BILAGA I

STRATEGISK PLANERING OCH ANNAN VERKSAMHET INOM DET SÄRSKILDA PROGRAMMET

STRATEGISK PLANERING

Enligt artikel 6 ska genomförandet av det särskilda programmet understödjas av en flerårig strategisk planering för forsknings- och innovationsverksamhet. Denna strategiska planering ska i synnerhet vara inriktad på pelaren Globala utmaningar och europeisk industriell konkurrenskraft, inbegripet relevant verksamhet inom andra pelare och inom delen Breddning av deltagandet och förstärkning av det europeiska forskningsområdet, i nära samordning och synergi med planeringen i kunskaps- och innovationsgrupperna (KI-grupper) inom Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT), som inrättades genom förordning (EG) nr 294/2008.

Resultatet av denna strategiska planering ska anges i en strategisk plan för att förverkliga innehållet i arbetsprogrammet.

Den strategiska planeringen syftar till att

— genomföra Horisont Europas mål på programnivå på ett integrerat sätt och fokusera på effekterna av Horisont Europa och tillhandahålla samstämmighet mellan dess olika delar,

— främja synergier mellan Horisont Europa och andra unionsprogram, inbegripet Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf), Europeiska socialfonden+ (ESF+), Europeiska havs- fiskeri- och vattenbruksfonden (EHFVF), Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) och Euratomprogrammet, och därigenom bli en referenspunkt för forskning och innovation i alla relaterade program inom unionens budget och andra instrument som inte berör finansiering,

— bidra till att utveckla och förverkliga unionens politik på de relevanta områden som omfattas och komplettera utvecklingen och genomförandet av politiken i medlemsstaterna,

— minska fragmentering av insatser och motverka dubbelarbete och överlappningar mellan finansieringsmöjligheter,

— tillhandahålla ramen för att sammanlänka JRC:s direkta forskningsinsatser med andra åtgärder som får stöd genom Horisont Europa, inklusive användningen av resultat och uppgifter till stöd för politiken,

— säkerställa en välavvägd och bred strategi för forskning och innovation på alla utvecklingsstadier, vilket inte begränsas till att främja spetsforskning, utveckling av nya produkter, processer och tjänster på grundval av vetenskaplig och teknisk kunskap och genombrott, utan också omfattar användningen av befintlig teknik i nya tillämpningar, kontinuerlig förbättring samt icke-teknisk och social innovation,

— säkerställa en systemisk, tvärvetenskaplig, sektorsövergripande och politikområdesöverskridande strategi för forskning och innovation för att hantera utmaningar, samtidigt som nya konkurrenskraftiga företag och industrier kan skapas, konkurrens främjas, privata investeringar stimuleras och lika villkor på den inre marknaden upprätthållas.

ANNAN VERKSAMHET INOM DET SÄRSKILDA PROGRAMMET

Inom pelaren Globala utmaningar och europeisk industriell konkurrenskraft och pelaren Innovativa Europa ska forskning och innovation kompletteras av verksamhet som äger rum nära slutanvändarna och marknaden, såsom demonstrationer, pilotprojekt eller koncepttest, dock inte kommersiell verksamhet som går utöver forsknings- och innovationsfasen. Den verksamheten ska också omfatta stöd till verksamhet på efterfrågesidan som bidrar till att påskynda införandet och spridningen av ett brett urval av innovationer. Tonvikten ska ligga på icke-bindande ansökningsomgångar.

Inom pelaren Globala utmaningar och europeisk industriell konkurrenskraft, som bygger på erfarenheterna från Horisont 2020, ska samhällsvetenskap och humaniora vara helt integrerade i alla kluster, inklusive särskild verksamhet. Även verksamhet som inbegriper forskning och innovation inom havs- och sjöfartsområdet ska genomföras på ett strategiskt och integrerat sätt i enlighet med unionens integrerade havspolitik, den gemensamma fiskeripolitiken och internationella åtaganden.

Verksamhet inom ramen för flaggskeppsinitiativen på området framtida och ny teknik (FET) som rör grafen, projektet om den mänskliga hjärnan och kvantteknik, som får stöd inom Horisont 2020, ska fortsatt stödjas inom ramen för Horisont Europa genom ansökningsomgångar som ingår i arbetsprogrammet. Förberedande åtgärder som fått stöd inom de flaggskeppsinitiativ på FET-området som ingått i Horisont 2020 kommer att bidra till den strategiska planeringen inom Horisont Europa och stödja arbetet med uppdrag, samfinansierade och/eller samprogrammerade europeiska partnerskap och ordinarie ansökningsomgångar.

Dialoger om samarbetet på det vetenskapliga och tekniska området med unionens internationella partner och politiska dialoger med de viktigaste regionerna i världen ska ge viktiga bidrag för att systematiskt identifiera samarbetsmöjligheter som, i kombination med differentiering per land och/eller region, ska bidra till fastställandet av prioriteringar. Råd kommer även i fortsättningen att inhämtas i ett tidigt skede från en rådgivande struktur med anknytning till det europeiska forskningsområdet.

SPRIDNING OCH KOMMUNIKATION

Horisont Europa kommer att ge särskilt stöd till öppen tillgång till vetenskapliga publikationer, kunskapsbanker och andra datakällor. Åtgärder för spridning och kunskapsspridning kommer att stödjas, även i samarbete med andra unionsprogram, däribland gruppering och förpackning av resultat och data på språk och i format som riktar sig till målgrupper och nätverk för medborgare, industrin, offentliga myndigheter, den akademiska världen, det civila samhällets organisationer och beslutsfattare. För detta ändamål får Horisont Europa använda sig av avancerad teknik och verktyg för artificiell intelligens.

Det kommer att finnas lämpligt stöd för mekanismer, såsom nationella kontaktpunkter, för att informera potentiella sökande om Horisont Europa.

Kommissionen kommer också att genomföra informations- och kommunikationsåtgärder avseende Horisont Europa, för att framhålla att resultaten uppnåddes med stöd av unionsfinansiering. De ska också sträva efter att öka allmänhetens medvetenhet om vikten av forskning och innovation samt bredare inverkan och relevans för unionsfinansierad forskning och innovation, till exempel med hjälp av publikationer, kontakter med media, evenemang, kunskapsbanker, databaser, flerkanalsplattformar, webbplatser eller riktad användning av sociala medier. Horisont Europa kommer att ge stöd till bidragsmottagarna så att de kan informera om sitt arbete och dess inverkan på samhället i stort.

UTNYTTJANDE OCH MARKNADSINFÖRANDE

Kommissionen kommer att fastställa övergripande åtgärder för utnyttjandet av Horisont Europas resultat och den kunskap som genererats. Detta kommer att påskynda utnyttjandet mot ett brett marknadsinförande och öka Horisont Europas genomslag.

Kommissionen kommer att systematiskt identifiera och registrera resultaten från forsknings- och innovationsverksamhet inom ramen för Horisont Europa och överföra eller sprida dessa resultat och den kunskap som producerats på ett icke-diskriminerande sätt till industrin och företag av alla storlekar, offentliga förvaltningar, den akademiska världen, det civila samhällets organisationer och beslutsfattare för att maximera Horisont Europas europeiska mervärde.

INTERNATIONELLT SAMARBETE

Större genomslag kommer att uppnås genom att åtgärder samordnas med andra länder och regioner i världen inom ramen för stärkta satsningar på internationellt samarbete. På grundval av ömsesidig nytta kommer partner från hela världen att inbjudas att ansluta sig till unionens insatser som en integrerad del av initiativen till stöd för unionens åtgärder för hållbarhet, ökad spetskompetens inom forskning och innovation, och konkurrenskraft.

Internationella gemensamma åtgärder kommer att säkerställa en ändamålsenlig hantering av globala samhällsutmaningar och målen för hållbar utveckling, tillgång till världens bästa talanger, sakkunskap och resurser, och ökat utbud av och efterfrågan på innovativa lösningar.

ARBETSMETODER FÖR UTVÄRDERING

Användningen av oberoende sakkunskap av hög kvalitet i utvärderingsprocessen ligger till grund för deltagandet i det särskilda programmet för samtliga berörda parter, grupper och intressen och är en förutsättning för att upprätthålla de finansierade verksamheternas spetskompetens och relevans.

Kommissionen eller finansieringsorganet ska säkerställa att utvärderingsprocessen är opartisk och undvika intressekonflikter i enlighet med artikel 61 i budgetförordningen. Geografisk spridning ska också eftersträvas vid sammansättningen av utvärderingskommittéer samt expertgrupper och rådgivande grupper.

I undantagsfall, om det kan motiveras med hänsyn till kravet att utse de bästa tillgängliga experterna och/eller den begränsade storleken på gruppen av kvalificerade experter, får oberoende experter som bistår eller ingår i utvärderingskommittén utvärdera specifika förslag för vilka de anmäler ett potentiellt intresse. I det fallet ska kommissionen eller finansieringsorganet vidta alla nödvändiga avhjälpande åtgärder för att säkerställa utvärderingsprocessens integritet. Utvärderingsprocessen kommer att skötas i enlighet därmed, inbegripet ett moment där olika experter samverkar. Utvärderingskommittén kommer att ta hänsyn till de särskilda omständigheterna vid urval av projekt som finansieras.

FÖRSTA PELAREN

VETENSKAPLIG SPETSKOMPETENS

Vetenskapliga, ekonomiska, sociala och kulturella framsteg i alla former är beroende av ett tillräckligt utbud av framstående forskare, sökandet efter genombrott i förståelse och förvärv av kunskap på alla nivåer, anläggningar i världsklass, inbegripet fysisk infrastruktur och kunskapsinfrastrukturer för forskning och innovation, och möjligheten att öppet sprida och dela kunskap (nedan kallad öppen vetenskap), metoder och färdigheter.

Uppnåendet av världsledande innovation är knutet till de framsteg som görs inom öppen och framstående vetenskap. Vetenskapliga och tekniska paradigmskiften kan vara centrala drivkrafter för produktivitetsökning, konkurrenskraft, välstånd, hållbar utveckling och sociala framsteg. Historiskt sett har sådana paradigmskiften ofta haft sitt upphov i den vetenskapliga basen inom offentlig sektor, och sedan lagt grunden för helt nya industrier och sektorer och för omfattande framsteg i samhället.

Genom offentliga investeringar i forskning, framför allt via universitet och offentliga forskningsinstitut och forskningsanläggningar, bedrivs ofta långsiktig forskning som är förknippad med högre risker och kompletterar den verksamhet som bedrivs av den privata sektorn. Dessutom skapar den mycket kompetenta mänskliga resurser, know-how och erfarenhet, nya vetenskapliga instrument och metoder samt de nätverk som överför den senaste kunskapen.

Europeisk vetenskap och forskare baserade i Europa har varit och fortsätter att vara ledande på många områden. Detta är dock inte en situation som vi kan ta för given. Till den traditionella utmaningen från länder såsom Förenta staterna kommer nu ekonomiska jättar, till exempel Kina och Indien, från nyligen industrialiserade delar av världen i synnerhet och från alla länder där regeringar inser att investeringar i forskning kan ge många och stora vinster.

1. EUROPEISKA FORSKNINGSRÅDET

1.1 Bakgrund

Även om unionen fortfarande är världens största producent av vetenskapliga publikationer har den, i förhållande till sin storlek, relativt få spetskompetenscentrum som är framträdande på global nivå och stora områden med genomsnittliga eller dåliga resultat. Jämfört med Förenta staterna och numera till viss del med Kina, följer unionen en modell för spridning av spetskompetens där resurserna sprids över ett större antal forskare och forskningsinstitut. Att skapa attraktiva villkor för de bästa forskarna kommer hjälpa Europa att öka sin attraktionskraft vad gäller den globala konkurrensen om vetenskaplig talang.

Det globala forskningslandskapet utvecklas dramatiskt och blir allt mer multipolärt till följd av ett växande antal tillväxtländer, särskilt Kina, som utvidgar sin vetenskapliga produktion. Unionen och Förenta staterna stod för nästan två tredjedelar av världens utgifter för forskning och utveckling år 2000, men denna andel hade minskat till mindre än hälften år 2013.

Europeiska forskningsrådet stöder de bästa forskarna, inbegripet begåvade forskare som befinner sig i början av sin karriär, med flexibel, långsiktig finansiering för att främja banbrytande forskning med hög vinstpotential och hög risk, i första hand i Europa. Det fungerar självständigt och leds av ett oberoende vetenskapligt råd inom Europeiska forskningsrådet som består av vetenskapsmän, ingenjörer och akademiker med högsta renommé och lämplig sakkunskap och mångfald. Europeiska forskningsrådet har tillgång till ett större urval av talanger och idéer än vad som skulle vara möjligt för något nationellt program, vilket ger ökad spetskompetens genom att de bästa forskarna och de bästa idéerna konkurrerar med varandra.

Spetsforskning som finansieras genom Europeiska forskningsrådet har en påvisad betydande direkt inverkan i form av framsteg vid gränserna för vår kunskap, vilket banar väg för nya och ofta oväntade vetenskapliga och tekniska resultat och nya forskningsområden. Detta i sin tur leder till radikalt nya idéer som driver på innovation och uppfinningsförmåga i näringslivet och som bidrar till att hantera samhällsutmaningar. Europeiska forskningsrådet har också en betydande strukturell inverkan, som ökar kvaliteten i det europeiska forskningssystemet, vilken sträcker sig utöver de forskare och åtgärder som det finansierar direkt. Åtgärder och forskare som finansieras av Europeiska forskningsrådet utgör ett inspirerande mål för spetsforskning i Europa, stärker dess profil och gör den mer attraktiv för de bästa forskarna i världen att samarbeta med och som en plats att arbeta på. Den prestige det innebär att stå värd för Europeiska forskningsrådets stipendiater skapar konkurrens mellan Europas universitet och forskningsorganisationer om att erbjuda de mest attraktiva villkoren för de bästa forskarna och kan indirekt hjälpa dem att bedöma sina relativa styrkor och svagheter och få till stånd reformer.

Europeiska forskningsrådet finansierar en relativt liten andel av all europeisk forskning, men uppnår ändå stort vetenskapligt genomslag genom den forskning det finansierar. Den genomsnittliga citatverkan av den forskning som stöds av Europeiska forskningsrådet är jämförbar med den hos världens främsta forskningsuniversitet. Europeiska forskningsrådets forskningsresultat är extremt starka jämfört med världens största forskningsfinansiärer. Europeiska forskningsrådet finansierar en stor del av spetsforskningen på många av de forskningsområden som citerats mest, inbegripet de områden som växer fram snabbt. Även om finansieringen från Europeiska forskningsrådet är inriktad på spetsforskning har den resulterat i ett betydande antal patent.

Det finns därför tydliga belägg för att Europeiska forskningsrådet drar till sig och finansierar framstående forskare genom sina ansökningsomgångar, och att Europeiska forskningsrådets åtgärder producerar ett stort antal av de mest betydande forskningsresultaten med stor genomslagskraft över hela världen inom framväxande områden, som leder till genombrott och stora framsteg. Det arbete som utförs av Europeiska forskningsrådets stipendiater är även i hög grad ämnesövergripande och Europeiska forskningsrådets stipendiater samarbetar internationellt och offentliggör sina resultat på ett öppet sätt inom alla forskningsområden, inklusive samhällsvetenskap, det konstnärliga området och humaniora.

Det finns också redan belägg för de långsiktiga effekterna av Europeiska forskningsrådets bidrag på karriärer, på utbildning av erkänt högkvalificerade forskare och personer med doktorsexamina, på ökningen av den europeiska forskningens globala synlighet och prestige och på de nationella forskningssystemen genom dess starka riktmärkningseffekt. Detta är särskilt värdefullt för unionens modell för spridning av spetskompetens, eftersom statusen som finansierad av Europeiska forskningsrådet kan ersätta erkännande på grundval av institutioners status och fungera som en mer korrekt indikator på forskningskvalitet. Detta gör att ambitiösa individer, institutioner, regioner och länder kan ta initiativ och utvidga de forskningsprofiler där de är särskilt starka.

1.2 Insatsområden

1.2.1 Spetsforskning

Forskning som finansieras genom Europeiska forskningsrådet förväntas leda till framsteg vid kunskapens gränser, med vetenskapliga publikationer av högsta kvalitet som uppnår forskningsresultat med potentiellt stor samhällelig och ekonomisk inverkan och där Europeiska forskningsrådet fastställer ett tydligt och inspirerande mål för spetsforskning i hela unionen, Europa och internationellt. I syfte att göra unionen till en mer attraktiv miljö för världens bästa forskare kommer Europeiska forskningsrådet att inrikta sig på en mätbar förbättring av unionens andel av den främsta 1 % av de mest citerade publikationerna globalt, och en ökning av antalet framstående forskare som Europeiska forskningsrådet finansierar, även från länder utanför Europa.

Finansiering från Europeiska forskningsrådet ska beviljas i enlighet med följande väletablerade principer. Vetenskaplig spetskompetens ska vara det enda kriteriet för beviljandet av bidrag från Europeiska forskningsrådet. Europeiska forskningsrådet ska agera på grundval av principen nedifrån och upp, utan på förhand fastställda prioriteringar.

Huvudlinjer

— Långsiktig finansiering för att stödja idéer från framstående forskare från hela världen oavsett ålder eller kön, och deras forskarlag i genomförandet av banbrytande högriskforskning med hög vinstpotential.

— Möjliggörande för nya forskare och forskare i början av sin karriär som har framstående idéer att övergå till att bli oberoende och självständiga forskningsledare, genom att tillhandahålla lämpligt stöd i det kritiska skede när de upprättar eller konsoliderar ett eget forskarlag eller forskningsprogram.

— Nya arbetsmetoder i den vetenskapliga världen, inklusive strategin för öppen vetenskap, med potential att skapa banbrytande resultat och underlätta möjligheterna till kommersiell och social innovation i den finansierade forskningen.

— Utbyte av erfarenheter och bästa praxis med regionala och nationella forskningsfinansieringsorgan och skapande av kopplingar till andra delar av Horisont Europa, särskilt Marie Skłodowska-Curie-åtgärder, för att främja stöd till framstående forskare.

— Stärkande av spetsforskningens profil i Europa och ökad synlighet för Europeiska forskningsrådets program för forskare i hela Europa och internationellt.

1.3 Genomförande

1.3.1 Europeiska forskningsrådets vetenskapliga råd

Europeiska forskningsrådets vetenskapliga råd är garant för verksamhetens kvalitet ur ett vetenskapligt perspektiv och har fulla befogenheter att fatta beslut om vilken typ av forskning som ska finansieras.

I samband med genomförandet av Horisont Europa och för att utföra sina uppgifter enligt artikel 9 kommer Europeiska forskningsrådets vetenskapliga råd att göra följande:

a) Vad gäller vetenskaplig strategi: i) Upprätta Europeiska forskningsrådets övergripande vetenskapliga strategi mot bakgrund av vetenskapliga möjligheter och europeiska vetenskapliga behov. ii) Fastställa arbetsprogrammet och utveckla Europeiska forskningsrådets blandning av stödåtgärder i enlighet med dess vetenskapliga strategi. iii) Upprätta nödvändiga internationella samarbetsinitiativ, inbegripet utåtriktad verksamhet, för att göra Europeiska forskningsrådet mer synligt för de bästa forskarna från resten av världen, i enlighet med dess vetenskapliga strategi.

b) Vad gäller vetenskaplig ledning, övervakning och kvalitetskontroll: i) Säkerställa en fackgranskning av världsklass som bygger på vetenskaplig spetskompetens och på helt öppen, rättvis och opartisk behandling av förslag genom att fastställa ståndpunkter med avseende på genomförande och hantering av ansökningsomgångar, utvärderingskriterier, förfaranden för fackgranskning, inbegripet urval av experter och metoder för fackgranskning och förslagsutvärdering, samt nödvändiga regler och riktlinjer, på grundval av vilka de förslag som ska finansieras kommer att fastställas under övervakning av Europeiska forskningsrådets vetenskapliga råd. ii) Lämna ett förslag på grundval av vilket experter ska utses när det gäller Europeiska forskningsrådets åtgärder för spetsforskning. iii) Se till att bidragen från Europeiska forskningsrådet genomförs enligt enkla, öppna förfaranden som bibehåller fokus på spetskompetens, uppmuntrar till initiativ och kombinerar flexibilitet med ansvarsskyldighet genom att fortlöpande övervaka kvaliteten på verksamheten och genomförandet. iv) Se över och bedöma Europeiska forskningsrådets resultat och kvaliteten på och inverkan av den forskning som finansieras av Europeiska forskningsrådet och i enlighet därmed utfärda rekommendationer och riktlinjer om korrigerande eller framtida åtgärder. v) Fastställa ståndpunkter i övriga frågor beträffande resultatet och inverkan av Europeiska forskningsrådets verksamhet och kvaliteten på den forskning som bedrivs.

c) Vad gäller kommunikation och spridning: i) Höja Europeiska forskningsrådets globala profil och göra det mer synligt genom kommunikation och utåtriktad verksamhet, inbegripet vetenskapliga konferenser, för att främja Europeiska forskningsrådets verksamhet och resultat samt resultaten av de projekt som finansieras av Europeiska forskningsrådet med forskarsamhället, de viktigaste berörda parterna och allmänheten i stort. ii) Där så är lämpligt, samråda med forskarsamhället, den ingenjörsvetenskapliga och den akademiska världen, regionala och nationella forskningsfinansieringsorgan och andra berörda parter. iii) Regelbundet rapportera till kommissionen om den egna verksamheten.

Ledamöterna inom Europeiska forskningsrådets vetenskapliga råd ska kompenseras för de uppgifter de utför genom arvode och i förekommande fall ersättning för resor och uppehälle.

Europeiska forskningsrådets ordförande ska vara bosatt i Bryssel under hela mandatperioden och i princip ägna minst 80 % av sin arbetstid åt Europeiska forskningsrådets angelägenheter. Europeiska forskningsrådets ordförande ska avlönas på en nivå som motsvarar kommissionens högsta ledning och Europeiska forskningsrådets särskilda genomförandestruktur ska tillhandahålla det stöd som ordföranden behöver för att utföra sitt uppdrag.

Europeiska forskningsrådets vetenskapliga råd ska bland sina ledamöter välja tre vice ordförande, som ska bistå Europeiska forskningsrådets ordförande vid representationen och organisationen av dess arbete. De vice ordförandena får också inneha titeln som Europeiska forskningsrådets vice ordförande.

De tre vice ordförandena kommer att ges stöd för att säkerställa att de får lämpligt lokalt administrativt bistånd vid sina heminstitutioner.

1.3.2 Den särskilda genomförandestrukturen för Europeiska forskningsrådet

Den särskilda genomförandestrukturen för Europeiska forskningsrådet ansvarar för alla aspekter av det administrativa genomförandet och utförandet av denna del av det särskilda programmet, i enlighet med det årliga arbetsprogrammet för Europeiska forskningsrådet. Det kommer framförallt att genomföra utvärderingsförfarandena, förfarandet för fackgranskning och urvalsförfarandet i enlighet med den strategi som har fastställts av Europeiska forskningsrådets vetenskapliga råd och kommer att säkerställa den finansiella och vetenskapliga förvaltningen av bidragen. Den särskilda genomförandestrukturen för Europeiska forskningsrådet ska stödja Europeiska forskningsrådets vetenskapliga råd i utförandet av alla dess uppgifter enligt avsnitt 1.3.1, inbegripet utvecklingen av dess vetenskapliga strategi, dess övervakning av verksamheten och dess översyn och bedömning av vad Europeiska forskningsrådet uppnått samt dess utåtriktade verksamhet och kommunikationsverksamhet. Den särskilda genomförandestrukturen för Europeiska forskningsrådet kommer också ge tillgång till nödvändiga handlingar och data i dess ägo och hålla Europeiska forskningsrådets vetenskapliga råd informerat om sin verksamhet.

För att säkerställa en ändamålsenlig samverkan med den särskilda genomförandestrukturen för Europeiska forskningsrådet i strategiska och operativa frågor kommer ledningen för Europeiska forskningsrådets vetenskapliga råd och direktören för den särskilda genomförandestrukturen för Europeiska forskningsrådet att hålla regelbundna samordningsmöten.

Förvaltningen av Europeiska forskningsrådet kommer att skötas av personal som har anställts för detta ändamål, vilket vid behov innefattar tjänstemän från unionsinstitutionerna, och kommer endast att omfatta de faktiska administrativa behoven för att säkerställa den stabilitet och kontinuitet som krävs för en ändamålsenlig administration.

1.3.3 Kommissionens roll

För att fullgöra sina förpliktelser enligt artiklarna 8, 9 och 10 och inom ramen för sitt ansvar för genomförandet av budgeten, kommer kommissionen att

— säkerställa kontinuiteten och förnyelsen för Europeiska forskningsrådets vetenskapliga råd samt tillhandahålla stöd för en stående valberedning för att utse framtida ledamöter i Europeiska forskningsrådets vetenskapliga råd,

— säkerställa kontinuiteten hos den särskilda genomförandestrukturen för Europeiska forskningsrådet och fastställa delegeringen av uppgifter och ansvarsområden till den, med beaktande av synpunkterna från Europeiska forskningsrådets vetenskapliga råd,

— säkerställa att den särskilda genomförandestrukturen för Europeiska forskningsrådet utför alla sina uppgifter och ansvarsområden,

— utse direktören och ledamöterna i ledningen för den särskilda genomförandestrukturen för Europeiska forskningsrådet, med beaktande av synpunkterna från Europeiska forskningsrådets vetenskapliga råd,

— säkerställa att arbetsprogrammet, ståndpunkterna när det gäller genomförandemetod samt nödvändiga genomförandebestämmelser, inbegripet Europeiska forskningsrådets ansökningsregler och Europeiska forskningsrådets mall för bidragsavtal, antas i rätt tid, med beaktande av synpunkterna från Europeiska forskningsrådets vetenskapliga råd,

— regelbundet och rättidigt informera och samråda med programkommittén om genomförandet av Europeiska forskningsrådets verksamheter,

— i egenskap av ansvarig för det övergripande genomförandet av Horisont Europa, övervaka den särskilda genomförandestrukturen för Europeiska forskningsrådet och utvärdera dess resultat.

2. MARIE SKŁODOWSKA-CURIE-ÅTGÄRDER

2.1 Bakgrund

Europa behöver en högutbildad och motståndskraftig humankapitalbas inom forskning och innovation som lätt kan anpassas till och hitta hållbara lösningar för aktuella och framtida utmaningar, såsom stora demografiska förändringar i Europa. För att säkerställa spetskompetens måste framstående forskare vara rörliga, samarbeta och sprida kunskap mellan länder, sektorer och discipliner, med rätt kombination av kunskap och färdigheter för att ta itu med samhällsutmaningar och främja innovation.

Europa utgör en vetenskaplig motor med omkring 1,8 miljoner forskare verksamma vid tusentals universitet, forskningscentrum och företag. Det uppskattas dock att unionen kommer att behöva utbilda och anställa minst en miljon nya forskare fram till 2027 för att nå målen för ökade investeringar i forskning och innovation. Det behovet är särskilt akut utanför den akademiska sektorn (till exempel inom industrin och näringslivet, inklusive små och medelstora företag, offentlig förvaltning, det civila samhällets organisationer, kulturinstitutioner, sjukhus etc.) och kräver samarbete mellan de olika sektorerna för att tillhandahålla nya forskare med lämplig utbildning. Unionen måste öka sina ansträngningar för att intressera fler unga kvinnor och män för en karriär inom forskning, vara mer inkluderande och främja en bättre balans mellan arbete och familjeliv, locka till sig forskare från tredjeländer, behålla sina egna forskare och återintegrera europeiska forskare som arbetar utanför Europa i Europa. För att mer allmänt sprida spetskompetens på ett bredare sätt måste de villkor som gäller för forskarnas arbete dessutom ytterligare förbättras i hela det europeiska forskningsområdet. I detta avseende krävs en starkare koppling särskilt med det europeiska området för utbildning, Eruf och ESF+.

Dessa utmaningar hanteras bäst på unionsnivå då de är systemiska och kräver gränsöverskridande insatser.

Marie Skłodowska-Curie-åtgärderna inriktas på framstående forskning som är helt nedifrån och upp-baserad och öppna för alla forsknings- och innovationsområden, från grundforskning till marknadsetablering och innovationstjänster. Detta omfattar forskningsområden som täcks av EUF-fördraget och fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen (Euratom). Om särskilda behov uppstår och ytterligare finansieringskällor blir tillgängliga, kan Marie Skłodowska-Curie-åtgärderna söka kopplingar till vissa verksamheter med anknytning till särskilda utmaningar, inbegripet identifierade uppdrag, typer av forsknings- och innovationsinstitutioner, eller geografiska platser, för att bemöta utvecklingen av Europas krav i fråga om färdigheter, forskarutbildning, karriärutveckling och kunskapsutbyte.

Marie Skłodowska-Curie-åtgärderna är det främsta instrumentet på unionsnivå för att locka forskare från tredjeländer till Europa och utgör därmed ett viktigt bidrag till det globala samarbetet inom forskning och innovation. Det finns belägg för att dessa åtgärder inte bara har en positiv inverkan på enskilda personer, organisationer och på systemnivå, utan också leder till banbrytande forskningsresultat med stor genomslagskraft och samtidigt bidrar väsentligt till samhälleliga och strategiska utmaningar. Långsiktiga investeringar i människor lönar sig, vilket framgår av antalet Nobelpristagare som antingen är tidigare Marie Skłodowska-Curie-stipendiater eller -handledare.

Genom global konkurrens mellan forskare och mellan värdorganisationer, både från den akademiska och den icke-akademiska världen, och genom skapande och utbyte av kunskap av hög kvalitet mellan länder, sektorer och discipliner, bidrar Marie Skłodowska-Curie-åtgärderna särskilt till målen för agendan för sysselsättning, tillväxt och investeringar, EU:s globala strategi och FN:s mål för hållbar utveckling.

Marie Skłodowska-Curie-åtgärderna bidrar till att göra det europeiska forskningsområdet mer effektivt, konkurrenskraftigt och attraktivt på global nivå. Detta uppnås genom att fokusera på en ny generation av högkvalificerade forskare och ge stöd till nya talanger från hela unionen och från länder utanför unionen bland annat genom

a) att främja deras övergång till andra delar av Horisont Europa, såsom Europeiska forskningsrådet och EIT,

b) att främja spridning och tillämpning av ny kunskap och nya idéer inom europeisk politik, ekonomi och samhälle, inbegripet genom förbättrad vetenskapskommunikation och utåtriktad verksamhet,

c) att underlätta samarbete mellan organisationer som bedriver forskning och genom publicering enligt principerna om öppen vetenskap och FAIR-data,

d) att ha en uttalat strukturerad inverkan på det europeiska forskningsområdet, förespråka en öppen arbetsmarknad och fastställa standarder för utbildning av hög kvalitet, attraktiva arbetsvillkor och öppen, transparent och meritbaserad rekrytering för samtliga forskare i linje med den europeiska stadgan för forskare och uppförandekoden för rekrytering av forskare.

2.2 Insatsområden

2.2.1 Främja spetskompetens genom ökad rörlighet för forskare över gränser, sektorer och discipliner

Unionen måste även fortsättningsvis vara en referenspunkt för framstående forskning och därför attraktiv för de mest lovande forskarna, både europeiska och utomeuropeiska, i alla skeden av deras karriärer. Detta kan uppnås genom att göra det möjligt för forskare och forskningsrelaterad personal att flytta och samarbeta mellan länder, sektorer och discipliner och därmed dra nytta av högkvalitativ utbildning och karriärmöjligheter. Detta kommer att göra det lättare att under yrkeskarriären röra sig mellan den akademiska världen och andra sektorer samt stimulera entreprenörsverksamhet.

Huvudlinjer

— Rörlighet inom eller utanför Europa för de bästa eller mest lovande forskarna oavsett nationalitet, för att de ska kunna bedriva framstående forskning, utveckla sina färdigheter och sin karriär, samt bredda sina nätverk i den akademiska världen och andra sektorer (inklusive forskningsinfrastrukturer).

2.2.2 Främja nya färdigheter genom optimal utbildning av forskare

Unionen behöver en stark, motståndskraftig och kreativ bas för humankapital, med den rätta kombinationen av färdigheter för att matcha framtida behov på arbetsmarknaden, för att förnya och omvandla kunskap och idéer till produkter och tjänster som kan leda till ekonomiska och sociala fördelar. Detta kan uppnås genom utbildning av forskare för att ytterligare utveckla deras centrala forskningskompetens och stärka deras överförbara färdigheter, såsom ett kreativt, ansvarstagande, samhällsinriktat och entreprenörsinriktat tankesätt och en medvetenhet om hållbar utveckling. Detta kommer att göra det möjligt för dem att möta aktuella och framtida globala utmaningar och förbättra sina karriärmöjligheter och innovationspotential.

Huvudlinjer

— Utbildningsprogram för att förse forskare med en mångfald av färdigheter som är relevanta för aktuella och framtida globala utmaningar.

2.2.3 Optimera utvecklingen av mänskliga resurser och färdigheter över hela det europeiska forskningsområdet

I syfte att främja spetskompetens, främja samarbete mellan organisationer som bedriver forskning och skapa en positiv strukturerande effekt, måste utbildning och mentorskap av hög kvalitet, goda arbetsvillkor och effektiv karriärutveckling för forskare införas över hela det europeiska forskningsområdet. Om så är lämpligt och motiverat av en undersökning, ska stöd ges till forskare för att återvända till sitt ursprungsland inom och till unionen, inom ramen för de befintliga huvudlinjerna. Detta kommer att bidra till att modernisera eller stärka program och system för forskarutbildning samt öka institutionernas globala attraktionskraft.

Huvudlinjer

— Utbildningsprogram för att främja spetskompetens och sprida bästa praxis mellan institutioner, forskningsinfrastrukturer och forsknings- och innovationssystem.

— Mellan- och tvärvetenskapligt samarbete, produktion och spridning av kunskap inom unionen och med tredjeländer.

2.2.4 Förbättra och underlätta synergier

Synergier mellan forsknings- och innovationssystem och sådana program på regional nivå, nationell nivå eller unionsnivå måste utvecklas ytterligare. Detta kan särskilt uppnås genom komplementaritet med andra delar av Horisont Europa, såsom EIT, och även synergier med andra unionsprogram, särskilt Erasmus och ESF+, inbegripet genom en spetskompetensstämpel.

Huvudlinjer

— Utbildningsprogram och liknande initiativ för forskares karriärutveckling som stöds genom kompletterande offentlig eller privat finansiering på regional nivå, nationell nivå eller unionsnivå.

2.2.5 Främja utåtriktad verksamhet

Medvetenheten om den verksamhet som stöds genom Marie Skłodowska-Curie-åtgärder och allmänhetens erkännande av forskare behöver förbättras både i och utanför unionen, för att höja Marie Skłodowska-Curie-åtgärdernas globala profil och för att utveckla en bättre förståelse för forskningsarbetets inverkan på medborgarnas dagliga liv, och uppmuntra ungdomar att slå in på forskarbanan. Detta kan uppnås genom att arbeta i enlighet med principen om öppen vetenskap som leder till bättre utbredning, utnyttjande och spridning av kunskap och praxis. Medborgarforskning skulle också kunna spela en värdefull roll.

Huvudlinjer

— Utåtriktade initiativ för att stimulera intresset för forskarkarriärer, särskilt bland unga människor oavsett bakgrund.

— Åtgärder för att höja Marie Skłodowska-Curie-åtgärdernas globala profil och synlighet, och medvetenheten om dem.

— Spridning och sammanförande av kunskap genom projektöverskridande samarbete, nationella kontaktpunkters projekt och annan nätverksverksamhet, till exempel alumniprogram.

3. FORSKNINGSINFRASTRUKTURER

3.1 Bakgrund

De senaste forskningsinfrastrukturerna tillhandahåller viktiga tjänster till forsknings- och innovationsgrupper, vilket spelar en väsentlig roll när det gäller att vidga kunskapsgränserna och lägga grunden för forsknings- och innovationsbidrag för att hantera globala utmaningar och industriell konkurrenskraft. Stöd till forskningsinfrastrukturer på unionsnivå bidrar till att begränsa problemen med splittrade nationella och regionala forskningsinfrastrukturer och fickor av spetskompetens, och därmed både till att stärka det europeiska forskningsområdet och öka spridningen av kunskap mellan olika inriktningar. Vetenskapliga framsteg är allt mer beroende av samarbeten mellan forskningsinfrastrukturer och industri som utvecklar nödvändiga instrument baserade på viktig möjliggörande teknik och annan ny teknik.

Det övergripande målet är att förse Europa med hållbara forskningsinfrastrukturer av världsklass som är öppna och åtkomliga för alla forskare i och utanför Europa, som fullt ut utnyttjar deras potential för vetenskapliga framsteg och innovation. De viktigaste målen är att minska fragmenteringen av ekosystem för forskning och innovation, undvika dubbelarbete samt bättre samordna utformningen, utvecklingen, tillgängligheten och användningen av infrastrukturer för forskning, däribland sådana som finansieras genom Eruf. Det är avgörande att stödja öppen tillgång till forskningsinfrastrukturer för alla europeiska forskare och att öka tillgången till digitala forskningsresurser, inbegripet genom det europeiska öppna forskningsmolnet, för att särskilt uppmuntra användningen av öppen vetenskap och öppna data.

Det är även viktigt att förbättra forskningsinfrastrukturers långsiktiga hållbarhet eftersom de vanligtvis är i drift under flera decennier, och därför bör planer utarbetas för att säkra kontinuerligt och stabilt stöd.

Samtidigt måste unionen ta itu med den snabbt växande globala konkurrensen om talanger, genom att locka till sig forskare från tredjeland för att arbeta med europeiska forskningsinfrastrukturer i världsklass. Att öka den europeiska industrins konkurrenskraft och innovationsförmåga är också ett viktigt mål för att stödja viktig teknik och viktiga tjänster som är relevanta för forskningsinfrastrukturer och deras användare, och därmed förbättra villkoren för tillhandahållandet av innovativa lösningar.

Tidigare ramprogram har i hög grad bidragit till en mer effektiv och ändamålsenlig användning av nationella forskningsinfrastrukturer och har också tillsammans med Europeiska strategiska forumet för forskningsinfrastruktur (Esfri) utvecklat en konsekvent och strategiskt anpassad metod för politiskt beslutsfattande om alleuropeisk forskningsinfrastruktur. Detta strategiska tillvägagångssätt har medfört tydliga fördelar, inklusive genom minskat dubbelarbete och mer effektiv resursanvändning överlag, samt standardisering av processer och förfaranden. Rörlighet för forskare spelar en viktig roll för att främja användningen av forskningsinfrastrukturer, och därför måste hänsyn tas till synergier med nationella och europeiska utbytesprogram.

Unionsstödd verksamhet kommer att tillhandahålla mervärde genom: konsolidering och optimering av den nuvarande miljön för forskningsinfrastrukturer i Europa parallellt med insatser för att utveckla nya forskningsinfrastrukturer med alleuropeisk betydelse och inverkan; säkerställande av att liknande forskningsinfrastrukturer samarbetar för att lösa strategiska frågor som påverkar användargrupper; inrättande av det europeiska öppna forskningsmolnet, som en ändamålsenlig och hållbar miljö för datadriven forskning; sammanlänkning av nationella och regionala forsknings- och utbildningsnätverk; stärkande och säkerställande av nätinfrastruktur av hög kapacitet för massiva datavolymer och tillgång till digitala resurser över gränserna och domängränser; främjande av alleuropeisk täckning av decentraliserade forskningsinfrastrukturer, bland annat för att möjliggöra tvärnationella jämförelser av forskningsdata, till exempel inom samhällsvetenskap och humaniora och på miljöområdet; främjande av interoperabilitet för forskningsinfrastrukturer; utökad och stärkt kunskapsöverföring och utbildning av högutbildade mänskliga resurser; främjande av användningen och, där så är relevant, en uppgradering av nuvarande alleuropeiska forskningsinfrastrukturer i världsklass inom ramen för hela Horisont Europa; överbryggande av hinder för de bästa forskarlagen att få tillgång till de bästa infrastrukturtjänsterna i EU; och främjande av innovationspotentialen hos forskningsinfrastrukturer som fokuserar på teknikutveckling och gemensam innovation, liksom industrins ökade användning av forskningsinfrastrukturer.

Den internationella dimensionen av europeiska forskningsinfrastrukturer måste dessutom förstärkas, för att främja starkare samarbete med internationella motparter och internationellt deltagande i europeisk forskningsinfrastruktur för ömsesidig nytta.

Verksamheten kommer att bidra till olika mål för hållbar utveckling såsom: globalt mål 3 – God hälsa och välbefinnande; globalt mål 7 – Hållbar energi för alla; globalt mål 9 – Hållbar industri, innovationer och infrastruktur; globalt mål 13 – Bekämpa klimatförändringarna.

3.2 Insatsområden

3.2.1 Konsolidering och utveckling av miljön för europeiska forskningsinfrastrukturer

Inrättandet, driften och den långsiktiga hållbarheten av forskningsinfrastruktur som identifierats av Esfri och liknande forskningsinfrastruktur av världsklass och alleuropeisk betydelse är viktiga för att unionen ska kunna säkerställa en ledande ställning inom spetsforskning, utbildning och kompetensutveckling för forskare, skapande och användning av kunskap samt industriell konkurrenskraft.

Det europeiska öppna forskningsmolnet bör bli en ändamålsenlig och heltäckande distributionskanal för forskningsinfrastrukturtjänster, och bör förse Europas forskarsamhällen med nästa generation av datatjänster för insamling, lagring, bearbetning (till exempel analys, simulering, visualiseringstjänster) och delning av stordata som härrör från vetenskap i enlighet med FAIR-principerna. Det europeiska öppna forskningsmolnet bör också ge forskare i Europa tillgång till merparten av de data som genereras och samlas in av forskningsinfrastrukturer samt till högpresterande datorsystem (HPC) och exaskala-resurser, inbegripet dem som införs inom ramen för den europeiska datainfrastrukturen (1).

Det alleuropeiska forsknings- och utbildningsnätverket kommer att sammankoppla och möjliggöra fjärråtkomst till forskningsinfrastrukturer och forskningsresurser, genom att skapa förbindelser mellan universitet, forskningsinstitut och forsknings- och innovationsgrupper på unionsnivå samt internationella förbindelser till andra partnernätverk i hela världen.

Huvudlinjer

— De alleuropeiska forskningsinfrastrukturernas livscykel genom utformning av nya forskningsinfrastrukturer; deras förberedande- och genomförandefaser; för forskningsinfrastrukturer som får stöd från strukturfonder, deras inledande drift i komplementaritet med övriga finansieringskällor, liksom konsolidering och optimering av ekosystemet för forskningsinfrastruktur genom att anpassa övervakningspraxisen för Esfris riktmärken och andra alleuropeiska forskningsinfrastrukturer och underlätta serviceavtal, utveckling, sammanslagningar, alleuropeisk täckning eller avveckling av alleuropeiska forskningsinfrastrukturer.

— Det europeiska öppna forskningsmolnet, inbegripet: åtkomstkanalens anpasslighet och hållbarhet; i samarbete med medlemsstaterna och associerade länder, ändamålsenlig samling av europeiska, nationella, regionala och institutionella resurser; dess tekniska och politiska utveckling för att hantera nya forskningsbehov och krav (till exempel användning av känsliga dataset, inbyggt integritetsskydd); kompatibla data och efterlevnad av FAIR-principerna; samt en bredare användarbas.

— Det alleuropeiska forsknings- och utbildningsnätverk som ligger till grund för det europeiska öppna forskningsmolnet och elektroniskt datautbyte, samt för HPC/datatjänster i en molnbaserad miljö som kan hantera mycket stora dataset och datorprocesser.

3.2.2 Öppnande, integrering och sammanlänkning av forskningsinfrastrukturer

Forskningslandskapet kommer att förbättras genom att öppenhet säkerställs för viktiga internationella, nationella och regionala forskningsinfrastrukturer för alla europeiska forskare och genom att deras tjänster integreras när så är nödvändigt för att harmonisera villkoren för tillgång, förbättra och utvidga tillhandahållandet av tjänster och uppmuntra en gemensam utvecklingsstrategi för högteknologiska komponenter och avancerade tjänster genom innovationsåtgärder.

Huvudlinjer

— Nätverk som sammanför nationella och regionala finansiärer av forskningsinfrastrukturer för samfinansiering av gränsöverskridande tillgång för forskare.

— Nätverk av alleuropeiska, nationella och regionala forskningsinfrastrukturer som hanterar globala utmaningar för tillhandahållande av tillgång för forskare till, liksom harmonisering och förbättring av, forskningsinfrastrukturernas tjänster.

3.2.3 Innovationspotentialen hos europeiska forskningsinfrastrukturer och verksamheter för innovation och utbildning

För att stimulera innovation både inom forskningsinfrastrukturerna själva och inom industrier kommer forsknings- och utvecklingssamarbete med industrier att främjas för att utveckla unionens kapacitet och efterfrågan på industriell försörjning på högteknologiska områden såsom vetenskapliga instrument. Dessutom kommer industrins användning av forskningsinfrastrukturer, till exempel experimentella testanläggningar eller kunskapsbaserade centrum, att uppmuntras. Utvecklingen och utnyttjandet av forskningsinfrastrukturer kommer att kräva att deras förvaltare, forskare, ingenjörer och tekniker, liksom deras användare, besitter lämpliga färdigheter. För detta ändamål kommer unionsfinansieringen att stödja utbildning av personal som förvaltar och driver forskningsinfrastrukturer av alleuropeiskt intresse, utbyte av personal och bästa praxis mellan anläggningar samt adekvat tillhandahållande av mänskliga resurser inom viktiga discipliner, inbegripet utveckling av särskilda utbildningsplaner. Synergier med Marie Skłodowska-Curie-åtgärder kommer att uppmuntras.

Huvudlinjer

— Integrerade nätverk av forskningsinfrastrukturer för utarbetandet och genomförandet av en gemensam strategi/färdplan för teknisk utveckling och instrumentering.

— Utbildning av personal som förvaltar och driver forskningsinfrastrukturer av alleuropeiskt intresse.

3.2.4 Stärka europeisk politik för forskningsinfrastruktur och internationellt samarbete

Stöd behövs så att beslutsfattare, finansieringsorgan eller rådgivande grupper såsom Esfri är samordnade vad gäller utformningen och tillämpningen av en konsekvent och hållbar långsiktig europeisk strategi för forskningsinfrastruktur.

Möjliggörande av strategiskt internationellt samarbete kommer också att stärka den europeiska forskningsinfrastrukturens ställning internationellt och därmed säkerställa globala nätverk, interoperabilitet och räckvidd.

Huvudlinjer

— Kartläggning, övervakning och bedömning av forskningsinfrastrukturer på unionsnivå, samt politiska studier, kommunikations- och utbildningsåtgärder, strategiska åtgärder för internationellt samarbete för forskningsinfrastrukturer och politiska och rådgivande organs särskilda verksamheter.

ANDRA PELAREN

GLOBALA UTMANINGAR OCH EUROPEISK INDUSTRIELL KONKURRENSKRAFT

Unionen står inför många utmaningar, varav några dessutom är globala utmaningar. Problemens storlek och komplexitet är omfattande och för att hitta lösningar måste de hanteras gemensamt på unionsnivå och motsvaras av tillräckliga, lämpligt utbildade och kompetenta mänskliga resurser, av lämpliga ekonomiska resurser och av rimliga ansträngningar. Det är just på detta område för sökande efter lösningar som unionen måste agera samfällt och vara smart, flexibel och sammanhållen, för alla våra medborgares nytta och välfärd.

Större effekter kan uppnås genom att åtgärder anpassas till andra länder och regioner i världen inom ett internationellt samarbete, i linje med FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling, målen för hållbar utveckling och Parisavtalet. På grundval av ömsesidig nytta kommer partner från hela världen att inbjudas att ansluta sig till unionens insatser som en integrerad del av forskning och innovation för hållbar utveckling.

Forskning och innovation är en viktig drivkraft för en hållbar tillväxt för alla och för teknisk och industriell konkurrenskraft. Den kommer att bidra till att finna lösningar på dagens och morgondagens problem i syfte att så snart som möjligt vända den negativa och farliga trend som för närvarande binder samman ekonomisk utveckling med ett allt större utnyttjande av naturresurser och växande sociala utmaningar. Detta kommer att omvandla utmaningarna till nya affärsmöjligheter och till snabba vinster för samhället.

Unionen kommer att gynnas både som användare och som producent av kunskap, teknik och industrier som visar hur moderna industrialiserade, hållbara, inkluderande, kreativa, motståndskraftiga, öppna och demokratiska samhällen och ekonomier kan fungera och utvecklas. Det växande antalet exempel som samtidigt är ekonomiska, miljömässiga och sociala i en framtida hållbar ekonomi ska främjas och stärkas, vare sig det gäller: hälsa och välbefinnande för alla; motståndskraftiga, kreativa och inkluderande samhällen; samhällen som stärkts genom civil säkerhet; tillgänglig ren energi och mobilitet; en digital ekonomi och ett digitalt samhälle; en tvärvetenskaplig och kreativ industri: rymdrelaterade eller havs- eller landbaserade lösningar; en välfungerande bioekonomi, inbegripet lösningar på livsmedels- och näringsfrågor; eller hållbar användning av naturresurser, miljöskydd, begränsning av och anpassning till klimatförändringar. Dessa inslag i den hållbara ekonomin kommer alla att skapa välstånd i Europa och erbjuda jobb av högre kvalitet. Den industriella omvandlingen kommer att vara av avgörande betydelse, liksom utvecklingen av innovativa industriella värdekedjor inom unionen.

Nya tekniker påverkar i stort sett alla politikområden. För varje enskild teknik föreligger det ofta en kombination av sociala och ekonomiska möjligheter, såsom möjligheter till effektivitet, kvalitet och förbättring av styrning och följder för sysselsättning och utbildning, men även möjliga risker när det gäller säkerhet, integritet och etik. Politik på teknikområdet kräver därför en integrerad avvägning mellan intressen och sektorsövergripande samarbete och formulering av strategier.

Forskning och innovation inom denna pelare i Horisont Europa grupperas i integrerade, icke-slutna breda verksamhetskluster. I stället för att riktas mot olika sektorer syftar investeringarna till att uppnå systemförändringar för vårt samhälle och vår ekonomi längs en hållbarhetsvektor. Sådana förändringar kommer endast att uppnås om alla aktörer, både privata och offentliga, tillsammans utformar och skapar forskning och innovation genom att sammanföra slutanvändare, forskare, tekniska experter, tillverkare, innovatörer, företag, utbildare, beslutsfattare, medborgare och organisationer från det civila samhället. Inget av klustren är därför avsett för endast en uppsättning aktörer, och samtliga verksamheter kommer primärt att genomföras genom kollaborativa forsknings- och innovationsprojekt som valts ut på grundval av konkurrensbaserade ansökningsomgångar.

Utöver hantering av globala utmaningar syftar även verksamheterna inom ramen för klustren till att utveckla och tillämpa viktig möjliggörande och ny teknik, digital eller icke-digital, inom ramen för en gemensam strategi för att främja unionens industriella och sociala ledarskap. Där så är lämpligt kommer unionens rymdbaserade data och tjänster att användas. Alla tekniska mognadsgrader upp till mognadsgrad 8 kommer att omfattas av denna pelare i Horisont Europa, utan att det påverkar tillämpningen av unionens konkurrensrätt.

Åtgärderna kommer att generera ny kunskap, leda till utveckling av tekniska och icke-tekniska lösningar, överföra teknik från laboratorier till marknaden, utveckla tillämpningar, inbegripet pilotlinjer och demonstratorer, och kommer att inkludera åtgärder för att stimulera marknadsinförande och öka den privata sektorns engagemang och incitament för standardisering inom unionen. Teknik kräver en kritisk massa av europeiska forskare och europeisk industri för att världsledande ekosystem ska kunna inrättas, inbegripet den senaste tekniska infrastrukturen till exempel för tester. Synergier med andra delar av Horisont Europa och med EIT, liksom med andra program, kommer att maximeras.

Klustren kommer att främja ett snabbt införande av pionjärinnovation i unionen genom ett brett spektrum av verksamheter, inklusive kommunikation, spridning, utnyttjande och standardisering samt stöd till icke-teknisk innovation och innovativa mekanismer för tillhandahållande, vilket bidrar till att skapa innovationsvänliga samhällsförhållanden, regleringsförhållanden och marknadsförhållanden såsom innovationsavtal. Leveranskedjor av innovativa lösningar från forskning och innovationsåtgärder kommer att inrättas och riktas till offentliga och privata investerare samt andra relevanta unionsprogram och regionala eller nationella program. Synergier kommer i detta avseende att utvecklas med tredje pelaren i Horisont Europa.

Jämställdhet är en avgörande faktor när det gäller att uppnå en hållbar ekonomisk tillväxt. Det är därför viktigt att integrera ett jämställdhetsperspektiv i samtliga globala utmaningar.

1. KLUSTRET HÄLSA

1.1 Bakgrund

Den europeiska pelaren för sociala rättigheter slår fast att var och en har rätt att i rätt tid få överkomlig, förebyggande och kurativ vård som är säker och av god kvalitet. Detta understryker unionens engagemang för målen för hållbar utveckling som efterlyser allmän hälso- och sjukvård för alla i alla åldrar senast 2030, vilket inte ska lämna någon utanför, samt sätta stopp för dödsfall som kan förhindras.

En frisk befolkning är av avgörande betydelse för ett stabilt, hållbart och inkluderande samhälle, och förbättrad hälsa är avgörande för att minska fattigdom, hantera ett åldrande europeiskt samhälle, främja sociala framsteg och välstånd och öka den ekonomiska tillväxten. Enligt Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) är en tioprocentig ökning av medellivslängden kopplad till en ökning av den ekonomiska tillväxten med 0,3–0,4 % per år. Den genomsnittliga förväntade livslängden i unionen har ökat med tolv år sedan unionen inrättades, som ett resultat av enorma förbättringar av medborgarnas livskvalitet, miljö, utbildning, hälsa och vård. 2015 var den genomsnittliga förväntade livslängden vid födseln 80,6 år i unionen, jämfört med 71,4 år globalt. Under de senaste åren har den ökat i unionen, med i genomsnitt tre månader per år. Sociala och könsberoende skillnader vad gäller förväntad livslängd kan iakttas mellan specifika grupper och mellan europeiska länder.

Hälsorelaterad forskning och innovation har spelat en viktig roll för att uppnå detta mål, men också för att förbättra produktiviteten och kvaliteten i hälso- och sjukvårdsindustrin. Unionen står dock fortfarande inför nya, framväxande eller ihållande utmaningar som hotar dess medborgare och folkhälsan, hållbarheten hos dess hälso- och sjukvård och sociala trygghetssystem, samt konkurrenskraften inom dess hälso- och sjukvårdsindustri. De största hälsoutmaningarna i unionen inbegriper: ojämlikheter i tillgång till och överkomlighet för hälsa och vård; avsaknad av ändamålsenligt främjande av hälsa och förebyggande av sjukdomar; en ökning av icke-överförbara sjukdomar; en ökning av cancerfall; en ökning av psykisk sjukdom; en ökning av antimikrobiell resistens och uppkomsten av infektionssjukdomsepidemier; ökade miljöföroreningar; ihållande ojämlikheter i hälsa mellan och inom länder vilket särskilt drabbar människor som är missgynnade eller i sårbara skeden av livet; upptäckt, förståelse, kontroll, förebyggande och begränsning av hälsorisker, inbegripet fattigdomsrelaterade aspekter, i en social miljö, stads-, landsbygds- och naturmiljö i snabb förändring; demografiska förändringar, inbegripet frågor som rör åldrande, och ökade kostnader för europeiska sjukvårdssystem; och ett ökat tryck på den europeiska hälso- och sjukvårdsindustrins att förbli konkurrenskraftig och utveckla hälsoinnovation i förhållande till nya globala aktörer. Dessutom kan vaccinationsmotstånd minska immuniseringstäckningen bland vissa befolkningsgrupper.

Dessa utmaningar är komplexa, sammankopplade och globala till sin natur och kräver tvärvetenskapliga, tekniska och icke-tekniska, sektorsövergripande och gränsöverskridande samarbeten. Forsknings- och innovationsverksamhet kommer att bygga upp nära kopplingar mellan grundläggande, överbryggande, klinisk, epidemiologisk, etisk, miljörelaterad och socioekonomisk forskning samt med regulatorisk vetenskap. Den kommer att ta upp områden av kliniska behov som inte tillgodosetts, såsom sällsynta eller svårbehandlade sjukdomar (inbegripet cancersjukdomar såsom barncancer och lungcancer). Denna verksamhet kommer att tillvarata de samlade färdigheterna hos akademiker, utövare, tillsynsorgan och industrin, och främja deras samarbete med hälso- och sjukvården, sociala tjänster, patienter, beslutsfattare och medborgare i syfte att mobilisera offentliga medel och säkerställa införandet av resultat i klinisk praxis samt i hälso- och sjukvårdssystemen, med hänsyn tagen till medlemsstaternas befogenheter vad gäller organisationen och finansieringen av deras hälso- och sjukvårdssystem. Full nytta kommer att dras av spetsforskningen inom genomik och annan multi-omik samt av det stegvisa införandet av individualiserad behandling, som är relevant när det gäller att hantera en rad olika icke-överförbara sjukdomar och digitaliseringen inom hälsa och vård.

Forskning och innovation kommer att främja strategiskt samarbete på unionsnivå och internationell nivå för att sammanföra den expertis, kapacitet och de resurser som behövs för att skapa bredd, snabbhet och stordriftsfördelar samt dra nytta av synergier, undvika dubbelarbete och dela den förväntade nyttan och de ekonomiska riskerna. Synergier inom hälsorelaterad forskning och innovation inom Horisont Europa ska främjas, särskilt genom programmet EU för hälsa som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/522 (2).

Digitala hälsolösningar har skapat många möjligheter att lösa problemen med omsorgstjänster och att åtgärda andra framväxande problem med ett åldrande samhälle. De möjligheter som digitaliseringen inom hälsa och vård kan ge bör utnyttjas fullt ut utan att äventyra rätten till integritet och uppgiftsskydd. Digitala enheter och programvara har utvecklats för att diagnostisera, behandla och underlätta patienters egen sjukdomshantering, inklusive kroniska sjukdomar. Digital teknik används alltmer i medicinsk fortbildning och utbildning och för att göra det möjligt för patienter och andra hälso- och sjukvårdskonsumenter att få åtkomst till, dela och skapa hälsorelaterad information.

Forsknings- och innovationsverksamheten inom detta kluster kommer att utveckla kunskapsbasen, utnyttja befintlig kunskap och teknik, konsolidera och skapa forsknings- och innovationskapaciteten och utveckla de lösningar som behövs för ett mer ändamålsenligt främjande av hälsa och för integrering av förebyggande, diagnos, övervakning, behandling, rehabilitering och botande av sjukdomar samt för långvarig och palliativ vård. Forskningsresultat kommer att omvandlas till rekommendationer om åtgärder och meddelas berörda parter. Förbättrade hälsoresultat kommer i sin tur att leda till ett ökat välbefinnande och en ökad förväntad livslängd, ett hälsosamt och aktivt liv, förbättrad livskvalitet och produktivitet, fler friska levnadsår och hållbarhet i hälso- och sjukvårdssystemen. I enlighet med artiklarna 18 och 19 i förordning (EU) 2021/695 och med Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, kommer etik, skydd av den mänskliga värdigheten, jämställdhetsaspekter och aspekter relaterade till etnicitet samt behoven hos missgynnade och utsatta personer att ägnas särskild uppmärksamhet.

Hanteringen av stora utmaningar på hälsoområdet kommer också att stödja unionens engagemang för FN:s 2030-agenda för hållbar utveckling och dess engagemang inom ramen för andra FN-organ och internationella initiativ, inbegripet Världshälsoorganisationens globala strategier och handlingsplaner. Hanteringen av sådana utmaningar kommer att bidra till unionens politiska mål och strategier, i synnerhet till den europeiska pelaren för sociala rättigheter, unionens digitala inre marknad, unionens gränsöverskridande hälso- och sjukvård, och den europeiska One Health-handlingsplanen mot antimikrobiell resistens, samt genomförandet av relevanta delar av unionens regelverk.

Verksamheten kommer särskilt att direkt bidra till följande mål för hållbar utveckling: globalt mål 3 – God hälsa och välbefinnande; globalt mål 13 – Bekämpa klimatförändringarna.

1.2 Insatsområden

1.2.1 Livslång hälsa

Människor i sårbara livsskeden (den perinatala perioden, födelse, späd ålder, barndom, ungdom, graviditet, mogen och sen vuxen ålder), inklusive personer med funktionshinder eller skador, har särskilda vårdbehov som kräver bättre förståelse och skräddarsydda lösningar, med beaktande av jämställdhetsaspekter och etiska aspekter. Detta kommer att göra det möjligt att minska ojämlikhet i hälsa och förbättra hälsoresultaten, vilket främjar aktivt och hälsosamt åldrande under hela livet, inbegripet genom en hälsosam start i livet och en livslång hälsosam kost som minskar risken för psykiska och fysiska sjukdomar senare i livet. Förebyggande och kommunikation kommer att ta i beaktande de specifika målgruppernas särdrag.

Huvudlinjer

— Förståelse av tidig utveckling och åldrandeprocessen under hela livet.

— Hälsa hos ofödda och nyfödda barn, mödrars, fäders, spädbarns och barns hälsa samt föräldrarnas, familjernas och utbildarnas roll.

— Ungdomars hälsobehov, inbegripet faktorer som påverkar psykisk hälsa.

— Hälsokonsekvenser av funktionshinder och skador.

— Forskning om åtgärder för planering, genomförande och tillsyn av rehabilitering under hela livet och särskilt enskilda rehabiliteringsprogram på ett tidigt stadium för barn som drabbats av invalidiserande sjukdomar.

— Ett hälsosamt åldrande och ett självständigt och aktivt liv, inbegripet äldre personers och funktionsnedsatta personers sociala delaktighet.

— Hälsoundervisning och kompetens på hälsoområdet, inbegripet digital sådan.

1.2.2 Miljömässiga och sociala faktorer som påverkar hälsan

Förbättrad förståelse av hälsoorsaker och riskfaktorer som bestäms av den sociala, kulturella, ekonomiska och fysiska miljön i människors dagliga liv och på arbetsplatsen, däribland digitaliseringens hälsoeffekter, människors rörlighet (till exempel migration och resor), föroreningar, näring, klimatförändringar och andra miljöfrågor, kommer att bidra till att: kartlägga, förebygga och minska hälsorisker; minska dödsfall och sjukdomar till följd av exponering för kemikalier och miljöförorening; stödja säkra, miljövänliga, sunda, motståndskraftiga och hållbara livs- och arbetsmiljöer; främja hälsosamma livsstilar och konsumtionsmönster; och utveckla ett rättvist, inkluderande och trovärdigt samhälle. Denna förståelse ska också grunda sig på populationsbaserade kohortstudier, biologisk exponeringsmätning och epidemiologiska studier.

Huvudlinjer

— Teknik och metoder för bedömning av risker, exponering och hälsoeffekter av kemikalier, föroreningar inomhus och utomhus och andra stressfaktorer relaterade till klimatförändring, arbetsplats, livsstil eller miljö, och de kombinerade effekterna av flera stressfaktorer.

— Miljömässiga, yrkesrelaterade, socioekonomiska, kulturella, genetiska och beteendemässiga faktorer som påverkar den fysiska och psykiska hälsan och välbefinnandet för människor och deras samspel, med särskild tonvikt på utsatta och missgynnade personer, i relevanta fall åldersspecifika och könsspecifika frågor, och inbegripet de effekter på hälsan som utformningen av byggnader, produkter och tjänster har.

— Riskbedömning, riskhantering och riskkommunikation med stöd av tvärvetenskapliga strategier, där så är relevant, och förbättrade verktyg för ett evidensbaserat beslutsfattande, inbegripet ersättning av och alternativ till djurförsök.

— Kapacitet och infrastruktur för att på ett säkert sätt samla in, dela, använda, återanvända och kombinera data om alla de faktorer som påverkar hälsan, inbegripet människors exponering, och för att säkerställa att de kopplas till databaser om miljöparametrar, livsstilar, hälsostatus och sjukdomar, på unionsnivå och internationell nivå.

— Hälsofrämjande och primära förebyggande insatser, inbegripet yrkesrelaterade aspekter.

1.2.3 Icke överförbara och sällsynta sjukdomar

Icke-överförbara sjukdomar, inbegripet cancer och sällsynta sjukdomar, är ett stort hälso- och samhällsproblem och kräver förbättrad förståelse och en förbättrad taxonomi samt mer ändamålsenliga strategier, inbegripet individualiserad behandling (även kallad precisionsmedicin) inom förebyggande, diagnos, övervakning, behandling, rehabilitering och botande samt förbättrad förståelse av multisjuklighet.

Huvudlinjer

— Förståelse av de mekanismer som ligger till grund för utveckling av icke-överförbara sjukdomar, inbegripet hjärt- och kärlsjukdomar.

— Longitudinella befolkningsstudier till stöd för förståelsen av hälso- och sjukdomsparametrar och populationsstratifiering till stöd för utvecklingen av förebyggande medicin.

— Diagnostiska verktyg och tekniker för tidigare och mer korrekta diagnoser och rättidiga patientanpassade behandlingar, som gör det möjligt att fördröja eller vända sjukdomsförloppet.

— Förebyggande program och screeningprogram, i enlighet med eller som går längre än rekommendationerna från WHO, FN och unionen.

— Integrerade lösningar för egenkontroll, främjande av hälsa, förebyggande av sjukdomar och hantering av kroniska sjukdomar och multisjuklighet, inbegripet neurodegenerativa sjukdomar och hjärt- och kärlsjukdomar.

— Behandlingar, botemedel eller andra terapeutiska åtgärder, inbegripet både farmakologiska och icke-farmakologiska behandlingar.

— Palliativ vård.

— Områden med ett stort icke tillgodosett kliniskt behov, såsom sällsynta sjukdomar, inklusive barncancer.

— Bedömning av komparativ ändamålsenlighet hos insatser och lösningar, inbegripet på grundval av observationsdata.

— Forskning om genomförande för att utöka vårdinsatserna och stödja deras införande i hälso- och sjukvårdssystemen.

— Utveckling av forskningen kring och förbättring av information om, vård och behandling av, inbegripet individualiserad behandling, sällsynta sjukdomar.

1.2.4 Infektionssjukdomar, inbegripet fattigdomsrelaterade och försummade sjukdomar

Att skydda människor mot gränsöverskridande hot mot hälsan är en stor utmaning för folkhälsan och den globala hälsan, vilket kräver ett effektivt internationellt samarbete på unionsnivå och global nivå. Detta kommer att omfatta förståelse och förebyggande av, beredskap inför, tidig upptäckt av och forskningsinsatser avseende utbrott, behandling och botande av infektionssjukdomar, inbegripet fattigdomsrelaterade och försummade sjukdomar samt hantering av antimikrobiell resistens, enligt den europeiska One health-handlingsplanen.

Huvudlinjer

— Förståelse av infektionsrelaterade mekanismer.

— Orsakerna bakom uppkomsten eller återuppkomsten av infektionssjukdomar och deras spridning, inbegripet överföring från djur till människor (zoonos), eller från andra delar av miljön (vatten, jord, växter, livsmedel) till människor samt effekterna av klimatförändringar och av ekosystemens utveckling på dynamiken hos infektionssjukdomar.

— Prognos, tidig och snabb upptäckt, kontroll och övervakning av infektionssjukdomar, vårdrelaterade infektioner och miljörelaterade faktorer.

— Bekämpning av antimikrobiell resistens, inbegripet epidemiologi, förebyggande och diagnos samt utveckling av nya antimikrobiella medel och vacciner.

— Vacciner, inbegripet plattformsteknik för vacciner, diagnos, behandlingar och botemedel mot infektionssjukdomar, däribland samsjuklighet och samtidiga infektioner.

— Hantering av låg vaccinationstäckning, förståelse av vaccinationsmotstånd och skapande av förtroende för vacciner.

— Ändamålsenlig beredskap inför hot mot människors hälsa, effektiva åtgärder och strategier för bemötande av sådana hot och för återhämtning, med deltagande av lokalsamhällen och samordning av dessa på regional nivå, nationell nivå och unionsnivå.

— Hinder för genomförandet och införandet av medicinska interventioner i klinisk praxis samt inom hälso- och sjukvårdssystemet.

— Gränsöverskridande aspekter av infektionssjukdomar och särskilda utmaningar i låg- och medelinkomstländer, till exempel aids, tuberkulos och tropiska sjukdomar, inbegripet malaria, men även utmaningar i förhållande till migrationsströmmar, och i förhållande till ökad mänsklig rörlighet i allmänhet.

1.2.5 Verktyg, teknik och digitala lösningar för hälsa och vård, inbegripet individualiserad behandling

Hälsoteknik och hälsoverktyg är av största vikt för människors hälsa och har i hög grad bidragit till de stora förbättringar som åstadkommits i livskvalitet, hälsa och vård av människor i unionen. Det är en viktig strategisk utmaning att utforma, utveckla, genomföra och utvärdera lämpliga, tillförlitliga, säkra, användarvänliga och kostnadseffektiva verktyg och tekniker för hälsa och vård, med vederbörlig hänsyn tagen till behoven hos personer med funktionsnedsättning och den åldrande befolkningen. Dessa omfattar viktig möjliggörande teknik, från nya biomaterial till bioteknik såväl som encellsmetoder, multi-omik och systemmedicin, artificiell intelligens (AI) och annan digital teknik som erbjuder betydande förbättringar av befintlig teknik, liksom främjandet av en konkurrenskraftig och hållbar hälsorelaterad industri som skapar högkvalificerade arbetstillfällen. Den europeiska hälsorelaterade industrin är en av de viktigaste ekonomiska sektorerna inom unionen och står för 3 % av bruttonationalprodukten (BNP) och 1,5 miljoner anställda. Relevanta berörda parter behöver involveras i ett så tidigt skede som möjligt, och den icke-tekniska dimensionen tas i beaktande, i syfte att säkerställa att ny teknik och nya metoder och verktyg kan godtas. Dessa berörda parter innefattar medborgare, informella vårdgivare och annan hälso- och sjukvårdspersonal.

Huvudlinjer

— Verktyg och teknik för tillämpningar inom hela hälsosektorn och för alla relevanta medicinska behov, inbegripet funktionsnedsättning.

— Integrerade verktyg, tekniker, medicintekniska produkter, bilddiagnostik, bioteknik, nanomedicin och avancerade former av terapi (inbegripet cellterapi och genterapi) samt digitala lösningar för människors hälsa och vård av människor, inbegripet AI, mobila lösningar och telemedicin; med samtidigt beaktande, i relevanta fall, av produktionens kostnadseffektivitet i ett tidigt skede i syfte att optimera industrialiseringsfasen och innovationens potential att resultera i en överkomlig medicinsk produkt.

— Pilotprojekt, storskaligt införande, optimering och innovationsupphandling av teknik och verktyg för hälsa och vård i verkliga miljöer inbegripet kliniska försök, genomförandeforskning inbegripet diagnos på grundval av individualiserad behandling.

— Innovativa processer och tjänster för utveckling, tillverkning och snabbt tillhandahållande av verktyg och teknik för hälsa och vård.

— Säkerhet, effektivitet, kostnadseffektivitet, interoperabilitet och kvalitet vad gäller verktyg och teknik för hälsa och vård samt etiska, juridiska och sociala effekter, inbegripet frågor som rör social acceptans.

— Regulatorisk vetenskap och standarder för teknik och verktyg inom hälsa och vård.

— Hantering av hälsouppgifter, inbegripet datainteroperabilitet, integrering, metoder för analys och visualisering, beslutsprocesser, som grundar sig på AI, datautvinning, stordatateknik, bioinformatik och teknik för högpresterande datorsystem för att främja individualiserad behandling, inbegripet förebyggande sådan, och optimera hälsoutvecklingen

1.2.6 System för hälso- och sjukvård

Hälso- och sjukvårdssystemen är en viktig tillgång för unionens sociala system, med 24 miljoner anställda inom hälso- och sjukvårdssektorn och den sociala sektorn år 2017. Det är en huvudprioritering för medlemsstaterna att göra hälso- och sjukvårdssystemen säkra och trygga, tillgängliga för alla, integrerade, kostnadseffektiva, motståndskraftiga, hållbara och tillförlitliga, med tjänster som är relevanta och tillhandahålls i rätt tid, samt att minska ojämlikheter inbegripet genom att frigöra potentialen hos datadriven och digital innovation för bättre hälsa och personcentrerad vård på grundval av en öppen och säker europeisk datainfrastruktur. Nya möjligheter, däribland utbyggnad av 5G, konceptet digitala tvillingar och sakernas internet, kommer att främja den digitala omvandlingen av hälsa och vård.

Huvudlinjer

— Stöd till kunskapsbasen för reformer av hälso- och sjukvårdssystem och hälso- och sjukvårdspolitik i och utanför Europa.

— Nya modeller och metoder för hälsa och vård, inbegripet individualiserad behandling, förvaltning och organisatoriska aspekter, och deras överförbarhet eller anpassning mellan länder och regioner.

— Förbättrad bedömning av medicinsk teknik.

— Utveckling av ojämlikhet i hälsa och ändamålsenliga politiska åtgärder.

— Framtida hälso- och sjukvårdspersonal och dess behov, inbegripet digitala färdigheter.

— Förbättrad aktuell, tillförlitlig, säker och trovärdig hälsoinformation och användning eller återanvändning av hälsouppgifter, inklusive elektroniska patientjournaler, med vederbörlig hänsyn till skyddet av personuppgifter, inbegripet missbruk av personlig information om livsstil och hälsa, säkerhet, tillgänglighet, interoperabilitet, standarder, jämförbarhet och integritet.

— Hälso- och sjukvårdssystemens motståndskraft när det gäller att absorbera effekterna av kriser och anpassa sig till banbrytande innovationer.

— Lösningar för medborgarnas och patienternas egenmakt, egenkontroll och samverkan med hälso- och sjukvårdspersonal och personal inom social omsorg, för att möjliggöra mer integrerad vård och en användarorienterad inriktning, samtidigt som lika tillträde beaktas.

— Data, information, kunskap och bästa praxis från forskning om hälso- och sjukvårdssystem på unionsnivå och globalt, på grundval av befintlig kunskap och befintliga databaser.

2. KLUSTRET KULTUR, KREATIVITET OCH ETT INKLUDERANDE SAMHÄLLE

2.1 Bakgrund

Unionen står för ett unikt sätt att kombinera ekonomisk tillväxt med mål för hållbar utveckling, socialpolitik, med höga nivåer av social inkludering och gemensamma värderingar som omfattar demokrati, mänskliga rättigheter, jämställdhet och rikedomen i mångfald. Denna modell utvecklas ständigt och måste hantera de utmaningar som härrör från bland annat globalisering, teknisk förändring och växande ojämlikhet.

Unionen ska främja en modell för inkluderande och hållbar tillväxt och samtidigt dra nytta av tekniska framsteg, öka förtroendet för och främja innovation av det demokratiska styret, främja utbildning, bekämpa ojämlikheter, arbetslöshet, marginalisering, diskriminering och radikalisering, garantera mänskliga rättigheter, främja kulturell mångfald och ett europeiskt kulturarv samt ge medborgarna egenmakt genom social innovation. Hanteringen av migration och integration av migranter kommer också fortsättningsvis att vara prioriterade frågor. Forskning och innovation inom samhällsvetenskap, humaniora och konst samt i de kulturella och kreativa sektorerna är av grundläggande betydelse för att möta dessa utmaningar och uppnå unionens mål. Framför allt ingår aspekter som rör samhällsvetenskap och humaniora i alla insatsområden i detta kluster.

Utmaningarnas omfattning, komplexitet och generations- och gränsöverskridande karaktär kräver åtgärder på olika unionsnivåer. Att åtgärda sådana avgörande sociala, politiska, kulturella och ekonomiska frågor enbart på nationell nivå skulle innebära en risk för ineffektiv resursanvändning, fragmenterade strategier och olika kunskaps- och kapacitetsnivåer.

Forskning och innovationsverksamhet inom detta kluster ska i stort vara i linje med unionens prioriteringar för Demokratisk förändring; Sysselsättning, tillväxt och investeringar; Rättvisa och grundläggande rättigheter; Migration; En djupare och rättvisare europeisk monetär union; Digitala inre marknaden. Den ska leva upp till Romagendans åtagande om att verka för ”ett socialt Europa” och ”en union som bevarar vårt kulturarv och främjar kulturell mångfald”. Den ska även stödja den europeiska pelaren för sociala rättigheter och den globala pakten för säker, ordnad och reguljär migration. Synergier kommer att utnyttjas med programmet för rättsliga frågor som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/693 (3) och programmet för medborgare, jämlikhet, rättigheter och värden som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/692 (4), som stöder verksamhet på områdena rättvisa, offrens rättigheter, jämställdhet, icke-diskriminering, dataskydd och främjande av ett europeiskt medborgarskap samt med programmet Kreativa Europa och programmet för ett digitalt Europa som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/694 (5) och programmen Erasmus, Erasmus+ och ESF+.

Verksamheten kommer att direkt bidra till i synnerhet följande mål för hållbar utveckling: globalt mål 1 – Ingen fattigdom; globalt mål 3 – God hälsa och välbefinnande; globalt mål 4 – God utbildning för alla; globalt mål 5 – Jämställdhet; globalt mål 8 – Anständiga arbetsvillkor och ekonomisk tillväxt; globalt mål 9 – Hållbar industri, innovationer och infrastruktur; globalt mål 10 – Minskad ojämlikhet; globalt mål 11 – Hållbara städer och samhällen; globalt mål 16 – Fredliga och inkluderande samhällen.

2.2 Insatsområden

2.2.1 Demokrati och samhällsstyrning

Förtroendet för demokrati och etablerade politiska institutioner verkar minska. Missnöjet med politiken formuleras i ökad utsträckning av etablissemangskritiska och populistiska partier och visar sig också genom ökad nationalism. Till detta tillkommer bland annat socioekonomiska ojämlikheter, höga migrationsflöden och säkerhetsproblem. För att hantera dagens och framtidens utmaningar krävs nytänkande om hur demokratiska institutioner på alla nivåer måste anpassa sig till en situation med större mångfald, global ekonomisk konkurrens, snabba tekniska framsteg och digitalisering, där medborgarnas uppfattning av demokratins diskurs, praxis och institutioner är avgörande.

Huvudlinjer

— Demokratins historia, utveckling och effektivitet, på olika nivåer och i olika former; utbildnings-, kultur- och ungdomspolitikens roll som hörnstenar i ett demokratiskt medborgarskap.

— Den roll som socialt kapital och tillgång till kultur har i stärkandet av den demokratiska dialogen, medborgardeltagande och öppna och tillitsfulla samhällen.

— Innovativa och ansvarstagande metoder för att stödja insyn, tillgänglighet, respons, ansvarsskyldighet, trovärdighet, motståndskraft, ändamålsenlighet och legitimitet i demokratiskt styre med full respekt för de grundläggande och mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen.

— Strategier för att hantera populism, rasism, polarisering, korruption, extremism, radikalisering och terrorism samt för att inkludera och engagera medborgarna och stärka deras egenmakt.

— Analys och utveckling av social, ekonomisk och politisk inkludering och interkulturell dynamik i och utanför Europa.

— Bättre förståelse för betydelsen av publicistiska normer och användargenererat innehåll i ett extremt uppkopplat samhälle, och utveckling av verktyg för att bekämpa desinformation.

— Betydelsen av mångkulturella, inbegripet andliga, identiteter i förhållande till demokrati, medborgarskap och politiskt engagemang, och av unionens grundläggande värderingar, såsom respekt, tolerans, jämställdhet, samarbete och dialog.

— Stöd till forskning för att förstå identitet och tillhörighet som går utöver gemenskaper, regioner och nationer.

— Inverkan på demokratin, integriteten och yttrandefriheten av tekniska och vetenskapliga framsteg, inklusive stordata, sociala nätverk online och AI.

— Samtalsdemokrati, deltagande och direkt demokrati och samhällsstyrning samt aktivt och inkluderande medborgarskap, inbegripet den digitala dimensionen.

— Ekonomiska och sociala ojämlikheters inverkan på politiskt deltagande och demokratisk samhällsstyrning, och forskning om i vilken utsträckning den inverkan kan bidra till att motverka ojämlikhet och bekämpa alla sorters diskriminering, inklusive könsdiskriminering, vilket leder till en mer resilient demokrati.

— Mänskliga, sociala och politiska dimensioner av brottslighet, dogmatism och radikalisering, i förhållande till dem som ägnar sig eller riskerar att ägna sig åt sådant beteende samt till dem som berörs eller kan beröras.

— Bekämpande av desinformation, falska nyheter och hatpropaganda och dessas inverkan på utformningen av det offentliga rummet.

— Unionen som internationell och regional aktör inom multilateral styrning, inbegripet nya strategier för vetenskapsdiplomati.

— Rättssystemens effektivitet och förbättrad tillgång till rättvisa baserat på rättsväsendets oberoende och principer och på respekt för de mänskliga rättigheterna, med rättvisa, effektiva och transparenta metoder både i civilrättsliga och straffrättsliga ärenden.

2.2.2 Kultur, kulturarv och kreativitet

Europas kulturella och kreativa sektorer bygger broar mellan konst, kultur, andliga uppfattningar och erfarenheter och kulturarv, näringsliv och teknik. Kulturella och kreativa näringar har dessutom en nyckelroll i återindustrialiseringen av Europa, de är en drivkraft för tillväxt och har en strategisk ställning för att utlösa innovativa spill-over-effekter i andra sektorer, såsom turism, detaljhandel, media, digital teknik och ingenjörsverksamhet. Kulturarvet utgör en integrerad del av de kulturella och kreativa sektorerna och är väven i våra liv som ger mening åt samfund, grupper och samhällen, och en känsla av tillhörighet. Det är det som förbinder våra samhällens förflutna och framtid. En bättre förståelse av vårt kulturarv och hur det uppfattas och tolkas är avgörande för att kunna skapa ett inkluderande samhälle i Europa och världen över. Det är också en drivkraft i europeiska, nationella, regionala och lokala ekonomier och en stark inspirationskälla för kreativa och kulturella näringar. Att ge tillgång till, bevara, skydda och återupprätta, tolka och utnyttja vårt kulturarvs fulla potential är avgörande utmaningar idag och för kommande generationer. Kulturarvet – såväl det materiella som det immateriella – är ett viktigt bidrag till och en inspirationskälla för konst, traditionellt hantverk, de kulturella och kreativa sektorerna samt entreprenörssektorn som driver hållbar ekonomisk tillväxt, jobbskapande och utrikeshandel. I detta avseende behöver såväl innovation som motståndskraft inom ramen för kulturarvet beaktas i samarbete med lokalsamhällen och berörda parter. Kulturarvet kan också fungera som ett medel för kulturdiplomati och som en faktor inom identitetsskapande och kulturell och social sammanhållning.

Huvudlinjer

— Studier i kulturarv och kulturvetenskap, med hjälp av spetsteknologi och innovativa metoder, inbegripet digitala sådana.

— Tillgång till och möjlighet att ta del av kulturarvet, med innovativa mönster och användningar och integrerande förvaltningsmodeller.

— Forskning i syfte att ge tillgång till kulturarvet genom ny teknik, däribland molntjänster, inbegripet men inte begränsat till ett samarbetsprojekt om det europeiska kulturarvet, och främjande och underlättande av överföring av know-how och färdigheter; detta kommer att föregås av en konsekvensbedömning.

— Hållbara affärsmodeller i syfte att stärka kulturarvssektorns ekonomiska grund.

— Sammanföra kulturarvet med framväxande kreativa sektorer, inbegripet interaktiva medier, och social innovation.

— Kulturarvets bidrag till hållbar utveckling genom bevarande, skydd, utveckling och återskapande av kulturlandskap, med unionen som ett laboratorium för kulturarvsbaserad innovation och hållbar kulturell turism.

— Bevarande, skydd, främjande, återupprättande och hållbar förvaltning av kulturarv och språk med hjälp av bland annat traditionella färdigheter och hantverk såväl som spetsteknologi, inklusive digital teknik.

— Betydelsen av kulturminnen, traditioner, uppförandemönster, intryck, trosuppfattningar, värderingar, känslan av tillhörighet och identiteter; kulturens och kulturarvets roll i mångkulturella samhällen och mönster vad gäller kulturell inkludering och exkludering.

2.2.3 Sociala och ekonomiska förändringar

Europas samhällen genomgår djupgående socioekonomiska och kulturella förändringar, särskilt till följd av globalisering och tekniska innovationer. Samtidigt har inkomstskillnaderna ökat i flertalet europeiska länder (6). Framåtblickande politik behövs för att främja en hållbar tillväxt för alla, jämställdhet och välbefinnande och för att motverka ojämlikheter samt öka produktiviteten (även hur den mäts), sociala ojämlikheter kopplade till bostadsort och humankapital, förstå och hantera migrations- och integrationsutmaningar och stödja solidariteten mellan generationerna, interkulturell dialog och social rörlighet. Tillgängliga, inkluderande och högkvalitativa utbildnings- och fortbildningssystem behövs för en mer rättvis och välmående framtid.

Huvudlinjer

— Kunskapsbas för rådgivning om investeringar och politik, särskilt för utbildning och fortbildning, för färdigheter med mervärde, produktivitet, social rörlighet, tillväxt, social innovation och jobbskapande; utbildningens och fortbildningens roll för att bekämpa ojämlikhet och understödja inkludering, inbegripet förebyggande av misslyckad skolgång.

— Social hållbarhet bortom BNP-indikatorer, särskilt nya ekonomiska modeller och affärsmodeller och ny finansteknik.

— Statistiska och andra ekonomiska instrument för att bättre förstå tillväxt och innovation mot bakgrund av svaga produktivitetsökningar eller strukturella ekonomiska förändringar.

— Nya styrningsmodeller inom framväxande ekonomiska områden och marknadsinstitutioner.

— Nya typer av arbete, arbetets roll, kompetensutveckling, trender och förändringar på arbetsmarknaden och i inkomster i dagens samhällen, och deras inverkan på inkomstfördelning, balansen mellan arbetsliv och privatliv, arbetsvillkor, icke-diskriminering, inbegripet jämställdhet, och social delaktighet.

— Ökad förståelse av de samhälleliga förändringarna i Europa och deras inverkan.

— Sociala, tekniska och ekonomiska förändringars inverkan på tillgången till säkra, hälsosamma och hållbara bostäder till ett överkomligt pris.

— Skatte- och bidragssystem tillsammans med politik för social trygghet och sociala investeringar i syfte att motverka ojämlikhet på ett rättvist och hållbart sätt och hantera effekterna av teknik, demografi och mångfald.

— Modeller för inkluderande och hållbar utveckling och tillväxt för stadsområden, mindre tätorter och landsbygdsområden.

— Förståelse av människors rörlighet och dess effekter i samband med sociala och ekonomiska förändringar, beaktade ur globalt och lokalt perspektiv för bättre migrationsstyrning, respekt för skillnader, långsiktig integration av migranter inklusive flyktingar samt förståelse av effekterna av relaterade politiska insatser; respekt för internationella åtaganden och mänskliga rättigheter samt frågor rörande utvecklingsbistånd och utvecklingssamarbete; större och förbättrad tillgång till utbildning av hög kvalitet, fortbildning, arbetsmarknaden, kultur, stödtjänster, och ett aktivt och inkluderande medborgarskap, särskilt för utsatta kategorier, inbegripet migranter.

— Hantering av de huvudsakliga utmaningarna rörande europeiska modeller för social sammanhållning, invandring, integration, demografiska förändringar, åldrande, funktionsnedsättning, utbildning, fattigdom och socialt utanförskap.

— Avancerade strategier och innovativa metoder för jämställdhet inom alla sociala, ekonomiska och kulturella områden, och för att hantera könsdiskriminering och könsrelaterat våld.

— Utbildningssystem för att främja och på bästa sätt utnyttja unionens digitala omvandling, och för att hantera riskerna i samband med globala beroendeförhållanden och tekniska innovationer, särskilt nya risker på nätet, etiska frågor, socioekonomisk ojämlikhet och radikala förändringar på marknaderna.

— Modernisering av offentliga myndigheters styrnings- och förvaltningssystem för att engagera medborgarna och tillgodose deras förväntningar när det gäller tillhandahållande av tjänster, transparens, tillgänglighet, öppenhet, ansvarsskyldighet och fokus på användaren.

3. KLUSTRET CIVIL SÄKERHET FÖR SAMHÄLLET

3.1 Bakgrund

Det europeiska samarbetet har bidragit till en aldrig tidigare skådad era av fred, stabilitet och välstånd på den europeiska kontinenten. Europa måste dock hantera de utmaningar som uppstår till följd av ihållande hot mot vårt alltmer komplexa och digitaliserade samhälles säkerhet. Terroristattacker och radikalisering samt it-angrepp och hybridhot utgör stora säkerhetsproblem och sätter särskild press på samhällen. Nya, framväxande säkerhetshot som uppstår på grund av ny teknik i den nära framtiden fordrar också uppmärksamhet. Framtidens säkerhet och välstånd är beroende av förbättrad förmåga att skydda Europa mot sådana hot. Dessa hot kan inte hanteras enbart med hjälp av tekniska medel, utan kräver kunskap om människor, deras historia, kultur och beteende, och innefattar etiska överväganden vad gäller balansen mellan säkerhet och frihet. Europa måste dessutom säkerställa sitt oberoende av säkerhetskritisk teknik och stödja utvecklingen av banbrytande säkerhetsteknik.

Europeiska medborgare, statliga institutioner, unionsorgan och ekonomin måste skyddas från de fortsatta hoten från terrorism, organiserad brottslighet inklusive olaglig handel med skjutvapen, olaglig narkotikahandel, människohandel och olaglig handel med kulturföremål. Kriminalitetens och den våldsinriktade radikaliseringens mänskliga och sociala dimensioner kräver bättre förståelse för att förbättra den offentliga politiken i ett säkerhetshänseende. Att stärka skyddet och säkerheten genom bättre gränsförvaltning, både av sjö- och landgränser, är också av avgörande betydelse. It-brottsligheten ökar och tillhörande risker diversifieras i takt med ekonomins och samhällets digitalisering. Europa måste fortsätta sina ansträngningar för att förbättra it-säkerheten, den digitala integriteten och skyddet av personuppgifter och bekämpa spridning av falsk och skadlig information, för att skydda demokratisk, social och ekonomisk stabilitet. Ytterligare ansträngningar krävs för att begränsa de effekter på liv och försörjning som extrema väderfenomen får och som förstärks av klimatförändringar, såsom översvämningar, stormar, värmeböljor eller torka som orsakar skogsbränder och markförsämring samt andra naturkatastrofer, såsom jordbävningar. Både naturkatastrofer och sådana katastrofer som orsakas av människan kan äventyra viktiga samhällsfunktioner och kritisk infrastruktur, såsom kommunikationer, hälsa, livsmedels-, dricksvatten- och energiförsörjning, transporter, säkerhet och offentlig sektor.

Detta kluster kräver både teknisk forskning och forskning kring de mänskliga faktorer som medverkar till att förbättra motståndskraften mot katastrofer, inbegripet, där så är lämpligt, provning av tillämpningar, fortbildning, it-hygien och utbildning inom it-området. Fler insatser krävs för att utvärdera resultaten från säkerhetsforskningen och främja spridningen av dessa resultat.

Detta kluster kommer att eftersträva synergier med i synnerhet följande program: Fonden för inre säkerhet, Fonden för integrerad gränsförvaltning och programmet för ett digitalt Europa. Det kommer också eftersträva ett förbättrat samarbete vad gäller forskning och innovation mellan mellanstatliga byråer och organisationer, inbegripet genom mekanismer för utbyte och samråd, exempelvis på insatsområdet Skydd och säkerhet.

Säkerhetsforskning ingår i de mer övergripande unionsinsatserna mot säkerhetshot. Den bidrar till processen för förmågeutveckling genom att möjliggöra framtida tillgänglighet av teknik, tekniker och tillämpningar för att kompensera brister i förmågor som identifierats av beslutsfattare, yrkesverksamma och organisationer från det civila samhället. Finansieringen av forskning genom unionens föregående ramprogram motsvarar redan omkring 50 % av den samlade offentliga finansieringen av säkerhetsforskning i unionen. Tillgängliga instrument kommer att utnyttjas fullt ut, inbegripet unionens rymdprogram som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/696 (7) (Egnos och Galileo, Copernicus, europeiska rymdövervakningssystemet och statlig satellitkommunikation). Forsknings- och innovationsverksamhet inom ramen för det särskilda programmet kommer att vara inriktad enbart på civila tillämpningar, samordning med unionsfinansierad försvarsforskning kommer att eftersträvas i syfte att stärka synergier, med tanke på att det finns teknik med dubbla användningsområden. Dubbelfinansiering undviks. Gränsöverskridande samarbete bidrar till att utveckla en inre marknad för säkerhet och förbättrar industrins resultat, vilket är grundläggande för unionens oberoende. Vederbörlig uppmärksamhet kommer att ägnas människors förståelse och uppfattning av säkerhet.

Säkerhetsforskningen är ett svar på Romagendans åtagande att arbeta för ”ett tryggt och säkert Europa” och bidrar till en verklig och ändamålsenlig säkerhetsunion.

Verksamheten kommer att bidra direkt till följande mål för hållbar utveckling: globalt mål 16 – Fredliga och inkluderande samhällen.

3.1.1 Katastrofresilienta samhällen

Naturkatastrofer kan ha många olika orsaker, antingen naturliga eller förorsakade av människor, inklusive terroristattacker, klimatrelaterade och andra extrema händelser (inbegripet på grund av stigande havsnivåer). Dessa orsaker inkluderar särskilt skogsbränder, värmeböljor, översvämningar, torka, ökenspridning, jordbävningar, tsunamier och vulkanutbrott, vattenkriser, rymdväderhändelser, industri- och transportkatastrofer och kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära (CBRN) händelser samt orsaker som följer av samverkande risker som är ett resultat därav. Syftet är att förhindra och minska förlusten av människoliv, skador på hälsa och miljö, trauman och ekonomiska och materiella skador som orsakas av naturkatastrofer, samt att säkra en tryggad försörjning och tjänster vad gäller livsmedel, läkemedel, sjukvård samt tryggad vattenförsörjning, samt förbättra förståelsen och minska riskerna för katastrofer och förbättra återhämtningen efter katastrofer. Detta innebär att hela spektrumet av krishantering täcks in, från förebyggande och utbildning till krishantering och hantering av situationer efter kriser och motståndskraft.

Huvudlinjer

— Tekniker, förmågor och styrning för insatspersonal vid katastrofinsatser i kris- och katastrofsituationer och situationer efter katastrofer samt i första skedet av återhämtningsfasen.

— Samhällets förmåga att bättre förhindra, hantera och minska riskerna för katastrofer, inbegripet genom naturbaserade lösningar, genom att förbättra förmågan att göra prognoser, förebyggande åtgärder, beredskap och insatser mot befintliga och nya risker och dominoeffekter, konsekvensbedömning och en bättre förståelse av den mänskliga faktorn i riskhanterings- och riskkommunikationsstrategier.

— Mer effektivt stödja build-back-better-filosofin inom Sendai-ramverket för katastrofriskreducering 2015–2030 genom bättre förståelse för återhämtning efter katastrofer och forskning om effektivare riskbedömning efter katastrofer.

— Interoperabilitet mellan olika typer av utrustning och förfaranden för att underlätta gränsöverskridande operativt samarbete och en integrerad unionsmarknad.

3.1.2 Skydd och säkerhet

Det finns ett behov att skydda medborgarna mot och reagera på säkerhetshot från brottslig verksamhet, däribland terroristverksamhet och hybridhot; att skydda människor, offentliga platser och kritisk infrastruktur från både fysiska attacker (inbegripet med kemiska, biologiska, radiologiska, nukleära och explosiva ämnen (CBRN-E)) och it-attacker; att bekämpa terrorism och våldsinriktad radikalisering, inbegripet genom förståelse och motarbetande av terroristers idéer och uppfattningar; att förhindra och bekämpa allvarliga brott, inklusive it-brottslighet och organiserad brottslighet (såsom piratkopiering och förfalskning av produkter); att stödja brottsoffer; att spåra kriminella finansiella flöden; att ta fram nya kriminaltekniska resurser; att stödja användningen av data för brottsbekämpning och säkra uppgiftsskydd vid brottsbekämpande verksamhet; att stödja gränsskyddsförmågan, att stödja gränsskyddsförmågan vid unionens luft-, land- och sjögränser för flödet av personer och varor; och att förstå den mänskliga faktorn i alla dessa säkerhetshot och i arbetet med att förebygga och begränsa dem. Det är viktigt att bibehålla flexibilitet för att snabbt hantera nya och oförutsedda säkerhetsutmaningar som kan uppstå.

Huvudlinjer

— Innovativa strategier och tekniker för säkerhetsaktörer (såsom polis, brandkår, hälso- och sjukvård, gränsbevakning och kustbevakning, tullkontor), särskilt inom ramen för den digitala omvandlingen och interoperabilitet mellan säkerhetsstyrkor, operatörer av infrastruktur, organisationer i det civila samhället, och personal som förvaltar grönområden.

— Analys av gränsöverskridande brottslighet, avancerade metoder för snabbt, pålitligt, standardiserat och integritetsfrämjande utbyte och insamling av data samt bästa praxis.

— Mänskliga och socioekonomiska dimensioner av brottslighet och radikalisering när det gäller dem som ägnar sig eller riskerar att ägna sig åt sådant beteende samt dem som berörs eller kan komma att beröras, inklusive förståelse och motarbetande av terroristers idéer och uppfattningar och brott som grundar sig på kön, sexuell läggning eller rasdiskriminering.

— Analys av säkerhetsaspekterna av ny teknik såsom DNA-sekvensering, genredigering, nanomaterial och funktionella material, AI, autonoma system, drönare, robotteknik, kvantdatorteknik, kryptovalutor, 3D-printing och kroppsburna enheter, blockkedjeteknik samt öka medvetenheten hos medborgare, offentliga myndigheter och industrin i syfte att förhindra uppkomsten av nya säkerhetsrisker och för att minska befintliga risker, inbegripet risker med ny teknik.

— Förbättrad prognos- och analysförmåga för beslutsfattande och på strategisk nivå avseende säkerhetshot.

— Skydd av kritisk infrastruktur och öppna och offentliga platser mot fysiska och digitala hot och hybridhot, inbegripet effekterna av klimatförändringar.

— Övervakning och bekämpning av desinformation och falska nyheter med inverkan på säkerheten, inklusive utveckling av förmåga att upptäcka källorna till manipulering.

— Teknisk utveckling för civila tillämpningar som, när så är lämpligt, kan stärka interoperabiliteten mellan civilskydd och militär