KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 178/98 av den 23 januari 1998 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av kaliumpermanganat med ursprung i Indien och Ukraina

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1), ändrad genom förordning (EG) nr 2331/96 av den 2 december 1996 (2), särskilt artikel 7 i denna,

efter samråd med rådgivande kommittén, och

med beaktande av följande:

A. FÖRFARANDE

(1) I april 1997 meddelade kommissionen, genom ett tillkännagivande som offentliggjordes i Europeiska gemenskapernas officiella tidning (3), att ett antidumpningsförfarande skulle inledas i fråga om import av kaliumpermanganat med ursprung i Indien och Ukraina och påbörjade en undersökning.

(2) Förfarandet inleddes till följd av ett klagomål som ingivits i mars 1997 av Europeiska kemiindustrirådet (CEFIC) för alla gemenskapens tillverkare av kaliumpermanganat. Klagomålet innehöll bevisning om dumpning av den berörda produkten och om väsentlig skada till följd därav, vilken ansågs tillräcklig för att motivera inledandet av ett förfarande.

(3) Kommissionen underrättade officiellt de tillverkare, exporterande tillverkare och importörer som man visste berördes, företrädarna för de exporterande länderna samt den klagande om att ett förfarande skulle inledas. De direkt berörda parterna gavs möjlighet att skriftligen lämna sina synpunkter och att begära att bli hörda inom den tid som angavs i tillkännagivandet om inledande.

(4) Ett antal exporterande tillverkare i de berörda länderna samt gemenskapstillverkare, användare i gemenskapen och importörer lämnade synpunkter skriftligen. Alla de parter som inom ovannämnda tidsfrist begärde att bli hörda och angav särskilda skäl för detta hördes.

(5) Kommissionen skickade frågeformulär till alla kända berörda parter och fick svar från de klagande gemenskapstillverkarna samt från ett företag i Indien, ett företag i Ukraina och ett företag i Förenta staterna (som ursprungligen var avsett som jämförbart land för Ukraina). Kommissionen fick också svar från icke närstående importörer i gemenskapen varav ett ansågs relevant och fullständigt.

(6) Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som bedömdes som nödvändiga för ett preliminärt fastställande av dumpning, skada och gemenskapens intresse och genomförde undersökningar på plats hos följande företag:

a) Gemenskapstillverkare

- Chemie GmbH Bitterfeld-Wolfen, Bitterfeld, Tyskland.

- Industrial Química del Nalón, Ovideo, Spanien.

b) Tillverkare/exportörer i de exporterande länderna

Indien

- Universal Chemicals and Industries Pvt. Ltd., Mumbai.

c) Tillverkare i Förenta staterna, ursprungligen avsett som jämförbart land

- Carus Chemical Companu, Peru, Illinois.

(7) Dumpningsundersökningen omfattade perioden från och med den 1 april 1996 till och med den 31 mars 1997 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av skada och gemenskapens intresse omfattade perioden från och med den 1 januari 1992 till och med undersökningsperiodens utgång (nedan kallad "den undersökta perioden").

B. PRODUKT SOM ÄR FÖREMÅL FÖR UNDERSÖKNING OCH LIKADAN PRODUKT

1. Produkt som är föremål för undersökning

(8) Den produkt som är föremål för undersökning är kaliumpermanganat med den kemiska formeln KMnO4. Den omfattas av KN-nummer 2841 61 00.

Kaliumpermanganat är en förening av mangan, kalium och syre, och för tillverkningen behövs två grundläggande råvaror: kaliumhydroxid (KOH) och mangandioxid eller brunsten (pyrolusitmalm, MnO2). Produkten tillverkas i tre kvaliteter: teknisk (97-98 % ren KMnO4 i form av kristallint pulver), fritt flytande (innehållande klumpförebyggande medel) och farmaceutisk (minst 99 % ren KMnO4 i kristallform). De olika kvaliteterna kallas nedan "produkttyperna".

Alla kvaliteterna erhålls genom samma tillverkningsprocess och har samma grundläggande kemiska egenskaper. Därför drogs slutsatsen att alla kvaliteterna borde betraktas som en produkt i denna undersökning.

Kaliumpermanganat används främst för behandling av dricks- och avfallsvatten, framställning av kemiska och farmaceutiska produkter, vattenodling, metallraffinering, ytrengöring av metaller, som desinfektionsmedel inom jordbruk och veterinärmedicin, vid rening av rökgaser, deodorisering av processgas, blekning och specialbehandling inom textilindustrin, dekontaminering av radioaktivitet, rengöring av gasturbinmotorer och luftrening i u-båtar.

2. Likadan produkt

(9) Kommissionen kom fram till att det kaliumpermanganat som tillverkas och säljs på den inhemska indiska marknaden, det som exporteras till gemenskapen från de berörda länderna samt det som tillverkas av gemenskapsindustrin och säljs på gemenskapsmarknaden i praktiken har identiska fysiska egenskaper och användningsområden och därför kan anses som likadana produkter i enlighet med artikel 1.4 i rådets förordning (EG) nr 384/96 (nedan kallad "grundförordningen").

C. DUMPNING

1. Normalvärde

a) Indien

(10) För att fastställa normalvärdet undersökte kommissionen först om den inhemska försäljningen var representativ i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. För den enda samarbetsvilliga tillverkaren kunde det fastställas att den sammanlagda inhemska försäljningen motsvarade mer än 5 % av den försäljningsvolym som var avsedd för gemenskapen.

(11) Därefter undersöktes om den sammanlagda inhemska försäljningen av varje produkttyp utgjorde minst 5 % av den försäljningsvolym av samma produkt som exporterades till gemenskapen.

När det konstaterats att försäljningen av båda produkttyperna var representativ bedömde kommissionen om försäljningen vid normal handel hade varit tillräcklig enligt artikel 2.4 i grundförordningen. För en produkttyp, där volymen som sålts under tillverkningskostnaden var mindre än 20 % av försäljningen, fastställdes normalvärdet på grundval av de vägda genomsnittliga priser som faktiskt betalats vid all inhemsk försäljning. För den andra produkttypen, där volymen av de transaktioner som gjorts med förlust var minst 20 % och högst 90 %, fastställdes normalvärdet på grundval av de vägda genomsnittliga priser som faktiskt betalats för resterande lönsam inhemsk försäljning.

b) Ukraina

1. Jämförbart land

(12) Eftersom Ukraina betraktas som ett land utan marknadsekonomi måste ett jämförbart land med marknadsekonomi väljas för att fastställa normalvärdet enligt artikel 2.7 i grundförordningen. I tillkännagivandet om inledande föreslogs Indien eller Förenta staterna som sådant jämförbart land. Inga synpunkter mottogs från myndigheterna i Ukraina eller någon annan berörd part inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande.

Det visade sig dock under undersökningen att samarbetsviljan hos tillverkaren i Förenta staterna inte var tillräcklig för att kommissionen skulle kunna fastställa tillverkningskostnaderna eller vilka priser som betalades på marknaden i Förenta staterna. Därför undersökte kommissionen om Indien kunde vara ett bättre val. Utifrån vad som visade sig i undersökningen liknar Indien Ukraina mer vad avser tillverkningsprocesser och produktionsvolym. Därför ansåg kommissionen slutligen att Indien i detta fall var det lämpligaste valet av jämförbart land i enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen.

2. Normalvärde

(13) Av dessa skäl fastställdes normalvärdet på grundval av den indiska tillverkarens inhemska priser.

Undersökningen visade att den inhemska försäljningen i Indien motsvarade mer än 5 % av Ukrainas sammanlagda exportförsäljning till gemenskapen, både totalt sett och i fråga om den enda produkttyp som exporteras från Ukraina till gemenskapen.

(14) I enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen bedömde kommissionen sedan om försäljningen av produkttypen i fråga vid normal handel varit tillräcklig. Eftersom det visade sig att volymen av de transaktioner som gjorts med förlust var minst 20 % och högst 90 % av försäljningen, fastställdes normalvärdet på grundval av de vägda genomsnittliga priser som faktiskt betalats för resterande lönsam inhemsk försäljning.

2. Exportpris

a) Indien

(15) Eftersom de exporterande tillverkarna export till gemenskapen såldes direkt till oberoende importörer fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de priser som faktiskt betalades eller skulle betalas av dessa oberoende kunder.

b) Ukraina

(16) Undersökningen visade att det samarbetsvilliga ukrainska företagets export gick direkt till en oberoende importör i gemenskapen. Exportpriserna beräknades därför i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de priser som faktiskt betalades eller skulle betalas för produkten vid försäljning till gemenskapen.

(17) Eftersom jämförelsen mellan det samarbetsvilliga företagets uppgifter beträffande exporten till gemenskapen och Eurostats statistik visade att företagets export utgjorde nästan all den export som Eurostat rapporterade, ansågs företagets export representativ för all ukrainsk export till gemenskapen av produkten i fråga.

3. Jämförelse

(18) För att en rättvis jämförelse skulle kunna göras togs hänsyn i form av justeringar till olikheter som påstods och konstaterades påverka prisernas jämförbarhet. I enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen gjordes justeringar för förpackning, transport, försäkring, hantering och därmed sammanhängande kostnader, indirekta skatter och importavgifter, kreditkostnader samt provisioner.

(19) Eftersom produkten i fråga säljs både på fat och i säck på den inhemska indiska marknaden och all export säljs på fat bestämdes att normalvärdet skulle justeras genom avdrag av förpackningskostnaderna så att normalvärdet kunde fastställas på grundval av hela den inhemska försäljningen av produkten i fråga.

(20) Den exporterande indiska tillverkan begärde en justering för inhemska transportkostnader inbegripet kostnaderna för transport från en av fabrikerna till ett lager. Denna begäran kunde inte beviljas eftersom justeringar enligt artikel 2.10 e i grundförordningen får göras bara för kostnader för befordran av produkten från exportörens lokaler till en oberoende köpare. I detta fall kan fabriken och lagret anses ingå i en och samma ekonomiska och juridiska enhet, och lagret kan betraktas som en utlöpare av fabriken.

(21) Den exporterande indiska tillverkan begärde också en justering för kreditkostnaden vid försäljning på den inhemska marknaden och begärde att tidpunkten för den faktiska betalningen skulle användas som grund. Denna begäran avslogs med motiveringen att enligt artikel 2.10 g i grundförordningen får justering beviljas bara för det antal dagar som överenskommits vid försäljningen, eftersom bara kostnaden för de dagarna kan anses ha inverkat på exportörens beslut.

(22) Det indiska företaget begärde även justering för olika handelsled med motiveringen att företaget sålde olika kvantiteter till olika typer av kunder. Företaget kunde dock inte visa att det fanns några klara och tydliga olikheter mellan funktioner och priser i de påstådda olika handelsleden på den inhemska indiska marknaden. Därför beviljades inte någon justering för olikheter i handelsled.

(23) Den exporterande tillverkaren i Ukraina begärde justeringar för kreditkostnader och handelsled, vilka båda hänger samman med ett särskilt avtal mellan detta företag och dess enda importör i gemenskapen. Den begärda justeringen för kreditkostnader kunde inte beviljas eftersom det inte fanns några bevis för att de priser som togs ut påverkades.

Justering för handelsled begärdes med motiveringen att denna importör finansierar råvaruköp och betalar leveranserna i förväg. Detta godkändes inte som motivering eftersom exportpriset avsåg samma handelsled som det normalvärde som använts för jämförelsen.

4. Dumpningsmarginal

1. Allmän metod

(24) I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalerna på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset fritt från fabrik i samma handelsled.

2. Dumpningsmarginal

a) Indien

(25) Dumpningsmarginalen uttryckt som procent av priset cif fritt gemenskapens gräns var följande:

- Universal Chemicals and Industries Pvt. Ltd., Mumbai 6,8 %.

Eftersom detta företag anses stå för 100 % av den indiska tillverkningen av produkten i fråga fastställdes också restdumpningsmarginalen preliminärt till 6,8 %.

b) Ukraina

(26) För den ukrainska exporterande tillverkaren jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet fob Indiens gräns med dess egna vägda genomsnittliga exportpris fob Ukrainas gräns i samma handelsled.

Den preliminärt fastställda dumpningsmarginalen är 40,4 % uttryckt i procent av priset cif fritt gemenskapens gräns.

D. GEMENSKAPSINDUSTRIN

(27) De båda gemenskapstillverkare som samarbetade under undersökningen står för hela gemenskapens tillverkning av kaliumpermanganat. Eftersom ingen av dem har importerat produkten i fråga från Indien eller Ukraina eller är någon tillverkare i dessa länder närstående utgör de gemenskapsindustrin i enlighet med artikel 4.1 i grundförordningen.

E. SKADA

1. Inledande anmärkning

(28) Efter en översyn vid giltighetstidens utgång infördes genom rådets förordning (EG) nr 2819/94 (4) av den 17 november 1994 en slutgiltig antidumpningstull på import av kaliumpermanganat med ursprung i Kina.

Bland de faktorer som enligt artikel 3.5 i grundförordningen skall bedömas ansågs då det faktum att gemenskapsindustrin fortfarande är på väg att återhämta sig från verkningarna av tidigare dumpning ha haft särskilt stor betydelse för gemenskapsindustrins tillstånd under den undersökta perioden.

2. Insamling av uppgifter om skadan

(29) Kommissionen begärde och fick av de båda klagande företagen uppgifter som gjorde det möjligt att fastställa olika skadeindikatorer. Det bör dock noteras att en av gemenskapstillverkarna står för den enda kvarvarande verksamheten i det tidigare Bitterfeld Kombinat och fortfarande genomgår en privatiseringsprocess. Det ansågs därför lämpligast att med hänsyn till denna gemenskapstillverkarens särskilda situation inte ta i beaktande alla uppgifter som skulle kunna påverkas av denna situation, nämligen uppgifter om företagets produktionskostnad och lönsamhet.

3. Den sammanlagda förbrukningen på gemenskapsmarknaden

(30) Vid beräkningen av den sammanlagda synliga förbrukningen av kaliumpermanganat i gemenskapen adderade kommissionen

- de båda gemenskapstillverkarnas sammanlagda försäljningsvolym i gemenskapen, och

- den sammanlagda importen av produkten i fråga till gemenskapen från alla tredje länder, inbegripet Indien och Ukraina.

(31) För att kunna fastställa sammanhängande siffror för den till 15 länder utvidgade gemenskapen för hela den undersökta perioden (1992 till mars 1997) grundades siffrorna för den sammanlagda importen på Eurostats statistik för KN-nummer 2841 61 00 kombinerad med nationell statistik från Österrike, Finland och Sverige för perioden före deras anslutning till gemenskapen.

Enligt dessa siffror ökade den synliga förbrukningen av kaliumpermanganat i gemenskapen från 3 087 ton 1992 till 3 147 ton under undersökningsperioden, dvs. en blygsam ökning med 2 %.

4. Sammantagen bedömning av verkningarna av den dumpade importen

(32) Kommissionen undersökte i enlighet med artikel 3.4 i grundförordningen om det i denna antidumpningsundersökning var befogat att slå samman importen från de båda länderna.

Det måste i detta sammanhang påpekas att

- den sammanlagda volymen av den dumpade importen av produkten i fråga med ursprung i Indien ökade från 278 ton 1992 till 400 ton under undersökningsperioden, vilket motsvarar en ökning av marknadsandelen från 9 % till 12,7 % unders samma period,

- den sammanlagda volymen av den dumpade importen av produkten i fråga med ursprung i Ukraina ökade från 0 1992 till 176 ton under undersökningsperioden, vilket motsvarar en marknadsandel på 5,6 % under undersökningsperioden.

Importen från Indien och Ukraina och dess marknadsandel på 12,7 % respektive 5,6 % var alltså sedda var för sig inte försumbara under undesökningsperioden. Dessutom överskred den fastställda dumpningsmarginalen för respektive land miniminivån.

(33) Vad beträffar konkurrensvillkoren mellan importen från de båda länderna hävdade vissa parter att skillnaderna i dessa villkor och då i synnerhet prisunderskridandet var sådana att verkningarna av den indiska och den ukrainska importen inte borde slås samman.

Undersökningen visade dock att det inte var några större kvalitetsskillnader mellan de indiska och ukrainska produkterna och att de såldes till samma kunder genom liknande kanaler. Dessutom var prissättningen hos båda ländernas exportörer, sådan den avspeglade sig i prisunderskridandet, jämförbar på så sätt att prisunderskridandemarginalerna var betydande. Det ansågs därför att konkurrensvillkoren på gemenskapsmarknaden mellan kaliumpermanganat importerat från Indien respektive Ukraina samt mellan importerat kaliumpermanganat från båda länderna och sådant som tillverkats i gemenskapen var jämförbara.

(34) Därför drog kommissionen slutsatsen att villkoren i artikel 3.4 i grundförordningen var uppfyllda och att verkan av de båda ländernas dumpade import skulle slås samman vid skadebedömningen.

5. Sammanlagd volym och den dumpade importens marknadsandel

(35) Den sammanlagda volymen av importen från Indien och Ukraina steg från 278 ton 1992 till 576 ton under undersökningsperioden, en ökning med 107 %, vilket motsvarar en fördubbling av den sammanlagda marknadsandelen från 9 % till 18,3 % mellan 1992 och undersökningsperioden.

6. Priser på den dumpade importen och prisunderskridande

(36) Sammantaget visar uppgifterna från Eurostat och de nationella statistikmyndigheterna i Österrike, Finland och Sverige att importpriset på kaliumpermanganat med ursprung i Indien och Ukraina sjönk med 12 % mellan 1992 och 1995 och att det sedan ökade med 9 % mellan 1995 och undersökningsperioden, vilket för hela den undersökta perioden innebär en minskning med 3 %.

(37) För undersökningsperioden jämförde kommissionen gemenskapstillverkarnas priser med de indiska och ukrainska exportörernas priser i samma handelsled. De senare grundade sig på försäljningssiffror med justering för betald tull, lastnings- och lagringskostnader.

Gemenskapstillverkarnas priser justerades till priset fritt från fabrik genom att transport- och försäkringskostnader drogs av, och priserna justerades till ett handelsled som ansågs jämförbart med det som gällde för importen från Indien och Ukraina genom att kreditkostnaderna drogs av.

(38) Resultatet av jämförelsen, uttryckt i procent i gemenskapstillverkarnas försäljningspriser under undersökningsperioden, visade betydande prisunderskridandemarginaler, i genomsnitt 26 % för den ukrainska importen och 8,4 % för den indiska.

7. Gemenskapsindustrins situation

a) Tillverkning

(39) Tillverkningen av produkten i fråga varierade under den undersökta perioden. Variationerna, som berodde på en rad särskilda händelser, ledde till snedvridningar som inverkade på utvecklingen under den undersökta perioden:

- Hos en tillverkare, som tillverkar även annat än kaliumpermanganat, tillverkades inget kaliumpermanganat alls under 1992 och bara under tre månader under 1993 på grund av trycket från dumpad import från Kina. Denna tillverkare fortsatte dock att under dessa två år sälja från lager.

- På grund av torkan i södra Spanien var förbrukningen av kaliumpermanganat på den spanska marknaden ovanligt hög under 1995.

(40) Sammantaget ökade gemenskapsindustrins tillverkning av produkten i fråga från 1 688 ton 1992 till 3 141 ton under undersökningsperioden, en ökning med 86 %. Hälften av denna ökning kunde härledas till försäljning till exportmarknader utanför gemenskapen med exportkvantiteter som varierade från 161 ton 1992 till 837 ton under undersökningsperioden, dvs. 27 % av den totala försäljningen under denna period.

b) Kapacitetsutnyttjande

(41) Den varierande tillverkningen ledde till ett mycket lågt utgångsläge, och mellan 1992 och undersökningsperioden ökade kapacitetsutnyttjandet från 22,5 % till 41,9 %.

c) Försäljningsvolym

(42) Under den undersökta perioden ökade gemenskapsindustrins försäljningsvolym på gemenskapsmarknaden från 1 812 ton 1992 till 2 301 ton under undersökningsperioden, vilket innebär en ökning med 26 %.

d) Marknadsandel

(43) Jämförelsen mellan försäljningsvolymen i gemenskapen och den synliga förbrukningen i gemenskapen visade att gemenskapsindustrins marknadsandel ökade från 58,7 % 1992 till 71,3 % 1995, att den sedan sjönk till 67 % 1996 och återigen ökade till 73 % under undersökningsperioden.

e) Pristryck

(44) Det bör noteras att med undantag för Spanien där listpriser användes sker handeln med kaliumpermanganat a vista, och därför varierar priserna till distributörerna över året beroende på marknadsläget.

Gemenskapsindustrins genomsnittliga försäljningspris sjönk med 10 % från 1992 till undersökningsperioden. Det måste betonas att denna minskning hade slagit igenom redan 1994 när åtgärderna mot Kina infördes. Trots införandet av antidumpningstullarna på importen från Kina kunde gemenskapstillverkarna emellertid inte återuppnå de tidigare prisnivåerna.

f) Lönsamhet

(45) Lönsamheten för produkten i fråga varierade på gemenskapsmarknaden. Trots att tillverkarna lyckats minska tillverkningskostnaderna uppvisar de gemenskapstillverkare vars uppgifter legat till grund för bedömningen av lönsamheten förluster från 1992 till undersökningsperioden.

(46) Utvecklingen gick i positiv riktning från 1992 till 1995 och förlusterna sjönk från index -100 1992 till index -6 1995. Detta berodde på en sänkning med 16 % av tillverkningskostnaderna genom bättre kapacitetsutnyttjande. Situationen under 1995 var, som ovan nämnts, en följd av exceptionella väderförhållanden som ledde till en avsevärd försäljningsökning. Under 1996 och under undersökningsperioden försämrades dock situationen återigen med indexerade förluster (1992 = -100) på -53 respektive -75.

g) Sysselsättning

(47) Räknat i antal arbetstimmar sjönk sysselsättningen inom gemenskapsindustrin med 8 % från 1992 till undersökningsperioden. Det bör understrykas att mer än 80 % av arbetsstyrkan bestod av anställda inom tillverkningen som hos en av gemenskapstillverkarna arbetade med tillverkning av andra produkter under perioder med låg belastning beträffande kaliumpermanganat. Utan denna rörlighet hade situationen i gemenskapen förmodligen lett till ytterligare övertalighet i områden i Tyskland och Spanien där arbetslösheten redan är hög.

h) Investeringar

(48) Uttryckt i procent av den sammanlagda omsättningen ökade investeringarna från 4,3 % 1992 till 5,7 % under undersökningsperioden.

8. Slutsats om skada

(49) Gemenskapsindustrin har ställts inför verkningarna av dumpning under hela den undersökta perioden, först på grund av import från Kina och sedan på grund av import från Indien och Ukraina. Under dessa omständigheter har det tryck som utövats på gemenskapsindustrins priser, vilka sjönk med 10 % från 1992 till undersökningsperioden, lett till att den dåliga ekonomiska situationen permanentats.

Pristrycket hindrade återhämtningen från verkningarna av tidigare dumpning och den ekonomiska situationen var, även om en viss förbättring kunde märkas, fortsatt dåligt.

(50) Kommissionen anser att denna analys klart visar att gemenskapsindustrin vållats sådan väsentlig skada som avses i artikel 3.1 i grundförordningen.

F. SKADANS ORSAKSSAMBAND

(51) Kommissionen undersökte om den skada som vållats gemenskapsindustrin orsakats av den dumpade importen från Indien eller Ukraina eller om andra faktorer hade orsakat eller bidragit till denna skada.

1. Verkan av den dumpade importen

(52) När verkan av den dumpade importen undersöktes kunde det konstateras att gemenskapsindustrin inte kunde dra full fördel av de åtgärder som införts mot Kina eftersom återupprättandet av rättvisa villkor i handeln med Kina omedelbart underminerades av en ökning av dumpad lågprisimport från Indien och Ukraina.

(53) Det kunde fastställas att minskningen med 291 ton av importen med ursprung i Kina under den undersökta perioden, alltså från 1992 till undersökningsperioden, helt hade uppvägts av en ökning med 298 ton av den dumpade importen från Indien och Ukraina.

(54) Kommissionen fastställde att den import som var föremål för detta förfarande höll samma prisnivå som importen från Kina gjorde innan volymen av importen från Kina minskade under 1995. Dessutom ökade inte priserna på importen från de berörda länderna i någon större utsträckning senare. Det kunde därför bekräftas att importen från de länder som omfattades av förfarandet, på grund av sin prisnivå hade en tydligt underminerande verkan på gemenskapsindustrins återhämtning.

(55) De kaliumpermanganat som tillverkas i gemenskapen konkurrerar direkt med dem som importeras från Indien och Ukraina huvudsakligen på grundval av priset. Denna prisbaserade konkurrens har sin grund i att kaliumpermanganat är en bulkprodukt utan större skillnader i kvalitet eller användningsområde mellan den som importeras och den som tillverkas i gemenskapen.

(56) Prisskillnaden är avgörande för försäljningen. Under undersökningen visade det sig att den lägsta importvolymen per transaktion är ungefär 15 ton. Därför kan en enda affär där gemenskapstillverkarnas priser underskrids motsvara en ökning av den totala marknadsandelen med 0,5 %. En sådan transaktion kan alltså ha en märkbar och omedelbar effekt på situationen på gemenskapsmarknaden.

(57) Det kunde också fastställas att gemenskapsindustrins oförmåga att öka sin lönsamhet under de år då förbrukningen inte påverkades av några exceptionella omständigheter sammanföll med storleken på och ökningen av den dumpade importen från Indien och Ukraina. Denna lågprisstrategi ledde på den priskänsliga marknaden till att gemenskapsindustrins priser pressades nedåt.

(58) Det visade sig alltså att det systematiska prisunderskridande som utövades av importen från Indien och Ukraina tvingade gemenskapsindustrin att justera sina priser nedåt för att anpassa sig till situationen på marknaden. Gemenskapsindustrins defensiva agerande kan förklaras med det faktum att industrin behöver ett kontinuerligt tillverkningsförlopp och behövde återhämta sig från åren med liten tillverkning. Gemenskapsindustrin kunde inte riskera att enhetskostnaderna ökade på grund av minskad försäljning.

(59) Gemenskapsindustrins återhämtning från verkan av den dumpade importen från Kina hindrades alltså i stor utsträckning av kombinationen av stor volym och dumpade priser på importen från Ukraina och Indien av produkten i fråga.

(60) Kommissionen drog därför slutsatsen att den dumpade importen från länderna i fråga hade en avsevärd negativ inverkan på gemenskapsindustrins situation under den period som är föremål för undersökning, både genom att återhämtningen från verkan av den kinesiska dumpningen hindrades och genom att situationen påverkades i negativ riktning, särskilt vad beträffar lönsamheten.

2. Verkan av andra faktorer

(61) Det undersöktes om andra faktorer än lågprisimporten från Indien och Ukraina kan ha lett till eller medverkat till gemenskapsindustrins svåra situation och särskilt om import från andra länder kan ha påverkat situationen.

a) Import från andra tredje länder

(62) Importen från länder som inte omfattas av detta förfarande minskade från 997 ton 1992 till 270 ton under undersökningsperioden, en minskning med 73 %. Bland dessa tredje länder var Förenta staterna den största leverantören till gemenskapsmarknaden under undersökningsperioden. Den sammanlagda marknadsandelen på gemenskapsmarknaden för import från andra tredje länder än Indien och Ukraina uppgick under undersökningsperioden till bara 8,6 %. Det genomsnittliga priset för denna import, enligt Eurostat, ökade från 1992 till undersökningsperioden då priset var 1 705 ecu/ton, vilket är 35 % över det jämförbara priset cif för importen från Indien och Ukraina.

(63) Även om importen från Kina inverkade på gemenskapsindustrin fram till 1994 kan importen från andra länder än de som omfattas av detta förfarande därför inte anses ha orsakat den svåra situationen för gemenskapsindustrin.

b) Utvecklingen av konsumtionen på gemenskapsmarknaden

(64) Det har hävdats att den skada som gemenskapsindustrin vållats berodde på den minskade efterfrågan på gemenskapsmarknaden.

(65) Det bör dock påminnas om att nedgången i industriell användning av kaliumpermanganat de senaste åren har uppvägts av en ökad bioteknisk användning och, framför allt, en ökad användning för vattenbehandling. Därför har den synliga konsumtionen på gemenskapsmarknaden varit tämligen stabil sedan den marginella ökningen med 2 % från 1992 till undersökningsperioden. Trots att denna utveckling när det gäller konsumtionsmönstret antyder en övergång till fler och mindre konsumenter som kan nås bara genom att distributionsnätet utvecklas ytterligare, kan detta inte anses vara till förfång för gemenskapsindustrin och förklarar inte ökningen av importen, som ju också konfronteras med denna förändring av konsumtionsmönstret. Vattenbehandlingen kommer förmodligen att utvecklas parallellt med allmänhetens ökade miljömedvetenhet. Den teknologi och det mervärde som är förknippat med detta är mer intressant ur prissynpunkt än de föråldrade användningarna inom industrin som dessutom är på väg att försvinna.

(66) Dessa verkningar var förväntade på längre sikt men kunde märkas redan under 1995 då konsumtionen på gemenskapsmarknaden plötsligt ökade på grund av exceptionella väderförhållanden, vilket var till gagn för alla tillverkare. När verkan av dessa särskilda omständigheter försvunnit konfronterades dock gemenskapsindustrin återigen med lågprisimporten från de berörda länderna, på en marknad där konsumtionen återgått till tidigare nivåer. På grund av detta pristryck gjorde gemenskapsindustrin återigen kännbara förluster.

(67) Trots att konsumtionsfluktuationerna i gemenskapen är märkbara kan de därför inte anses ha i väsentlig utsträckning bidragit till den skada som vållats gemenskapsindustrin.

c) Gemenskapsindustrins konkurrenskraft

(68) Vissa parter har hävdat att på grund av gemenskapsindustrins strukturer och dess påstått föråldrade tillverkningsprocesser var dess omkostnader för höga för att den skulle kunna konkurrera på världsmarknaden.

(69) Det kan inte förnekas att en av gemenskapstillverkarna av produkten i fråga går igenom en omstruktureringsfas beroende på att tillverkaren ända till nyligen fungerat i en planekonomi. Det bör ändå erinras om att gemenskapsindustrins kostnader och lönsamhet bara bedömdes mot bakgrund av de kontrollerade uppgifterna om den andra gemenskapstillverkaren.

(70) Detta andra företag kunde bevisa att det genom den betydande ökningen av den vinstgivande exportförsäljningen kunde konkurrera på världsmarknaden och då särskilt i Förenta staterna. Denna gemenskapstillverkare ökade sin export från 21 ton 1992 till 572 ton under undersökningsperioden och kunde under denna senare period på exportmarknaderna uppnå priser som var 10 % högre än på gemenskapsmarknaden. Den ökade försäljningen, och därmed tillverkningen, gjorde att kostnaderna per enhet sjönk, och dessutom genomfördes framgångsrikt åtgärder för att höja den allmänna effektiviteten.

(71) Även om tillverkningsprocesserna i sig är svåra att jämföra kunde det fastställas att tillverkningen i gemenskapen av produkten i fråga inte var särskild ineffektiv vad avser kostnad per ton.

d) Slutsats om orsakssamband

(72) Sedd som en isolerad företeelse anses den dumpade importen från Indien och Ukraina ha vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada. Denna slutsats grundar sig på de olika faktorer som beskrivits ovan och då i synnerhet kvantiteterna och priserna för importen i fråga, vilka orsakade en stark press nedåt på priserna för produkten i fråga på gemenskapsmarknaden och då särskilt för gemenskapsindustrins priser och lönsamhet.

G. GEMENSKAPENS INTRESSE

1. Inledande anmärkning

(73) På grundval av all bevisning som lämnats undersökte kommissionen preliminärt om det trots förekomsten av skadlig dumpning fanns tvingande skäl som kunde leda till slutsatsen att det inte skulle vara i gemenskapens intresse att vidta åtgärder i detta fall. Kommissionen övervägde därför i enlighet med artikel 21.1 i grundförordningen olika möjliga åtgärders inverkan på alla de parter som omfattas av förfarandet samt vilka konsekvenserna skulle bli om inga åtgärder alls vidtogs. För att få ett underlag för denna bedömning skickade kommissionen frågeformulär till tillverkare, importörer och kända användare av produkten i fråga, så att deras ekonomiska intressen skulle kunna utvärderas.

2. Gemenskapsindustrins intresse

(74) Tekniken och tillverkningsprocessen inom industrin för kaliumpermanganat har globalt sett nått ett stadium där förbrukningen per tillverkat ton av till exempel råvaror och energi inte under normala marknadsförhållanden varierar i någon större utsträckning mellan tillverkare. I detta sammanhang bör gemenskapsindustrins exportframgångar nämnas, eftersom de tydligt visar att gemenskapsindustrin kan konkurrera på världsmarknaden under rättvisa förhållanden.

(75) Kommissionen anser att om inte åtgärder vidtas för att korrigera verkan av den dumpade importen kommer gemenskapsindustrin även i fortsättningen att konfronteras med prisunderskridande och kommer inte att kunna återfå lönsamheten.

(76) Om åtgärder inte vidtas kommer särskilt privatiseringsprocessen för den gemenskapstillverkare som ligger i en av de nya tyska delstaterna att allvarligt skadas. Den omstrukturering av företaget som pågått sedan övergången till marknadsekonomi och fortfarande pågår skulle i så fall visa sig vara överflödig just i den situation då företagets ansträngningar börjar bära frukt och företaget kan få tillgång till privata investerare.

(77) Den spanska tillverkarens ansträngningar för att minska kostnaderna visar att företaget inte står i begrepp att sluta tillverka kaliumpermanganat, och åtgärderna för att komma till rätta med de skadliga verkningarna av den dumpade importen är därför nödvändiga för företaget. Det bör ändå påpekas att den industrigrupp som trots svårigheterna hittills backat upp tillverkningen av produkten i fråga kan komma att upphöra med sin verksamhet om det inte finns några rimliga utsikter till prishöjningar i gemenskapen.

(78) Därför kan slutsatsen dras att gemenskapsindustrins existens är hotad om inte åtgärder vidtas, och denna industri är belägen i två områden inom gemenskapen som redan är hårt drabbade av den industriella omstruktureringen. Detta skulle inte vara fallet om normala konkurrensförhållanden rådde.

3. Handlarnas intresse

(79) De företag som handlar med produkten i fråga inom gemenskapen tycks huvudsakligen utgöras av distributörer av ett stort antal kemiska produkter. De största handlarna köper produkten i fråga där priset är som lägst, oavsett om produkten kommer från en gemenskapstillverkare eller från en tillverkare i tredje land. Inköpen sker i stora kvantiteter som sedan säljs vidare i mindre kvantiteter till parter som handlar med mindre mängder av produkten i fråga. Dessa gör oftast på samma sätt i sitt eget led. De större handlarna har motsatt sig ett eventuellt införande av antidumpningsåtgärder med motiveringen att det skulle leda till att de slutade köpa kaliumpermanganat från de berörda länderna. Den andra kategorin av handlare i gemenskapen, dvs. de som handlar med mindre kvantiteter, förespråkade mångfald när det gäller tillgången på gemenskapsmarknaden för att tillgången skall säkras och för att de skall kunna välja fritt mellan olika konkurrerande tillverkare. Dessa handlare var för ett införande av åtgärder.

(80) Med tanke på att de åtgärder som föreslås inte innebär några förbud kan importen emellertid fortsätta även efter det att åtgärderna införts. Dessutom köper de flesta handlare som importerat under undersökningsperioden också kaliumpermanganat som tillverkats inom gemenskapen. Deras huvudsakliga verksamhet består i återförsäljning av produkterna oavsett dessa ursprung. Därför kan någon minskning av den ekonomiska verksamheten inte förväntas, särskilt inte om den stabila konsumtionen av produkten i fråga under den undersökta perioden tas i beaktande.

(81) Slutligen bör det noteras att den enda importören av produkten från Ukraina efter flera uppmaningar att samarbeta gav kommissionen felaktiga eller vilseledande uppgifter beträffande sina återförsäljningsmarginaler och sin lönsamhet. På grundval av tillgänglig bevisning kan dess verkliga vinst förmodas vara hög och det kan därför inte anses möjligt att eventuella åtgärder mot Ukraina skulle hota detta företags existens.

4. Gemenskapstillverkarnas intresse

(82) Trots att frågeformulär skickats till ett antal användare av kaliumpermanganat i gemenskapen, inbegripet dem som sannolikt skulle påverkas av eventuella åtgärder, har inte någon av dem samarbetat till fullo genom att svara på frågeformuläret på ett meningsfullt sätt.

(83) Detta kan förklaras av det faktum att den industriella användningen i stor skala av kaliumpermanganat gradvis håller på att försvinna. Ett av de få företag i gemenskapen som använder stora mängder kaliumpermanganat vid tillverkningen av andra kemiska produkter har beslutat att byta till en annan tillverkningsmetod där andra råvaror används. Det svaga gensvaret och den låga samarbetsviljan från användarna av kaliumpermanganat hänger också samman med att kostnaden för kaliumpermanganatet utgör en så liten andel av priset på den färdiga produkten, åtminstone på grundval av den tillgängliga bevisningen. Det har visat sig att kaliumpermanganat används nästan uteslutande i mängder som jämfört med övriga insatsvaror är mycket små. När det gäller till exempel vattenbehandling är kostnaden för kaliumpermanganatet obetydlig på grund av de små mängder som krävs.

(84) Slutligen bestäms det pris som slutanvändaren betalar för kaliumpermanganat i högre grad av kostnaderna och vinsterna för de talrika företagen i distributionsleden än av priset från fabriken.

(85) Därför och med tanke på storleken på de tullar som eventuellt införs anses det att eventuella åtgärder skulle ha försumbara konsekvenser för användarna av kaliumpermanganat.

5. Slutsats om gemenskapens intresse

(86) Efter att ha undersökt de olika intresseriktningarna och de ovan anförda aspekterna anser kommissionen preliminärt att det inte finns några tvingande skäl att inte vidta åtgärder mot importen i fråga genom att återställa rättvisa konkurrensförhållanden och förhindra att gemenskapsindustrin vållas ytterligare skada. Om gemenskapsindustrin lämnas utan verksamt skydd skulle dess svårigheter öka just vid en tidpunkt då den börjar känna verkningarna av den gradvisa återhämtningen från tidigare dumpning.

H. FÖRESLAGNA ÅTGÄRDER

(87) Vid fastställandet av nivån för den preliminära tullen beaktades dumpningsnivån och vilket tullbelopp som skulle krävas för att undanröja den skada som gemenskapsindustrin vållats.

1. Nivå för undanröjande av skada

(88) Eftersom skadan i första hand bestod av ekonomiska förluster ansågs den kunna undanröjas genom fastställande av en icke-skadlig prisnivå, dvs. den prisnivå som skulle vara den rådande om det inte förekommit någon dumpad import från de båda länderna. Det kan mot bakgrund av omständigheterna i detta fall antas att gemenskapsindustrin skulle kunna täcka sina kostnader och uppnå en rimlig lönsamhet om denna icke-skadliga prisnivå rådde.

(89) Kommissionen fastställde att en prisnivå som var tillräckligt hög för att undanröja skadan borde grundas på den vägda genomsnittliga tillverkningskostnaden för den gemenskapstillverkare för vilken denna uppgift hade fastställts under undersökning med tillägg för en vinst på 7 % av omsättningen. Denna vinst ansågs vara ett rimligt minimum med tanke på det investerade kapitalet och i synnerhet med tanke på den avkastningsgrad som gemenskapsindustrin rimligen kunde förvänta sig om inte skadlig dumpning förekom.

(90) Denna nivå för undanröjande av skada jämfördes sedan med de vägda genomsnittliga importpriser cif som de berörda exportörerna angivit, i samma handelsled. De senare grundade sig på försäljningssiffror, justerade med hänsyn till betald tull och lastnings- och lagringskostnader. Den icke-skadliga prisnivån justerades till nivån fritt från fabrik genom att transport- och försäkringskostnader drogs av, och genom att kreditkostnaderna drogs av justerades prisnivån till handelsled som ansågs jämförbara med dem som gällde för importen från Indien och Ukraina.

2. Form och nivå för de provisoriska åtgärderna

(91) Eftersom den på detta vis fastställda marginalen för undanröjande av skada är högre än dumpningsmarginalen för de berörda länderna bör den preliminära antidumpningstullen grundas på de respektive dumpningsmarginalerna.

(92) Eftersom den samarbetsvilliga exporterande indiska tillverkaren stod för hela exporten till gemenskapen av produkten i fråga, och för att undvika att åtgärderna kringgås fastställdes resttullsatsen till samma nivå som det enskilda företagets tullsats.

(93) När det gäller åtgärdernas form har särskild hänsyn tagits till det faktum att den konstaterade skadan i första hand bestod i ett nedåtgående tryck på gemenskapstillverkarnas priser och den negativa inverkan dessa låga priser hade på deras lönsamhet. Kommissionen anser därför preliminärt att det lämpligaste sättet att undanröja skadan är att införa en rörlig tull som grundar sig på ett minimipris. Detta minimipris, som skall motsvara dumpningsmarginalerna lagda till exportpriserna cif, bör fastställas till 1 475 ecu/ton för Indien och 1 567 ecu/ton för Ukraina. Skillnaden i minimipris kan förklaras av att exportörerna i de berörda länderna exporterade olika produkttyper.

I. DE BERÖRDA PARTERNAS RÄTTIGHETER

(94) Enligt god förvaltningspraxis bör en period fastställas inom vilken berörda parter skriftligen kan lämna sina synpunkter och begära att bli hörda. Vidare bör det anges att alla avgöranden i denna förordning är preliminära och kan övervägas på nytt om kommissionen skulle föreslå en slutgiltig tull.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1. En preliminär antidumpningstull skall införas på import av kaliumpermanganat enligt KN-nummer 2841 61 00 med ursprung i Indien och Ukraina.

2. I de fall då priset cif fritt gemenskapens gräns är lägre än minimipriset vid import, vilket är 1 475 ecu per ton, skall antidumpningstullen för den produkt med ursprung i Indien som avses i punkt 1 utgöras av skillnaden mellan minimipriset vid import och priset cif fritt gemenskapens gräns. Tull skall inte uppbäras om priset per ton cif fritt gemenskapens gräns är det samma som eller högre än minimipriset vid import.

3. I de fall då priset cif fritt gemenskapens gräns är lägre än minimipriset vid import, vilket är 1 567 ecu per ton, skall antidumpningstullen för den produkt med ursprung i Ukraina som avses i punkt 1 utgöras av skillnaden mellan minimipriset vid import och priset cif fritt gemenskapens gräns. Tull skall inte uppbäras om priset per ton cif fritt gemenskapens gräns är detsamma som eller högre än minimipriset vid import.

4. Om inte annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

5. Övergång till fri omsättning i gemenskapen för den produkt som avses i punkt 1 får ske endast om en säkerhet som motsvarar nivån på den preliminära tullen lämnas.

Artikel 2

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 20 i förordning (EG) nr 384/96 får berörda parter inom en månad efter det att den här förordningen träder i kraft lämna sina synpunkter skriftligen och begära att bli hörda muntligen av kommissionen.

I enlighet med artikel 21.4 i förordning (EG) nr 384/96 får berörda parter inom en månad efter det att den här förordningen träder i kraft lämna synpunkter på dess tillämpning.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 23 januari 1998.

På kommissionens vägnar

Leon BRITTAN

Vice ordförande

(1) EGT L 56, 6.3.1996, s. 1.

(2) EGT L 317, 6.12.1996, s. 1.

(3) EGT C 130, 26.4.1997, s. 4.

(4) EGT L 298, 19.11.1994, s. 32.