverkare framförde på nytt sin begäran om justering för skillnader i handelsled mellan den inhemska försäljningen och exportförsäljningen av den berörda produkten.

(49) Eftersom det inte fanns någon bevisning för att det fanns konsekventa och tydliga olikheter i säljarens funktioner och priser i de påstådda olika handelsleden på exportlandets hemmamarknad bekräftas de preliminära undersökningsresultaten i skäl 69 i förordningen om preliminär tull.

Kreditkostnader

(50) En malaysisk exporterande tillverkare hävdade att hänsyn inte hade tagits till kreditkostnaderna för den inhemska försäljningen under undersökningsperioden.

(51) Eftersom någon underbyggd begäran om justering för olikheter i kreditkostnader inte hade lämnats inom de fastställda tidsfristerna kunde begäran inte kontrolleras och den avvisas därför.

(52) Den andra malaysiska exporterande tillverkaren hävdade att den ränta som tillämpats vid beräkningen av kreditkostnaderna för exportförsäljning i förordningen om preliminär tull var oriktig.

(53) De preliminära undersökningsresultaten rörande denna fråga har setts över och kommissionen drog den slutsatsen att den ränta som företaget uppgivit i sitt svar på frågeformuläret verkligen var lämpligare och beräkningarna har därför ändrats i enlighet därmed.

Rabatter och avdrag

(54) En indisk exporterande tillverkare framförde på nytt sin begäran om justering av normalvärdet för en lojalitetsrabatt som beviljades till vissa kunder på den inhemska marknaden.

(55) Kommissionen konstaterade att rabatten i fråga skulle betalas efter undersökningsperioden och endast om vissa villkor var uppfyllda. Såsom angivits i skäl 35 i förordningen om preliminär tull fanns det ingen bevisning för att denna rabatt hade tillämpats på ett konsekvent och kontinuerligt sätt. Inga utbetalningar hade faktiskt ännu skett enligt detta rabattsystem. Följaktligen avvisades begäran i enlighet med artikel 2.10 c i grundförordningen enligt vilken en justering endast får beviljas om begäran grundar sig på tidigare konsekvent praxis, inbegripet att de villkor uppfylls som ställs för erhållande av rabatten i fråga.

Hanteringskostnader

(56) Ett räknefel konstaterades ha gjorts i beräkningen av justeringen för hanteringskostnaderna för exportförsäljning för en indisk exporterande tillverkare. Detta räknefel har rättats till.

Andra kostnader

(57) En indisk exporterande tillverkare invände mot den grundval på vilken dess begäran om justering för försäljarlöner både på den inhemska marknaden och exportmarknaderna hade avvisats och lämnade nya uppgifter till stöd för sin begäran.

(58) Trots att uppgifterna eller bevisningen i fråga uttryckligen hade begärts i frågeformuläret fanns de inte tillgängliga förrän långt efter det att kontrollen på plats hade gjorts. Eftersom någon underbyggd begäran om justering för försäljarlöner inte hade lämnats inom de fastställda tidsfristerna kunde begäran inte kontrolleras och den avvisas därför.

4. Dumpningsmarginal för de undersökta företagen

(59) En sydkoreansk exporterande tillverkare hävdade att kommissionen hade avvikit från den regel som anges i artikel 2.11 i grundförordningen, eftersom den fastställt dumpningsmarginalen på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och de enskilda exportpriserna. Företaget ansåg att denna metod var diskriminerande i förhållande till den metod som använts för de andra sydkoreanska exporterande tillverkarna. Företaget, som efter det preliminära meddelandet av uppgifter hade lämnat ändrade uppgifter rörande de vägda genomsnittliga priserna per kund och region, hävdade att prisvariationerna inte kunde anses vara väsentliga. Det hävdade dessutom att variationer av detta slag berodde på olikheter i konkurrensvillkoren på gemenskapsmarknaden och inte på en avsiktligt målinriktad dumpning.

(60) I samband med det preliminära fastställandet ansåg kommissionen att den beräkningsmetod som använts för de andra exporterande tillverkarna (se skäl 60 i förordningen om preliminär tull) när det gäller just detta företag inte skulle ha återspeglat dumpningens hela omfattning. Dessutom konstaterades ett mönster för exportpriserna som väsentligt skilde sig mellan olika inköpare och regioner. Följaktligen jämfördes normalvärdet fastställt på grundval av ett vägt genomsnitt med priset för varje enskild exporttransaktion till gemenskapen.

(61) Kommissionens metod att jämföra det vägda genomsnittliga normalvärdet med priset för varje enskild exporttransaktion till gemenskapen överensstämmer helt med den regel som anges i artikel 2.11 i grundförordningen. I andra stycket i artikel 2.11 anges uttryckligen att ett normalvärde som fastställts på grundval av ett vägt genomsnitt dock kan jämföras med priset för varje enskild exporttransaktion till gemenskapen om det finns ett mönster för exportpriserna vilket väsentligen skiljer sig mellan olika inköpare, regioner eller tider och om en jämförelse mellan ett vägt genomsnittligt normalvärde och ett vägt genomsnittligt pris för alla exporttransaktioner inte helt skulle återspegla den dumpning som förekommer. I detta fall är bägge dessa villkor uppfyllda. Även efter det att den exporterande tillverkaren lämnat sina ändrade exportpriser var det tydligt att mönstret för exportpriserna fortfarande skilde sig väsentligt mellan olika inköpare och regioner och att en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga priset för alla exporttransaktioner inte helt skulle återspegla den dumpning som fanns.

(62) Kommissionen anser därför att det inte fanns någon diskriminering mellan de sydkoreanska exporterande tillverkarna, utan endast att rätt regel hade tillämpats i varje särskilt fall. Följaktligen bekräftas de preliminära undersökningsresultaten.

(63) Ett taiwanesiskt företag begärde att jämförelsen mellan det konstruerade normalvärdet och exportpriserna skulle ske månadsvis med hänvisning till att kostnader och priser varierat betydligt under undersökningsperioden till följd av ändringar i råmaterialpriserna.

(64) Pris- och kostnadsfluktuationer under undersökningsperioden är nästan oundvikliga i alla antidumpningsundersökningar. Vid jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset fastställde kommissionen ett vägt genomsnitt för bägge faktorerna för att ta hänsyn till fluktuationerna, särskilt när det gällde denna exporterande tillverkare för vilken det fanns tydliga likheter mellan kostnads- och prisutvecklingen. Kommissionen ansåg att den särskilda situationen för det företag som lämnat begäran inte var sådan att det var berättigat att använda en annan metod än den som använts för samtliga företag som berörs av den aktuella undersökningen. Dessutom skulle det strida mot kommissionens praxis att använda olika tidsramar vid fastställandet av jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset (månadsbasis) och de övriga stegen i beräkningen av dumpningens omfattning (årsbasis).

(65) Dessutom är det att märka att företaget inte gjorde någon sådan begäran vare sig i sitt svar på frågeformuläret eller vid kontrollen på plats trots att begäran grundar sig på uppgifter som var välkända för företaget redan då. Alla relevanta uppgifter borde lämnats inom de ursprungliga tidsfristerna. De uppgifter som inkom flera månader efter det att dessa tidsfrister hade löpt ut kunde därför rimligen inte kontrolleras och följaktligen avvisades företagets begäran.

(66) Ett taiwanesiskt företag, för vilket kommissionen fastställt att dess exportförsäljning till gemenskapen skett strax utanför undersökningsperioden, begärde att få omfattas av den genomsnittliga dumpningsmarginalen för de andra samarbetsvilliga företagen istället för den övriga dumpningsmarginalen för Taiwan, vilken fastställts till en nivå motsvarande den högsta dumpningsmarginal som konstaterats för ett samarbetsvilligt företag.

(67) Begäran godtogs. Följaktligen fastställs dumpningsmarginalen för företaget Nan Ya Plastics Corp. till en nivå motsvarande den genomsnittliga dumpningsmarginalen för de samarbetsvilliga taiwanesiska företagen, dvs. 9,6 %.

(68) Två taiwanesiska samarbetsvilliga företag påpekade att räknefel hade gjorts i beräkningen av den preliminära dumpningsmarginalen. Dessa räknefel har rättats till och dumpningsmarginalerna i fråga har ändrats i enlighet därmed.

(69) Mot denna bakgrund och eftersom inga andra synpunkter lämnats av de berörda parterna beslutade kommissionen att tillämpa de metoder som anges i förordningen om preliminär tull för samarbetsvilliga och icke-samarbetsvilliga företag.

(70) Det framgick av jämförelsen att för ett sydkoreanskt företags export av den berörda produkten till gemenskapen under undersökningsperioden understeg dumpningsmarginalen miniminivån.

(71) Följande slutgiltiga dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av importpriset cif gemenskapens gräns, har fastställts:

>Plats för tabell>

E. GEMENSKAPSINDUSTRIN

(72) Eftersom inga nya uppgifter lämnats rörande definitionen av gemenskapsindustrin bekräftas undersökningsresultaten i skälen 87-92 i förordningen om preliminär tull.

F. SKADA

1. Inledande anmärkningar

(73) Några berörda parter invände mot att uppgifter som lämnats av gemenskapsindustrin användes för perioden 1996 och framåt, under det att utvecklingen på marknaden före denna period grundade sig på uppgifter från oberoende marknadsundersökningar.

(74) Kommissionen ansåg att de uppgifter som lämnats av gemenskapsindustrin för 1995 inte kunde användas på grund av uppdelningen av Kodak och Eastman 1995 och omstruktureringen av Shells verksamhet. Varken Shell eller Eastman kunde lämna fullständiga uppgifter för 1995.

(75) Kommissionen hade emellertid ansett att det var oerhört viktigt att få en överblick av bristsituationen på gemenskapsmarknaden 1995, eftersom denna situation hade inverkat både på gemenskapsindustrins priser och på dess lönsamhet. Såsom anges i skäl 97 i förordningen om preliminär tull ansågs det lämpligt att använda uppgifter som inhämtats från yttre professionella källor för att fastställa den bakgrundsinformation som behövdes för bedömningen av gemenskapsindustrins situation under skadeundersökningsperioden.

2. Förbrukning

(76) Eftersom inga nya uppgifter inkommit som bevisar motsatsen, bekräftas de undersökningsresultat rörande förbrukningen av den berörda produkten i gemenskapen som anges i skälen 100 och 101 i förordningen om preliminär tull.

3. Import från de berörda länderna

(77) Eftersom inga nya uppgifter lämnats bekräftas de preliminära undersökningsresultaten rörande volymen av och priserna för importen från de berörda länderna.

Sammantagen bedömning av den berörda importens verkan

(78) En indonesisk exportör hävdade att import med ursprung i Indonesien inte skulle bedömas sammantaget med den övriga berörda importen, särskilt med hänsyn till hur olika denna import hade utvecklats volymmässigt i förhållande till importen från övriga berörda länder. Detta argument har redan undersökts i skäl 106 i förordningen om preliminär tull och eftersom inga nya uppgifter lämnats kan kommissionen inte godta denna begäran.

(79) Följaktligen bekräftas den slutsatsen att import med ursprung i Indonesien bör bedömas sammantaget med importen från övriga berörda länder.

4. Gemenskapsindustrins situation

(80) I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen innefattade granskningen av den dumpade importens inverkan på gemenskapsindustrin en bedömning av alla relevanta faktorer och förhållanden som hade betydelse för gemenskapsindustrins tillstånd. Granskningen omfattade alla de faktorer som särskilt anges i artikel 3.5 i grundförordningen. Vissa faktorer granskades emellertid inte i detalj eftersom de under undersökningens gång inte var relevanta för bedömningen av gemenskapsindustrins situation (när det gäller löner och lager, se nedan). När det gäller frågan om vilken inverkan som storleken på den faktiska dumpningsmarginalen hade på gemenskapsindustrin, kan med tanke på volymen av och priserna för importen från de berörda länderna denna inverkan inte anses vara försumbar.

Faktorer som undersöktes i förordningen om preliminär tull

- Investeringar:

(81) Kommissionen konstaterade att en del av de investeringar som gjorts av en samarbetsvillig gemenskapstillverkare inte hade beaktats vid det preliminära fastställandet. Uppgifterna om dessa investeringar förändrar inte den situation som tidigare fastställts.

(82) Några berörda parter hävdade att storleken på gemenskapsindustrins investeringar 1998 tydde på att industrins ekonomiska situation var god. Andra påpekade att den eventuellt låga investeringsnivån under undersökningsperioden berodde på gemenskapsindustrins förluster under tidigare år och inte på verkningarna av den dumpade importen under undersökningsperioden.

(83) I detta hänseende framgick det tydligt av undersökningen att investeringsutgifterna under 1997, 1998 och undersökningsperioden huvudsakligen var en följd av beslut som fattats 1995 och 1996 då utsikterna för PET-sektorn var goda (förlusterna 1996 ansågs vara av övergående natur). I denna bransch är det mera relevant att granska investeringsplaner än tidpunkterna för de faktiska investeringarna. Som det anges i skäl 124 i förordningen om preliminär tull bekräftas det att gemenskapsindustrin på grund av den ytterligare försämringen av dess finansiella situation till följd av den skadevållande dumpningen under undersökningsperioden inte har planerat någon betydelsefull utvidgning av sin kapacitet för att kunna möta en framtida efterfrågeökning.

- Löner och lager:

(84) Även löner och lager undersöktes. Dock ansågs löner inte vara en relevant faktor eftersom de utgjorde en mindre del av kostnaderna och låg på en stabil nivå under skadeundersökningsperioden. Det ansågs inte heller vara meningsfullt att beakta lagerhållningen i samband med skadeanalysen, eftersom lagernivåerna varierar väsentligt över året till följd av att PET-marknaden är säsongsbunden.

- Tillväxt:

(85) Även om det inte uttryckligen nämndes i förordningen om preliminär tull undersökte kommissionen även tillväxten i samband med analysen av marknadsandelarna, vilken visade att gemenskapsindustrin noterade en svag minskning under skadeundersökningsperioden.

Andra faktorer som undersökts

(86) Följande faktorer som inverkar på gemenskapsindustrins situation undersöktes ytterligare:

- Förmåga att anskaffa kapital:

(87) Såsom redan nämnts i förordningen om preliminär tull var förlusterna under undersökningsperioden sådana att några nya investeringsplaner inte kunde godkännas under undersökningsperioden. Detta förbättrade naturligtvis inte gemenskapsindustrins förmåga att anskaffa kapital under denna period, trots den förväntade efterfrågeökningen.

- Produktivitet:

(88) Produktiviteten mätt i antal tillverkade ton per anställd ökade med 67 % från 1996 till undersökningsperioden och med 21 % från 1998 till undersökningsperioden. En så betydande produktivitetsökning visar att gemenskapsindustrin vidtog alla åtgärder för att behålla sin konkurrenskraft.

- Räntabilitetstal:

>Plats för tabell>

(89) Ovanstående faktor avspeglar gemenskapsindustrins allmänna situation (och avser till större delen affärsområden för PET-produkter). Det framgick av kontrollen att en stor del av den negativa utvecklingen under undersökningsperioden kunde tillskrivas PET-sektorn. Denna faktors utveckling är förenlig med gemenskapsindustrins försämrade lönsamhet.

- Kassaflöde:

>Plats för tabell>

(90) Ovanstående faktor avspeglar gemenskapsindustrins allmänna situation (och avser till större delen affärsområden för PET-produkter). Den representerar bruttorörelseresultatet för dessa företag, dvs. försäljningen minus försäljningskostnaderna och före finansiella kostnader, avskrivningar, avsättningar och skatter. Det framgick av kontrollen att försämringen under undersökningsperioden till stor del hänförde sig till PET-sektorn.

5. Ytterligare argument

Allmänna argument rörande kommissionens slutsatser

(91) Några berörda parter invände mot kommissionens slutsatser om skada, med hänsyn till att några av skadeindikatorerna visade en ökande eller stabil trend. I detta avseende lyfte flera berörda parter fram det låga prisunderskridandet, den ökande försäljningsvolymen och den allmänt stabila marknadsandelen. De ansåg att dessa faktorer visade att gemenskapsindustrins situation var god och att priserna trots att de var mycket låga ändå låg på en normal nivå med hänsyn till den rådande marknadssituationen.

(92) Detta argument kunde inte godtas. Såsom fastställts i förordningen om preliminär tull inträffade den försäljningsökning och det återtagande av marknadsandelar under undersökningsperioden som skedde efter en förlust på fem procentenheter mellan 1997 och 1998 vid en tidpunkt då gemenskapsindustrin väsentligt minskade sina priser för att anpassa dem till priserna för den dumpade importen. Såsom angivits i förordningen om preliminär tull var det fastställt att importen skedde till dumpade priser. Det låga prisunderskridandet berodde på att gemenskapsindustrins priser hade pressats ned under undersökningsperioden. Detta pristryck var en följd av den dumpade importen, vilken var omfattande sett till volym och marknadsandel och tvingade gemenskapsindustrin att reagera genom att sänka sina priser.

Utveckling efter undersökningsperioden

(93) Många berörda parter och delegater från medlemsstaterna begärde att kommissionen skulle analysera och beakta viss utveckling som ägde rum efter undersökningsperioden. Dessa parter betonade särskilt den snabba och avsevärda ökningen av gemenskapsindustrins priser för PET i förhållande till ökningen av råmaterialkostnaderna. Enligt dessa parter hade gemenskapsindustrins situation förbättrats dramatiskt efter undersökningsperioden och det var sannolikt att gemenskapsindustrin inte längre led väsentlig skada.

(94) Det bör erinras om att det i artikel 6.1 i grundförordningen föreskrivs att upplysningar som avser en period som infaller efter undersökningsperioden normalt inte skall beaktas. Enligt domstolens rättspraxis kan utveckling som äger rum efter undersökningsperioden endast beaktas om den innebär att ett införande av antidumpningsåtgärder är uppenbart olämpligt.

(95) Kommissionen analyserade utvecklingen av marknaden för PET under en niomånadersperiod efter undersökningsperioden, dvs. från och med den 1 oktober 1999 till och med den 30 juni 2000. Det konstaterades att gemenskapsindustrins försäljningspriser för PET på gemenskapens marknad ökade kontinuerligt. Det genomsnittliga försäljningspriset under niomånadersperioden var cirka 40 % högre än genomsnittspriset under undersökningsperioden. Denna ökning var större än kostnadsökningen (omkring 20 %) och medförde en förbättring av gemenskapsindustrins finansiella situation. Inte desto mindre var gemenskapsindustrins genomsnittliga avkastning på försäljningen under denna niomånadersperiod fortfarande negativ och låg på - 2 %, vilket tydde på att dess resultat alltjämt var otillfredsställande och låg långt från en nivå som kan garantera denna industris livskraft.

(96) Denna dramatiska prisändring beror till stor del på den ökning av råoljepriset som skett sedan mitten av 1999 och som märkbart påverkade alla polymerpriser några månader senare. Det bör även noteras att gemenskapsindustrin kontinuerligt har ökat sin försäljning och marknadsandel till förfång för den dumpade importen. Nedgången i volymen av dumpad import kan dock vara ett resultat av att ett antidumpningsförfarande inletts. I föreliggande fall medförde utvecklingen av växelkursen mellan US-dollar och euro också att den berörda importen blev mindre attraktiv.

(97) Växelkurser och råoljepriser är i hög grad lättrörliga och ändringar av dem kan vara tillfälliga. Om den pågående antidumpningsundersökningen avslutas utan införande av åtgärder, kan dessutom den dumpade importen snabbt återta marknadsandelar.

(98) På grundval av det ovanstående drogs slutsatsen att utvecklingen efter undersökningsperioden inte visar att den skada som vållas av den dumpade importen har försvunnit. Därför är ett införande av antidumpningsåtgärder inte uppenbart olämpligt.

6. Slutsats om skada

(99) Med hänsyn till att inga andra argument inkommit när det gäller skadan för gemenskapsindustrin, bekräftas slutsatsen att gemenskapsindustrin, enligt vad som sägs i skälen 125-128 i förordningen om preliminär tull, har lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3 i grundförordningen.

G. ORSAKSSAMBAND

(100) Ett flertal berörda parter fortsatte att hävda att kommissionen felaktigt hade dragit slutsatsen att importen med ursprung i de berörda länderna var orsaken till den skada som vållats gemenskapsindustrin, medan situationen för denna industri och prisnivån på gemenskapens marknad enligt deras åsikt hade sitt upphov i en kombination av andra faktorer. I detta avseende upprepade de synpunkter som redan framförts i det preliminära skedet (bl. a. vad gäller råmaterialpriset, överkapacitet och konkurrens mellan PET-tillverkarna).

(101) Med hänsyn till att inga andra argument inkommit när det gäller orsaken till den skada som vållats gemenskapsindustrin, bekräftas slutsatsen enligt skäl 148 i förordningen om preliminär tull om att importen av PET från de berörda länderna har vållat gemenskapsindustrin skada.

H. GEMENSKAPENS INTRESSE

1. Troliga följder för parter i senare förädlingsled av att åtgärder införs

Ytterligare undersökning

(102) Med tanke på användarnas låga grad av samarbetsvilja under undersökningens första skede, beslutade kommissionen att ytterligare undersöka vilka följder som ett införande av åtgärder troligen skulle få för parter i senare förädlingsled. Kommissionen sände därför 90 nya förenklade frågeformulär till PET-användare, varav några redan hade kontaktats men inte lämnat något svar. Inom de tidsfrister som fastställts lämnade 19 tidigare icke-samarbetsvilliga företag meningsfulla svar.

De nya samarbetsvilliga företagen är följande:

- tre förforms-/flaskomformningsföretag:

Lux PET GmbH & Co. (Luxemburg)

Puccetti SpA (Italien)

EBP SA (Spanien)

- fyra tillverkare av PET-film och uvetenfolie som använder den berörda produkten:

RPC Cobelplast Montonate Srl (Italien)

Moplast SpA (Italien)

Alusuisse Thermoplastic (Förenade kungariket)

Klöckner Pentaplast BV (Nederländerna)

- fyra läskedryckstillverkare:

L'abeille (Frankrike)

Pepsico Food Beverages Intl. Ltd (Italien)

Pepsico France (Frankrike)

Europe embouteillage Snc (Frankrike)

- åtta mineral- och källvattenproducenter:

Aguas Minerales Pasqual S.L. (Spanien)

Eycam Perrier SA (Spanien)

Font Vella SA & Aguas de Lanjarón SA (Spanien)

Italaquae SpA (Italien)

Neptune SA (Frankrike)

Roxane SA (Frankrike)

San Benedetto (Italien)

Società Generale delle acque minerali arl (Italien).

(103) De uppgifter som lämnades av de företag som besvarade antingen det första eller det andra frågeformuläret täckte sammanlagt 26 % av gemenskapens förbrukning av PET under undersökningsperioden. De kostnadssiffror som fastställts genom sammanläggning av dessa uppgifter ansågs vara representativa för de olika undergrupperna av användare, med hänsyn till att uppgifter från enskilda företag uppvisade en stor likhet mellan företag som tillhörde samma undergrupp.

(104) Efter införandet av provisoriska åtgärder inkom flera synpunkter från användare eller deras intresseorganisationer till kommissionen. Dessa berörde för det mesta den tidigare utvecklingen på PET-marknaden och vilken verkan som åtgärderna skulle kunna få för användarsektorerna. Dessa synpunkter lämnades av följande användare och organisationer:

- Schmalbach-Lubeca, det största omformningsföretaget i Europa (18 % av gemenskapens förbrukning av PET).

- Sammanslutningen av europeiska plastomformningsföretag (EUPC).

- UNESDA, en sammanslutning som representerar läskedryckstillverkare.

- Nestlé-gruppen, som återigen gör gällande att siffrorna för den franska marknaden är representativa för deras europeiska marknad i allmänhet. (Gruppens sammanlagda uppköp av PET i Europa motsvarar omkring 9 % av gemenskapens förbrukning av PET, varav 3 % gäller endast den franska marknaden).

(105) Dessa synpunkter, samt de som lämnats av organisationer som representerar vattenproducenterna (vilka hade givit sig till känna under undersökningens första skede), beaktades, och synpunkterna från dessa parter representerade åtminstone hälften av marknaden.

Beskrivning av användargrupperna

(106) Efter en analys av alla uppgifter som lämnats konstaterades det att användarna, som tidigare hade delats in i tre grupper (förformstillverkare, vattenproducenter och integrerade läskedryckstillverkare), egentligen borde delas in i två grupper:

- Omformningsföretag: inbegripet tillverkare av förformar och flaskor samt tillverkare av uvetenfolie. Dessa användare utför en enkel bearbetning, varför kostnaden för PET är den långt viktigaste kostnadsfaktorn. Tillverkarna av flaskor och förformar säljer den absolut största delen av sin tillverkning till tappningsföretag för icke-alkoholhaltiga drycker. Tillverkarna av uvetenfolie, vilka endast utgör en liten andel av gruppen av omformningsföretag, säljer till många olika typer av industrier som i huvudsak använder uvetenfolie för att förpacka sina varor.

- Tappningsföretag för icke-alkoholhaltiga drycker: inbegripet vatten, kolsyrehaltiga och icke-kolsyrehaltiga läskedrycker, mjölk, fruktjuice osv. Uppdelningen av dessa användare mellan vattenproducenter och läskedryckstillverkare är inte relevant eftersom det i många fall är samma tillverkare som tappar både vatten och läskedrycker. Det är mera relevant att skilja mellan de olika typer av drycker som de producerar eftersom andelen PET i deras tillverkningskostnad beror på den egentliga kostnaden för dryckerna (sodavatten eller fruktjuice kräver dyrare insatsvaror än vatten). Under alla omständigheter är PET en tämligen viktig kostnadsfaktor och de problem som tappningsföretag möter i fråga om försörjning av PET är liknande oavsett vilken produkt de tappar.

(107) Det är att märka att det finns mycket nära verksamhetsförbindelser mellan omformningsföretagen (med undantag av uvetenfolietillverkarna) och tappningsföretagen.

- Tappningsföretagen köper nästan hela omformningsföretagens tillverkning.

- Varje omformningsföretag har ett mycket begränsat antal kunder (oftast endast en).

- Omformningsföretagen arbetar på grundval av kontrakt med sina kunder och dessa kontrakt innehåller mycket ofta bestämmelser om automatiskt beaktande av ändringar av priserna för PET eller omförhandling av dessa med jämna mellanrum.

Verkningarna av de åtgärder som beskrivs nedan bör således inte läggas samman, med tanke på att åtgärderna till största delen kommer att övervältras direkt på omformningsföretagens viktigaste kunder, dvs tappningsföretagen för icke-alkoholhaltiga drycker.

Sannolika verkningar för användarna av att åtgärder införs

(108) Med beaktande av de nya uppgifterna kan situationen för de användare som lämnade helt kvantifierade uppgifter beskrivas på följande sätt:

>Plats för tabell>

Verkningar för omformningsföretag

(109) Det uppskattades att både de föreslagna antidumpningsåtgärderna och de föreslagna utjämningsåtgärderna (varav 15 % hänförde sig enbart till utjämningsåtgärderna), med beaktande av volymen av omformningsföretagens inköp av PET med ursprung i de berörda länderna under undersökningsperioden, skulle leda till en ökning på 4 % i tillverkningskostnaderna för omformningsföretag som tillverkar förformar och flaskor (eller en ökning på 2 % om priserna för PET i juli 2000 används). På samma villkor skulle åtgärdernas verkningar för uvetenfolietillverkarna motsvara cirka 2,3 % (eller en ökning på 1,2 % om priserna för PET i juli 2000 används).

(110) Till följd av sina kontraktsförbindelser med kunderna kan omformningsföretagen som tillverkar förformar och flaskor troligen övervältra den största delen av denna kostnadsökning på sina kunder. Detta gäller även för uvetenfolietillverkarna. Åtgärdernas direkta verkningar för dessa företags avkastning på försäljningen bedöms därför bli mycket begränsade.

(111) Den största risken, vilken på nytt framfördes av dessa användare, var en eventuell förflyttning av omformningsföretagens verksamhet till länder utanför gemenskapen. Kommissionen fann emellertid ingen ny bevisning för att någon sådan risk skulle föreligga, särskilt med hänsyn till dels de sannolika verkningarna av de föreslagna åtgärderna och dels till kostnaderna och nackdelarna i samband med en förflyttning. I skäl 179 i förordningen om preliminär tull beräknades kostnaderna enbart för transporter leda till en ökning på 2,5 % av kostnaderna. Dessutom förklarades det att faktorer såsom närhet, flexibilitet och tillförlitliga leveranser var viktiga för användarna.

Verkningar för tappningsföretag för icke-alkoholhaltiga drycker

(112) Det uppskattades att både de föreslagna antidumpningsåtgärderna och de föreslagna utjämningsåtgärderna, med beaktande av volymen av tappningsföretagens inköp av PET med ursprung i de berörda länderna under undersökningsperioden och det faktum att större delen av kostnaderna för förformar skulle övervältras på dem, skulle leda till en genomsnittlig ökning på mindre än 0,9 % i tillverkningskostnaderna för tappningsföretagen för icke-alkoholhaltiga drycker (eller en ökning på 0,4 % om priserna för PET i juli 2000 används).

(113) Denna ökning i tillverkningskostnaderna bedöms få mycket begränsade verkningar för stora företag som säljer varumärkesdrycker, eftersom dessa företag är mycket lönsamma. De små tappningsföretagen för andra drycker än varumärkesdrycker som endast utgör en mycket liten andel av denna sektor har visserligen lägre vinstmarginaler, men en ökning i tillverkningskostnaderna skulle sannolikt inte hota deras verksamhet utan endast kräva viss kostnadsomfördelning. I detta hänseende är det att märka att dessa företag tidigare mött kraftiga fluktuationer i priserna för PET.

Sammanlagd verkan för användarna

(114) Såsom angivits ovan används PET huvudsakligen direkt, eller indirekt genom omformningsföretag, av tillverkare av icke-alkoholhaltiga drycker, under det att PET endast är ett marginellt förpackningsmaterial för andra industrier. Eftersom bedömningen av inverkan för tillverkarna av icke-alkoholhaltiga drycker redan inbegriper kostnadsverkningarna av PET som bearbetats av omformningsföretagen, bedöms PET-användarnas kostnadsökning bli begränsad.

2. Detaljhandelspriset för drycker

(115) Det fastställdes att priset för vatten och läskedrycker i flaskor har ökat relativt konstant under det senaste decenniet, dvs. med 1-2 % per år (statistik från Eurostat över detaljhandelsprisindex). Under samma period har priserna för PET varit extremt lättrörliga, utan att detta dock påverkat detaljhandelspriserna för vatten och läskedrycker i flaskor. Påståendet att åtgärderna kan leda till inflation i detaljhandelspriserna för vatten och läskedrycker i flaskor avvisas således.

3. Troliga följder för gemenskapsindustrin och parter i tidigare förädlingsled av att åtgärder införs

(116) De föreslagna åtgärderna skulle med högsta sannolikhet gynna gemenskapsindustrin, som genom sina omstruktureringsinsatser och höga produktivitetsökningar har visat en bestämd föresats att vara närvarande på denna snabbt växande gemenskapsmarknad. Ett införande av åtgärder skulle göra det möjligt för denna industri att öka sin lönsamhet och göra de nya investeringar som i denna kapitalintensiva industri är nödvändiga för att långfristigt kunna stanna kvar på marknaden.

(117) Med hänsyn till att situationen för gemenskapens företag i tidigare förädlingsled är beroende av den ekonomiska situationen för gemenskapens tillverkare av PET, kommer en förbättrad situation för dessa senare tillverkare till följd av åtgärderna också att gynna företagen i tidigare förädlingsled. Detta har bekräftats av samarbetsvilliga företag i tidigare förädlingsled.

4. Slutsatser om gemenskapens intresse

(118) På grundval av de ytterligare uppgifter som erhållits från användare dras slutsatsen att åtgärdernas verkningar för användarna kommer att vara begränsade. Eftersom omformningsföretagen kan övervältra större delen av kostnadsökningen på sina kunder bedöms åtgärdernas samlade verkningar för dryckestillverkarnas allmänna lönsamhet bli marginella.

(119) Vidare bekräftas det att det inte är sannolikt att tillverkningen av förformar kommer att flyttas ut från gemenskapen, att detaljhandelspriserna för icke-alkoholhaltiga drycker vanligtvis inte påverkas mycket av fluktuationer i priserna för PET och att ett införande av åtgärder klart ligger i gemenskapsindustrins och företags i tidigare förädlingsled intresse.

(120) Med hänsyn till att inga andra argument inkommit när det gäller gemenskapens intresse bekräftas slutsatsen i skäl 202 i förordningen om preliminär tull om att det inte finns några tvingande skäl för att inte införa åtgärder.

I. SLUTGILTIGA ÅTGÄRDER

(121) Med hänsyn till slutsatserna avseende dumpning, skada, orsakssamband och gemenskapens intresse bör slutgiltiga antidumpningsåtgärder vidtas för att förhindra att den dumpade importen med ursprung i de berörda länderna vållar gemenskapen ytterligare skada.

1. Nivå för undanröjande av skada

(122) Eftersom några nya uppgifter inte framkommit bekräftas användningen av metoden för fastställande av nivån för undanröjande av skada som beskrivs i skäl 206 i förordningen om preliminär tull.

2. Form för och nivå på tullarna

(123) Eftersom några nya uppgifter inte framkommit bekräftas användningen av den metod för fastställande av antidumpningstullsatserna jämte de relevanta utjämningstullsatser som fastställts i den parallella antisubventionsundersökningen, och som beskrivs i skälen 209-213 i förordningen om preliminär tull.

(124) I syfte att undvika att fluktuationer i priserna för PET som orsakas av fluktuationer i råoljepriserna leder till att högre tullar tas ut, bör tullar i form av ett specifikt belopp per ton införas. Dessa belopp bör beräknas med utgångspunkt i en tillämpning av antidumpningstullsatsen på de exportpriser cif som använts vid beräkningen av nivån för undanröjande av skada under undersökningsperioden.

(125) Detta medför att följande antidumpningstullsatser bör tillämpas:

Indien

>Plats för tabell>

(126) Elque Polyesters Limited och Futura Polymer Limited som deltog i det parallella antisubventionsförfarandet deltog inte i den aktuella antidumpningsundersökningen, eftersom de inte exporterade till gemenskapen. De har därför rätt att begära en översyn avseende en ny exportör om de faktiskt börjar exportera till gemenskapen eller om de kan påvisa att de genom avtal gjort ett oåterkalleligt åtagande om export av betydande kvantiteter till gemenskapen.

Indonesien

>Plats för tabell>

Sydkorea

>Plats för tabell>

Malaysia

>Plats för tabell>

Taiwan

>Plats för tabell>

Thailand

>Plats för tabell>

(127) Alla ansökningar om tillämpning av dessa individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser (t.ex. till följd av en ändring av enhetens namn eller upprättandet av nya tillverknings- och försäljningsenheter) bör omgående sändas till kommissionen(5) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt beträffande alla eventuella ändringar av företagets verksamhet i samband med tillverkning, inhemsk försäljning och exportförsäljning med anknytning till t.ex. namnändringen eller förändringen av tillverknings- och försäljningsenheterna. Kommissionen kommer, om så är nödvändigt, att efter samråd med rådgivande kommittén ändra förordningen i enlighet därmed genom att uppdatera förteckningen över företag som omfattas av individuella tullsatser.

3. Slutgiltigt uttag av de preliminära tullarna

(128) Med tanke på storleken på den dumpning som konstaterats för de exporterande tillverkarna och den stora skada som gemenskapsindustrin vållats, anses det nödvändigt att de belopp för vilka säkerhet ställts i form av preliminära antidumpningstullar slutgiltigt tas ut till en sats som motsvarar de slutgiltigt införda tullarna. I de fall de slutgiltiga tullarna är högre än de preliminära tullarna, bör endast de belopp för vilka säkerhet ställts till en nivå som motsvarar de preliminära tullarna tas ut slutgiltigt.

4. Åtaganden

(129) Efter införandet av de provisoriska antidumpningsåtgärderna gjorde exporterande tillverkarna från Indien och Indonesien prisåtaganden i enlighet med artikel 8.1 i grundförordningen.

(130) Kommissionen anser att de åtaganden som gjorts av Reliance Industries Limited, Pearl Engineering Polymers Limited och P.T. Polypet Karyapersada kan godtas(6) eftersom de undanröjer de skadevållande verkningarna av dumpningen. De regelbundna och detaljerade rapporter företagen förpliktigat sig att lämna till kommissionen kommer dessutom att möjliggöra en effektiv övervakning. Dessa företag har dessutom en sådan försäljningsstruktur att kommissionen anser att det finns liten risk för kringgående av åtagandena.

(131) Ytterligare ett företag gjorde ett åtagande. Företaget har lämnat oriktiga och vilseledande uppgifter rörande vissa aspekter av undersökningen, vilket inverkade på riktigheten och tillförlitligheten av dess uppgifter (se skäl 13). Kommissionen ansåg därför att det inte skulle vara möjligt att effektivt övervaka ett åtagande från detta företag och följaktligen avvisades åtagandet.

(132) I syfte att säkerställa ett effektivt iakttagande och en effektiv övervakning av åtagandena bör tullbefrielse vid uppvisandet av begäran om övergång till fri omsättning i enlighet med åtagandet endast beviljas under förutsättning att en giltig "åtagandefaktura", som utfärdats av de exporterande tillverkare vars åtaganden godtagits och innehåller de uppgifter som anges i bilagan, uppvisas för den berörda medlemsstatens tullmyndigheter. Om någon sådan faktura inte uppvisas, eller den produkt som uppvisas för tullmyndigheterna inte motsvarar varubeskrivningen i "åtagandefakturan", skall tillämplig antidumpningstull betalas i syfte att säkerställa en effektiv tillämpning av åtagandena.

(133) Om ett företag överträder eller återtar ett åtagande får en antidumpningstull införas enligt artikel 8.9 och 8.10 i grundförordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1. En slutgiltig antidumpningstull skall införas på import av polyetentereftalat med en viskositetskoefficient på minst 78 ml/g enligt DIN (Deutsche Industrienorm) 53728, enligt KN-nummer 39076020 och ex 3907 60 80 (TARIC-nummer 3907608010).

2. Med undantag från vad som föreskrivs i punkt 3 skall följande slutgiltiga antidumpningstullsatser tillämpas på nettopriset fritt gemenskapens gräns, före tull, för produkter med ursprung i följande länder:

>Plats för tabell>

3. De ovannämnda tullsatserna skall inte tillämpas på produkter som tillverkats av nedanstående företag, för vilka följande antidumpningstullsatser skall tillämpas:

>Plats för tabell>

4. I de fall varor skadats före övergången till fri omsättning och det pris som faktiskt betalats eller skall betalas därför fördelas vid fastställandet av tullvärdet i enlighet med artikel 145 i kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 av den 2 juli 1993 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen(7) skall antidumpningstullen, beräknad på grundval av de belopp som anges ovan, minskas med en procentsats som motsvarar fördelningen av det pris som faktiskt betalats eller skall betalas.

5. Trots vad som sägs i punkt 1 skall en slutgiltig tull inte tillämpas på import som övergår till fri omsättning enligt bestämmelserna i artikel 2.

6. Om inget annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

1. Produkter som importeras skall vara befriade från de antidumpningstullar som införs genom artikel 1, om de tillverkas och direkt exporteras (dvs. faktureras och sänds) av något av de företag som anges i punkt 3 till ett företag som agerar som importör i gemenskapen samt deklareras enligt tillämpligt TARIC-tilläggsnummer och om villkoren i punkt 2 är uppfyllda.

2. Vid uppvisandet av begäran om övergång till fri omsättning skall tullbefrielse beviljas under förutsättning att en giltig "åtagandefaktura", som utfärdats av de exporterande företag som anges i punkt 3 och innehåller de nödvändiga uppgifter som anges i bilagan, uppvisas för den berörda medlemsstatens tullmyndigheter. Ett villkor för denna tullbefrielse skall också vara att de varor som deklareras och uppvisas för tullen exakt motsvarar varubeskrivningen i "åtagandefakturan".

3. Produkter som importeras åtföljda av en s.k. åtagandefaktura skall deklareras enligt följande TARIC-tilläggsnummer:

>Plats för tabell>

Artikel 3

De belopp för vilka säkerhet ställts i form av preliminära antidumpningstullar enligt förordning (EG) nr 1742/2000 på import av visst slags polyetentereftalat med ursprung i Indien, Indonesien, Malaysia, Sydkorea, Taiwan och Thailand skall tas ut till en sats som motsvarar den slutgiltigt införda tullen. De belopp för vilka säkerhet ställts till en sats som överstiger den slutgiltiga antidumpningstullsatsen skall frisläppas. I de fall de slutgiltiga tullarna överstiger de preliminära tullarna skall endast de belopp för vilka säkerhet ställts motsvarande de preliminära tullarna slutgiltigt tas ut.

Artikel 4

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 november 2000.

På rådets vägnar

L. Fabius

Ordförande

(1) EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2238/2000 (EGT L 257, 11.10.2000, s. 2).

(2) EGT L 199, 5.8.2000, s. 48.

(3) EGT L 199, 5.8.2000, s. 6.

(4) EGT L 288, 21.10.1997, s. 1.

(5) Europeiska kommissionen Generaldirektoratet för handel

Direktorat B

TERV 0/13

Rue de la Loi/Wetstraat 200 B - 1049 Bryssel.

(6) Se sidan 88 i detta nummer av EGT.

(7) EGT L 253, 11.10.1993, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 502/1999 (EGT L 65, 12.3.1999, s. 1).

BILAGA

Uppgifter som skall anges på den åtagandefaktura som avses i artikel 2.2:

1. Åtagandefakturanummer.

2. Det TARIC-tilläggsnummer enligt vilka de fakturerade varorna kan tullklareras vid gemenskapens gräns (enligt förordningen).

3. En exakt beskrivning av varorna med bl.a. följande uppgifter:

- Produktrapporteringsnummer (PRC) (enligt vad som fastställts i det åtagande som gjorts av den tillverkande exportören i fråga).

- KN-nummer.

- Kvantitet (i enheter).

4. Beskrivning av försäljningsvillkoren med bl.a. följande uppgifter:

- Pris per enhet.

- Betalningsvillkor.

- Leveransvillkor.

- Sammanlagda rabatter och avdrag.

5. Namnet på det företag som agerar som importör och till vilket fakturan utfärdas direkt av det berörda företaget.

6. Namnet på den företrädare för företaget som har utfärdat åtagandefakturan samt följande undertecknade försäkran:

"Jag intygar härmed att försäljningen för direkt export till Europeiska gemenskapen av de varor som avses i denna faktura omfattas av och sker enligt villkoren i det åtagande som gjorts av ... (företaget) och som godtagits av Europeiska kommissionen genom beslut 2000/745/EG. Jag försäkrar att uppgifterna på denna faktura är fullständiga och korrekta."