KOMMISSIONENS BESLUT nr 2450/95/EKSG av den 19 oktober 1995 om införande av en tillfällig antidumpningstull på import till gemenskapen av vissa kornorienterade elektroplåtar med ursprung i Ryssland

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen,

med beaktande av kommissionens beslut nr 2424/88/EKSG av den 29 juli 1988 om skydd mot dumpad eller subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska kol- och stålgemenskapen (1), särskilt artikel 11 i detta,

efter samråd med Rådgivande kommittén, och

med beaktande av följande:

A. FÖRFARANDE

(1) I maj 1994 tillkännagav kommissionen genom ett meddelande som offentliggjordes i Europeiska gemenskapernas officiella tidning (2) att ett antidumpningsförfarande inletts beträffande import till gemenskapen av vissa kornorienterade elektroplåtar med ursprung i Ryssland som omfattas av KN-nummer 7225 10 91 och 7226 10 30.

(2) Förfarandet inleddes till följd av ett klagomål som ingavs av EUROFER (Europeiska järn- och stålindustriförbundet) på de gemenskapsproducenters vägnar som tillsammans enligt uppgift står för merparten av gemenskapens tillverkning av produkten i fråga. Klagomålet innehöll bevis för att produkten med ursprung i Ryssland dumpades och att detta ledde till väsentlig skada vilket ansågs vara tillräckligt för att motivera att ett förfarande inleddes.

(3) Kommissionen underrättade officiellt de producenter, exportörer och importörer som den visste var berörda, företrädare för exportlandet och klaganden och gav de direkt berörda parterna tillfälle att skriftligen lämna sina synpunkter och begära att bli hörda muntligen.

(4) Kommissionen mottog detaljerade skriftliga synpunkter från de klagande gemenskapsproducenterna och några av de ryska producenterna och exportörerna.

(5) Inga importörer av den berörda produkten lämnade sina synpunkter till kommissionen inom den tid som angivits i om inledande av förfarandet. När undersökningen redan var långt framskriden begärde och beviljades emellertid ett företag som anförde att det använde den ryska produkten i fråga att bli hört muntligen, såsom beskrivs i punkt 42.

(6) Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för ett preliminärt fastställande av dumpning och skada och genomförde undersökningar på platsen hos följande företag:

a) Gemenskapsproducenter:

- EBG Gesellschaft für Elektromagnetische Werkstoffe mbH, Tyskland

- Orb Electrical Steels Ltd. (British Steel, Plc, dotterbolag), Förenade kungariket

- Ugine SA, Frankrike

b) En producent i ett tredje land med marknadsekonomi:

- ACESITA (Companhia Aços Especiais Itabira), São Paulo, Brasilien

(7) Dumpningsundersökningen omfattade perioden 1 januari 1993 - 30 april 1994 (undersökningsperioden).

B. PRODUKT SOM OMFATTAS AV UNDERSÖKNINGEN OCH LIKADAN PRODUKT

1. Beskrivning av den berörda produkten

(8) Den produkt som påståendet om dumpning gäller är kornorienterade, kallvalsade plåtar och band av kisellegerat elektrostål med en bredd av mer är 500 mm som omfattas av KN-nummer 7225 10 91 (plåt med en bredd av minst 600 mm) och 7226 10 31 (plåt med en bredd av mer än 500 mm men högst 600 mm) och som används för elektromagnetiska apparater och i sådana installationer som kraft- och distributionstransformatorer. Den berörda produkten är en EKSG-produkt.

I den tämligen komplicerade processen för tillverkning av kornorienterad elektroplåt orienteras kornstrukturen i samma riktning som plåt- eller bandvalsningen för att göra det möjligt att leda ett magnetiskt fält med hög effektivitet. Produkten i fråga måste uppfylla särskilda krav beträffande begränsning av ommagnetiseringsförluster, magnetisk induktion och flödestäthet. I allmänhet är båda sidorna av produkten täckta av en tunn isolerande ytbeläggning.

2. Likadan produkt

(9) För denna undersökning har det slagits fast att de berörda produkter som tillverkas i gemenskapen, Ryssland och Brasilien (som valts som referensland, se punkt 12) i hög grad har liknande fysiska egenskaper och användning och att de konkurrerar med varandra. De anses därför som likadana produkter enligt artikel 2.12 i beslut nr 2424/88/EKSG (nedan kallat "grundbeslutet").

(10) De ryska företagen hävdade i sitt svar på kommissionens frågeformulär att en del av deras export till gemenskapen består av material av lägre kvalitet som inte är jämförbart med de produkter som tillverkas och säljs av gemenskapsproducenterna.

Vid kontrollerna på plats har det konstaterats att alla tillverkare av produkten i fråga på grund av den komplicerade tillverkningsprocessen producerar vissa mängder kornorienterad elektroplåt som har brister i kvaliteten och därför säljs som material av andra sortering. Efter en ny tillskärning används detta material dock oftast till liknande ändamål som den förstklassiga produkten, även om det säljs till lägre pris.

Det har därför fastslagits att material av andra sortering är likadan produkt, vars pris emellertid bör justeras på grund av olikheter i de fysiska egenskaperna i enlighet med artikel 2.10 a i grundbeslutet.

C. DUMPNING

1. Normalvärde

a) Jämförelseland

(11) Eftersom Ryssland inte är ett land med marknadsekonomi föreslog klaganden till att börja med Sydkorea som referensland med marknadsekonomi (jämförelseland).

På grund av bristande samarbetsvilja hos de sydkoreanska producenterna måste dock ett annat jämförelseland väljas. I detta syfte sändes frågeformulär till alla av kommissionen kända producenter i Brasilien, Tjeckien Japan och Polen. Endast den brasilianska producenten, ACESITA (Companhia Aços Especiais Itabira), gick med på att medverka vid undersökningen.

(12) I syfte att avgöra om den brasilianska marknaden kunde anses vara ett lämpligt och inte orimligt val för fastställande av normalvärdet för den berörda produkten, noterades det att kornorienterad elektroplåt regelbundet säljs på marknaden i fråga till ett stort antal oberoende kunder, att mängderna är ansenliga jämfört med den volym som exporteras från Ryssland till Europeiska gemenskapen och att vinsten är skälig men inte överdrivet stor. Vidare tillgodoses en betydande del av den inhemska förbrukningen i Brasilien genom import som konkurrerar med den inhemska produktionen.

Vad gäller tillverkningen av produkten i fråga finns det stora likheter mellan produktionsprocessen och tekniken i Brasilien och Ryssland.

Vad beträffar tillgången till råvaror har Brasilien, i likhet med Ryssland, i närheten av produktionsanläggningen mycket stora resurser av högklassig järnmalm, kisel och andra råvaror som behövs vid tillverkningen av produkten i fråga, som kan utnyttjas effektivt och som också exporteras till hela världen.

Dessutom äger den brasilianska producent som deltagit i undersökningen ett kraftverk nära produktionsanläggningen, vilket står för en stor del av den energi som krävs till mycket låga kostnader.

Med stöd av vad som anförs ovan dras därför slutsatsen att Brasilien är ett lämpligt jämförelseland för fastställande av normalvärdet för den berörda produkten, i synnerhet eftersom vissa naturliga fördelar avseende tillgång till inhemska råvaror och energikällor är tämligen lika i båda länderna.

b) Normalvärde

(13) Normalvärdet beräknades, i enlighet med artikel 2.3 i grundbeslutet, som det vägda genomsnittliga inhemska försäljningspriset för den likadana produkt som säljs av Acesita för förbrukning på den brasilianska marknaden. Den inhemska försäljningen befanns ske till oberoende kunder i den normala handeln.

I syfte att korrigera effekten av inflationen i Brasilien fastställdes normalvärdet på månadsbasis.

2. Exportpris

(14) Eftersom alla exporttransaktioner dumpats, beräknades exportpriset som det vägda genomsnittliga försäljningspris som faktiskt har betalats eller skulle betalas för alla exporttransaktioner till gemenskapen.

3. Jämförelse

(15) En jämförelse fritt fabrik har gjorts mellan det vägda genomsnittliga exportpriset och det vägda genomsnittliga normalvärdet i jämförelselandet, uttryckt i ecu på basis av tillämplig växelkurs (månatligt genomsnitt för Brasilien).

I syfte att beakta alla olikheter som påverkar prisernas jämförbarhet har justeringar gjorts med avseende på fysiska egenskaper och försäljningskostnader på det sätt som anges i artikel 2.9 och 2.10 i grundbeslutet.

4. Dumpningsmarginal

(16) Jämförelsen visade på förekomst av dumpning. Eftersom Ryssland inte är ett land med marknadsekonomi har en enda dumpningsmarginal fastställts, vilken motsvarar det belopp med vilket normalvärdet överstiger exportpriset till gemenskapen. Denna marginal, uttryckt i procent av priset fritt gemenskapens gräns, är 73,46 %.

D. GEMENSKAPSINDUSTRIN

(17) Gemenskapsindustrin består av de tre samarbetande gemenskapsproducenterna, som tillsammans står för mer än 70 % av den totala gemenskapsproduktionen.

E. SKADA

1. Förbrukning

(18) Gemenskapens förbrukning (baserad på svaren på frågeformulären, uppgifter från Eurostat och den marknadsinformation som var tillgänglig för kommissionen) har de senaste åren minskat från 11 272 ton per månad 1990 och 11 306 ton per månad 1991 till 10 682 ton per månad 1992 och 9 780 ton per månad under undersökningsperioden. Detta innebär en nedgång med 13,2 % jämfört med 1990.

2. Dumpad import

a) Volym och marknadsandel

(19) Den totala importen av den berörda produkten från Ryssland ökade starkt från 924 ton 1990 till 11 582 ton under undersökningsperioden.

(20) Motsvarande marknadsandel ökade från 0,7 % 1990 till 7,4 % under samma period.

b) Underprissättning

(21) I syfte att fastställa i vilken grad försäljning till lägre priser förekommit har de genomsnittliga priserna på importen från Ryssland jämförts med försäljningspriserna för den produkt som säljs av de klagande gemenskapsproducenterna på gemenskapsmarknaden. Justeringar har gjorts för att beakta olikheter beträffande fysiska egenskaper. För att handelsledet skall vara detsamma som vid försäljning av gemenskapsprodukten har de ryska importpriserna justerats med en importörsmarginal som innefattar tullklarering, hantering, finansiering, lagring, allmänna och administrativa kostnader och vinst (5 %). Då importörerna av produkten i fråga inte var villiga att samarbeta, har importörsmarginalen fastställts med stöd av tillgängliga uppgifter om den bruttomarginal som uppnåtts vid import av andra stålprodukter.

På grundval av detta varierade underprissättningen uttryckt i procent av gemenskapsproducenternas priser (fritt fabrik) från 16,5 % till 28 % för material av första sortering och från 0 % till 9,8 % för material av andra sortering.

3. Situationen för gemenskapsindustrin

a) Sammanlagd produktion

(22) De klagande gemenskapsproducenternas sammanlagda produktion minskade konstant mellan 1990 och undersökninsperioden med 15,2 %, från i genomsnitt 13 245 ton per månad till i genomsnitt 11 231 ton per månad.

b) Utnyttjande av produktionskapacitet

(23) Liksom den sammanlagda produktionen minskade också kapacitetsutnyttjandet fortlöpande från ett genomsnitt av 64 % till 54 % under samma tid.

c) Försäljningsvolym och marknadsandelar

(24) De klagande producenternas leveranser till gemenskapsmarknaden minskade med 25,8 % mellan 1990 och undersökningsperioden, från i genomsnitt 7 843 ton per månad till i genomsnitt 5 821 ton per månad. Motsvarande marknadsandel minskade från 69,6 % till 59,5 % under samma period, vilket innebär en förlust på ca 10 %, samtidigt som den dumpade importen stadigt ökade.

d) Priser

(25) De klagande producenternas vägda genomsnittliga försäljningspris på gemenskapsmarknaden minskade kontinuerligt mellan 1990 och undersökningsperioden. Minskningen uppgick till 5 % trots stigande produktionskostnader under samma period.

e) Lönsamhet

(26) Nedgången i gemenskapsindustrins leveranser och det samtidiga prisfallet på gemenskapsmarknaden ledde genomsnittligt sett till ekonomiska förluster för gemenskapsindustrin under undersökningsperioden, med en nedåtgående trend under hela perioden.

f) Sysselsättning

(27) Antalet anställda inom produktionen av den berörda produkten minskade fortlöpande under den tid som beaktats och sjönk med 11 % mellan 1990 och undersökningsperioden.

4. Slutsats om skada

(28) Mot bakgrunden av de förhållanden som beskrivs ovan, särskilt nedgången i leveranserna till gemenskapsmarknaden och den därav orsakade väsentliga förlusten av marknadsandel samt prisfallet, vilka sammantaget har lett till minskad vinst och genomsnittligt sett till ekonomiska förluster, och med beaktande av den minskade sysselsättningen, dras preliminärt den slutsatsen att gemenskapsindustrin har lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 4.1 i grundbeslutet.

F. ORSAKSSAMBAND

(29) Kommissionen undersökte om den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit hade orsakats av dumpad import från Ryssland och om andra faktorer såsom minskad förbrukning och volymen av och priserna på import från andra källor kan ha orsakat eller bidragit till skadan.

1. Verkningar av dumpad import

(30) Under den period som beaktats ökade den dumpade importen i volym med flera hundra procent. Dess marknadsandel ökade med en faktor på 9,5 och nådde 7 procent. Detta motsvarar merparten av den förlust av marknadsandel som gemenskapsindustrin lidit (10 procent). Samma samband råder vad gäller prisutvecklingen: mellan 1990 och undersökningsperioden låg den dumpade importen konstant och med ansenlig marginal under gemenskapsindustrins priser, vilka sjönk med 5 % under samma period. Under dessa omständigheter drar kommissionen slutsatsen att den dumpade importen väsentligen bidrog till gemenskapsindustrins försämrade ställning på gemenskapsmarknaden.

2. Verkningar av andra faktorer

a) Minskad förbrukning

(31) Mellan 1990 och undersökningsperioden minskade förbrukningen av kornorienterad elektroplåt med 13,2 %. Den minskade efterfrågan var dock mycket mindre uttalad än nedgången i de klagande producenternas försäljning inom gemenskapen, vilken uppgick till 25,8 % under samma period. Den minskade förbrukningen kan därför inte till fullo förklara gemenskapsindustrins förluster.

b) Annan import

(32) Mellan 1990 och undersökningsperioden blev Ryssland den största exportören av kornorienterad elektroplåt till Europeiska gemenskapen, både absolut sett och räknat i marknadsandel. Rysslands andel av den totala importen ökade gradvis till 8,6 % 1990, 17,4 % 1991, 28,1 % 1992 och 42,4 % under undersökningsperioden.

(33) Under samma period ökade den sammanlagda marknadsandelen för importen från andra tredje länder från 7,3 % 1990 till 10,1 % under undersökningsperioden, vilket innebär en ökning med 2,8 procentenheter.

(34) Absolut sett har emellertid importen från dessa länder stagnerat efter 1991. Inget enskilt tredje land ökade sin importvolym eller vann någon betydande marknadsandel mellan 1990 och undersökningsperioden.

(35) Vad gäller priserna på import från andra tredje länder visade en analys av Eurostatuppgifter att styckepriserna cif gemenskapens gräns vid import från Ryssland låg långt under motsvarande styckepriser vid import från något annat exporterande tredje land. Dessutom fanns inga bevis för att sådan import från andra tredje länder dumpades och underskred gemenskapsproducenternas priser.

(36) Sammanfattningsvis är det visserligen sant att gemenskapsindustrin förlorat något av sin marknadsandel till andra exporterande länder, men sådana förluster är av mycket mindre omfattning än i fråga om Ryssland och kan inte kopplas till illojala affärsmetoder från dessa länders sida. Inte heller kan denna faktor helt förklara den skada som gemenskapsproducenterna lidit.

3. Slutsatser

(37) Kommissionen drar därför slutsatsen att den dumpade importen från Ryssland i sig har vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 4.1 i grundbeslutet, trots att andra faktorer också kan ha inverkat negativt på gemenskapsindustrins ställning.

G. GEMENSKAPENS INTRESSE

1. Gemenskapsproducenterna

(38) Vid bedömningen av gemenskapens intresse påminner kommissionen om att syftet med skyddande antidumpningsåtgärder är att undanröja den snedvridning av handeln som orsakas av skadevållande dumpning och att återställa en effektiv konkurrens på gemenskapsmarknaden. Med tanke på att dumpad import har vållat den klagande industrin väsentlig skada, kommer den redan osäkra situationen för gemenskapsindustrin att förvärras om åtgärder inte vidtas inom ramen för det aktuella förfarandet, vilket kunde leda till att producenter överger denna produktionssektor.

(39) För att uppnå de investeringsnivåer som är nödvändiga för att på lång sikt säkerställa ett konkurrenskraftigt utbud av kvalitetsprodukter till kunderna måste gemenskapsproducenterna dessutom göra tillräcklig vinst. Utan investeringar i produktkvalitet och utveckling av nya produkter kommer gemenskapsproducenternas konkurrenskraft att bli lidande.

(40) Som redan nämns i punkt 8 är processen för tillverkning av kornorienterad elektroplåt komplicerad och endast lönsam om en viss minimiproduktion uppehålls. Mellan 1990 och undersökningsperioden har gemenskapsindustrin genomgått betydande omstruktureringar som lett till en nedgång i den samlade produktionen. Om produktionen ytterligare minskar i väsentlig grad, vilket är att vänta om det kraftiga inflödet av dumpade produkter fortsätter, kommer den ekonomiska bärkraften hos de återstående fyra gemenskapsproducenternas anläggningar och deras kapacitet att göra moderniseringar och följa med i den tekniska utvecklingen att allvarligt äventyras.

(41) Eftersom ett otillräckligt kapacitetsutnyttjande oundvikligen leder till höjda styckekostnader och därmed till avsaknad av tillräcklig avkastning för att upprätthålla investeringar och forskning, skulle gemenskapsproducenterna kunna hindras från att fortsätta leverera högklassiga produkter till konkurrenskraftiga priser.

2. Slutanvändarna

(42) Kommissionen fick inga synpunkter från industriella slutanvändare av produkten i fråga inom den tid som angavs i meddelandet om inledande av förfarandet.

När undersökningen redan var långt framskriden begärde ett företag som tillverkar elektriska transformatorer att få bli hört muntligen och anförde att det använde den ryska produkten i fråga (se punkt 5).

(43) Detta företag gjorde gällande att ett införande av åtgärder i form av en antidumpningstull skulle öka dess kostnader avsevärt. För redan lämnade anbud (särskilt inom ramen för anbudsförfaranden) skulle det vara omöjligt att överföra sådana kostnader på slutanvändaren, eftersom det ofta går flera månader mellan anbud, beställning och leverans. Det berörda företaget lämnade dock inga bevis till stöd för sitt påstående utan begränsade sig till uppskattningar av den sannolika verkningen av tullar.

(44) Med stöd av de uppgifter som finns tillgängliga vid detta inledande skede av förfarandet är kommissionen av den åsikten att det är osannolikt att införandet av antidumpningsåtgärder mot import från Ryssland skulle ha någon betydande inverkan på kostnaderna för tillverkning av elektriska transformatorer, eftersom en lång rad försörjningskällor står till förfogande för användarna av elektroplåt i gemenskapen.

(45) Kommissionen undersökte vidare konsekvenserna på medellång och lång sikt för användare av kornorienterad elektroplåt i händelse av att inga antidumpningsåtgärder vidtas.

(46) Om gemenskapsindustrin skulle sluta producera kornorienterad elektroplåt skulle användarna av produkten i fråga bli allt mera beroende av importerat material från andra, mera avlägsna och ofta mindre effektiva och pålitliga försörjningskällor. Följderna av ett sådant beroende skulle vara långtgående, eftersom vissa produkter som innehåller kornorienterad elektroplåt, särskilt elektriska transformatorer, har en mångfald olika användningar inom alstrande, distribution och utnyttjande av elkraft och andra högteknologiska anordningar för industriellt bruk.

(47) En ytterligare minskning av antalet gemenskapsleverantörer av produkten i fråga skulle därför kunna få allvarliga följder för den elektrotekniska industrin och vidare för användarna av dess produkter inom känsliga områden som sjukhus, försvar, transport och infrastruktur. Detta skulle inverka menligt på den elektrotekniska industrins konkurrenskraft på gemenskapsmarknaden. Det är därför av största vikt att produktionen av kornorienterad elektroplåt kan upprätthållas inom gemenskapen och att producenterna kan skapa tillräcklig avkastning för att de skall kunna fortsätta med investeringar, forskning och utveckling i syfte att förbli konkurrenskraftiga.

(48) Även om införandet av antidumpningsåtgärder skulle leda till en viss prisökning för den produkt som omfattas av undersökningen, skulle denna effekt under dessa omständigheter motverkas av att ett fortsatt utbud av högklassiga produkter från källor inom gemenskapen säkras.

3. Slutsats

(49) Med stöd av de fakta och överväganden som anförs ovan dras preliminärt den slutsatsen att det ligger i gemenskapens intresse att införa skyddande antidumpningsåtgärder för att förhindra att den dumpade importen vållar ytterligare skada.

H. TULL

(50) Mot bakgrund av vad som anförs ovan bör åtgärderna få formen av en tillfällig värdetull. För bestämmande av nivån på denna tull har kommissionen beaktat den fastställda dumpningsmarginalen och det tullbelopp som krävs för att undanröja den skada som gemenskapsindustrin lidit.

1. Skadeutjämningsnivå

(51) Vid fastställandet av skadeutjämningsnivån tog kommissionen hänsyn till att den dumpade importen från Ryssland har inneburit en avsevärd underprissättning i förhållande till gemenskapens producentpriser, vilket lett till betydande förluster eller urholkning av lönsamheten. För att skadan skall undanröjas krävs därför att exportpriserna för de berörda produkterna med ursprung i Ryssland höjs tillräckligt mycket för att gemenskapsindustrin skall kunna höja sina genomsnittliga priser till en lönsam nivå.

(52) I detta syfte har kommissionen fastställt ett målpris för material av både första och andra sortering.

(53) För material av första sortering har målpriset beräknats genom att en vinst på 5 % har lagts till kostnaderna för tillverkning av produkten i fråga.

(54) I fråga om material av andra sortering bör det påpekas att detta material inte har några specifika produktionskostnader eftersom det uppkommer till följd av brister i produktionsprocessen. Målpriset för andra sorteringen har därför beräknats genom att den genomsnittliga rabatt som producenten i jämförelselandet normalt gav under undersökningsperioden dragits av från målpriset för material av första sortering.

(55) För att fastställa nivån på underprissättningen har de genomsnittliga målpriserna för gemenskapsprodukter jämförts med motsvarande genomsnittliga priser vid import från Ryssland. I detta syfte har priserna justerats på det sätt som förklaras i punkt 24.

(56) En vägd genomsnittlig underprissättningsmarginal har beräknats, uttryckt i procent av det ryska exportpriset cif gemenskapens gräns. Denna marginal är 43,2 %.

2. Tullsats

(57) I enlighet med artikel 13.3 i grundbeslutet bör den antidumpningstull som beräknats på basis av priset fritt gemenskapens gräns uppgå till 43,2 %, då den skadeutjämningsnivå som fastställs ovan är lägre än dumpningsmarginalen (punkt 16).

I. SLUTBESTÄMMELSE

(58) Av administrativa skäl bör det fastställas en tidsperiod inom vilken de parter man vet är berörda kan lämna sina synpunkter och begära att bli hörda muntligen. Dessutom bör det fastslås att alla bedömningar i samband med detta beslut är preliminära och kan komma att omprövas om kommissionen föreslår att en slutgiltig tull införs.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1. En tillfällig antidumpningstull införs härmed på import av kornorienterade, kallvalsade plåtar och band av kisellegerat elektrostål med en bredd av mer än 500 mm som har sitt ursprung i Ryssland och som omfattas av KN-nummer 7225 10 91 (plåt med en bredd av minst 600 mm) och 7226 10 31 (plåt med en bredd av mer än 500 mm men högst 600 mm).

2. Tullsatsen på den tillfälliga antidumpningstullen skall vara 43,2 % av nettopriset fritt gemenskapens gräns, exklusive tull.

3. För att den produkt som avses i punkt 1 skall få övergå till fri omsättning i gemenskapen skall en säkerhet ställas med ett belopp som är lika med beloppet för den tillfälliga tullen.

Artikel 2

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 7.4 b och 7.4 c i beslut nr 2424/88/EKSG får de berörda parterna inom en månad från dagen för detta besluts ikraftträdande lämna sina synpunkter skriftligen och begära att bli hörda muntligen av kommissionen.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Detta beslut är till alla delar bindande och direkt tillämpligt i alla medlemsstater.

Utfärdat i Bryssel den 19 oktober 1995.

På kommissionens vägnar

Leon BRITTAN

Vice ordförande

(1) EGT nr L 209, 2.8.1988, s. 18.

(2) EGT nr C 138, 20.5.1994, s. 8.