ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(8)

Danmark omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del. Enligt konvergensprogrammet för 2015 planerar regeringen att öka det nominella underskottet från 1,6 % av BNP under 2015 – då det får stöd av stora oförutsedda intäkter – till 2,6 % av BNP under 2016. Därefter tänker regeringen även minska underskottet och nå en budget i balans år 2020. Enligt konvergensprogrammet avser regeringen att från och med 2016 uppfylla det medelfristiga målet om ett strukturellt underskott på 0,5 % av BNP. Enligt konvergensprogrammet väntas den offentliga skuldkvoten att successivt sjunka från 39,8 % av BNP under 2015 till 36,7 % av BNP under 2020. Det makroekonomiska scenario som ligger till grund för dessa finanspolitiska prognoser är rimligt. Enligt kommissionens vårprognos 2015 beräknas det strukturella saldot sammanfalla med det medelfristiga målet under 2015. Men enligt vårprognosen finns det för 2016 en viss risk för en avvikelse från det medelfristiga målet, då nettoutgiftsökningen överskrider riktmärket med 0,3 % av BNP. Trots att denna avvikelse väntas vara tillfällig eftersom ökningen i nettoutgifter under 2016 påverkas av utfasningen av engångsåtgärder som gäller beskattningen av pensionssparande, kan det bli nödvändigt med fler åtgärder 2016. Rådet anser, på grundval av sin bedömning av konvergensprogrammet och kommissionens vårprognos 2015, att Danmark stort sett kan förväntas följa stabilitets- och tillväxtpaktens regler.
(8)

Malta omfattas för närvarande av den förebyggande delen av stabilitets- och tillväxtpakten efter upphävandet av förfarandet vid alltför stora underskott i juni 2015 (6). Enligt stabilitetsprogrammet 2015 planerar regeringen successiv förbättring av det nominella underskottet till 1,6 % av BNP 2015 och därefter till 0,2 % av BNP under 2018. Enligt kommissionens vårprognos 2015 kan det alltför stora underskottet anses ha korrigerats under 2014. Enligt stabilitetsprogrammet planerar regeringen att det medelfristiga målet om en balanserad budget i strukturella termer ska nås senast 2019, ett år efter programperioden. Enligt stabilitetsprogrammet förväntas den offentliga skuldkvoten successivt sjunka till 61,2 % av BNP under 2018. Det makroekonomiska scenario som ligger till grund för dessa finanspolitiska prognoser är rimligt. Det verkar finnas risk att man under 2016 avviker något från den nödvändiga anpassningen på 0,6 % av BNP mot det medelfristiga målet under både 2015 och 2016. Under 2015 förväntas en förbättring av det strukturella saldot med 0,1 % av BNP under kravet. Den förväntade anpassningen för 2016 överensstämmer med kravet, medan det finns risk för viss avvikelse under 2015 och 2016 sammantaget. Åtgärderna som ska stödja de planerade underskottsmålen från 2016 och framåt har ännu inte beskrivits tillräckligt. Det kommer därför att krävas ytterligare åtgärder under 2015 och 2016. Rådet anser, på grundval av sin bedömning av stabilitetsprogrammet och kommissionens vårprognos 2015, att Malta i stort sett kan förväntas följa stabilitets- och tillväxtpaktens regler.
(8)

Kroatien omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens korrigerande del. Regeringen planerar i sitt konvergensprogram 2015 att korrigera det alltför stora underskottet fram till 2017, vilket inte är i linje med den tidsfrist på 2016 som rådet rekommenderade. Regeringen planerar att gradvis minska det nominella underskottet till 5,0 % av BNP under 2015, 3,9 % under 2016 och vidare till 2,7 % av BNP under 2017. Enligt konvergensprogrammet förväntas den offentliga skulden nå en topp på 92,5 % av BNP under 2017 och därefter allmänt stabiliseras på 92,4 % av BNP under 2018. Det makroekonomiska scenario som ligger till grund för budgetprognoserna förefaller ganska gynnsamt, eftersom tillväxten är jämförbar, medan de underliggande konsolideringsinsatserna är större i konvergensprogrammet än i kommissionens prognos. De åtgärder som ska stödja de planerade underskottsmålen från 2015 och framåt beskrivs bara delvis. På grundval av kommissionens vårprognos 2015 förväntas inte någon planenlig och hållbar korrigering av det alltför stora underskottet fram till 2016. Om man ser till mängden vidtagna diskretionära åtgärder var den finanspolitiska insatsen under 2014 i linje med rådets rekommendationer. Detta gäller också kumulativt över 2014 och 2015, trots det förväntade bortfallet under 2015. Men den (justerade) förändringen i det strukturella saldot 2014–2015 ligger under det rekommenderade värdet. Under 2016 ligger den finanspolitiska insatsen under den som fastställts i rådets rekommendation. Det kommer därför att krävas ytterligare strukturåtgärder. Rådet anser, på grundval av sin bedömning av konvergensprogrammet och med beaktande av kommissionens vårprognos 2015, att det finns en risk för att Kroatien inte kommer att följa stabilitets- och tillväxtpaktens regler.
(8)

Portugal omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens korrigerande del. Regeringen planerar i stabilitetsprogrammet 2015 att korrigera det alltför stora underskottet fram till 2015, i linje med rådets tidsfrist. Man avser att minska det nominella underskottet till 2,7 % av BNP under 2015 och därefter successivt till 0,6 % av BNP under 2018. I enlighet med stabilitetsprogrammet planerar regeringen att ha uppfyllt det medelfristiga målet om ett strukturellt underskott på 0,5 % av BNP år 2016. Den offentliga skuldkvoten förväntas minska till 124,2 % av BNP under 2015 och sedan minska ytterligare till runt 112,1 % av BNP 2018. Det makroekonomiska scenario som ligger till grund för dessa finanspolitiska beräkningar är rimligt för 2015 och 2016, men alltför optimistiskt för 2017 och 2018, då även det portugisiska finanspolitiska rådet har fastställt vissa risker. Enligt kommissionens vårprognos 2015 är det ännu inte säkert att en snabb och hållbar korrigering av det alltför stora underskottet kan ske under 2015, men det är inom räckhåll. Samtidigt når den finanspolitiska insatsen inte upp till rådets rekommendation. Om det alltför stora underskottet korrigeras, skulle Portugal omfattas av den förebyggande delen av pakten från och med 2016. Beskrivningarna av vilka saldoförbättrande åtgärder som ska stödja de planerade underskottsmålen från 2016 och framåt har inte beskrivits tillräckligt och verkar inte heller tillräckligt omfattande. Det verkar därför finnas risk för en stor avvikelse från den nödvändiga anpassningen mot det medelfristiga målet 2016, och ytterligare strukturåtgärder kommer att krävas. Rådet anser, på grundval av sin bedömning av stabilitetsprogrammet och med beaktande av kommissionens vårprognos 2015, att det finns risk för att Portugal inte kommer att följa stabilitets- och tillväxtpaktens regler.
(8)

Sverige omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del. Enligt 2015 års konvergensprogram planerar regeringen en gradvis förbättring av det nominella underskottet till 1,4 % av BNP under 2015 för att sedan nå balans 2018. Det medelfristiga målet – ett strukturellt underskott på 1 % av BNP – kommer att uppfyllas under hela programperioden. Skuldkvoten kommer att nå sin topp 2015 på 44,2 % för att därefter stegvis sjunka till 40,0 % 2018. Det makroekonomiska scenario som ligger till grund för dessa finanspolitiska prognoser är rimligt. Det kommer dock att krävas en noggrannare beskrivning av de åtgärder som kan stödja de planerade underskottsmålen från 2016 och framåt. Enligt kommissionens vårprognos 2015 beräknas det strukturella saldot att sammanfalla med det medelfristiga målet på – 1 % under 2015 och förbättras till – 0,9 % av BNP 2016. Rådet anser, på grundval av sin bedömning av konvergensprogrammet och kommissionens vårprognos 2015, att Sverige kan förväntas följa stabilitets- och tillväxtpaktens regler.
(8)

Frankrike omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens korrigerande del. Enligt 2015 års stabilitetsprogram planerar regeringen att korrigera det alltför stora underskottet till 2017, i enlighet med rådets rekommendationer av den 10 mars 2015, och att uppfylla det medelfristiga målet om ett strukturellt underskott på 0,4 % av BNP till 2018 (6). Även om regeringen avser att uppfylla målen för det nominella underskottet som rådet angett, ligger den finanspolitiska insats (7) som planeras för 2015–2017 under den rekommenderade nivån. Enligt stabilitetsprogrammet förväntas den offentliga skuldkvoten nå sin kulmen under 2016 med 97 % av BNP, innan den sjunker till 95,5 % under 2018. Det makroekonomiska scenario som ligger till grund för dessa finanspolitiska beräkningar är rimligt. Den 10 juni 2015 lämnade Frankrike in en rapport om vidtagna åtgärder samt ytterligare information om de åtgärder som planeras för 2015–2017. Efter sin bedömning av rapporten lade kommissionen fram ett meddelande den 1 juli 2015 där den ansåg att förfarandet vid alltför stora underskott ska hållas vilande. Enligt kommissionens vårprognos 2015, som uppdaterats med beaktande av den rapport om vidtagna åtgärder som Frankrike lagt fram, kommer målen för det nominella underskottet för 2015 att bli 3,8 % av BNP, vilket innebär att man uppfyller det mål på 4 % av BNP som rådet fastställt inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott. Den finanspolitiska insatsen för det året kommer dock att bli lägre än vad rådet rekommenderar. När det gäller 2016 beräknar kommissionen i sin uppdaterade prognos, med beaktande av den ytterligare informationen i Frankrikes rapport om vidtagna åtgärder, att det nominella underskottet kommer att nå 3,4 % av BNP, dvs. överensstämma med det rekommenderade målet. Den finanspolitiska insats som rådet rekommenderar förväntas emellertid inte genomföras. Rådet efterlyste i sin rekommendation av den 10 mars 2015 en utvärdering av de främsta åtgärder som planerats för 2016 och 2017, vilket inte ingick i rapporten om vidtagna åtgärder. Slutligen uppdaterades inte lagen om planering av de offentliga finanserna (loi de programmation des finances publiques) enligt rådets rekommendation. Generellt sett är Frankrikes konsolideringsstrategi beroende av förbättrade konjunkturförhållandena och en fortsatt lågräntemiljö, och den är därför utsatt för risker. På grundval av sin bedömning av stabilitetsprogrammet, med beaktande av kommissionens vårprognos 2015 och kommissionens meddelande av den 1 juli 2015, anser rådet att Frankrike i stort sett följer stabilitets- och tillväxtpaktens regler. För att säkerställa en varaktig korrigering av det alltför stora underskottet inom den fastställda tidsfristen skulle emellertid budgetstrategin behöva stärkas och underbyggas av genomförandet av omfattande och ambitiösa strukturreformer.
(8)

I kommissionens uppdaterade vårprognos 2015 (4) förutses en ökning av real BNP med 2,4 % under 2015–2016 och med 2,1 % under 2016–2017, efter en BNP-tillväxt på 2,8 % under 2014–2015 (5). De främsta tillväxtfaktorerna härrör under båda åren från inhemsk efterfrågan. Den privata konsumtionen förväntas återhämta sig gradvis under prognosperioden, eftersom nominella löneökningar tar fart och inflationen är fortsatt låg. Inflationen har minskat snabbt från en topp på 5,2 % i september 2011 till 0,1 % under det första kvartalet 2015. Den förväntas öka till 1,1 % under det sista kvartalet 2015 med en årlig beräkning på 0,4 %, och fortsätta att öka till 1,6 % under 2016. Investeringarna väntas sjunka något från och med 2014 men torde förbli relativt starka baserade på fördelaktiga kreditvillkor, sunda företagsvinster och stark efterfrågan. Den externa sektorn förväntas fortsätta att bidra negativt till tillväxt, men i lägre grad eftersom utsikterna för euroområdet, som är Förenade kungarikets största handelspartner, förbättras. Sysselsättningen har varit hög och arbetslöshetsnivån förväntas sjunka till 5,4 % under 2015 och ytterligare till 5,3 % under 2016.
(9)

Mot bakgrund av tidigare diskussioner vid ett särskilt möte i forumet för vidarebosättning och omfördelning den 25 november 2014, bör fördelningsnyckeln baseras på a) befolkningsstorleken (40 % av viktningen), b) landets totala BNP (40 % av viktningen), c) det genomsnittliga antalet spontana asylansökningar och antalet vidarebosatta flyktingar per 1 miljon invånare under perioden 2010–2014 (10 % av viktningen) samt d) arbetslöshetsnivån (10 % av viktningen).
Följande analysmetod ger tillförlitliga resultat:

”Quick Method for the Analysis of Residues of numerous Highly Polar Pesticides in Foods of Plant Origin involving Simultaneous Extraction with Methanol and LC-MS/MS Determination (QuPPe-Method) (version 7.1).” Metoden finns att ladda ner på http://www.crl-pesticides.eu/library/docs/srm/meth_QuPPe.pdf

Även artikeln ”Analysis of Perchlorate in Food Samples of Plant Origin Applying the QuPPe-Method and LC-MS/MS” bör konsulteras. I denna anges hur perklorat i egenskap av förorening från omgivningen kan integreras med den ovan nämnda QuPPe-metoden som påvisar flera resthalter. Artikeln finns att ladda ner på http://www.analytik-news.de/Fachartikel/Volltext/cvuase2.pdf

Målet bör vara en kvantifieringsgräns på högst 2 μg/kg vid analys av perklorat i livsmedel för spädbarn och småbarn, 10 μg/kg i andra livsmedel och 20 μg/kg i torkade örter, kryddor, te, örtte och fruktte.
(8)

Luxemburg omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del. Enligt stabilitetsprogrammet 2015 planerar regeringen att få ned det nominella överskottet från 0,6 % av BNP under 2014 till 0,1 % av BNP under 2015. Därefter är det tänkt att överskottet ska öka till 0,9 % av BNP år 2018. Regeringen planerar att hålla det medelfristiga målet om ett strukturellt överskott på 0,5 % av BNP under hela programperioden. Enligt stabilitetsprogrammet planerar regeringen att hålla den offentliga skuldsättningen som andel av BNP betydligt under det fördragsfästa målet på 60 %. Skuldkvoten förväntas ligga på omkring 24 % under programperioden, med en topp på drygt 24 % under 2016 och en minskning till knappt 24 % av BNP fram till 2019. Det makroekonomiska scenario som ligger till grund för dessa finanspolitiska prognoser är gynnsamt 2015 och rimligt därefter. Från och med 2016 föreligger dock risker med hur budgetåtgärderna kan komma att genomföras. Enligt kommissionens vårprognos 2015 förväntas det strukturella saldot att hålla sig vid det medelfristiga målet under 2015 och 2016. Rådet anser, på grundval av sin bedömning av stabilitetsprogrammet och kommissionens vårprognos 2015, att Luxemburg kan förväntas följa stabilitets- och tillväxtpaktens regler. Luxemburgs finanspolitiska ramar har stärkts betydligt genom att den medelfristiga budgetramen har antagits och att ett finanspolitiskt råd har inrättats. Trots det bör allvarliga svagheter åtgärdas, bl.a. regelbundet offentliggörande av delårsvis finansstatistik, som är en förutsättning för realtidsövervakning av budgetutvecklingen.
(8)

Spanien omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens korrigerande del. Enligt stabilitetsprogrammet planerar regeringen att nå målen för det nominella underskottet inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott på 4,2 % av BNP 2015 och 2,8 % av BNP 2016. Regeringen avser att 2019 nå det medelfristiga målet om en balanserad budget i strukturella termer. Enligt stabilitetsprogrammet förväntas den offentliga skuldkvoten nå sin topp 2015 på 98,9 % av BNP för att successivt sjunka till 93,2 % av BNP under 2018. Det makroekonomiska scenario som ligger till grund för dessa finanspolitiska prognoser är rimligt för 2015 och gynnsamt därefter. Enligt kommissionens vårprognos 2015 beräknas underskottet bli 4,5 % respektive 3,5 % av BNP för 2015 och 2016. Det finns därför en risk att landet inte når målen för det nominella underskottet för 2015 och 2016. Spaniens planerade finanspolitiska insats mellan 2013 och 2016 väntas dessutom hamna under den rekommenderade nivån, och det kommer att krävas ytterligare strukturåtgärder 2015 och 2016. Rådet anser, på grundval av sin bedömning av stabilitetsprogrammet och med beaktande av kommissionens vårprognos 2015, att det finns risk för att Spanien inte kommer att följa stabilitets- och tillväxtpaktens regler. Spanien har gjort vissa framsteg med att få bort den offentliga sektorns kommersiella skulder. Under 2014 har Spanien också lyckats ta fram förslag för att effektivisera hälso- och sjukvården, utbildningen och de sociala utgifterna på regional nivå, även om de inte har antagits. Men ett lagförslag om en utgiftsregel för regionala utgifter för läkemedel och hälso- och sjukvård antogs den 28 maj 2015.
(13)

Utbildningsresultaten i Tjeckien har förbättrats under de senaste åren, men strukturella utmaningar kvarstår. Deltagandet i eftergymnasial utbildning har ökat snabbt, men vissa problem har uppstått i samband med försämrad kompetens hos unga högskoleutbildade. Planen är att den försenade reformen av den högre utbildningen kommer att antas under 2015 och med den institutionell ackreditering, starkare intern kvalitetssäkring, större användning av profilanalyser av studerande och förbättrade finansieringssystem. Fler lärare måste rekryteras till den obligatoriska utbildningssektorn, men låga löner och en negativ syn på läraryrket gör det svårt att locka till sig sökande med talang för yrket. Ett nytt karriärsystem som utformats för att förbättra både rekryteringen av lärare och deras fortbildning bör vara klart under första halvåret 2015 och kunna införas i september 2016. Dess totala effekt beror dock i stor utsträckning på tillgänglig finansiering. Samtidigt saknas fortfarande en övergripande strategi för utvärdering av och stöd till lågpresterande skolor och elever. Införandet av en sådan strategi skulle kunna bidra till att öka effektiviteten och jämställdheten inom utbildningssektorn. Trots att regeringen har antagit en övergripande strategi för utbildning har endast begränsade framsteg gjorts när det gäller att göra utbildningssystemet mer inkluderande. Ungdomar med en mindre gynnad socioekonomisk bakgrund, inbegripet romer, lyckas sämre inom utbildningssystemet och på arbetsmarknaden.
(8)

Polen omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del efter upphävandet av förfarandet vid alltför stora underskott i juni 2015 (5). Enligt 2015 års konvergensprogram planerar regeringen att gradvis minska det nominella underskottet från 3,2 % till 2,7 % av BNP under 2015 och sedan till 1,2 % av BNP under 2018. Utifrån kommissionens vårprognos 2015 kan det alltför stora underskottet anses ha korrigerats redan 2014, ett år före tidsfristen, om man beaktar att överskottet över fördragets referensvärde på 3 % av BNP förklaras av den systemövergripande pensionsreformens nettobudgetkostnad. Enligt konvergensprogrammet planerar regeringen att nå det medelfristiga budgetmålet på ett strukturellt underskott på 1 % av BNP senast 2019. Efter en topp i den offentliga skuldsättningen som andel av BNP på 51,7 % under 2015 planerar regeringen att minska den så att den 2018 blir 49,1 %. Det makroekonomiska scenario som ligger till grund för dessa finanspolitiska prognoser är rimligt 2015 och gynnsamt 2016. På grundval av en övergripande bedömning tros Polen uppfylla den erforderliga anpassningen i riktning mot det medelfristiga budgetmålet under 2015, eftersom nettoutgifterna växer mindre än målet. Åtgärderna som ska stödja de planerade underskottsmålen från 2016 och framåt har ännu inte beskrivits tillräckligt. Mot bakgrund av kommissionens vårprognos 2015 finns det en risk för en viss avvikelse från de erforderliga anpassningarna under 2016, eftersom de strukturella anpassningarna inte når upp till kraven. Det kommer därför att krävas ytterligare åtgärder under 2016. Rådet anser, på grundval av sin bedömning av konvergensprogrammet och kommissionens vårprognos 2015, att Polen i stort sett kan förväntas uppfylla kraven i stabilitets- och tillväxtpakten. Skatteintäkterna kan ökas genom att man minskar den rådande alltför utbredda användningen av nedsatta momssatser och genom att man effektiviserar skatteförvaltningen.
(8)

Bulgarien omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del. I sitt konvergensprogram för 2015 planerar regeringen att hålla kvar det nominella underskottet på 2,8 % av BNP under 2015. Därefter har regeringen för avsikt att successivt minska underskottet till 1,3 % av BNP till 2018. I enlighet med konvergensprogrammet planerar regeringen att ha uppfyllt det medelfristiga målet om ett strukturellt underskott på 1 % av BNP år 2018. Den offentliga skuldkvoten förväntas öka under programperioden och nå närmare 31 % av BNP år 2018. Det makroekonomiska scenario som ligger till grund för dessa finanspolitiska beräkningar är rimligt. Åtgärderna som ska stödja de planerade underskottsmålen från 2016 och framåt har dock ännu inte beskrivits tillräckligt. Enligt kommissionens vårprognos 2015 förutses att utgiftsökningarna netto hålla sig inom riktmärket under 2015. Med hänsyn till försämringen av den strukturella balansen (1,7 % av BNP 2014), finns det dock risk för en viss avvikelse från kravet under perioden 2014–2015. Under 2016 finns det risk för en betydande avvikelse, eftersom utgiftsökningarna netto överskrider riktmärket med 0,9 % av BNP. Ytterligare åtgärder kommer därför att behövas för båda dessa år. Rådet anser, på grundval av sin bedömning av konvergensprogrammet och med beaktande av kommissionens vårprognos 2015, att det finns en risk att Bulgarien inte kommer att följa stabilitets- och tillväxtpaktens regler.
(8)

Slovenien omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens korrigerande del. Regeringen planerar i sitt stabilitetsprogram 2015 att korrigera det alltför stora underskottet fram till 2015, i linje med rådets tidsfrist, och att nå det medelfristiga målet om en balanserad budget i strukturella termer senast 2020, dvs. ett år efter programperioden. Regeringen planerar att successivt minska det nominella underskottet till 2,9 % av BNP 2015 och 0,9 % av BNP 2019. I stabilitetsprogrammet anges att den offentliga skuldkvoten kommer att nå sitt högsta värde på 81,6 % av BNP 2015 för att sedan börja sjunka. Det makroekonomiska scenario som ligger till grund för dessa finanspolitiska beräkningar är rimligt. Enligt kommissionens vårprognos 2015 förväntas en hållbar korrigering av det alltför stora underskottet i god tid under 2015. Samtidigt ligger den finanspolitiska insatsen lägre än vad rådet rekommenderar, baserat på det strukturella saldot och de diskretionära åtgärder som vidtagits. Under förutsättning att det alltför stora underskottet korrigeras som planerat i tid, kan Slovenien komma att omfattas av den förebyggande delen av pakten från och med 2016. Det finns inga tillräckliga beskrivningar av vilka åtgärder som ska stödja de planerade underskottsmålen från 2016 och framåt. Mot bakgrund av kommissionens vårprognos 2015 förefaller det därför finnas risk för en betydande avvikelse från den nödvändiga anpassningen mot det medelfristiga målet 2016 och ytterligare åtgärder kommer att behövas. Rådet anser, på grundval av sin bedömning av stabilitetsprogrammet och med beaktande av kommissionens vårprognos 2015, att det finns en risk för att Slovenien inte kommer att följa stabilitets- och tillväxtpaktens regler. Med avseende på det finanspolitiska regelverket godkände parlamentet under 2013 en konstitutionell grund för att införa en regel om att det strukturella saldot i de offentliga finanserna ska vara i balans eller visa överskott. Den nödvändiga genomförandelagstiftningen har dock ännu inte antagits. En översyn av lagen om offentliga finanser förväntas ge den nödvändiga rättsliga grunden för de procedurfrågor som ligger till grund för lagen om finanspolitiska regler.