Kommissionens förordning (EG) nr 1235/2003

av den 10 juli 2003

om införande av en preliminär antidumpningstull på import av kisel med ursprung i Ryska federationen

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen(1) (nedan kallad "grundförordningen"), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1972/2002(2), särskilt artikel 7 i denna,

efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A. FÖRFARANDE

(1) Den 12 oktober 2002 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande (nedan kallat "tillkännagivandet om inledande") som offentliggjordes i Europeiska gemenskapernas officiella tidning(3) att ett antidumpningsförfarande skulle inledas beträffande import till gemenskapen av kisel med ursprung i Ryssland.

(2) Antidumpningsförfarandet inleddes till följd av ett klagomål som den 30 augusti 2002 ingavs av Liaison Committee of the Ferro-Alloy Industry (Euroalliages, nedan kallat "den klagande") såsom företrädare för tillverkare som svarar för 100 % av gemenskapens produktion av kisel. Klagomålet innehöll bevisning om dumpning av produkten i fråga och därav följande väsentlig skada, och denna bevisning ansågs tillräcklig för att det skulle vara motiverat att inleda ett förfarande.

(3) Kommissionen underrättade officiellt den klagande, de exporterande tillverkare, importörer, handlare, leverantörer, användare och sammanslutningar som såvitt känt var berörda samt företrädarna för Ryssland om att förfarandet hade inletts. Berörda parter gavs tillfälle att inom tidsfristen i tillkännagivandet om inledande lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda.

(4) Den klagande, de exporterande tillverkarna, importörerna, leverantörerna och användarna lämnade skriftliga synpunkter. Kommissionen hörde alla parter som inom föreskriven tid begärt detta och visat att det fanns särskilda skäl att höra dem.

(5) För att de exporterande tillverkarna i Ryssland skulle kunna ansöka om marknadsekonomisk status eller om individuell behandling sände kommissionen ansökningsformulär till de tre ryska företag som angavs i klagomålet. Samtliga tre ryska företag ansökte om marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 i grundförordningen eller om individuell behandling, om det i samband med undersökningen skulle konstateras att de inte uppfyllde villkoren för att beviljas marknadsekonomisk status.

(6) Kommissionen sände frågeformulär till alla parter som såvitt känt var berörda och till alla andra företag som gav sig till känna inom tidsfristerna i tillkännagivandet om inledande. Svar erhölls från de klagande tillverkarna i gemenskapen, de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, tre importörer, tre leverantörer, fem användare och en sammanslutning av användare.

(7) Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde som nödvändiga för ett preliminärt avgörande i fråga om dumpning, därav vållad skada och gemenskapens intresse. Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag:

a) Exporterande tillverkare

- OJSC Bratsk Aluminium Plant, Bratsk, Irkutskregionen, Ryssland (som tillhör RUSAL-holdingkoncernen)

- SUAL-Kremny-Ural LLC ("SKU"), Kamensk, Uralregionen, Ryssland (som tillhör SUAL-holdingkoncernen)

- JSC ZAO Kremny, Irkutsk, Irkutskregionen, Ryssland (tillhör SUAL-holdingkoncernen)

b) Importör

- Pultwen Ltd, Maidenhead, Förenade kungariket

c) Tillverkare i gemenskapen

- Invensil, Pechiney-koncernen, Paris, Frankrike

- Ferroatlantica, Madrid, Spanien

- R W Silicium, Pocking, Tyskland

d) Tillverkare i det jämförbara landet

- Fesil ASA, Trondheim, Norge

- Elkem ASA, Oslo, Norge

(8) Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 oktober 2001 till och med den 30 september 2002 (nedan kallad "undersökningsperioden" eller i tabellerna "UP"). Undersökningen av skadeindikatorernas utveckling omfattade perioden från och med den 1 januari 1998 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad "skadeundersökningsperioden").

B. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

1. Berörd produkt

(9) Den berörda produkten är kisel med ursprung i Ryssland, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 2804 69 00 (innehållande mindre än 99,99 viktprocent kisel).

(10) Kisel tillverkas i elektriska ljusbågsugnar genom karbotermisk reduktion av kvarts i närvaro av olika typer av kolhaltiga reduktionsmedel. Det marknadsförs i form av stycken, korn eller pulver i enlighet med internationellt godkända tekniska specifikationer avseende renhetsgrad. Kisel används främst i två industrier, nämligen i den kemiska industrin för framställning av metylklorsilaner eller triklorsilaner och tetraklorkisel och i aluminiumindustrin för framställning av aluminiumlegeringar och primära och sekundära smältverk avsedda för framställning av gjutlegeringar för olika industrier, särskilt bilindustrin. Kisel med högre renhetsgrad, dvs. minst 99,99 viktprocent kisel, som i huvudsak används i den elektroniska halvledarindustrin, klassificeras enligt ett annat KN-nummer och omfattas inte av detta förfarande.

2. Likadan produkt

(11) Samtliga ryska exporterande tillverkare som samarbetade i samband med undersökningen hävdade att kisel som tillverkas i Ryssland och exporteras till gemenskapsmarknaden inte kan anses vara jämförbart med kisel som tillverkas i gemenskapen. De hävdade framför allt att kisel som tillverkas i Ryssland är av mycket lägre kvalitet än kisel som tillverkas av gemenskapsindustrin, vilket skulle bero på skillnader i den kemiska sammansättningen.

(12) Kommissionen anser att kisel som tillverkas i gemenskapen, kisel som tillverkas i Ryssland och kisel som tillverkas i det jämförbara landet (Norge) trots vissa skillnader i fråga om kemisk sammansättning och renhetsgrad i allt väsentligt är samma produkt, eftersom de kemiska skillnaderna rör spårelement och inte ändrar produktens grundläggande natur. Det kunde också konstateras att kisel från EU, Ryssland och Norge hade samma fysiska egenskaper och att de alla såldes till olika användargrupper för olika användningsområden. Olikheterna i kvalitet beaktades vid jämförelsen mellan den produkt som exporteras av de ryska tillverkarna och den produkt som tillverkas och säljs på gemenskapsmarknaden. Påståendet avvisas därför preliminärt.

(13) Det anses således preliminärt att kisel som tillverkas i Ryssland och säljs på den inhemska marknaden och exporteras till gemenskapen, kisel som säljs på den inhemska marknaden i Norge och kisel som tillverkas och säljs i gemenskapen av gemenskapsindustrin har i stort sett samma fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma användningsområden. Den preliminära slutsatsen är därför att dessa produkter utgör likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

(14) En rysk exporterande tillverkare hävdade att den tabell över produktkontrollnummer som kommissionen bifogat antidumpningsfrågeformuläret inte innehöll tillräckligt detaljerade uppgifter avseende den kemiska sammansättningen av de olika typerna av kisel och att det därför inte var möjligt att göra en ordentlig jämförelse av de olika kvaliteterna av kisel. Eftersom detta påstående inte underbyggdes med ett konkret förslag förrän långt efter det att tidsfristen för inlämnande av svar på frågeformuläret löpt ut, kan kommissionen på detta stadium av förfarandet inte göra den analys som är nödvändig för att motivera en ändring av tabellen över produktkontrollnummer i frågeformuläret. Kommissionen kommer emellertid att analysera denna fråga mer ingående under återstoden av förfarandet.

C. DUMPNING

1. Normalvärde

a) Marknadsekonomisk status

(15) Eftersom den pågående undersökningen inleddes innan ändringen av grundförordningen, dvs. förordning (EG) nr 1972/2002, trädde i kraft, gäller den nya ordning som fastställs i denna ändring inte för denna undersökning. I enlighet med artikel 2.7 b i grundförordningen fastställdes därför normalvärdet i enlighet med punkterna 1-6 i artikel 2 för de exporterande tillverkare som kunde visa att de uppfyllde kriterierna i artikel 2.7 c i den förordningen, dvs. att marknadsekonomiska förhållanden råder när det gäller produktion och försäljning av den berörda likadana produkten.

(16) Ansökningar om marknadsekonomisk status mottogs från samtliga samarbetsvilliga ryska exporterande tillverkare. Ansökningarna analyserades med utgångspunkt i de fem kriterier som anges i artikel 2.7 c i grundförordningen. Av undersökningen framgick att alla tre företag uppfyllde de nödvändiga villkoren.

(17) Gemenskapsindustrin gavs tillfälle att lämna synpunkter och ifrågasatte i synnerhet om råvarupriserna var marknadspriser. Av den efterföljande undersökningen framgick att de tre ryska exporterande tillverkarnas priser för de viktigaste råvarorna låg i linje med världsmarknadspriserna och även med gemenskapsindustrins inköpspriser. I fråga om elektricitetspriserna markerades det tydligt att eventuella snedvridningar under undersökningens gång skulle justeras på lämpligt sätt.

(18) Eftersom de samarbetsvilliga ryska exporterande tillverkarna svarade för 100 % av Rysslands kiseltillverkning och samtliga erhöll marknadsekonomisk status behövde uppgifterna från det jämförbara landet inte användas.

b) Fastställande av normalvärde

(19) Vad normalvärdet beträffar fastställde kommissionen först för varje exporterande tillverkare huruvida dess sammanlagda inhemska försäljning av den berörda produkten var representativ i förhållande till dess sammanlagda exportförsäljning till gemenskapen. I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen ansågs den inhemska försäljningen vara representativ om volymen av varje exporterande tillverkares sammanlagda inhemska försäljning motsvarade minst 5 % av volymen av dess sammanlagda exportförsäljning till gemenskapen. Av jämförelsen framgick att försäljningen på den inhemska marknaden var representativ.

(20) För var och en av de typer som de exporterande tillverkarna sålde på sina inhemska marknader och som konstaterats vara direkt jämförbara med den typ av den berörda produkten som såldes på export till gemenskapen fastställdes det huruvida den inhemska försäljningen var representativ enligt artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på den inhemska marknaden av varje typ av den berörda produkten ansågs vara tillräckligt representativ om den sammanlagda försäljningsvolymen på den inhemska marknaden av denna typ under undersökningsperioden motsvarade minst 5 % av den sammanlagda försäljningsvolym av den jämförbara typen som exporterades till gemenskapen.

(21) Kommissionen undersökte därefter om respektive företags inhemska försäljning kunde anses ha skett vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen.

(22) Kommissionen undersökte även huruvida den inhemska försäljningen av varje typ av den berörda produkten kunde anses ha skett vid normal handel genom att fastställa andelen lönsam försäljning av den berörda typen till oberoende kunder. I de fall där försäljningsvolymen för kisel som såldes till ett nettopris som motsvarade eller översteg den beräknade produktionskostnaden utgjorde minst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen och där det vägda genomsnittliga priset för den typen var detsamma som eller översteg produktionskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska priset vid försäljning på den inhemska marknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av priserna vid all försäljning på den inhemska marknaden under undersökningsperioden, oavsett om denna försäljning varit lönsam eller inte. I de fall där volymen av den lönsamma försäljningen av kisel utgjorde mindre än 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen eller där det vägda genomsnittliga priset för denna typ var lägre än produktionskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska priset på den inhemska marknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av endast den lönsamma försäljningen, förutsatt att denna försäljning utgjorde minst 10 % av den sammanlagda försäljningsvolymen.

(23) I de fall där den lönsamma försäljningsvolymen av någon typ av kisel utgjorde mindre än 10 % av den sammanlagda försäljningsvolymen ansågs det att denna typ inte såldes i tillräckliga mängder för att normalvärdet skulle kunna baseras på priset på den inhemska marknaden.

(24) I samtliga fall där ett konstruerat normalvärde användes fastställdes normalvärdet i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen genom att det till tillverkningskostnaden, vid behov justerad, för de exporterade typerna lades ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt en skälig vinstmarginal.

(25) Beträffande tillverkningskostnaderna, i synnerhet energikostnaderna, konstaterades det efter en jämförelse med de priser som representativa elproducenter i gemenskapen, det jämförbara landet och Ryssland tog ut att det pris som de ryska elleverantörerna tog ut av två kiseltillverkare inte rimligen kunde återspegla kostnaden för elproduktionen. Slutsatsen var därför att energikostnaden inte var tillförlitlig för dessa båda producenter. Det beslutades därför preliminärt att en annan rysk tillverkares energipris skulle användas.

(26) I fråga om försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst användes i enlighet med artikel 2.6 i grundförordningen den berörda exporterande tillverkarens uppgifter.

2. Exportpris

(27) De tre samarbetsvilliga exporterande tillverkarna sålde merparten av den berörda produkten till importörer i Europeiska unionen (Förenade kungariket), Schweiz och Brittiska Jungfruöarna. Enligt de uppgifter som är tillgängliga på det här stadiet av förfarandet måste dessa importörer anses vara oberoende. De tre samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas exportpriser fastställdes därför preliminärt på grundval av deras försäljningspriser till dessa importörer.

3. Jämförelse

(28) För att en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset fritt fabrik skulle kunna göras togs i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen hänsyn i form av justeringar för olikheter som påstods och konstaterades påverka priserna och prisernas jämförbarhet. Justeringar gjordes i fråga om handelsled, inhemsk frakt, oceanfrakt, förpackning, kredit och andra kostnader såsom hantering och lastning samt tulldeklarationer. Två företag begärde en justering för olikheter i kvantitet. Justeringen beviljades inte, eftersom olikheterna i kvantitet tagits i beaktande genom en justering för olikheter i handelsled för olika typer av kunder. Ett företag begärde en justering för olikheter i fysiska egenskaper. På grundval av de styrkande handlingar som bifogades begäran konstaterades det att mer än 95 % av produkttyperna såldes till båda marknaderna, dvs. såväl gemenskapsmarknaden som den inhemska marknaden. Det gjordes därför en jämförelse mellan de produktkontrollnummer som hade liknande egenskaper. Det var följaktligen inte möjligt att bevilja en justering för olikheter i fysiska egenskaper, eftersom dessa inte var tillräckligt underbyggda för varje enskild handelstransaktion.

4. Dumpningsmarginal

(29) I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalen på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och de vägda genomsnittliga exportpriserna, som fastställts enligt ovan. Av jämförelsen framgick att dumpning förekom. Den preliminära dumpningsmarginalen uttrycktes i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns före tull.

(30) Eftersom SKU LLC och ZAO Kremny tillhör samma koncern (SUAL) beräknades endast en vägd genomsnittlig dumpningsmarginal för dessa företag. Kommissionen har nämligen som praxis att fastställa en enda dumpningsmarginal för exporterande tillverkare som är varandra närstående, eftersom möjligheten att framtida export till gemenskapen sker genom de företag som har den lägsta marginalen därigenom utesluts.

(31) De preliminära dumpningsmarginalerna är följande:

>Plats för tabell>

(32) Eftersom samarbetsviljan i Ryssland var 100 % fastställdes den preliminära övriga dumpningsmarginalen till en nivå motsvarande den högsta marginalen för ett samarbetsvilligt företag, dvs. 33,4 %.

D. SKADA

1. Definition av gemenskapsindustrin

(33) De tre klagande gemenskapstillverkarna besvarade frågeformulären och samarbetade till fullo i undersökningen. De svarade under undersökningsperioden för 100 % av tillverkningen i gemenskapen. Det konstaterades att en av de tre klagande gemenskapstillverkarna under undersökningsperioden importerade den berörda produkten från andra tredje länder, särskilt från Sydafrika. Denna gemenskapstillverkare importerade den berörda produkten främst för att komplettera produktutbudet för sina kunder. Importen minskade under skadeundersökningsperioden, särskilt mellan 1998 och 1999 då den minskade med hälften efter det att den berörda tillverkaren installerat nya produktionsanläggningar i gemenskapen och ett strategiskt åtagande gjorts till gemenskapens kiselmarknad. Under undersökningsperioden motsvarade de importerade kvantiteterna endast 2,1 % av gemenskapsindustrins försäljningsvolym av kisel i gemenskapen (3,5 % av den berörda tillverkarens försäljning). Vad produktionen beträffar är siffrorna 1,9 % respektive 3,2 %. Med tanke på hur liten andel denna import utgör dras slutsatsen att den inte påverkar den berörda tillverkarens status som gemenskapstillverkare.

(34) De tre klagande gemenskapstillverkarna anses därför utgöra gemenskapsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen.

2. Skada

2.1 Förbrukning i gemenskapen

(35) Förbrukningen i gemenskapen fastställdes på grundval av uppgifter om gemenskapsindustrins samlade leveransvolym i gemenskapen, på Eurostatuppgifter beträffande import från andra tredje länder och på kontrollerade siffror rörande försäljning till gemenskapen från det berörda landet.

TABELL 1 Förbrukning i gemenskapen (baserad på försäljningsvolym)

>Plats för tabell>

Källa:

Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformuläret och Eurostat.

(36) Förbrukningen av kisel i EU nådde sin höjdpunkt 2000 med nästan 390000 ton innan den åter föll såväl 2001 som under undersökningsperioden och slutligen stannade på 371540 ton. Sammanlagt skedde en ökning på 28 % under hela skadeundersökningsperioden.

2.2 Berörd import

a) Den berörda importens omfattning

(37) Mellan 1998 och undersökningsperioden utvecklades importvolymen till EU från Ryssland på följande sätt:

TABELL 2 Berörd importvolym

>Plats för tabell>

Källa:

Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformuläret.

(38) Mellan 1998 och 1999 minskade importen av kisel från Ryssland med mer än 40 % (4526 ton). Från och med 1999 och under hela återstoden av skadeundersökningsperioden ökade importen från år till år i absoluta tal. Importen ökade särskilt mycket 2000 (med 7900 ton) och ökade åter såväl 2001 (med 2735 ton) som under undersökningsperioden (med 1099 ton), detta trots att förbrukningen i EU minskade under 2001 och under undersökningsperioden. Till följd av detta ökade importen från Ryssland med sammanlagt mer än 67 % under skadeundersökningsperioden.

b) Den berörda importens marknadsandel

(39) Marknadsandelen för importen från det berörda landet utvecklades på följande sätt:

TABELL 3 Marknadsandel för importen från Ryssland (baserad på försäljningsvolym)

>Plats för tabell>

Källa:

Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformuläret och Eurostat.

(40) Marknadsandelen för importen från Ryssland följde en liknande positiv utveckling som importvolymen, dock i mindre skala på grund av den dämpande effekten av den ökande förbrukningen i EU. Under skadeundersökningsperioden ökade marknadsandelen för den dumpade importen med 1,1 procentenheter eller med nästan en tredjedel.

(41) Mellan 1998 och 1999 ledde en minskad exportvolym till att de ryska tillverkarna förlorade nästan hälften av sina marknadsandelar (från 3,7 % till 1,9 %). Förlusten återtogs i stor utsträckning under det efterföljande året och marknadsandelen ökade därefter ytterligare för att nå sin höjdpunkt (4,8 %) under undersökningsperioden.

c) Genomsnittspriser för den dumpade importen

(42) Utvecklingen av priset vid gemenskapens gräns för kisel från Ryssland som säljs på gemenskapsmarknaden framgår av tabellen nedan.

TABELL 4 Genomsnittspris för den dumpade importen

>Plats för tabell>

Källa:

Eurostat.

(43) Under skadeundersökningsperioden minskade genomsnittspriset för den dumpade importen med 11 %. Prisminskningen var särskilt tydlig (-19 %) mellan 2000, när genomsnittspriset på grund av ökad efterfrågan i EU nådde en höjdpunkt på 1131 euro per ton, och undersökningsperioden, under vilken priset nådde sin lägsta nivå (929 euro per ton).

d) Prisunderskridande och prisnedgång

(44) För att fastställa om prisunderskridande förelåg undersöktes uppgifter som avsåg undersökningsperioden. Som fastställs i skäl 10 finns det flera olika typer av kisel som tillverkas och säljs på gemenskapsmarknaden, både av gemenskapsindustrin och av exporterande tillverkare i Ryssland. Prisunderskridande fastställdes på grundval av en direkt jämförelse mellan de försäljningspriser som gemenskapsindustrin tog ut för de olika typerna av kisel och de försäljningspriser som de berörda exporterande tillverkarna tog ut. För varje produkttyp jämfördes alla priser efter avdrag för rabatter och andra avdrag.

(45) För de berörda exporterande tillverkarna användes försäljningspriserna cif vid gemenskapens gräns, med tillägg för tull och lossningskostnader. Gemenskapsindustrins försäljningspriser justerades vid behov till nivån fritt fabrik, dvs. utan transportkostnader.

(46) Jämförelsen (på grundval av vägda genomsnitt) visade att de genomsnittliga prisunderskridandemarginalerna, uttryckta i procent av gemenskapsindustrins genomsnittliga försäljningspriser, var över 11 % för Ryssland.

(47) Denna nivå av prisunderskridande bör också ses mot bakgrund av det faktum att priserna minskade avsevärt under skadeundersökningsperioden och, med tanke på gemenskapsindustrins förluster, kan anses ha varit utsatta för ett tryck nedåt.

2.3 Gemenskapsindustrins ekonomiska situation

a) Inledande anmärkning

(48) I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersöktes alla ekonomiska faktorer och indikatorer som hade betydelse för gemenskapsindustrins tillstånd.

b) Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

TABELL 5 Produktion

>Plats för tabell>

Källa:

Kontrollerade uppgifter i gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret.

(49) Gemenskapsindustrins produktion ökade under skadeundersökningsperioden med 34 %, men sjönk med 3 % mellan 2001 och undersökningsperioden. Under undersökningsperioden motsvarade gemenskapsindustrins produktion av kisel 38,7 % av förbrukningen i gemenskapen.

TABELL 6 Produktionskapacitet

>Plats för tabell>

Källa:

Kontrollerade uppgifter i gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret.

(50) Produktionskapaciteten ökade varje år, utom under undersökningsperioden då den minskade något. Överlag ökade kapaciteten med sammanlagt 30 % under skadeundersökningsperioden, till följd av investeringsbeslut som fattades 1998.

TABELL 7 Kapacitetsutnyttjande

>Plats för tabell>

Källa:

Kontrollerade uppgifter i gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret.

(51) Tabellen ovan visar att kapacitetsutnyttjandet ökade med 3 procentenheter under skadeundersökningsperioden.

c) Försäljningsvolym och försäljningspriser

TABELL 8 Försäljningsvolym

>Plats för tabell>

Källa:

Kontrollerade uppgifter i gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret.

(52) Gemenskapsindustrins försäljning till icke-närstående kunder i gemenskapen ökade med 57 % mellan 1998 och undersökningsperioden. 2001 förlorade gemenskapsindustrin försäljningsvolymer då den försökte bibehålla sina priser samtidigt som priserna på kisel från Ryssland föll. Under undersökningsperioden var utvecklingstendensen den motsatta, då gemenskapsindustrin blev tvungen att reagera på pristryck i syfte att bibehålla sina försäljningsvolymer.

(53) Försäljningen till närstående företag förblev stabil och utgjorde mindre än 6 % av den sammanlagda försäljningen av kisel under skadeundersökningsperioden.

TABELL 9 Gemenskapsindustrins försäljningspriser för kisel

>Plats för tabell>

Källa:

Kontrollerade uppgifter i gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret.

(54) Från och med 1998 till och med undersökningsperioden minskade det genomsnittliga försäljningspris på kisel som gemenskapsindustrin tog ut på gemenskapsmarknaden betydligt, med 16 %. Utveckligen från år till år var snarlik den för priserna för importen från Ryssland, utom för 2001, då de ryska priserna minskade medan gemenskapsindustrins priser ökade något. Genomsnittspriserna föll kraftigt 1999 och nådde en lägsta nivå på 1184 euro per ton innan de 2001 åter steg till 1271 euro per ton. Priserna minskade därefter med 7 % under undersökningsperioden och stannade på samma nivå som under 1999.

d) Marknadsandel

TABELL 10 Marknadsandel

>Plats för tabell>

Källa:

Kontrollerade uppgifter i gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret.

(55) Gemenskapsindustrins marknadsandel ökade från 29,8 % 1998 till 36,7 % under undersökningsperioden, i linje med dess ökade produktion och ökade försäljningsvolym. En stor ökning ägde rum mellan 1998 och 1999 (+ 5,4 % av marknaden) till följd av inrättandet av nya produktionsanläggningar i gemenskapen. En mindre ökning (+ 2,4 procentenheter) ägde rum mellan 2001 och undersökningsperioden.

e) Lager

TABELL 11 Lager

>Plats för tabell>

Källa:

Kontrollerade uppgifter i gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret.

(56) Tabellen ovan visar att lagren minskade med 29 % under skadeundersökningsperioden. Förutom under 2000 låg lagren på omkring 33000 ton, till dess att de under undersökningsperioden minskade till strax över 23000 ton.

(57) Lagren, som 1998 motsvarade ungefär 38 % av gemenskapsindustrins försäljningsvolym i gemenskapen, minskade till mindre än 17 % av försäljningen i gemenskapen under undersökningsperioden. Minskningen kan delvis förklaras med att lager vanligtvis byggs upp i slutet av varje kalenderår, så att produktionsvolymerna kan minskas under vintermånaderna, när energikostnaderna är som högst. Undersökningsperioden slutade i september, dvs. innan den fullständiga lageruppbyggnadseffekten blev kännbar.

f) Lönsamhet och kassaflöde

(58) Under skadeundersökningsperioden utvecklades lönsamheten, uttryckt i procent av nettoförsäljningsvärdet, på följande sätt:

TABELL 12 Lönsamhet

>Plats för tabell>

Källa:

Kontrollerade uppgifter i gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret.

(59) Med undantag för 2000 försämrades lönsamheten kontinuerligt under hela perioden, från en vinst på 12,6 % 1998 till en förlust på 2,1 % under undersökningsperioden. Under 2000 resulterade högre försäljningspriser och lägre produktionskostnader på grund av ökade investeringar i en bättre avkastning på försäljning. 2001 minskade vinsten på grund av att ökade produktionskostnader, särskilt energikostnader och kostnader för förbrukningsvaror, inte åtföljdes av en liknande ökning av försäljningspriserna, som ökade endast i liten utsträckning. Faktum är att genomsnittskostnaderna ökade med 80 euro per ton under det året, varav endast 40 euro per ton kunde överföras till kunderna. Under undersökningsperioden minskade priserna, vilket försatte gemenskapsindustrin i förlust trots att de genomsnittliga produktionskostnaderna minskade något.

TABELL 13 Kassaflöde

>Plats för tabell>

Källa:

Kontrollerade uppgifter i gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret.

(60) Kassaflödet försämrades med 64 % under skadeundersökningsperioden och utvecklades på ungefär samma sätt som lönsamheten.

g) Investeringar, avkastning på investeringar och förmåga att anskaffa kapital

TABELL 14 Investeringar

>Plats för tabell>

Källa:

Kontrollerade uppgifter i gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret.

(61) De betydande investeringar som gjordes mellan 1998 och 2000 syftade huvudsakligen till att öka produktionskapaciteten på grundval av de gynnsamma förhållanden som rådde 1998 och av den positiva utveckling av gemenskapsmarknaden för kisel som gemenskapsindustrin förväntade sig vid den tidpunkten. Dessa förväntade förbättringar kan faktiskt utläsas ur utvecklingstendensen för förbrukningen i gemenskapen, vilken ökade med 34 % under denna period (1998-2000).

(62) Av undersökningen framgår att avkastningen på investeringar avseende rörelsen, inbegripet ackumulerade avskrivningar, under skadeundersökningsperioden försämrades i linje med lönsamhetsutvecklingen.

TABELL 15 Avkastning på investeringar och förmåga att anskaffa kapital

>Plats för tabell>

Källa:

Kontrollerade uppgifter i gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret.

(63) De företag som utgör gemenskapsindustrin ingår alla i större koncerner. Deras förmåga att anskaffa kapital bestäms således av koncernernas ekonomiska situation. Koncernerna rapporterade inte om några problem med att anskaffa kapital under skadeundersökningsperioden. Det rapporterades däremot om problem med finansiering av nya projekt i kiselsektorn. Detta styrks av kontrollerade uppgifter som anges i skäl 61: investeringarna låg under undersökningsperioden på endast 22 % av 1998 års nivå.

h) Sysselsättning, produktivitet och löner

TABELL 16 Sysselsättning

>Plats för tabell>

Källa:

Kontrollerade uppgifter i gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret.

(64) Av tabellen framgår att sysselsättningen på grund av den ökade produktionskapaciteten ökade med 16 % under skadeundersökningsperioden, men inte ökade under undersökningsperioden.

(65) Eftersom den procentuella ökningen av produktionen var större än den procentuella ökningen av sysselsättningen ökade produktiviteten med 15 % under samma period, vilket framgår av tabellen nedan:

TABELL 17 Produktivitet

>Plats för tabell>

Källa:

Kontrollerade uppgifter i gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret.

(66) Genomsnittslönen för de anställda inom gemenskapsindustrin ökade under skadeundersökningsperioden med mindre än 1 % per år, vilket innebär att den inte ens motsvarade inflationen.

TABELL 18 Löner

>Plats för tabell>

2.4 Dumpningsmarginalernas storlek

(67) Inverkan på gemenskapsindustrin av den faktiska dumpningsmarginalens storlek kan inte anses försumbar med tanke på den berörda importens omfattning och priser. Undersökningen visade att de produkter som importerades från Ryssland i allmänhet såldes till avsevärt dumpade priser på gemenskapsmarknaden under undersökningsperioden. Det nedåtgående trycket på gemenskapens priser skulle naturligtvis ha varit mindre eller till och med obefintligt utan dumpning.

2.5 Tillväxt

(68) Mellan 1998 och undersökningsperioden uppvisade gemenskapsmarknaden överlag positiva tillväxtsiffror. Såväl gemenskapsindustrins försäljningsvolym som dess marknadsandel ökade mellan 1998 och undersökningsperioden. I enlighet med vad som anges ovan berodde ökningen emellertid främst på ett strategiskt beslut om att framställa mer kisel i gemenskapen istället för att importera kisel från tredje land. Importen från Ryssland ökade samtidigt betydligt med cirka 8200 ton, och marknadsandelen för lågprisimporten till dumpade priser ökade med 1,1 procentenheter. Mellan 1999 och undersökningsperioden ökade Ryssland sin export med 11700 ton och sin marknadsandel med 2,9 procentenheter. Mellan 2000 och undersökningsperioden, på en minskande marknad och medan den importen från Ryssland och den ryska marknadsandelen fortsatte att öka, minskade importpriset med 18 %.

2.6 Återhämtning från tidigare dumpning

(69) Det finns inga bevis för att det förekom dumpning på gemenskapsmarknaden under perioden före skadeundersökningsperioden. Återhämtning från föregående dumpning kan därför inte anses vara någon relevant faktor när det gäller den skada som vållats gemenskapsindustrin.

2.7 Slutsats om skada

(70) Förbättringar skedde i fråga om produktionsvolym (+ 34 %), kapacitet (+ 30 %), kapacitetsutnyttjande (+ 3 procentenheter), försäljningsvolym i gemenskapen (+ 57 %), marknadsandel (+ 6,9 procentenheter), lager (-29 %), sysselsättning (+ 16 %) och produktivitet (+ 15 %). Däremot minskade försäljningspriserna (-16 %), lönsamheten (-14,7 procentenheter), kassaflödet (-64 %) och investeringarna (-78 %), avkastningen på investeringar blev negativ (-44,8 procentenheter) och ökningen av genomsnittslönen var lägre än inflationen (< 1 % per år).

(71) Vid en närmare undersökning kan det emellertid konstateras att den positiva utvecklingen för gemenskapsindustrin i huvudsak skedde mellan 1998 och 2000. Från och med 2000 skedde verkliga förbättringar endast i fråga om lager (-14 %). Alla övriga indikatorer förbättrades endast i begränsad omfattning, förblev på samma nivå eller försämrades under denna period. Det är under denna period som kommissionen anser att den väsentliga skadan för gemenskapsindustrin är som mest uppenbar.

(72) De förbättringar som skedde mellan 1998 och 2000 kan direkt tillskrivas gemenskapsindustrins beslut under 1998 att investera i ytterligare produktionsanläggningar i gemenskapen (mellan 1998 och 2000 ökade EU:s produktionskapacitet med 26 % från 125000 ton till 158000 ton). Vid den tidpunkten hade giltighetstiden för antidumpningsåtgärderna beträffande import av kisel från Kina till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång nyligen förlängts med ytterligare fem år(4). Gemenskapsindustrin gjorde också god vinst på sin försäljning av kisel på gemenskapsmarknaden (se skäl 58).

(73) Mot bakgrund av ovanstående, särskilt den minskning i fråga om lönsamhet och försäljningspriser som gemenskapsindustrin drabbades av under hela skadeundersökningsperioden och utvecklingstendensen för andra skadeindikatorer från och med år 2000 till och med undersökningsperioden, drar kommissionen preliminärt slutsatsen att gemenskapsindustrin har lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3 i grundförordningen.

E. ORSAKSSAMBAND

1. Inledning

(74) För att kunna dra en preliminär slutsats om huruvida det fanns ett orsakssamband mellan den dumpade importen och den skada som gemenskapsindustrin lidit undersökte kommissionen först inverkan av den dumpade importen från det berörda landet på gemenskapsindustrins situation.

(75) För att den eventuella skada som vållats av andra faktorer inte skulle tillskrivas den dumpade importen granskade kommissionen därefter även andra kända faktorer än den dumpade importen vilka samtidigt skulle ha kunnat skada gemenskapsindustrin. De faktorer som undersöktes var bland annat ökade tillverkningskostnader för gemenskapsindustrin, den påstådda avsaknaden av konkurrens mellan kisel med ursprung i EU och kisel från Ryssland, påståendet att gemenskapsindustrin själv importerade kisel från Ryssland, gemenskapsindustrins ökade exportverksamhet, en nedgång i EU:s förbrukning av kisel från och med 2001, det påstådda kringgåendet av antidumpningsåtgärder mot Kina antingen via Ryssland eller via andra tredje länder och importen till gemenskapen från andra tredje länder.

2. Verkan av den dumpade importen från det berörda landet

(76) Under skadeundersökningsperioden ökade volymen av dumpad import av kisel från Ryssland till gemenskapen med 67 %, medan Rysslands marknadsandel ökade med 1,1 procentenheter. Mellan 2000 och undersökningsperioden, då skadan för gemenskapsindustrin var mer akut, ökade importen med 27 %. Under samma period ökade marknadsandelen för importen från Ryssland varje år, närmare bestämt med 1,7 procentenheter 2000, 0,9 procentenheter 2001 och 2,4 procentenheter under undersökningsperioden (se skäl 39). Motsvarande siffror för gemenskapsindustrin är -0,9 procentenheter 2000, 0,0 procentenheter 2001 och + 0,3 procentenheter under undersökningsperioden (se skäl 55). Således ökade marknadsandelen för importen från Ryssland mellan 2000 och undersökningsperioden med 1,2 procentenheter, samtidigt som gemenskapsindustrins marknadsandel ökade med 2,4 procentenheter.

(77) Priserna för importen från Ryssland minskade sammantaget med 11 % mellan 1998 och undersökningsperioden. Mellan 1998 och 2000 ökade emellertid dessa priser med 8 % till följd av ökad efterfrågan på kisel i gemenskapen. Återigen uppstod de verkliga problemen mellan 2000 och undersökningsperioden, då de ryska priserna sjönk med 18 % till den lägsta nivån under hela skadeundersökningsperioden. Denna prisutveckling bör ses mot bakgrund av arten av den produkt som omfattas av undersökningen. Kisel är en råvara med öppen prissättning och en marknad där användarna väl känner till marknadsutvecklingen och där även små volymer av lågt prissatta produkter kan få betydande konsekvenser för hela marknaden. Gemenskapsindustrins priser sjönk i linje med de ryska priserna med 16 % under samma period, även om dess priser i genomsnitt var 27 % högre än de ryska priserna. Att det rådde ett nedåtgående pristryck visas även av de ryska exporterande tillverkarnas prisunderskridande och av att gemenskapsindustrins priser minskade avsevärt under undersökningsperioden.

(78) Denna utveckling sammanföll med den betydande nedåtgående trenden för gemenskapsindustrins viktigaste ekonomiska indikatorer, särskilt försäljningspriserna som minskade med 4 % och lönsamheten som sjönk stort från en vinst på 5 % till en förlust på 2,1 %.

(79) Slutligen bör det noteras att de exporterande tillverkarna hävdade att det kisel som tillverkades i Ryssland och exporterades till EU såldes till andra kunder och på andra marknader än det kisel som tillverkades och såldes av gemenskapsindustrin. Det gjordes gällande att ryskt kisel i övervägande utsträckning såldes till aluminiumproducenter, medan den kemiska industrin skulle vara gemenskapsindustrins viktigaste kund. En exporterande tillverkare hävdade till och med att ryskt kisel endast såldes till producenter av sekundärt aluminium.

(80) Detta påstående hade inget stöd i fakta. Det konstaterades att ryskt kisel såldes till alla användargrupper, dvs. den kemiska industrin samt producenter av råaluminium och sekundärt aluminium, och att gemenskapsindustrin stötte på konkurrens inom alla marknadssegment.

(81) Följaktligen dras preliminärt slutsatsen att det råder konkurrens mellan det kisel som tillverkas och exporteras av ryska tillverkare och det kisel som tillverkas av gemenskapsindustrin, att den berörda importen från Ryssland skett till dumpade priser och att den vållat gemenskapsindustrin skada. Preliminärt dras därför slutsatsen att ovannämnda argument saknar grund.

3. Verkan av andra faktorer

3.1 Ökade tillverkningskostnader för gemenskapsindustrin

(82) Undersökningen visade att gemenskapsindustrins genomsnittliga kostnader för att tillverka kisel utvecklades på följande sätt:

TABELL 19 Genomsnittlig tillverkningskostnad

>Plats för tabell>

Källa:

Kontrollerade uppgifter i gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret.

(83) Under skadeundersökningsperioden sjönk gemenskapsindustrins genomsnittliga tillverkningskostnad faktiskt med 2 % i reala termer. Den genomsnittliga kostnaden minskade från 1250 euro/ton under 1998 till 1160 euro/ton under 1999 respektive 1170 euro/ton under 2000, till följd av de stordriftsfördelar som den ökade kapaciteten medförde. Den genomsnittliga kostnaden ökade igen till 1200 euro/ton under 2001 och 1210 euro/ton under undersökningsperioden, till följd av ökade kostnader för insatsvaror, särskilt energi och förbrukningsvaror. Om emellertid försäljningspriserna hade legat kvar på 2000 års nivå (1231 euro/ton) skulle gemenskapsindustrin ha noterat en vinstmarginal på 1,7 %. På en normal marknad hade denna marginal kunnat förväntas vara ännu högre om försäljningspriserna hade kunnat anpassas efter både de ökande insatsvarukostnaderna och normal inflation.

(84) Följaktligen dras preliminärt slutsatsen att utvecklingen av de genomsnittliga tillverkningskostnaderna inte i betydande utsträckning bidragit till den väsentliga skadan för gemenskapsindustrin.

3.2 Gemenskapsindustrins import av ryskt kisel

(85) I motsats till vad som påståtts kunde någon bevisning för att gemenskapsindustrin skulle ha köpt upp och importerat kisel med ursprung i Ryssland inte läggas fram. Det fanns exempel på företag som var gemenskapsindustrin närstående och som köpt ryska produkter för egen förbrukning. Dessa inköp skedde dock inte på något sätt under gemenskapsindustrins kontroll eller inflytande.

(86) Följaktligen dras preliminärt slutsatsen att gemenskapsindustrin inte själv är orsaken till den väsentliga skada som den lidit.

3.3 Gemenskapsindustrins exportverksamhet

(87) Undersökningen visade att gemenskapsindustrins exportverksamhet utvecklades på följande sätt:

TABELL 20 Gemenskapsindustrins export

>Plats för tabell>

Källa:

Kontrollerade uppgifter i gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret.

(88) Det är relevant att granska gemenskapsindustrins exportresultat, eftersom det kan ha påverkat vissa skadeindikatorer, t.ex. tillverkningen och kapacitetsutnyttjandet.

(89) Gemenskapsindustrins export av kisel minskade med hälften under skadeundersökningsperioden, huvudsakligen under undersökningsperioden. Detta innebär en nedgång från mindre än 4,8 % av all försäljning under 2001 till mindre än 2,4 % under undersökningsperioden. Även om den minskade exporten i någon utsträckning kan ha inverkat på gemenskapsindustrins allmänna ekonomiska situation, gör de begränsade volymerna att inverkan är lika begränsad. Det bör också betonas att den aktuella skadebedömningen endast avsåg gemenskapsindustrins situation på gemenskapens marknad.

(90) Följaktligen dras preliminärt slutsatsen att den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit inte i någon betydande utsträckning har sin orsak i gemenskapsindustrins exportresultat.

3.4 Nedgång i förbrukningen i EU

(91) Under skadeundersökningsperioden som helhet ökade förbrukningen faktiskt med 81000 ton (28 %), även om en liten nedgång på 17000 ton (6 %) ägde rum mellan 2000 och undersökningsperioden. Eftersom skadan för gemenskapsindustrin särskilt visar sig i försäljningspriserna och den bristande lönsamheten till följd av dumpad lågprisimport från Ryssland, anses denna utvecklingstrend inte vara en betydelsefull orsak till skadan för gemenskapsindustrin.

3.5 Kringgående av åtgärder mot Kina

(92) Det gjordes gällande att skadan för gemenskapsindustrin skulle ha sin orsak i att de gällande antidumpningsåtgärderna mot kisel med ursprung i Kina kringgicks. Detta kringgående skulle ha skett genom att kinesiska produkter deklarerades som produkter med ursprung i Ryssland eller andra tredje länder, för att på så sätt undvika antidumpningstullar.

(93) När det gäller Ryssland kunde något stöd för detta påstående inte läggas fram. Den av de samarbetsvilliga exportörerna deklarerade försäljningsvolymen av kisel med ursprung i Ryssland under undersökningsperioden låg mycket nära, och till och med något över, den försäljningsvolym i ton som Eurostat rapporterat. Således förefaller det inte finnas något kisel importerat från Ryssland som inte direkt kan hänföras till de samarbetsvilliga exportörerna, vilka stod för 100 % av tillverkningen under undersökningsperioden.

(94) På grundval av tillgängliga uppgifter konstaterades det att importen från Kina antingen omfattade lägre volymer, skedde till högre genomsnittliga priser eller omfattade både lägre volymer och skedde till högre genomsnittliga priser än importen från Ryssland under undersökningsperioden.

(95) Följaktligen anses det preliminärt att den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit inte har sin orsak i det eventuella kringgåendet av de gällande antidumpningsåtgärderna mot kisel med ursprung i Kina.

3.6 Import till gemenskapen från andra tredje länder

(96) Importvolymerna av kisel från andra länder än Ryssland till gemenskapen och de genomsnittliga priserna för dessa importvolymer utvecklades på följande sätt:

TABELL 21 Import till gemenskapen från andra tredje länder

(volym)

>Plats för tabell>

Källa:

Eurostat.

TABELL 22 Import till gemenskapen från andra tredje länder

(genomsnittliga priser)

>Plats för tabell>

Källa:

Eurostat.

(97) Det hävdades att skadan för gemenskapsindustrin skulle ha sin orsak i import till gemenskapen från andra tredje länder, särskilt Norge och Brasilien, med tanke på de större importvolymerna från dessa länder samt deras större marknadsandelar jämfört med importen från Ryssland.

(98) Det är riktigt att importen från dessa två länder var ett flertal gånger större än importen från Ryssland under skadeundersökningsperioden. Mellan 2000 och undersökningsperioden, den period då gemenskapsindustrin särskilt led skada, sjönk emellertid importen från dessa länder. Vad som dock är viktigare är att det genomsnittliga priset för denna import avsevärt översteg de ryska priserna (+ 29 % för Norge och + 18 % för Brasilien). Även om importen från ett antal andra tredje länder, med undantag för Norge, skedde till priser som underskred gemenskapsindustrins priser under undersökningsperioden, är dessa prisskillnader relativt små och motsvarar det normala påslag som företag normalt förväntas kunna ta ut för kisel tillverkat i EU jämfört med importerat kisel.

(99) Det påstods vidare att importen från Sydafrika och Kina också bidragit till skadan för gemenskapsindustrin. Statistiken visar dock tydligt att importen från dessa länder skedde till lägre volymer och högre priser än importen från Ryssland.

(100) Följaktligen anses det att importen till gemenskapen från andra tredje länder inte i betydande utsträckning bidragit till den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit.

4. Slutsats om orsakssamband

(101) Den dumpade importen, som ökade under skadeundersökningsperioden, särskilt mellan 2000 och undersökningsperioden, samt det prisunderskridande och den prisnedgång som konstaterats, hade en betydande negativ inverkan på gemenskapsindustrins situation, särskilt i fråga om försäljningspriser och lönsamhet. Den dumpade importens inverkan på gemenskapsindustrins situation, på en öppen marknad med öppen prissättning, är sådan att slutsatsen kan dras att denna import vållat väsentlig skada.

(102) Mot bakgrund av analysen ovan, där kommissionen gjort en vederbörlig åtskillnad mellan verkningarna av alla kända faktorer för gemenskapsindustrins situation och de skadliga verkningarna av den dumpade importen, dras preliminärt slutsatsen att dessa andra faktorer inte upphäver orsakssambandet mellan den dumpade importen och skadan för gemenskapsindustrin.

F. GEMENSKAPENS INTRESSE

1. Inledande anmärkning

(103) I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen preliminärt om införandet av antidumpningsåtgärder skulle strida mot gemenskapens helhetsintresse. Gemenskapens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla olika berörda parters intressen, dvs. gemenskapsindustrins intresse, intresset hos icke-närstående importörer och handlare samt intresset hos användarna av den berörda produkten, i den utsträckning som parterna i fråga lämnat de uppgifter som begärts i detta avseende.

(104) För att kommissionen skulle kunna bedöma de sannolika verkningarna av att åtgärder infördes begärde den uppgifter från alla kända berörda parter. Frågeformulär sändes särskilt till gemenskapsindustrin, importörer och användare av den berörda produkten samt sammanslutningar av dessa.

(105) På denna grundval undersöktes om det, trots slutsatserna om dumpning, skada och orsakssamband, fanns tvingande skäl som skulle kunna leda till slutsatsen att det i detta särskilda fall inte skulle ligga i gemenskapens intresse att införa antidumpningsåtgärder.

2. Gemenskapsindustrins intresse

(106) Gemenskapsindustrin har lidit skada till följd av den dumpade lågprisimporten av kisel från Ryssland. Med hänsyn till arten av den skada som gemenskapsindustrin lidit, vilken bland annat har medfört en betydande minskning av dess försäljningspriser och inverkat på dess lönsamhet, anser kommissionen att en ytterligare försämring av denna industris situation är oundviklig om antidumpningsåtgärder inte införs. Detta skulle högst sannolikt innebära ytterligare skada och på medellång sikt en risk för att industrin läggs ned, med tanke på den betydande vinstnedgången under skadeundersökningsperioden.

(107) Om emellertid antidumpningsåtgärder infördes skulle rättvisa konkurrensvillkor återupprättas. Under dessa villkor skulle gemenskapsindustrin kunna fortsätta att vara en lönsam kiseltillverkare. Denna förmåga samt gemenskapsindustrins vilja att fortsätta att sälja på EU:s marknad framgick tydligt av gemenskapsindustrins investeringar i produktionsanläggningar och dess ansträngningar för att minska behovet av import under åren efter 1997. Vid den tidpunkten hade rådet vidtagit åtgärder för att upprätthålla rättvisa marknadsvillkor genom att förlänga antidumpningsåtgärderna mot kisel från Kina. Detta fick till följd att gemenskapsindustrin kunde uppnå goda vinster och blev villig att investera i EU genom att installera nya produktionsanläggningar.

(108) Ett införande av antidumpningsåtgärder skulle således ligga i gemenskapsindustrins intresse.

3. Intresset hos icke-närstående importörer och användare samt möjlig verkan för konsumenter

(109) Kommissionen sände frågeformulär till två kända icke-närstående importörer och tolv användare av kisel i gemenskapen samt en användarorganisation. De två icke-närstående importörerna var inte samarbetsvilliga i förfarandet.

(110) Endast fem av de icke-närstående användarna och användarorganisationen besvarade frågeformuläret. Dessa fem användare stod för 23 % av importen till gemenskapen och 16 % av förbrukningen i gemenskapen av kisel under undersökningsperioden. De uppgifter som lämnades i svaren var emellertid av dålig kvalitet och medgav inte någon fullständig bedömning av i vilken utsträckning kiselkostnaderna inverkade på deras totala kostnader.

3.1 Möjlig verkan för importörer

(111) Med hänsyn till de icke-närstående importörernas fullständiga avsaknad av samarbetsvilja dras preliminärt slutsatsen att en eventuell negativ inverkan av de föreslagna åtgärderna på importörernas situation sannolikt är minimal.

3.2 Möjlig verkan för användare

(112) De som använder den berörda produkten är huvudsakligen tillverkare av antingen kiselprodukter eller aluminium. Av de fem samarbetsvilliga användarna var en kiseltillverkare och de övriga fyra aluminiumtillverkare. En sammanslutning av aluminiumtillverkare i gemenskapen lämnade också in ett svar.

(113) En extrapolering av de knapphändiga uppgifterna från de samarbetsvilliga användarna tydde på att kiselkostnaderna i genomsnitt motsvarade 10 % (svaren varierade mellan 8 och 12 %) av användarnas sammanlagda omsättning under undersökningsperioden. Det gavs inte mycket information om dessa användares genomsnittliga vinstmarginal. Det kan dock inte uteslutas att åtgärder kommer att få negativa verkningar för användarna. I värsta fall, dvs. om kostnaden för tullen i sin helhet skulle övervältras på nästa led och leda till en liknande prisökning på hela marknaden, skulle de föreslagna åtgärderna medföra en kostnadsökning för användarna i storleksordningen 2,5 %. Med hänsyn till den knapphändiga mängden tillgängliga uppgifter bör denna siffra emellertid inte tillmätas särskilt stor vikt.

(114) Mot bakgrund av användarnas begränsade samarbetsvilja och nivån på de föreslagna åtgärderna dras slutsatsen att de möjliga negativa verkningarna för användarna inte kan anses uppväga de förväntade fördelarna för gemenskapsindustrin.

3.3 Möjlig verkan för konsumenter

(115) Eftersom den berörda produkten är en industriell råvara, förefaller det osannolikt att de föreslagna åtgärderna skulle få några verkningar för enskilda konsumenter.

4. Konkurrens och handelssnedvridande verkningar

(116) Vissa parter hävdade att åtgärderna skulle minska användarnas valmöjligheter och begränsa tillgången på kisel på gemenskapens marknad. Det är riktigt att gemenskapsindustrin inte själv kan tillmötesgå hela efterfrågan i gemenskapen. Åtgärderna är dock utformade för att återupprätta rättvis och effektiv konkurrens på gemenskapens marknad genom att korrigera för de snedvridande verkningarna av de ryska exporterande tillverkarnas skadevållande dumpning. Kisel med ursprung i Ryssland kommer högst sannolikt att fortsätta vara tillgängligt på gemenskapens marknad. Stora volymer som importeras från andra tredje länder kommer också att fortsätta vara tillgängliga. Användare kommer således även i fortsättningen att kunna välja mellan konkurrerande produkter, om än till icke-dumpade och icke-skadevållande priser. Omvänt skulle dessa valmöjligheter högst sannolikt påverkas negativt om gemenskapsindustrin skulle fortsätta att lida ytterligare skada till följd av att antidumpningsåtgärder inte införs och eventuellt upphöra som leverantör av den berörda produkten.

(117) Om åtgärder inte införs i detta fall skulle snedvridningen av konkurrensen bibehållas och förstärkas, vilket ytterligare skulle försämra gemenskapsindustrins situation. En minskning av gemenskapsindustrins storlek skulle leda till minskad konkurrens och minskade valmöjligheter för användarna på gemenskapens marknad.

5. Slutsats om gemenskapens intresse

(118) På grundval av ovan beskrivna omständigheter och överväganden dras preliminärt slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl mot att införa åtgärder mot import av kisel med ursprung i Ryssland.

G. PROVISORISKA ÅTGÄRDER

1. Preliminär nivå för undanröjande av skada

(119) Eftersom det fastställts att den berörda dumpade importen har vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada och att det inte finns några tvingande skäl mot införande av åtgärder, bör åtgärder införas i form av tullar på en nivå som är tillräcklig för att undanröja den vållade skadan, men inte överstiger de konstaterade dumpningsmarginalerna.

(120) Vid beräkningen av den tullnivå som krävs för att undanröja den skadevållande dumpningens verkningar ansågs det att åtgärderna borde möjliggöra för gemenskapsindustrin att täcka sina tillverkningskostnader och uppnå en sammanlagd vinst före skatt motsvarande den nivå som skulle kunna uppnås i avsaknad av dumpad import vid försäljning av den likadana produkten i gemenskapen. Vid uppskattningen av denna sannolika vinst studerade kommissionen de vinstnivåer som gemenskapsindustrin uppnått mellan 1998 och 2000, innan verkan av importen från Ryssland fick fullt genomslag.

(121) På denna grundval konstaterades preliminärt att en vinstmarginal på 6,5 % av den sammanlagda omsättningen kunde betraktas som en miniminivå som gemenskapsindustrin rimligen kunde förväntas uppnå i avsaknad av skadevållande dumpning.

(122) Det gjordes gällande att denna vinstmarginal var för hög och att en marginal på mellan 2 och 3 % skulle vara mera adekvat för företag inom denna verksamhetssektor, vilket resonemang utgick från de genomsnittliga vinstnivåer som företag inom den kemiska industrin uppnått under senare år. Det bör noteras att gemenskapsindustrin under 1998, innan den skadevållande dumpade importen från Ryssland börjat få genomslag, uppnådde en god vinstmarginal på 12,6 %. Detta tyder på att kiseltillverkare kan uppnå bättre resultat än andra företag inom den kemiska industrin. Med hänsyn till förändringarna på gemenskapens kiselmarknad mellan 1998 och undersökningsperioden anses det emellertid att gemenskapsindustrin inte skulle ha kunnat uppnå denna vinst nivå ens om den dumpade importen inte hade ägt rum. En vinstmarginal på 6,5 % anses dock som rimlig med tanke på lönsamhetsutvecklingen under skadeundersökningsperioden. Genom denna vinstmarginal skulle också gemenskapsindustrin kunna göra de nödvändiga långsiktiga investeringarna.

(123) I enlighet med ovanstående fastställdes nivåerna för undanröjande av skada som skillnaden mellan gemenskapsindustrins tillverkningskostnader, med ett tillägg för ovannämnda vinstmarginal, och det faktiska justerade nettoförsäljningspriset för importerat kisel. Denna skillnad uttrycktes sedan som ett procenttal av importpriset cif vid gemenskapens gräns före tull. Dessa beräkningar ledde till skademarginaler på 25,6 respektive 25,2 %.

2. Föreslagen preliminär antidumpningstull

(124) Mot bakgrund av detta och i enlighet med regeln om lägsta tull enligt artikel 7.2 i grundförordningen bör den preliminära antidumpningstullen fastställas till ett belopp som motsvarar nivån för undanröjande av skada eller den konstaterade dumpningsmarginalen, beroende på vilken av dessa två nivåer som är lägst. Följaktligen bör följande tullar införas:

>Plats för tabell>

H. SLUTBESTÄMMELSE

(125) Av förvaltningsskäl bör en period fastställas inom vilken de berörda parterna får lämna sina synpunkter skriftligen och begära att bli hörda. Vidare bör det anges att denna förordnings undersökningsresultat rörande införande av tullar är preliminära och kan behöva ses över vid fastställandet av eventuella slutgiltiga åtgärder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1. En preliminär antidumpningstull skall införas på import av kisel innehållande mindre än 99,99 viktprocent kisel enligt KN-nummer 2804 69 00 med ursprung i Ryssland.

2. Följande preliminära tullsatser skall tillämpas på nettopriset fritt gemenskapens gräns, före tull, för produkter som tillverkas av nedanstående tillverkare:

>Plats för tabell>

3. Om inte annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

4. Övergång till fri omsättning i gemenskapen för den produkt som avses i punkt 1 skall förutsätta att det ställs en säkerhet motsvarande den preliminära tullens belopp.

Artikel 2

1. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 20 i förordning (EG) nr 384/96 får berörda parter inom en månad efter denna förordnings ikraftträdande lämna sina synpunkter skriftligen och begära att bli hörda muntligen av kommissionen.

2. I enlighet med artikel 21.4 i förordning (EG) nr 384/96 får berörda parter inom en månad efter denna förordnings ikraftträdande lämna synpunkter på dess tillämpning.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 1 skall tillämpas under sex månader.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 10 juli 2003.

På kommissionens vägnar

Pascal Lamy

Ledamot av kommissionen

(1) EGT L 56, 6.3.1996, s. 1.

(2) EGT L 305, 7.11.2002, s. 1.

(3) EGT C 246, 12.10.2002, s. 12.

(4) Rådets förordning (EG) nr 2496/97 (EGT L 345, 16.12.1997, s. 1).