Kommissionens förordning (EG) nr 255/2001

av den 7 februari 2001

om införande av en preliminär antidumpningstull på import av integrerade elektroniska kompaktlysrör med ursprung i Folkrepubliken Kina

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskaperna(1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 2238/2000(2), särskilt artikel 7 i denna,

efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A. FÖRFARANDE

1. Inledande

(1) Den 17 maj 2000 inledde kommissionen genom ett tillkännagivande (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) som offentliggjordes i Europeiska gemenskapernas officiella tidning(3) ett antidumpningsförfarande beträffande import till gemenskapen av integrerade elektroniska kompaktlysrör med ursprung i Kina.

(2) Förfarandet inleddes till följd av ett klagomål som inlämnades den 4 april 2000 av European Lighting Companies Federation (nedan kallad den klagande) som företräder gemenskapstillverkare som svarar för en betydande del av gemenskapens tillverkning av integrerade kompaktlysrör. Klagomålet innehöll bevisning för dumpning av den berörda produkten och väsentlig skada till följd därav, vilken ansågs vara tillräcklig för att motivera att ett förfarande inleddes.

(3) Kommissionen underrättade officiellt de exporterande tillverkare och importörer/handlare som såvitt känt var berörda, deras intresseorganisationer, företrädare för de berörda exportländerna, användare, leverantörer och de klagande gemenskapstillverkarna om att förfarandet inletts. De berörda parterna gavs tillfälle att skriftligen lämna sina synpunkter och begära att bli hörda inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande.

(4) Ett antal parter lämnade skriftliga synpunkter. Alla parter som inom utsatt tid begärde att bli hörda muntligen och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle till detta.

(5) Med hänsyn till det stora antal exporterande tillverkare i Kina och importörer till gemenskapen som nämndes i klagomålet beslutade kommissionen att tillämpa ett stickprovsförfarande enligt artikel 17 i förordning (EG) nr 384/96 (nedan kallad grundförordningen). För att kommissionen skulle kunna besluta om ett stickprov var nödvändigt och i så fall kunna göra ett urval, uppmanades alla exporterande tillverkare och närstående och icke-närstående importörer att ge sig till känna för kommissionen och lämna de uppgifter om sin verksamhet avseende den berörda produkten under undersökningsperioden som anges i tillkännagivandet om inledande.

(6) Efter att de uppgifter som inlämnats av exporterande tillverkare och av icke-närstående importörer i gemenskapen undersökts, beslutades det till följd av den låga graden av samarbetsvilja hos dessa tillverkare och importörer att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt.

(7) För att de exporterande tillverkare i Kina som så önskade skulle ha möjlighet att ansöka om att bli behandlade som företag som är verksamma under marknadsekonomiska förhållanden (nedan kallat marknadsekonomisk status) eller om individuell behandling, sände kommissionen ansökningsblanketter till de kinesiska exporterande tillverkare som såvitt känt var berörda. Ansökningar om marknadsekonomisk status och individuell behandling inkom från tio exporterande tillverkare, och två andra ansökte enbart om individuell behandling.

(8) Kommissionen sände frågeformulär till de parter som såvitt känt var berörda och till alla andra företag som givit sig till känna inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande. Svar erhölls från de tre klagande gemenskapstillverkarna, fem icke-närstående importörer i gemenskapen, tolv exporterande tillverkare med produktionsanläggningar i Kina, en närstående importör i gemenskapen och en tillverkare i det jämförbara landet. Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde vara nödvändiga för ett preliminärt fastställande av dumpning, skada och gemenskapens intresse. Kontrollbesök på platsen gjordes hos följande företag:

A. Exporterande tillverkare

- Changzhou Hailong Electronics & Light Fixtures Co. Ltd, Changzhou

- City Bright Lighting (Shenzhen) Ltd, Shenzhen

med den närstående exportören

Everbright Lighting (HK) Ltd, Hong Kong

- Deluxe Well Enterprises Ltd, Shenzhen

med den närstående exportören

Full Lam Development Ltd, Hong Kong

- Firefly Lighting Corporation Ltd, Xiamen

- Lisheng Electronic & Lighting (Xiamen) Co. Ltd, Xiamen

med den närstående exportören

Neonlite Electronic & Lighting (HK) Ltd, Hong Kong

- Ningbo Super Trend Electron Co. Ltd, Ningbo

- Philips & Yaming Lighting Co. Ltd, Shanghai

med den närstående importören i gemenskapen

Philips Lighting BV, Nederländerna

- Sanex Electronics Co. Ltd, Suzhou

- Shenzhen Zuoming Electronic Co. Ltd, Shenzhen

med den närstående exportören

Super Trend Lighting Ltd, Hong Kong

- Zhejiang Sunlight Group Co. Ltd, Shangyu

B. Tillverkare i det jämförbara landet

- Philips Mexicana SA de CV

C. Gemenskapstillverkare

- Osram GmbH, München, Tyskland

- Philips Lighting BV, Eindhoven, Nederländerna

- SLI Lighting Ltd, Shipley, Förenade kungariket

D. Icke-närstående importörer/handlare

- IDV GmbH, Langenselbold, Tyskland

- IKEA, Werne, Tyskland

- Omicron Lamps Ltd, Arlesey, Förenade kungariket

- Panda Trade SA, Gonesse, Frankrike

- SML Europa-Contact, Buchholz, Tyskland

(9) Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden 1 januari 1999-31 mars 2000 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av (skadeindikatorernas utveckling omfattade perioden från och med den 1 januari 1996 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

2. Berörd produkt och likadan produkt

a) Berörd produkt

(10) Den produkt som berörs är elektroniska kompakta gasurladdningslampor (lysrör) med ett eller flera glasrör och med samtliga belysningselement och elektroniska komponenter fästade vid eller integrerade i lampsockeln (nedan kallade den berörda produkten). Den berörda produkten klassificeras för närvarande enligt KN-nummer ex85393190.

(11) Inom industrin brukar denna produkt kallas (integrerade) kompaktlysrör. De är avsedda att ersätta normala glödlampor och passar i samma lampfattningar som glödlampor. Den berörda produkten tillverkas i olika typer beroende bl.a. på livslängd, wattal och typ av kolv. Trots dessa olikheter har alla produkttyper samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och samma användningsområden. De anses därför i samband med detta förfarande utgöra en och samma produkt.

b) Likadan produkt

(12) Kommissionen fann att de integrerade kompaktlysrör som tillverkades i Kina för försäljning på den inhemska marknaden och för export till gemenskapen, den produkt som såldes på den inhemska marknaden i det jämförbara landet (Mexiko) och den produkt som tillverkades och såldes i gemenskapen av gemenskapsindustrin hade i stort sett samma fysiska och tekniska egenskaper och samma användningsområden. Dessa produkter är därför likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i förordning (EG) nr 384/96 (nedan kallad grundförordningen).

(13) Flera exporterande tillverkare hävdade att de integrerade kompaktlysrör som tillverkades i gemenskapen inte kunde anses vara jämförbara med de som tillverkades i Kina och exporterades till gemenskapen på grund av att dessa två produkter har olika livslängd. Det påstods att gemenskapsindustrin tillverkade produkter med en livslängd på över 8000 timmar medan exporten till gemenskapen från Kina endast omfattade produkter med en livslängd på högst 6000 timmar. Det framgick emellertid av undersökningen att alla integrerade kompaktlysrör är likadana produkter, eftersom de har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och huvudsakligen samma användningsområden. Den närmare beräkningen av skada och underskridandemarginaler utgick från lampor med jämförbar livslängd.

B. DUMPNING

1. Normalvärde

a) Marknadsekonomisk status

(14) Enligt artikel 2.7 b i grundförordningen skall, i fråga om antidumpningsundersökningar rörande import från Kina, normalvärdet bestämmas i enlighet med punkterna 1-6 i samma artikel för de exporterande tillverkare som kan visa att de uppfyller de kriterier som anges i artikel 2.7 c, dvs. att marknadsekonomiska förhållanden råder i samband med produktion och försäljning av den berörda produkten.

(15) Tio exporterande tillverkare ansökte om marknadsekonomisk status. Ett av dessa företag underlät senare att besvara kommissionens frågeformulär och ansågs därför vara icke-samarbetsvilligt. De återstående nio ansökningarna om marknadsekonomisk status granskades utgående från de fem kriterier som anges i artikel 2.7 c i grundförordningen. Två exporterande tillverkare uppfyllde kraven:

- Lisheng Electronic & Lighting (Xiamen) Co. Ltd, i Xiamen, ett helt och hållet utlandsägt företag, och

- Philips & Yaming Lighting Co. Ltd, i Shanghai, ett samriskföretag mellan Philips Lighting BV (60 %) och ett kinesiskt statsägt företag (40 %). Trots att det statliga företagets ägande uppgick till 40 % visade undersökningen att det fanns tillräckliga garantier för att detta företag inte på ett otillbörligt sätt kunde påverka samriskföretagets verksamhet.

(16) Det konstaterades att fem exporterande tillverkare stod under ett betydande statligt inflytande antingen genom att ledningen utövades direkt av företrädare för staten eller genom att möjligheterna att fatta affärsbeslut inskränktes t.ex. genom begränsning av försäljningen på den inhemska marknaden. Dessa företag kunde följaktligen inte visa att deras beslut om försäljning fattas som svar på marknadssignaler som återspeglar utbud och efterfrågan och utan ett större statligt inflytande i detta hänseende. Detta kriterium, som anges i artikel 2.7 c första strecksatsen i grundförordningen, uppfylldes alltså inte och dessa exportörer kunde därför inte beviljas marknadsekonomisk status.

(17) Två andra exporterande tillverkare saknade en enda sammanhängande uppsättning räkenskaper, och inte heller överensstämde deras redovisning med internationella normer och regler. Dessa företag uppfyllde inte det kriterium beträffande redovisningsnormer som langes i artikel 2.7 c andra strecksatsen i grundförordningen, varför de inte kunde beviljas marknadsekonomisk status.

(18) Vidare var den ekonomiska situationen och tillverkningskostnaderna för två av dessa exporterande tillverkare föremål för betydande snedvridningar till följd av en godtycklig värdering av deras tillgångar. Dessa företag uppfyllde således inte kriteriet i artikel 2.7 c tredje strecksatsen i grundförordningen, enligt vilket det inte får finnas snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet.

(19) De berörda exporterande tillverkarna och gemenskapsindustrin gavs tillfälle att lämna synpunkter på ovanstående undersökningsresultat. Några exporterande tillverkare begärde närmare uppgifter om varför de inte beviljades marknadsekonomisk status. De begärda uppgifterna lämnades och inga ytterligare synpunkter inkom. Samråd hölls med rådgivande kommittén som inte gjorde några invändningar mot kommissionens slutsatser.

b) Fastställande av normalvärde för samarbetsvilliga exporterande tillverkare som beviljats marknadsekonomisk status

(20) För en exporterande tillverkare som beviljades marknadsekonomisk status och som även hade inhemsk försäljning av den berörda produkten avgjorde kommissionen först om den totala försäljningsvolymen på den inhemska marknaden var representativ enligt artikel 2.2 i grundförordningen, dvs. om denna försäljning utgjorde minst 5 % av försäljningsvolymen till gemenskapen av produkten i fråga.

(21) Kommissionen undersökte därefter för denna exporterande tillverkares del om den totala inhemska försäljningen av varje typ av produkten utgjorde minst 5 % av försäljningsvolymen till gemenskapen av samma produkttyp.

(22) För de produkttyper som uppfyllde 5-procentskravet fastställdes det om tillräcklig försäljning har gjorts vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen.

(23) I de fall då volymen av den inhemska försäljningen över enhetskostnaden, för varje produkttyp, utgjorde minst 80 % av försäljningen och det vägda genomsnittliga priset var lika med eller högre än den vägda genomsnittliga kostnaden fastställdes normalvärdet på grundval av de vägda genomsnittliga priser som faktiskt betalats vid all inhemsk försäljning. Alla produkttyper som såldes på den inhemska marknaden av denna exporterande tillverkare befanns falla under denna kategori.

(24) Till följd av detta fastställdes normalvärdet för denna samarbetsvilliga exporterande tillverkare på grundval av priserna vid inhemsk försäljning i enlighet med artikel 2.1 i grundförordningen.

(25) När det gäller den andra exporterande tillverkare som beviljades marknadsekonomisk status fastställdes det att företaget inte hade någon representativ inhemsk försäljning av den berörda produkten. Eftersom det inte fanns några priser vid försäljning på den inhemska marknaden av samma produkttyp för den andra tillverkare som beviljats marknadsekonomisk status konstruerades ett normalvärde. Det konstruerade normalvärdet beräknades enligt artikel 2.3 i grundförordningen genom att det till denna tillverkares produktionskostnad lades ett skäligt belopp för att täcka försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst. Detta belopp beräknades på grundval av motsvarande siffror för den andra exporterande tillverkare som beviljats marknadsekonomisk status och som hade inhemsk försäljning vid normal handel, i enlighet med artikel 2.6 a i grundförordningen. Siffrorna för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader grundades på denna tillverkares inhemska försäljning i representativa kvantiteter, medan vinstsiffran grundade sig på tillverkarens inhemska försäljning vid normal handel.

c) Fastställande av normalvärde för exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status

(26) I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen fastställdes normalvärdet för de exporterande tillverkare som inte beviljades marknadsekonomisk status på grundval av priserna i det jämförbara landet för produkter som var jämförbara med dem som såldes av de kinesiska exporterande tillverkarna till gemenskapen, per produkttyp.

(27) I tillkännagivandet om inledande föreslog kommissionen Mexiko som ett lämpligt tredje land med marknadsekonomi för fastställande av normalvärdet för Kina.

(28) Invändningar mot detta förslag restes av några av de exporterande tillverkarna. De alternativ som föreslogs var Brasilien, Kina, Indonesien, Korea, Polen, Thailand och Förenade Arabemiraten. Kommissionen kontaktade tillverkare och deras intresseorganisationer i Brasilien, Indonesien, Korea och Thailand. Förenade Arabemiraten hade ingen inhemsk tillverkning av den berörda produkten under undersökningsperioden. Endast en tillverkare i Korea var till en början villig att samarbeta men underlät senare att lämna de nödvändiga uppgifter som kommissionen begärde.

(29) En invändning mot valet av Mexiko var att den produkt som såldes på den mexikanska marknaden fungerade vid en annan spänning än den produkt som exporterades till gemenskapen av de kinesiska tillverkarna. I detta avseende bekräftade kommissionens undersökning att de lampor som såldes på den mexikanska marknaden respektive gemenskapens marknad var olika med avseende på spänningen. Även om tillverkningsprocessen är densamma, är den elektroniska kretsen och komponenterna i förkopplingsdonet i integrerade kompaktlysrör utformade enligt den spänning vid vilken de skall fungera. De integrerade kompaktlysrör som såldes på den mexikanska marknaden var dessutom dyrare att tillverka. Det var emellertid möjligt för kommissionen att kvantifiera verkningarna av dessa olikheter i tillverkningskostnad och försäljningspriser, eftersom de flesta exporterande tillverkare som omfattades av undersökningen tillverkar samma typ av integrerade kompaktlysrör som skall fungera vid olika spänningar. Således drogs preliminärt slutsatsen att denna olikhet kunde beaktas genom att de mexikanska priserna vid inhemsk försäljning justerades nedåt.

(30) En annan invändning som restes mot valet av Mexiko gällde den påstådda bristen på konkurrens på den lokala marknaden. Kommissionen fann dock att konkurrensen på den mexikanska marknaden var hård och att nästan 70 % av de kvantiteter som såldes importerades från olika håll, inbegripet från Kina. Även om det samarbetsvilliga företaget är den enda lokala tillverkaren, säljer också andra av världens största tillverkare av den berörda produkten direkt på den mexikanska marknaden. Mexikos medlemskap i Nafta bidrar också till att främja konkurrensen, vilket gör det möjligt för den samarbetsvilliga tillverkaren att nå en rimlig men inte överdriven vinstnivå.

(31) Den samarbetande mexikanska tillverkaren befanns vara en gemenskapstillverkare närstående. I detta avseende bör det noteras att detta förhållande inte i sig gör de uppgifter som den mexikanska tillverkaren lämnar opålitliga. Den mexikanska tillverkaren befanns sälja betydande kvantiteter av den berörda produkten på den inhemska marknaden, och denna försäljning ägde rum vid normal handel. Det granskades noga om förhållandet mellan dessa företag hade några snedvridande verkningar på produktionskostnaden och därmed på lönsamheten för den berörda mexikanska tillverkaren. Det framkom ingenting som tydde på att så var fallet.

(32) Mot bakgrund av det ovanstående bekräftade kommissionen valet av Mexiko som lämpligt jämförbart land.

(33) I syfte att fastställa om försäljningen på den mexikanska marknaden av produkter som är jämförbara med dem som såldes till gemenskapen av de kinesiska exporterande tillverkarna ägde rum vid normal handel jämfördes de inhemska försäljningspriserna med den totala produktionskostnaden (dvs. tillverkningskostnaden plus försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader). I de fall då det vägda genomsnittliga försäljningspriset var lika med eller högre än den vägda genomsnittliga kostnaden per enhet, och minst 80 % av försäljningsvolymen för en viss produkttyp var lika med eller högre än kostnaden per enhet, fastställdes normalvärdet som det vägda genomsnittliga priset för alla transaktioner. Alla produkttyper som såldes på den inhemska marknaden i det jämförbara landet befanns tillhöra denna kategori.

(34) Till följd av detta fastställdes normalvärdet till det vägda genomsnittliga inhemska försäljningspris till oberoende kunder som togs ut av den samarbetsvilliga mexikanska tillverkaren.

2. Exportpris

a) Individuell behandling

(35) Det bör påpekas att de sju företag som inte uppfyllde kriterierna för att beviljas marknadsekonomisk status alternativt ansökte om individuell behandling. Två andra exporterande tillverkare ansökte endast om individuell behandling. Ett av dessa företag återtog senare sin ansökan om individuell behandling. Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde vara nödvändiga för att fastställa om individuell behandling kunde beviljas de åtta företagen i fråga. Sex av dem uppfyllde kriterierna för individuell behandling:

- Changzhou Hailong Electronics & Light Fixtures Co. Ltd, i Changzhou

- City Bright Lighting (Shenzhen) Ltd, i Shenzhen

- Deluxe Well Enterprises Ltd, i Shenzhen

- Sanex Electronics Co. Ltd, i Suzhou

- Shenzhen Zuoming Electronic Co. Ltd, i Shenzhen

- Zhejiang Sunlight Group Co. Ltd, i Shangyu

(36) De återstående två exporterande tillverkarna uppfyllde inte kriterierna för individuell behandling. Den ena hade inskränkta möjligheter att fatta affärsbeslut på grund av begränsningar av den direkta exportförsäljningen, och den andra stod under ett överdrivet statligt inflytande i och med att företaget helt leddes av företrädare för staten, vilket medförde en stor risk för kringgående. De exporterande tillverkare som befann sig i denna situation var

- Firefly Lighting Corporation Ltd, i Xiamen och

- Ningbo Super Trend Electron Co. Ltd, i Ningbo

b) Fastställande av exportpriset

(37) Exportpriserna för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna fastställdes i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av det pris som faktiskt betalades eller skulle betalats för produkten när den såldes till den första oberoende köparen i gemenskapen.

(38) En exporterande tillverkare skötte dock all sin försäljning till gemenskapen via ett närstående företag i gemenskapen. För denna tillverkare konstruerades exportpriset i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen på grundval av det pris till vilket de importerade produkterna första gången såldes vidare till en oberoende köpare i gemenskapen. Justeringar gjordes för alla omkostnader som tillkommit mellan importen och återförsäljningen, inbegripet en skälig marginal för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst. En vinstnivå på 5 % fastställdes på grundval av de vinstuppgifter som tagits fram för de samarbetsvilliga icke-närstående importörerna av den berörda produkten i gemenskapen.

3. Jämförelse

(39) För att en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset fritt fabrik skulle kunna göras togs hänsyn i form av justeringar för olikheter i de faktorer som påstods och konstaterades påverka priserna och därmed prisernas jämförbarhet. Justeringar gjordes, när så var berättigat, för fysiska egenskaper, handelsled, avdrag och rabatter, transport, försäkring, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader, provisioner och kreditkostnader i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen.

(40) När det gäller justeringarna för olikheter i de fysiska egenskaperna är det att märka att den mexikanska produktionen omfattade 17 olika produkttyper, vilka alla såldes vid normal handel. För de produkttyper som exporterades till gemenskapen av kinesiska exporterande tillverkare men som inte såldes på den mexikanska marknaden fastställdes normalvärdet genom justeringar av normalvärdet för den närmast liknande produkttyp som såldes på den mexikanska marknaden. Justeringar gjordes för olikheter i spänning, livslängd, wattal och typ av lampkolv. För att kvantifiera dessa justeringar tog kommissionen hänsyn till uppgifter som lämnats inte bara av tillverkaren i det jämförbara landet utan också av de exporterande tillverkarna i Kina. De samarbetsvilliga exporterande tillverkarna uppmanades göra en utvärdering av verkningarna av dessa olikheter med avseende på både priser och kostnader samt lämna synpunkter på detta.

(41) En exporterande tillverkare som beviljats marknadsekonomisk status begärde justering för kostnader som uppstod i samband med inhemsk försäljning, t.ex. osäkra fordringar och försäljningsutgifter. Denna exporterande tillverkare hävdade att dessa kostnader inte uppstod i samband med export till gemenskapen. Begäran avslogs eftersom ingen bevisning framkom för att denna påstådda olikhet påverkat prisjämförbarheten, såsom krävs i grundförordningen.

4. Dumpningsmarginaler

a) Allmän

(42) I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalen på grundval av en jämförelse mellan de vägda genomsnittliga normalvärdena och de vägda genomsnittliga exportpriserna, i samma handelsled. Den preliminära dumpningsmarginalen uttrycktes i procent av priset cif vid gemenskapens gräns för de berörda exporterande tillverkarna.

b) Dumpningsmarginaler för samarbetsvilliga exporterande tillverkare som beviljats marknadsekonomisk statusindividuell behandling

(43) De individuella dumpningsmarginalerna är följande:

>Plats för tabell>

c) Landsomfattande dumpningsmarginaler för andra exporterande tillverkare

(44) Det framgick av undersökningen att den berörda produkten utgjorde cirka 98 % av importen från Kina till gemenskapen enligt KN-nummer 85393190. Denna beräkning grundades på upplysningar som lämnats av den klagande och på uppgifter som insamlats vid kontrollbesöken på plats hos de exporterande tillverkarna i Kina. Således uppskattades det att samarbetsnivån endast uppgick till omkring 30 %.

(45) Kommissionen beräknade den landsomfattande dumpningsmarginalen på grundval av exportförsäljningen till gemenskapen från de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status eller individuell behandling. Kommissionen fastställde först det vägda genomsnittet av de dumpningsmarginaler som fastställts för dessa samarbetsvilliga företag. När det gäller de exporterande tillverkare som inte besvarade kommissionens frågeformulär, inte gav sig till känna eller på något annat sätt underlät att samarbeta vid undersökningen måste fastställandet grundas på tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Med tanke på den låga samarbetsviljan och för att inte belöna bristande samarbetsvilja drogs slutsatsen att det var lämpligt att använda uppgifter gällande de mest representativa produkttyper som exporterades av de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status eller individuell behandling. Det ansågs att ingen av de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna bedrev dumpning i mindre utsträckning. Den landsomfattande dumpningsmarginalen fastställdes till det vägda genomsnittet av de marginaler som fastställts för dessa två grupper av företag.

(46) I detta avseende är det att märka att den landsomfattande dumpningsmarginalen påverkades positivt av den vägda genomsnittliga dumpningsmarginal som fastställts för de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte beviljades marknadsekonomisk status eller individuell behandling men som ändå hade besvarat kommissionens frågeformulär.

(47) Den landsomfattande dumpningsmarginal för Kina som fastställts på denna grundval är 74,4 %.

C. SKADA

(48) Vid bedömningen av skadefaktorernas utveckling beräknades siffrorna för undersökningsperioden på årsbasis (dvs. uppgifterna avseende femtonmånadersperioden mellan januari 1999 och mars 2000 dividerades med 15 och multiplicerades därefter med 12) när detta var lämpligt i syfte att möjliggöra en jämförelse med de föregående kalenderåren.

1. Definition av gemenskapsindustrin

(49) Under undersökningens gång underrättade Philips Lighting BV kommissionen om att företaget inte längre önskade ingå bland de klagande. Uppgifter rörande Philips Lighting BV beaktades följaktligen inte vid definitionen av gemenskapsindustrin eller vid fastställandet av den skada som vållats gemenskapsindustrin. Det är att märka att det inte hade inverkat på de preliminära undersökningsresultaten rörande skada och orsakssamband om uppgifterna rörande Philips Lighting BV hade beaktats.

(50) De två kvarvarande samarbetsvilliga gemenskapstillverkarna svarade för mer än 85 % av den sammanlagda gemenskapstillverkningen av integrerade kompaktlysrör under undersökningsperioden.

(51) Flera exporterande tillverkare hävdade att de klagande själva importerade den berörda produkten från Kina. Det framkom att de två kvarvarande samarbetsvilliga gemenskapstillverkarna verkligen hade importerat integrerade kompaktlysrör från Kina och sålt denna import vidare. I artikel 4.1 a i grundförordningen anges att "när producenter är förbundna med exportörer eller importörer eller själva är importörer av den produkt som påstås vara dumpad, får begreppet 'gemenskapsindustri' begränsas till att avse övriga producenter". Under undersökningsperioden hade i genomsnitt 14,6 % av dessa tillverkares sammanlagda försäljning av integrerade kompaktlysrör i gemenskapen sitt ursprung i Kina. Trots denna försäljning av importerade integrerade kompaktlysrör hade emellertid dessa företag fortfarande sin huvudverksamhet i gemenskapen. Dessutom förklaras denna försäljning av att de klagande behövde komplettera sitt sortiment för att kunna möta efterfrågan samt av att de försökte försvara sig mot den lågprisimport som dumpningen medförde. Följaktligen inverkade inte dessa tillverkares import på deras ställning som gemenskapstillverkare.

(52) De två kvarvarande gemenskapstillverkarna anses därför utgöra gemenskapsindustrin i enlighet med artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen.

(53) Eftersom gemenskapsindustrin således endast utgjordes av två tillverkare var det nödvändigt att indexera alla uppgifter rörande dessa tillverkare för att skydda deras affärshemligheter.

2. Förbrukning i gemenskapen

(54) Förbrukningen i gemenskapen fastställdes på grundval av gemenskapsindustrins och Philips Lighting BV:s försäljning på gemenskapsmarknaden och Eurostats uppgifter om importen från Kina och från andra tredje länder, vilka justerades när detta var lämpligt.

(55) Såsom nämnts ovan är det inte enbart integrerade kompaktlysrör som importeras till gemenskapen enligt KN-nummer 85393190, utan även andra produkter. Följaktligen gjordes en uppskattning av vilken andel de integrerade kompaktlysrören hade av all import enligt detta KN-nummer för varje land som exporterade denna produkt till gemenskapen. Dessa uppskattningar grundade sig på frågeformulärsvaren från samarbetsvilliga importörer som konstaterats svara för hela handeln med integrerade kompaktlysrör från vissa länder och på av kommissionen kontrollerade uppgifter från den klagande och från de kinesiska exporterande tillverkarna.

(56) Beräknad på denna grundval ökade förbrukningen i gemenskapen med 117 % mellan 1996 och undersökningsperioden, dvs. från 56,9 miljoner enheter till 123,3 miljoner enheter. Kraftiga ökningar inträffade framför allt mellan 1997 och 1998 samt mellan 1998 och 1999/undersökningsperioden.

3. Import från Kina

a) Volym och marknadsandel

(57) Importen av integrerade kompaktlysrör med ursprung i Kina ökade i volym med 261 % mellan 1996 och undersökningsperioden, dvs. från 22,4 miljoner enheter till 81,1 miljoner enheter.

(58) Marknadsandelen för importen med ursprung i Kina ökade från 39,5 % 1996 till 65,8 % under undersökningsperioden, dvs. en ökning med 26,3 procentenheter.

b) Priser

i) Prisutveckling

(59) Enligt Eurostats uppgifter minskade de vägda genomsnittliga priserna för importen med ursprung i Kina med 40 % mellan 1996 och undersökningsperioden. Priserna låg konstant på 1,5 euro 1996 och 1997, minskade kraftigt 1998 och låg därefter strax under 1 euro fram till undersökningsperioden.

ii) Prisunderskridande

(60) Kommissionen undersökte huruvida de kinesiska exporterande tillverkarnas priser underskred gemenskapsindustrins priser under undersökningsperioden. För detta ändamål justerades de exporterande tillverkarnas priser till cif-nivå, under det att gemenskapstillverkarnas priser justerades till fritt fabrik-nivå. Vid analysen av prisunderskridandet grupperades både de importerade integrerade kompaktlysrören och de som tillverkades i gemenskapen av gemenskapsindustrin efter livslängd, wattal och typ av kolv. Inom varje grupp gjordes en jämförelse i samma handelsled mellan de vägda genomsnittliga priser fritt fabrik som togs ut av gemenskapstillverkarna och de vägda genomsnittliga exportpriserna. Justeringar gjordes för olikheter i fysiska egenskaper när detta var lämpligt.

(61) En berörd part hävdade att sortimentet av den berörda produkten nyligen utökats och att en prisjämförelse därför inte är möjlig.

(62) I detta hänseende är det att märka att kommissionen på grundval av de uppgifter som den inhämtat och kontrollerat konstaterade att det tillverkades jämförbara produkttyper i gemenskapen för nästan alla de produkttyper som exporterades till gemenskapen.

(63) De prisunderskridandemarginaler som konstaterades på denna grundval, uttryckta i procent av gemenskapstillverkarnas priser, uppgick till följande:

>Plats för tabell>

4. Gemenskapsindustrins situation

a) Tillverkning

(64) Gemenskapsindustrins tillverkning ökade med 49 % mellan 1996 och undersökningsperioden. Ökningen skedde gradvis under skadeundersökningsperioden.

b) Produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

(65) Även gemenskapsindustrins totala produktionskapacitet ökade med 40 % mellan 1996 och undersökningsperioden. Detta berodde på att nya produktionslinjer installerats. Kapacitetsutnyttjandet ökade med endast 6 % under samma period och var som lägst 1998. Det låg emellertid hela tiden under 70 %.

c) Lagerhållning

(66) Lagren ökade betydligt mellan 1996 och undersökningsperioden, dvs. med 52 %. Den större delen av denna ökning inträffade 1999/undersökningsperioden. Under undersökningsperioden motsvarade lagren ungefär 25 % av all försäljning.

d) Försäljning

(67) Mellan 1996 och undersökningsperioden ökade försäljningen på gemenskapsmarknaden av integrerade kompaktlysrör tillverkade i gemenskapen med 16 %. Det är att märka att förbrukningen i gemenskapen ökade med 117 % under samma period.

e) Marknadsandel

(68) Mellan 1996 och undersökningsperioden förlorade gemenskapsindustrin nästan halva sin marknadsandel på gemenskapsmarknaden (vilken uppgick till ungefär 20 % under undersökningsperioden). Under samma period ökade den totala förbrukningen med 117 % och marknadsandelen för importen med ursprung i Kina ökade med mer än 67 %, vilket innebär en ökning av marknadsandelen med ungefär 26 procentenheter.

f) Tillväxt

(69) Såsom angivits ovan ökade förbrukningen i gemenskapen med 117 % mellan 1996 och undersökningsperioden, under det att gemenskapsindustrins försäljningsvolym ökade med ungefär 16 % och importen av den berörda produkten ökade med 261 % volymmässigt. Trots denna marknadstillväxt ökade inte gemenskapsindustrins marknadsandel. Tvärtom minskade dess marknadsandel med närmare 50 % mellan 1996 och undersökningsperioden, under det att den berörda importens marknadsandel ökade med 67 % under samma period.

g) Priser

(70) Gemenskapstillverkarnas genomsnittliga nettoförsäljningspriser för integrerade kompaktlysrör som tillverkades och såldes i gemenskapen minskade med 30 % mellan 1996 och undersökningsperioden. Denna minskning var särskilt markant från och med 1998.

h) Lönsamhet, avkastning på investeringar, kassaflöde och förmåga att anskaffa kapital

(71) Den vägda genomsnittliga lönsamheten, uttryckt i vinst/förlust i förhållande till värdet av nettoförsäljningen av integrerade kompaktlysrör som tillverkades och såldes i gemenskapen, försämrades mellan 1996 och undersökningsperioden. Lönsamheten var som högst 1997 och minskade kraftigt ner till nästan noll under undersökningsperioden. Även avkastningen på investeringar, uttryckt i vinst/förlust i förhållande till investeringarnas bokförda nettovärde, försämrades.

(72) Det kassaflöde som de integrerade kompaktlysrör som tillverkades och såldes i gemenskapen gav upphov till minskade kraftigt mellan 1997 och 1999. Under undersökningsperioden var detta kassaflöde fortfarande mindre än en tredjedel jämfört med 1996.

(73) Det konstaterades att gemenskapsindustrin inte hade haft några svårigheter att anskaffa kapital, utan hade kunnat finansiera sig genom banklån och medel från ett moderbolag.

i) Sysselsättning, produktivitet och löner

(74) Sysselsättningen i gemenskapsindustrin ökade mellan 1996 och 1998, men återgick emellertid därefter till 1996 års nivå (ungefär 900 arbetstillfällen) på grund av åtgärder för att minska kostnaderna. Även lönerna ökade 1997, men minskade därefter 1999/undersökningsperioden. Den genomsnittliga produktiviteten ökade stadigt under skadeundersökningsperioden.

j) Investeringar

(75) Gemenskapsindustrins investeringar ökade mellan 1996 och 1998, men minskade därefter. Denna utveckling avser huvudsakligen investeringar i nya maskiner och utrustning som gjordes i syfte att öka produktionskapaciteten och förbättra effektiviteten och produktiviteten.

k) Dumpningsmarginalens storlek

(76) Med hänsyn till mängden av och priserna för importen från det berörda landet hade storleken på den faktiska dumpningsmarginalen en väsentlig inverkan på gemenskapsindustrin.

5. Slutsats angående skada

(77) Det konstaterades att gemenskapsindustrins situation hade försämrats under perioden mellan 1996 och undersökningsperioden, vilket särskilt tog sig uttryck i minskad marknadsandel, betydande prisunderskridande, betydande prisdepression och försämrad lönsamhet.

(78) Även om förbrukningen i gemenskapen ökade med 117 % kunde gemenskapsindustrin inte dra nytta av denna utveckling. Gemenskapsindustrins försäljning ökade endast med 16 % mellan 1996 och undersökningsperioden, under det att importen med ursprung i Kina ökade med 261 % under samma period.

(79) När det gäller prisutvecklingen var gemenskapsindustrin mellan 1996 och undersökningsperioden tvungen att kontinuerligt sänka sina försäljningspriser väsentligt. Dessutom framgick det av undersökningen att den berörda importen under undersökningsperioden skedde till priser som klart underskred gemenskapsindustrins priser. Denna utveckling inverkade negativt på gemenskapsindustrins lönsamhet, vilken försämrades väsentligt från och med 1997 och nådde en mycket låg nivå under undersökningsperioden.

(80) Flera exporterande tillverkare hävdade att gemenskapsindustrin inte lidit skada. Detta påstående grundade sig på de årliga räkenskaperna och på ökningen av gemenskapsindustrins tillverkning, försäljning och kapacitetsutnyttjande.

(81) När det gäller den första punkten är det att märka att de årliga räkenskaperna omfattar all verksamhet i de berörda företagen, vilket även inbegriper andra produkter än den berörda produkten. Undersökningen är emellertid endast inriktad på verksamhet i samband med integrerade kompaktlysrör, vilken utgör mindre än 5 % av all verksamhet. Såsom framgår ovan led gemenskapen väsentlig skada när det gäller integrerade kompaktlysrör.

(82) När det gäller den andra punkten är det viktigt att gemenskapsindustrin faktiskt ökade sin tillverkning och sitt kapacitetsutnyttjande till följd av den kraftiga efterfrågeökningen för den berörda produkten mellan 1996 och undersökningsperioden. Även om försäljningen ökade så ökade den inte i den omfattning som kunde förväntas med hänsyn till marknadstillväxten, vilket ledde till ökade lager. Dessutom försämrades även andra skadeindikatorer såsom priser, lönsamhet, avkastning på investeringar och kassaflöde tydligt.

(83) Det konstaterades således att gemenskapsindustrins situation hade försämrats i en sådan grad att kommissionen preliminärt drog slutsatsen att gemenskapsindustrin hade lidit väsentlig skada under undersökningsperioden.

D. ORSAKSSAMBAND

1. Inledning

(84) Enligt artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den dumpade importen av integrerade kompaktlysrör med ursprung i Kina hade vållat gemenskapsindustrin skada i en sådan utsträckning att den kan betecknas som väsentlig. Förutom den dumpade importen undersökte kommissionen även andra kända faktorer som kunde ha vållat gemenskapsindustrin skada i syfte att se till att skada som eventuellt vållats av dessa faktorer inte tillskrevs den dumpade importen.

2. Den dumpade importens verkningar

(85) Mellan 1996 och undersökningsperioden ökade den dumpade importen från Kina betydligt volymmässigt (261 %), liksom dess marknadsandel (från 39,5 % till 65,8 %). Exportpriserna minskade betydligt mellan 1997 och 1998 och låg därefter kvar på en låg nivå. Ökningen av importen från Kina sammanföll med denna kraftiga prisminskning. Under undersökningsperioden underskred dessutom gemenskapsindustrins priser betydligt priserna för den dumpade importen. Allt detta inträffade samtidigt med försämringen av gemenskapsindustrins situation i form av prisminskningar, minskade marknadsandelar och försämrad lönsamhet.

(86) Detta bör ses mot bakgrund av det faktum att priset är ett av de viktigaste kriterierna för kunderna vid köp av integrerade kompaktlysrör.

3. Verkningar av andra faktorer

a) Import från andra tredje länder

(87) Det framgick av undersökningen att Polen och Ungern var de enda tredje länder, förutom Kina, från vilka den berörda produkten importerades till gemenskapen i en omfattning som översteg miniminivån. Både importen från dessa länder och deras marknadsandelar ökade betydligt, dvs. med 291 % respektive med ungefär 6 procentenheter (till ungefär 15 procentenheter under undersökningsperioden).

(88) Det var emellertid två företag som tidigare tillverkade den berörda produkten i gemenskapen, men som nyligen beslutat flytta sin tillverkning till andra tredje länder, som svarade för all denna import. Det framgick av undersökningen att minst ett av dessa två företag, som samarbetade fullt ut i undersökningen, hade fattat detta beslut delvis på grund av de kinesiska exporterande tillverkarnas aggressiva prissättningspolitik.

(89) En exporterande tillverkare hävdade att en av orsakerna till den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit var att priserna för importen med ursprung i Polen och Ungern underskred gemenskapsindustrins priser.

(90) Enligt Eurostats uppgifter var de genomsnittliga priserna för denna import emellertid betydligt högre än priserna för integrerade kompaktlysrör med ursprung i Kina. Dessutom framgick det av undersökningen att de faktiska priserna för integrerade kompaktlysrör skulle vara ännu högre, eftersom Eurostats uppgifter omfattar alla produkter som importerats enligt det relevanta KN-numret och en del av dessa är betydligt billigare än integrerade kompaktlysrör (t.ex. magnetiska kompaktlysrör). Till exempel utgjorde andra produkter än integrerade kompaktlysrör mellan 56 % och 79 % av importvolymen enligt det relevanta KN-numret under undersökningsperioden.

(91) Mot denna bakgrund drogs den preliminära slutsatsen att denna import inte bröt orsakssambandet mellan dumpning och skada.

b) Andra faktorer

(92) Kommissionen undersökte även om några andra faktorer hade bidragit till den skada som gemenskapsindustrin lidit, i synnerhet en eventuell efterfrågeminskning, den tekniska utvecklingen och produktivitetsutvecklingen inom gemenskapsindustrin, gemenskapsindustrins exportresultat och dess import av den berörda produkten.

(93) Den skada som gemenskapsindustrin lidit kan inte tillskrivas en efterfrågeminskning på gemenskapsmarknaden, eftersom den synbara förbrukningen av integrerade kompaktlysrör i gemenskapen ökade betydligt under skadeundersökningsperioden.

(94) När det gäller den tekniska utvecklingen och produktivitetsutvecklingen i gemenskapsindustrin både upprätthöll och till och med ökade gemenskapsindustrin sin försäljning mellan 1996 och undersökningsperioden. Industrin gjorde även betydande investeringar och installerade nya produktionslinjer, vilket ökade produktiviteten, i syfte att begränsa förlusten av marknadsandelar och konkurrenskraft. Följaktligen drogs den preliminära slutsatsen att denna utveckling inte utgjorde en orsak till den väsentliga skadan.

(95) När det gäller exportresultatet ökade gemenskapsindustrin sin försäljning på exportmarknaderna med 136 % mellan 1996 och undersökningsperioden, trots att de konkurrerade med de berörda exporterande tillverkarna. Det är att märka att exportförsäljningen utgjorde mellan 30 och 40 % av gemenskapsindustrins sammanlagda försäljning under undersökningsperioden. Detta visar att gemenskapsindustrin var konkurrenskraftig. Exportverksamheten kan således inte ha bidragit till den skada som gemenskapsindustrin lidit.

(96) Flera exporterande tillverkare hävdade att de klagande själva importerar den berörda produkten från Kina, vilket bidragit till den skada som gemenskapsindustrin lidit.

(97) Denna import förklaras av att de klagande behövde komplettera sitt sortiment för att kunna möta efterfrågan. Dessutom svarade gemenskapsindustrins import endast för 4 % av den sammanlagda importvolymen av den berörda produkten med ursprung i Kina. Följaktligen drogs den preliminära slutsatsen att det inte var sannolikt att gemenskapsindustrins import av den berörda produkten med ursprung i Kina hade vållat skadan, och att den under alla omständigheter inte varit tillräcklig för att bryta orsakssambandet mellan dumpning och skada.

4. Slutsats angående orsakssamband

(98) Den betydande ökningen av volymen av och marknadsandelen för importen med ursprung i Kina, den betydande minskningen av försäljningspriserna för denna import och den prisunderskridandenivå som konstaterats under undersökningsperioden inträffade samtidigt med den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit. Dessutom fann kommissionen inga andra faktorer som bröt orsakssambandet mellan den dumpade importen från Kina och den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit.

(99) Mot denna bakgrund drogs den preliminära slutsatsen att den dumpade importen hade vållat den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit.

E. GEMENSKAPENS INTRESSE

1. Inledande anmärkning

(100) I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen frågan om gemenskapens intresse. Gemenskapens intresse fastställdes på grundval av en uppskattning av de olika berörda parternas intressen, dvs. gemenskapsindustrins, importörernas/handlarnas och användarnas/konsumenternas intressen. Denna uppskattning grundade sig på de uppgifter som berörda parter lämnat för detta ändamål.

(101) I syfte att bedöma de sannolika verkningarna av om åtgärderna infördes eller inte begärde kommissionen uppgifter från alla berörda parter. Kommissionen sände frågeformulär till gemenskapsindustrin, 38 importörer/handlare, en organisation för konsumenter av den berörda produkten (Europeiska byrån för konsumentorganisationer, BEUC), två intresseorganisationer för handlare och en intresseorganisation för tillverkare. Gemenskapstillverkarna och sex importörer/handlare besvarade frågeformuläret. BEUC varken besvarade frågeformuläret eller lämnade några andra uppgifter.

(102) På denna grundval undersökte kommissionen om det trots slutsatserna om dumpning, gemenskapsindustrins situation och orsakssamband fanns tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte skulle ligga i gemenskapens intresse att införa antidumpningsåtgärder i detta särskilda fall.

2. Gemenskapsindustrin

(103) Om åtgärder införs kan gemenskapen återta åtminstone en del av sina förlorade marknadsandelar, vilket skulle få positiva verkningar för lönsamheten.

(104) Gemenskapsindustrin har visat att den har en struktur som är hållbar och kan anpassa sig till förändrade villkor på marknaden. Den uppnådde vinstmarginaler på ungefär 5 till 8 % 1996 respektive 1997, då verkningarna av den dumpade importen var mindre kännbara på marknaden. Den gjorde även betydande investeringar och uppvisade goda exportresultat.

(105) Såsom nämnts ovan har gemenskapsindustrin lidit väsentlig skada till följd av dumpad import med ursprung i Kina. Om åtgärder inte införs kommer gemenskapsindustrins situation sannolikt att förvärras ytterligare. Det är även sannolikt att de övriga gemenskapstillverkarna kan komma att besluta att flytta sin tillverkning utanför gemenskapen eller att stänga fabriker som en reaktion på konkurrensen från dumpad import. Detta skulle leda till en ytterligare minskning av sysselsättningen, inbegripet högkvalificerad forsknings- och utvecklingspersonal. Integrerade kompaktlysrör är en högteknologisk produkt som kräver betydande forskning och utveckling. Den dumpade importens prisnedsättande effekt kommer sannolikt att fortsätta att omintetgöra alla gemenskapsindustrins ansträngningar för att återta marknadsandelar och uppnå en tillräcklig lönsamhetsnivå. Om åtgärder inte införs kommer de nya investeringar som gjorts och görs att äventyras, inbegripet investeringar i forskning och utveckling, som är nödvändiga för att industrin skall kunna tillgodogöra sig marknadstillväxten fullt ut och för att säkerställa dess långsiktiga överlevnad.

3. Importörer/handlare

(106) Sex importörer besvarade frågeformuläret. Efter att ha besvarat frågeformuläret beslutade en importör att inte samarbeta ytterligare. Följaktligen gjordes fem kontrollbesök. De fem samarbetsvilliga icke-närstående importörerna svarade för 14,1 % av den sammanlagda importen av integrerade kompaktlysrör från Kina under undersökningsperioden. Dessa företag hade mindre än 100 anställda som arbetade med integrerade kompaktlysrör.

(107) Två av dessa importörer, som tillsammans svarar för mindre än 1 % av den sammanlagda importen från Kina och har 25 anställda, är mycket beroende av integrerade kompaktlysrör, och det kan därför inte uteslutas att anförandet av en tull skulle få negativa verkningar för dessa importörer. Två andra av dessa fem importörer handlar emellertid även med ett brett sortiment av andra produkter, under det att den femte importören endast handlar med en exporterande tillverkare som inte omfattas av några tullar. De sistnämnda kommer följaktligen inte att påverkas i någon större utsträckning av tullarna.

(108) Dessutom är det att märka att en kinesisk exporterande tillverkare såsom nämnts inte sålde till dumpade priser. Några importörer köpte även integrerade kompaktlysrör från gemenskapstillverkare och det finns ytterligare försörjningskällor i andra tredje länder. Importörerna kommer således att kunna köpa från källor som inte säljer den berörda produkten till dumpade priser.

(109) Mot denna bakgrund, och med hänsyn till det stora antalet importörer som inte samarbetade i undersökningen, dras den preliminära slutsatsen att antidumpningsåtgärderna inte kommer att få så negativa verkningar för importörerna som helhet att det uppväger behovet av att undanröja den skadevållande dumpningens snedvridning av handeln och att återställa en effektiv konkurrens.

4. Användare/konsumenter

(110) De användare och konsumenter av den berörda produkten är privata hushåll, industrier och ett stort antal handels- och tjänsteföretag såsom affärer, restauranger osv. Användarna köper vanligen från billigaste tillgängliga källa och har därför kunnat dra nytta av de låga priserna för integrerade kompaktlysör under de senaste åren.

(111) När det gäller eventuella verkningar för användarna är det att märka att BEUC inte besvarade frågeformuläret eller lämnade några andra upplysningar.

(112) Det förefaller inte sannolikt att priserna skulle öka väsentligt, eftersom en del kinesiska exporterande tillverkare antingen inte omfattas av någon tull eller omfattas av en låg tull. Importörernas pålägg hittills har varit betydande och det finns alternativa försörjningskällor i andra tredje länder som inte omfattas av tullar. Följaktligen är det osannolikt att importörerna skulle övervältra tullarna eller någon betydande del därav på sina kunder.

(113) Tvärtom utesluter anförandet av antidumpningsåtgärder inte en eventuell prissänkning på medellång sikt, eftersom marknaden växer och alla tillverkare kommer att få ökade stordriftsfördelar som de kan föra vidare till konsumenterna.

(114) Mot denna bakgrund drogs den preliminära slutsatsen att eventuella verkningar av antidumpningsåtgärderna sannolikt inte skulle ha någon avgörande betydelse för användarna.

(115) Flera berörda parter hävdade att anförandet av antidumpningstullar skulle strida mot den europeiska energipolitikens principer, eftersom det skulle leda till högre priser, vilket i sin tur skulle minska försäljning av energisnåla lampor och uppmuntra användarna att köpa fler glödlampor som förbrukar mer energi.

(116) Analysen av gemenskapens intresse är inriktad på de ekonomiska verkningarna för de berörda ekonomiska aktörerna. Det är dock att märka att det såsom påpekats ovan är osannolikt att priserna för integrerade kompaktlysrör kommer att öka väsentligt. Även om de skulle öka (om tullarna mot all förmodan skulle vältras över i sin helhet på konsumenterna) är det osannolikt att konsumenterna skulle sluta köpa integrerade kompaktlysrör, eftersom dessa lampor fortfarande skulle vara ekonomiskt fördelaktiga på grund av energibesparingen.

5. Konkurrens och snedvridning av handeln

(117) När det gäller de eventuella åtgärdernas verkningar för konkurrensen i gemenskapen kommer de flesta berörda exporterande tillverkare till följd av sin starka marknadsställning sannolikt att fortsätta att sälja sina produkter, om än till icke-skadevållande priser. Det faktum att några av dem omfattas av antingen ingen tull alls eller av en mycket låg tull visar att de kinesiska exporterande tillverkarna kan fungera under rättvisa marknadsvillkor. Införandet av antidumpningsåtgärder för de exporterande tillverkare för vilka högre dumpningsmarginaler och högre nivåer för undanröjande av skada fastställts kommer dock sannolikt att leda till en minskning a dessa tillverkares försäljningsvolymer och marknadsandelar. Med hänsyn till den stora variationen i tullarna är det ändå sannolikt att det fortfarande kommer att finnas ett betydande antal stora konkurrenter på gemenskapsmarknaden, inbegripet tillverkare i Polen och Ungern. Användare och konsumenter kommer att fortsätta att ha tillgång till olika leverantörer av den berörda produkten.

6. Slutsats angående gemenskapens intresse

(118) Mot denna bakgrund dras den preliminära slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl för att inte införa antidumpningstullar.

F. PROVISORISKA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

1. Nivå för undanröjande av skada

(119) Med hänsyn till undersökningsresultaten rörande dumpning, skada, orsakssamband och gemenskapsindustrins intresse bör provisoriska antidumpningsåtgärder införas i syfte att förhindra att den dumpade importen vållar gemenskapsindustrin ytterligare skada.

(120) Vid fastställandet av nivån på tullen måste hänsyn tas till de dumpningsmarginaler som konstaterats och det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja den skada som gemenskapsindustrin lidit.

(121) I syfte att fastställa den tull som är nödvändig för att undanröja den skada som dumpningen vållat fastställdes nivåerna för undanröjande av skada. Den nödvändiga prisökningen fastställdes på grundval av jämförelser av det vägda genomsnittliga exportpriset för varje produkttyp, i samma handelsled, med det motsvarande icke-skadevållande priset för integrerade kompaktlysrör som såldes av gemenskapsindustrin på gemenskapsmarknaden.

(122) Det icke-skadevållande priset erhölls genom att gemenskapsindustrins försäljningspris minskades med dess faktiska genomsnittliga vinst och ökades med en vinstmarginal som rimligen skulle kunna uppnås utan skadevållande dumpning. Med hänsyn till gemenskapsindustrins ekonomiska situation under tidigare år (1996/1997) och behovet av långsiktiga investeringar ansågs en vinstmarginal på 8 % vara lämplig.

(123) Skillnaden mellan det vägda genomsnittliga exportpris som fastställts för beräkningen av prisunderskridandet och gemenskapsindustrins icke-skadevållande pris uttrycktes i procent av det sammanlagda importvärdet cif. Vid beräkningen av prisunderskridandemarginalerna gjordes denna jämförelse mellan lämpliga grupper av produkttyper.

2. Provisoriska åtgärder

(124) Mot denna bakgrund anser kommissionen att preliminära antidumpningstullar bör införas på import med ursprung i Kina, i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen, och att dessa bör fastställas till en nivå motsvarande de lägsta marginalerna i enlighet med regeln om lägsta tull. Tullen bör följaktligen för Philips & Yaming fastställas till nivån för undanröjande av skada och för de övriga exporterande tillverkarna till dumpningsmarginalen.

(125) När det gäller den landsomfattande tull för de övriga exporterande tillverkarna fastställdes denna till nivån för den landsomfattande dumpningsmarginalen, eftersom denna var lägre än den övriga skademarginalen.

(126) De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av undersökningsresultaten. De återspeglar därför den situation som konstaterats vid undersökningen beträffande företagen i fråga. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tull som gäller "alla övriga företag") gäller alltså enbart import av produkter med ursprung i det berörda landet som tillverkats av de företag, dvs. de specifika rättsliga enheter, som nämns. Importerade produkter som tillverkats av något annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings föreskrivande del med namn och adress, inbegripet enheter som är närstående dem som uttryckligen nämns, omfattas inte av dessa tullsatser utan av den tullsats som gäller "alla övriga förtag".

(127) Eventuella ansökningar om tillämpning av dessa individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser (t.ex. till följd av att enhetens namn ändrats eller nya tillverknings- eller försäljningsenheter inrättats) bör utan dröjsmål sändas till kommissionen(4) tillsammans med alla relevanta upplysningar, särskilt om eventuella förändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning, inhemsk försäljning eller exportförsäljning som hänger samman med t.ex. namnbytet eller förändringen beträffande tillverknings- eller försäljningsenheterna. Kommissionen kommer vid behov att efter samråd med rådgivande kommittén ändra förordningen för att ta hänsyn till detta genom att uppdatera förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser.

G. SLUTBESTÄMMELSE

(128) Enligt god förvaltningspraxis bör en period fastställas inom vilken de berörda parter som givit sig tillkänna inom den tidsfrist som angivits i tillkännagivandet om inledande skriftligen kan lämna sina synpunkter och begära att bli hörda. Vidare bör det anges att alla undersökningsresultat i denna förordning när det gäller införande av tullar är preliminära och kan behöva övervägas inför fastställandet av eventuella slutgiltiga åtgärder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1. En preliminär antidumpningstull skall införas på import av elektroniska kompakta gasurladdningslampor med ett eller flera glasrör och med samtliga belysningselement och elektroniska komponenter fästade vid eller integrerade i lampsockeln, enligt KN-nummer ex85393190 (TARIC-tilläggsnummer 8539 31 90 91), med ursprung i Kina.

2. Följande tullsatser skall tillämpas på nettopriset fritt gemenskapens gräns, före tull, för produkter som tillverkats av nedanstående företag:

>Plats för tabell>

3. Om inget annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

4. Den produkt som anges i punkt 1 får övergå till fri omsättning i gemenskapen först sedan en säkerhet, som uppgår till samma belopp-som den preliminära tullen, ställts.

Artikel 2

1. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 20 i rådets förordning (EG) nr 384/96 får berörda parter, inom en månad efter det att denna förordning trätt i kraft, lämna synpunkter skriftligen och begära att bli hörda av kommissionen.

2. Berörda parter får enligt artikel 21.4 i rådets förordning (EG) nr 384/96 lämna synpunkter på tillämpningen av denna förordning inom en månad efter det att den trätt i kraft.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Artikel 1 i denna förordning skall tillämpas under en period av sex månader.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 7 februari 2001.

På kommissionens vägnar

Pascal Lamy

Ledamot av kommissionen

(1) EGT L 56, 6.3.1996, s. 1.

(2) EGT L 257, 11.10.2000, s. 2.

(3) EGT C 138, 17.5.2000, s. 8.

(4) Europeiska kommissionen Generaldirektorat Handel

Direktorat B och C

TERV 00/13

Rue de la Loi/Wetstraat 200 B - 1049 Bryssel