KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 658/96 av den 9 april 1996 om vissa villkor för beviljande av kompensationsbetalning enligt stödsystemet för producenter av vissa jordbruksgrödor

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 1765/92 av den 30 juni 1992 om upprättande av ett stödsystem för producenter av vissa jordbruksgrödor (1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 2989/95 (2), särskilt artikel 12 i denna, och

med beaktande av följande:

Det är önskvärt att de bestämmelser som gäller beviljande av kompensationsbetalning till producenter av spannmål, oljeväxter, proteingrödor och oljelin harmoniseras och förenklas. Det är lämpligt att samla bestämmelserna i de sektorsindelade förordningarna avseende dessa områden i en enda text och att upphäva de nämnda förordningarna.

De kompensationsbetalningar som avses i artikel 2 i förordning (EEG) nr 1765/92 bör begränsas till vissa närmare angivna områden. Det bör endast vara tillåtet att lämna in en ansökan om kompensationsbetalning per odlingslott och regleringsår. Areal för vilken det lämnas in en ansökan om arealstöd enligt en annan gemensam organisation av marknaden under samma regleringsår skall inte vara berättigad till kompensationsbetalning. Kompensationsbetalningar kan beviljas för arealer för vilka stöd erhålls enligt en ordning som omfattas av gemenskapens struktur- och miljöpolitik.

I artikel 9 i förordning (EEG) nr 1765/92 fastställs vilken mark som berättigar till kompensationsbetalning. I nämnda artikel tillåts vissa undantag som måste administreras av medlemsstaterna och som inte får motverka de bestämmelser som föreskrivs i förordning (EEG) nr 1765/92. För att undvika denna risk bör lämpliga åtgärder fastställas så att den samlade arealen stödberättigad mark bibehålls på nuvarande nivå och att avsevärda ökningar undviks. Därför bör vissa fleråriga grödor betraktas som om de ingår i växtföljder. Arealer som omfattas av omstruktureringsprogram kan också berättiga till kompensationsbetalningar. Begreppen omstrukturering, en avsevärd ökning av jordbruksarealerna och en förpliktelse att växla berättigad och icke-berättigad mark bör definieras.

Det bör förhindras att arealer odlas enbart med avsikt att erhålla kompensationsbetalning. Vissa villkor för sådd och upprätthållande av grödor bör specificeras, särskilt vad gäller oljeväxter, proteingrödor och oljelin, samt durumvete. För att återspegla skillnaden mellan olika jordbrukstekniska metoder inom gemenskapen bör lokala normer beaktas. Villkoren för ansökningar om stöd enligt det förenklade programmet bör vara enklare än de som tillämpas enligt det generalla programmet.

För att upprätthålla gemenskapens politik avseende kvalitetsförbättring bör gruppen sökande som är berättigade till kompensationsbetalningar begränsas till de odlare av raps och rybs som sått utsäde av viss sort och kvalitet. Gemenskapens normer för glukosinolat och erukasyra i raps och rybs bör klargöras och de tester som skall användas för att mäta innehållet av glukosinolat och erukasyra i utsädesprover bör specificeras. Det är nödvändigt att uppdatera förteckningen över raps- och rybssorter som omfattas av stödsystemet och särskilt att klargöra situationen för sammansatta sorter av raps respektive rybs. Det är nödvändigt att fastställa vilka sorter av solrosfrö som betraktas som solrosfrö för direkt konsumtion.

Normerna för sötlupiner bör fastställas samt vilken testmetod som skall användas för att fastställa om ett lupinprov är sött eller inte.

Med hänsyn till den särskilda ordning som tillämpas för durumvete i enlighet med förordning (EEG) nr 1765/92 är särskilda regler för denna gröda nödvändiga. För att inte destabilisera produktionen av durumvete i de traditionella produktionsområdena bör det fastställas vilka villkor som skall uppfyllas när rätten till det tillägg till kompensationsbetalning som avses i artikel 4.3 i förordning (EEG) nr 1765/92 överförs. För att upprätthålla en viss produktionsnivå av durumvete i Frankrike och Österrike, utanför de traditionella produktionsområdena, får ett särskilt stöd beviljas ut till de områden där produktionen av durumvete tidigare var väl inarbetad. För att undvika en ökning av produktionen inom dessa områden bör att tak tillämpas och regler fastställas avseende vilka åtgärder som skall vidtas om detta tak överskrids.

I enlighet med artikel 3 i förordning (EEG) nr 1765/92 kan regionaliseringsplaner skilja mellan bevattnade och icke-bevattnade arealer. För att undvika att de bevattnade områdena utökas, kan det fastställas ett tak för varje produktionsregion. Begreppet bevattnad bör definieras.

Vid en ordning där man skiljer mellan bevattnade och icke-bevattnade arealer tas hänsyn till arealuttaget vid beräkning av överskridandet. Det är lämpligt att kompensera arealuttaget på grundval av den genomsnittliga avkastningen. Vad beträffar taket för bevattnade områden skall enbart grödor tas med vid beräkning av överskridandet av taket. Följaktligen bör uttaget kompenseras på grundval av avkastningen av andra grödor än sådana som bevattnas.

Det bör fastställas att om både taket för bevattnad areal och basarealen överskrids samtidigt, tillämpas den justering som minskar kompensationsbetalningen mest.

Enligt artikel 10.2 i förordning (EEG) nr 1765/92 skall de som producerar spannmål, oljeväxter och proteingrödor ha sått sina grödor senast den 15 maj. Det är lämpligt att fastställa ett senare datum för sådd av oljeväxter. I vissa fall är sådd av grödor tillåtet efter den 15 maj på grund av klimatförhållanden. Sista dag för sådd bör skjutas upp för vissa grödor i vissa områden. Den förlängda perioden för sådd får varken hindra effektiviteten av stödsystemet eller inverka på det kontrollsystem som infördes genom rådets förordning (EEG) nr 3508/92 (3), senast ändrad genom förordning (EG) nr 3072/95 (4).

För att säkerställa en regelbunden tillgång på majs för bearbetningsindustrin under hela regleringsåret bör producenter tillåtas att sprida sin sådd över en längre period. Sista dag för sådd av majs bör därför skjutas upp till den 15 juni.

Enligt artikel 11.7 i förordning (EEG) nr 1765/92 får de medlemsstater, där det finns en risk för att den nationella referensarealen kommer att överskridas i betydande omfattning, begränsa den areal för vilken en enskild producent får ansöka om sortbunden kompensationsbetalning för oljeväxter. Denna gräns bör fastställas på grundval av objektiva kriterier och uttryckas som en procentuell andel av producentens stödberättigade jordbruksareal. Begränsningen kan variera beroende på regionala basarealer. Producenterna bör underrättas om denna begränsning före ett fastställt datum och innan sådden av oljeväxter påbörjas. Om en producent ansöker om sortbunden kompensationsbetalning för oljeväxter för mark utöver denna gräns bör sådan mark ej beaktas vid ansökan. Till följd av detta kan det bli nödvändigt att begränsa den markareal för vilken en producent kan erhålla ersättning för uttag. Övergångsåtgärder bör fastställas.

Gemensamma förvaltningskommittén för spannmål, oljor och fetter samt torkat foder har inte yttrat sig inom den tid som ordföranden har bestämt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Avdelning I Allmänna bestämmelser

Artikel 1

1. De kompensationsbetalningar som avses i avdelning I i förordning (EEG) nr 1765/92 skall beviljas på de villkor som fastställs i den här förordningen.

2. Endast en ansökan om kompensationsbetalning enligt förordning (EEG) nr 1765/92 får lämnas in per odlingslott och regleringsår.

3. Kompensationsbetalning får inte beviljas för odlingslotter för vilka en ansökan har lämnats in om arealstöd inom ramen för en ordning som finansieras i enlighet med artikel 1.2 i rådets förordning (EEG) nr 729/70 (5) för andra jordbruksgrödor än de som fastställs i förordning (EEG) nr 1765/92.

Artikel 2

1. Vid tillämpningen av artikel 9 i förordning (EEG) nr 1765/92 skall de definitioner av permanent betesmark, permanenta grödor, fleråriga jordbruksgrödor och omstruktureringsprogram som fastställs i bilaga I till denna förordning tillämpas.

2. Arealer för vilka stöd har beviljats enligt avdelning I i rådets förordning (EEG) nr 2328/91 (6) eller enligt rådets förordning (EEG) nr 3766/91 (7) skall anses vara stödberättigade enligt förordning (EEG) nr 1765/92.

3. De arealer som har förklarats som nya stödberättigade arealer av medlemsstaterna enligt ett omstruktureringsprogram får överskrida de arealer som förklarades som nya, icke stödberättigade arealer enligt samma program med högst 5 %. Följande skall emellertid inte beaktas vid beräkningen av denna ökning:

- I de nya tyska delstaterna, 2 500 hektar som omfattas av omstrukturering av jordbruksmark under perioden 1 januari-30 juni 1992 och som besås med jordbruksgrödor för skörd år 1993.

- Resterande arealer som omfattas av de planer för röjning av vinodlingar för produktionsåret 1991/92 som har godkänts före den 31 december 1991 enligt rådets förordningar (EEG) nr 1442/88 (8) och (EEG) nr 2239/86 (9) och som har genomförts inom de tidsgränser som föreskrivs i dessa förordningar.

4. Vid tillämpning av artikel 9 tredje stycket i förordning (EEG) nr 1765/92 får en medlemsstat inte öka dess samlade areal stödberättigad mark, vare sig tillfälligt eller permanent, med mer än 0,1 % av dess totala basareal.

Medlemsstaterna skall till kommissionen översända en årlig förteckning över tillstånd som med tillämpning av första stycket med uppgift om antalet jordbrukare, berörda arealer och skälen till beviljandet.

I särskilda, välgrundade fall får den gräns som avses i första stycket ses över i enlighet med förfarandet i artikel 23 i rådets förordning (EEG) nr 1766/92 (10).

5. De fall som avses i artikel 9 fjärde stycket i förordning (EEG) nr 1765/92 är sådana fall då en producent är skyldig att byta icke stödberättigad mark mot stödberättigad mark inom sitt jordbruksföretag på grund av jordbruks-, växtskydds- eller miljöskäl. Utbytet får under inga omständigheter leda till att jordbruksföretagets samlade areal stödberättigad jordbruksmark ökar. Medlemsstaterna skall fastställa ett system för förhandsanmälan och godkännande av sådana byten.

Senast den 31 mars varje år skall medlemsstaterna till kommissionen överlämna en plan som innehåller en förteckning över de kriterier på grundval av vilka byten har godkänts och bevis för att den samlade arealen stödberättigad mark inte har ökat på grund av dessa byten.

Avdelning II Rätt till kompensationsbetalning

Artikel 3

1. Den kompensationsbetalning som fastställs i artiklarna 4, 5, 6, 6a och 8 i förordning (EEG) nr 1765/92 skall endast beviljas för följande arealer:

a) Arealer som ligger i regioner som medlemsstaten har förklarat vara från klimat- och jordbruksynpunkt lämpade för odling av jordbrukgsgrödor. Medlemsstaterna får fastställa att en region inte är lämpad för odling av vissa jordbruksgrödor.

b) Arealer som fullständigt besåtts i enlighet med lokala normer. Då spannmål odlas i en blandning med oljeväxter eller proteingrödor eller då oljeväxter odlas i en blandning med proteingrödor skall kompensationsbetalningen vara den som gäller för spannmål.

c) Arealer på vilka jordbruksgrödan bibehålls minst fram till början av blomningstiden under normala växtvillkor i den regionen. Oljeväxter, proteingrödor, oljelin och durumvete skall dessutom bibehållas enligt lokala normer minst till och med den 30 juni före regleringsåret i fråga, utom i de fall då grödor skördas vid full mognad före denna dag. Proteingrödor får inte skördas förrän efter mjölkmognadsstadiet.

d) Arealer för vilka ansökan uppgår till minst 0,3 hektar och för vilka varje odlingslott överstiger den minsta storlek som fastställts av medlemsstaten för den berörda regionen.

2. Om en producents stödberättigade arealer ligger i flera produktionsregioner bestäms det belopp som skall betalas ut av var de enskilda arealer som ingår i ansökan är belägna.

Artikel 4

1. Vad avser oljeväxter skall rätten till kompensationsbetalning begränsas till oljeväxter som har såtts senast den 15 maj.

2. Medlemsstaterna skall sätta en kvalitetspolitik i verket för raps- och rybsfrö genom att begränsa rätten till kompensationsbetalning till endast dubbellåga raps- och rybssorter. Med dubbellåga sorter avses sorter som påvisats producera frö med en högsta glukosinolathalt på 25 ìmol/gram, bestämt i enlighet med EN ISO 9167-1:1995, och högst 2 %, erukasyra av det totala innehållet av fettsyra, bestämt i enlighet med EN ISO 5508:1995.

3. Medlemsstaterna skall begränsa rätten till kompensationsbetalning för raps och rybs till en eller flera av följande utsädeskategorier:

a) Certifierat utsäde av en sort eller en sammansatt sort som anges i bilaga II.

b) Utsäde som erhålls vid skörd efter sådd inom samma jordbruksföretag av certifierat utsäde av någon av de sorter som anges i bilaga II och för vilket det, genom analys av ett representativt prov uttaget av en utsedd representant för den behöriga nationella myndigheten, visats att glukosinolathalten är högst 18,0 ìmol/gram frö.

c) Utan hinder av bestämmelserna i punkt 2, utsäde av sorter oavsett om de anges i bilaga II eller inte, som före sådd är registrerat för besiktning och kontroll i syfte att producera en gröda vars frö är avsett att användas som förädlarutsäde, stamutsäde, basutsäde eller certifikatutsäde, eller till forsknings- och försöksändamål för att avgöra om sorten kan föras upp på medlemsstatens nationella sortlista.

d) Utan hinder av bestämmelserna i punkt 2, certifikatutsäde av någon av sorterna "Bienvenu" och "Jet Neuf" för vilket ett odlingsavtal ingicks före sådd mellan producenten och en köpare, som har godkänts särskilt för detta ändamål av den behöriga myndigheten i medlemsstaten, i syfte att producera frö som skall användas för att framställa olja avsedd för särskilda livsmedelsändamål.

e) Utan hinder av bestämmelserna i punkt 2, certifikatutsäde av sorter som har ett innehåll av erukasyra som är större än 40 % av det totala innehållet av fettsyra och för vilket ett odlingsavtal ingicks före sådd med en godkänd förste köpare, i syfte att producera en gröda avsedd för annat angivet ändamål än livsmedel eller som skall användas som utsäde till en sådan gröda.

f) Utan hinder av bestämmelserna i punkt 2, certifierat utsäde av sorten "Per" endast i de områden i Sverige som anges i bilaga III under regleringsåren 1995/96 och 1996/97.

4. Om en medlemsstat anser att utsäde som avses i punkt 3 b berättigar till stöd, skall den vidta alla åtgärder som är nödvändiga för att fastställa att utsädet i fråga uppfyller kraven före sådd. Glukosinolathalten får bestämmas enligt EN ISO-metod 9167-1:1995 eller ISO 9167-2. Endast metoden EN ISO 9167-1:1995 får användas för att avgöra tvister om glukosinolathalten.

5. Vid tillämpningen av artikel 5.4 i förordning (EEG) nr 1765/92 skall de sorter av solrosfrö som utgör solrosfrö för direkt konsumtion vara de sorter som anges i bilaga IV.

Artikel 5

Med sötlupiner avses lupinsorter som ger högst 5 % bittra frön. Innehållet bittra frön beräknas enligt den undersökningsmetod som anges i bilaga V.

Artikel 6

1. Vid tillämpningen av artikel 4.3 i förordning (EEG) nr 1765/92 skall producenterna erhålla det extra kompensationsbidraget för högst det antal hektar som anges i det register som upprättats av medlemsstaten med stöd av artikel 6 i kommissionens förordning (EEG) nr 2780/92 (11).

Överlåtelse av rätten till tillägg för durumvete skall åtföljas av en överlåtelse av rätten att odla motsvarande antal hektar stödberättigad mark.

Nämnda register skall ändras vid överlåtelse av rättigheter eller vid slutgiltigt uttag av stödberättigad jordbruksmark.

2. Det särskilda stöd som avses i artikel 4.5 i förordning (EEG) nr 1765/92 skall beviljas i Frankrike och Österrike, inom gränsen 50 000 ha respektive 5 000 ha för hela det antal områden som avses i bilaga VI.

Det särskilda stödet skall beviljas för alla lotter som berättigar till kompensationsbidrag för jordbruksgrödor enligt artikel 2 i förordning (EEG) nr 1765/92, som är besådda med durumvete och som är belägna i ett av områdena i fråga.

I de fall då den sammanlagda arealen durumvete, för vilken ansökningar om särskilt stöd har lämnats in, överstiger de gränser som fastställs i första stycket, skall de arealer som berättigar till särskilt stöd minskas proportionellt innan den minskning som avses i artikel 2.6 första strecksatsen i förordning (EEG) nr 1765/92 eventuellt tillämpas.

3. För beviljande av det särskilda stödet för durumvete enligt denna artikel skall de ansökningar om arealstöd som avses i artikel 4 i kommissionens förordning (EEG) nr 3887/92 (12) innehålla alla uppgifter som krävs för att identifiera de lotter som är besådda med durumvete.

Ansökan om stöd för durumvete kan endast lämnas in om en ansökan om kompensationsbetalning för motsvarande antal hektar durumvete lämnas in.

De sorter som uteslöts från produktionsstödordningen för durumvete för regleringsåret 1992/93 skall också uteslutas vid tillämpningen av denna artikel.

4. Durumvetetillägget skall betalas ut vid samma tidpunkt som kompensationsbetalningen.

Avdelning III Bevattning

Artikel 7

1. När åtskillnad görs mellan avkastning från bevattnad och icke-bevattnad areal i regionaliseringsplanen, enligt artikel 3.1 i förordning (EEG) nr 1765/92, skall kompensationsbetalningar göras enligt följande:

a) Vid åtskillnad mellan behandlingen av olika basarealer: För alla grödor från bevattnade basarealer, inklusive de som omfattas av det förenklade programmet, på grundval av motsvarande avkastning från bevattnad areal och på grundval av "icke-bevattnad" avkastning för alla grödor som utgör en del av den "icke-bevattnade" basarealen, inklusive de som omfattas av det förenklade programmet. Allt arealuttag kompenseras på grundval av genomsnittlig avkastning, före uppdelningen mellan "bevattnad" och "icke-bevattnad" areal.

b) Vid fastställande av ett tak för "bevattnade" arealer inom en basareal bär ingen åtskillnad görs mellan bevattnad och icke-bevattnad areal: För bevattnade grödor, inklusive dem inom det förenklade programmet, på grundval av "bevattnad" avkastning och för andra arealer inklusive allt arealuttag på grundval av "icke-bevattnad" avkastning.

c) Om betalningen för "bevattnade" arealer inom en bevattnad basareal begränsas till endast en oljeväxt genom ett särskilt tak enligt artikel 3.2 sista stycket i förordning (EEG) nr 1765/92 skall det berörda arealuttaget kompenseras på grundval av genomsnittsavkastningen, före uppdelningen mellan "bevattnad" och "icke-bevattnad" areal.

2. Bedömningen huruvida en producent uppfyller villkoren som mindre producent enligt artikel 8 i förordning (EEG) nr 1765/92 skall göras på grundval av uppgifterna i hans arealansökan och med beaktande av motsvarande avkastning i enlighet med punkt 1.

3. Medlemsstaterna skall fastställa regler för att avgöra om en areal skall betraktas som bevattnad under ett regleringsår. Reglerna skall omfatta

a) utarbetande av en förteckning över de jordbruksgrödor för vilka kompensationsbetalning får beviljas på grundval av satsen för bevattnad avkastning,

b) en beskrivning av den bevattningsutrustning som jordbrukaren skall disponera och som skall stå i proportion till arealen i fråga och göra det möjligt att tillföra de vattenmängder som är nödvändiga för att säkerställa växternas normala utveckling under växtcykeln,

c) fastställande av den bevattningsperiod som skall beaktas.

4. De tak som avses i artikel 3.1 femte stycket i förordning (EEG) nr 1765/92 skall vara de som anges i bilaga VII.

5. Om både det tak som anges i bilaga VII och en basareal i den mening som avses i artikel 2.2 i förordning (EEG) nr 1765/92 överskrids samtidigt, skall endast den största av de två minskningar som föreskrivs i artikel 2.6 första stycket första strecksatsen och i artikel 3.1 sjätte stycket första meningen i den nämnda förordningen göras.

6. Punkt 5 skall inte påverka tillämpningen av bestämmelserna i artikel 2.6 i första stycket andra strecksatsen eller artikel 3.1 sjätte stycket andra meningen i förordning (EEG) nr 1765/92.

7. I fråga om oljeväxter skall medlemsstaterna vara skyldiga att i varje område tillämpa samma metod för beräkning av de regionala referensbeloppen som avses i artikel 5.1 c i förordning (EEG) nr 1765/92 för både bevattnade och obevattnade grödor.

Avdelning IV Statistiska meddelanden

Artikel 8

1. Medlemsstaterna skall till kommissionen översända de uppgifter som finns förtecknade i de tabeller som återfinns i bilaga VIII och i det standardformat som där beskrivs för de enskilda produktionsregionerna, för de enskilda basarealerna och för medlemsstaten som helhet.

2. De skall översända de preliminära uppgifterna senast den 15 september det innevarande regleringsåret och de slutliga uppgifterna senast den 15 januari påföljande år.

Avdelning V Särskilda bestämmelser

Tidsfrister för sådd

Artikel 9

1. Utan hinder av bestämmelserna i artikel 10.2 första strecksatsen i förordning (EEG) nr 1765/92 får, enligt medlemsstatens gottfinnande, den sista dagen för sådd av sockermajs senareläggas till den 15 juni. Medlemsstaterna skall vidta de kontrollåtgärder som krävs för tillämpningen av denna punkt.

2. Utan hinder av bestämmelserna i artikel 10.2 första strecksatsen i förordning (EEG) nr 1765/92 och artikel 4.1 i den här förordningen får, enligt medlemsstatens gottfinnande, den sista dagen för sådd av de grödor som anges i bilaga IX senareläggas till den 31 maj eller den 15 juni i de områden som medlemsstaterna fastställer och som är belägna i de regioner som anges i bilaga IX.

Sortbunden kompensationsbetalning för oljeväxter

Artikel 10

1. Den begränsning som föreskrivs i artikel 11.7 i förordning (EEG) nr 1765/92 skall fastställas med hänsyn till den nationella referensarealen, den sammanlagda stödberättigade arealen samt målsättningen att undvika en odlingsnivå som skulle medföra orimligt stora minskningar i den sortbundna kompensationsbetalningen för oljeväxter.

2. Kommissionen skall underrättas om begränsningen och om de kriterier som använts för att fastställa denna så snart som möjligt och senast den 31 juli regleringsåret före det år för vilket kompensationsbetalningen begärs.

3. Den behöriga myndigheten skall, för att fastställa om en producent är berättigad till den förskottsbetalning som avses i artikel 11.2 i förordning (EEG) nr 1765/92, bedöma om producentens stödansökan ligger inom den fastställda gränsen. Från ansökan skall uteslutas alla arealer för vilka producenten har ansökt om den sortbundna kompensationsbetalningen för oljeväxter och som överskrider gränsen.

4. Om uteslutande av arealer med stöd av punkt 3 medför att producentens arealuttag överskrider den gräns som avses i artikel 7.6 första stycket i förordning (EEG) nr 1765/92 och som tillämpas i medlemsstaten, skall den uttagna areal för vilken producenten ansökt om kompensationsbetalning minskas i motsvarande grad.

5. Arealer som utesluts från en producents ansökan om arealstöd med stöd av punkterna 3 och 4 skall inte beaktas vid tillämpningen av artikel 2.6 i förordning (EEG) nr 1765/92.

Artikel 11

1. Medlemsstaterna skall betala ut förskottet till oljeväxtproducenter så snart som möjligt efter det att de beräknade regionala referensbeloppen har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning och senast den 30 september det regleringsår för vilket stödansökan har inlämnats.

De skall betala ut det slutliga beloppet till oljeväxtproducenter senast 60 dagar efter dagen för offentliggörandet av de slutliga regionala referensbeloppen i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

2. Utan hinder av bestämmelserna i punkt 1 skall någon utbetalning inte göras så länge som det råder tvivel om en stödansökans giltighet eller riktighet.

Avdelning VI Slutbestämmelser

Artikel 12

Medlemsstaterna skall anta de bestämmelser som är nödvändiga för tillämpningen av denna förordning och genast underrätta kommissionen om detta.

Artikel 13

De förordningar som förtecknas i bilaga X skall upphöra att gälla med verkan från och med den 1 juli 1996.

Alla hänvisningar till nämnda förordningar skall förstås som hänvisningar till den här förordningen.

Artikel 14

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Den skall tillämpas från och med regleringsåret 1996/97.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 9 april 1996.

På kommissionens vägnar

Franz FISCHLER

Ledamot av kommissionen

(1) EGT nr L 181, 1.7.1992, s. 12.

(2) EGT nr L 312, 23.12.1995, s. 5.

(3) EGT nr L 355, 5.12.1992, s. 1.

(4) EGT nr L 329, 30.12.1995, s. 18.

(5) EGT nr L 94, 28.4.1970, s. 13.

(6) EGT nr L 218, 6.8.1991, s. 1.

(7) EGT nr L 356, 24.12.1991, s. 17.

(8) EGT nr L 132, 28.5.1988, s. 3.

(9) EGT nr L 196, 18.7.1986, s. 1.

(10) EGT nr L 181, 1.7.1992, s. 21.

(11) EGT nr L 181, 1.7.1992, s. 12.

(12) EGT nr L 312, 23.12.1995, s. 5.

BILAGA I

1. Permanent betesmark

Arealer (sådda eller naturliga) som inte ingår i växtföljden och som varaktigt (i minst fem år) används till gräsproduktion.

2. Permanenta grödor

Grödor som inte ingår i växtföljden med undantag för permanent betesmark och som upptar marken i minst fem år och ger upprepade skördar, med undantag av fleråriga jordbruksgrödor.

3. Fleråriga jordbruksgrödor

>Plats för tabell>

4. Omstruktureringsprogram

Med omstruktureringsprogram avses de förändringar i jordbruksföretagets struktur och/eller i den stödberättigade arealen som vidtas av offentliga myndigheter.

BILAGA II

Dubbellåga raps- och rybssorter och registrerade sammansatta sorter som har godkänts för stödsystemet

Accord

Acrobat

Activ

Ada

Agena

Akamar

Aladin

Alaska

Alberta

Aligator

Almea

Alpine

Altona

Amanda

Amazon

Amber

Ambra

Andol

Angkor

Anima

Anka

Apache

Apex

Arabella

Arcol

Ariana

Aries

Arietta

Ark

Arkada

Ascona

Atlas

Atol

Aurora

Avant

Aztec

Basalte

Beryl

Bingo

Boni

Briol

Bristol

Bullet

Calibra

Callypso

Cannon

Capitol

Capricorn

Carmen

Casino

Celt

Ceres

Cesar

Challenger

Chang

Chiquero

Cirrus

Cobalt

Cobol

Cobra

Cocktail

Colcan 36

Colking 4

Collo

Comet

Commanche

Conny

Consul

Corniche

Corporal

Corvette

Creol

CSH 01

Dakini

Darmor

Darin

Debut

Derby

Desiree

Diadem

Diamant

Diana

Discovery

Dominol

Doublol

Dragon

Drakkar

Dubla

Duetol

Ebony

Ecudor

Energol

Envol

Eol

Ester

Eurol

Evita

Express

Falcon

Felix

Fidelio

Fingal

Forte

Galaxy

Garrison

Gazelle

Global

Goeland

Golda

Granit

Grenat

Gypse

Hanna

Hansen

Helios

Hera

Honk

Hybridol

Idol

Ilona

Impala

Inca

Iris

ISH 93-2

Jaguar

Jaspe

Jazz

Jetton

Jockey

John

Kabel

Karat

Karla

Karola

Katarina

Kintol

Kometa

Konda

Kova

Kreta

Kristina

Kulta

Kunto

Kurir

Lady

Lambada

Leadol

Liaison

Liberator

Liberia

Liberty

Liborius

Librador

Libraska

Libravo

Licargo

Licosmos

Lictor

Limbo

Limerick

Limpet

Lincoln

Lineker

Link

Lirabon

Liradonna

Lirajet

Liraspa

Lirawell

Lirektor

Liropa

Lisandra

Lisonne

Lizard

Logo

Longbow

Loreto

Madora

Maja

Mandarin

Manta

Mari

Marinka

Mars

Maskot

Maxol

Melodi

Mensa

Miro

Moneta

Mohican

Navajo

Neptune

Nickel

Nimbus

OAC Summit

Ole

Olsen

Olymp

Optima

Orelia

Orion

Orphee

Oxident

Pactol

Pallas

Palle

Paloma

Paroll

Patriot

Paula

Pisces

Plumbshot

Polo

Prelude

Prestol

Printol

Prospa

Puma

Quartz

Rafaela

Rally

Rapier

Rebel

Roby

Rocket

Rosette

Rubis

Rudolf

Sabrina

Samourai

Santana

Saxon

Score

Scorpio

Senta

Silex

Silvia

Sioux

Sisu

Solar

Spok

Sponsor

Sprinter

Sputnik

Star

Starlight

Susana

Symbol

Synergy

Tanto

Tapidor

Tarok

Tomahawk

Topas

Tor

Tyrol

Unica

Valo

Vega

Verdi

Vivol

Wotan

Zeus

Zorro

BILAGA III

Län i Sverige där producenter av "Per" får ges stöd under 1995/96 och 1996/97

Stockholm

Jönköping

Blekinge

Göteborg och Bohus

Örebro

Uppsala

Kronoberg

Kristianstad

Älvsborg

Västmanland

Södermanland

Kalmar

Malmöhus

Skaraborg

Kopparberg

Östergötland

Gotland

Halland

Värmland

Gävleborg

BILAGA IV

Solrossorter för direkt konsumtion

Agripro 3450

Dahlgren D-131 (Toma)

Dahlgren D-181

Diset

Hagen Seed SG 9211

Royal Hybrid 381

Royal Hybrid 3831

RRC 2211

SIGCO 826

SIGCO 830

SIGCO 974

Triumph 505C+

Triumph 520C

Agrosur

Dahlgren D-151

Dahlgren D-1950

Hagen Seed SG 9011

Interstate (IS) 8004

Royal Hybrid 2141

Royal Hybrid 4381

RRC 2232

SIGCO 828

SIGCO 954

SIGCO 995

Triumph 515C

USDA Hybrid 924

Dahlgren 954

Dahlgren D-171

Dahlgren D-1998

Hagen Seed SG 9054

Kelisur

Royal Hybrid 3801

RRC 995

RRC 4211

SIGCO 829

SIGCO 964

Toma

Triumph 660C

BILAGA V

UNDERSÖKNING AV LUPINERS BITTERHET

Undersökningen skall utföras på ett prov bestående av 200 kärnor från en sats på 1 kg från varje parti på högst 20 ton

Undersökningen skall begränsas till att kvalitativt påvisa bittra kärnor i provet. Toleransen i fråga om enhetlighet skall vara 1 kärna per 100 kärnor. Grain-Cut-metoden enligt von Sengbusch (1942), Ivanov och Smirnova (1932) och Eggebrecht (1949) skall användas som undersökningsmetod. De torkade eller svällda kärnorna klyvs. Kärnhalvorna placeras i en sil och doppas under 10 sekunder i jodlösning och sköljs sedan under 5 sekunder i vatten. Bittra kärnors snittyta får en brun missfärgning medan kärnor med låg alkaloidhalt förblir gula.

Jodlösningen bereds genom att 14 g jodkalium löses i så lite vatten som möjligt. 10 g jod tillsätts och vatten fylls på till 1 000 cm3. Lösningen skall stå en vecka innan den används. Den skall förvaras i brun glasflaska. Stamlösningen skall spädas mellan 1:3 och 1:5 innan den används.

BILAGA VI

REGIONER SOM OMFATTAS AV DET SÄRSKILDA STÖDET FÖR DURUMVETE

FRANKRIKE

Départements:

Aisne, Aude, Charente, Charente-Maritime, Cher, Deux-Sèvres, Essone, Eure, Eure-et-Loir, Indre, Indre-et-Loire, Loir-et-Cher, Loiret, Lot-et-Garonne, Maine-et-Loire, Marne, Nièvre, Orne, Sarthe, Seine-et-Marne, Vendée, Vienne, Yonne, Yvelines

ÖSTERREKE

1. Gebiete der Bezirksbauernkammern

2046 Atzenbrugg

2054 Baden

2062 Bruck/Leitha

2089 Ebreichsdorf

2101 Gänserndorf

2160 Groß-Enzersdorf

2208 Hainburg

2241 Hollabrunn

2275 Kirchberg/Wagram

2305 Korneuburg

2321 Laa/Thaya

2330 Langenlois

2364 Marchegg

2399 Mistelbach

2402 Mödling

2470 Poysdorf

2500 Ravelsbach

2518 Retz

2551 Schwechat

2577 Stockerau

2585 Tulln

2623 Wr. Neustadt

2631 Wolkersdorf

2658 Zistersdorf

2. Gebiete der Bezirksreferate

3018 Neusiedl/See

3026 Eisenstadt

3034 Mattersburg

3042 Oberpullendorf

3. Gebiete der Landwirtschaftskammer

1007 Wien

BILAGA VII

Tak för bevattnade arealer

>Plats för tabell>

BILAGA VIII

Uppgifter som skall meddelas kommissionen

Uppgifterna skall överlämnas i form av en serie tabeller som utformats efter följande modell:

- en första grupp tabeller som innehåller uppgifterna för varje produktionsregion i enlighet med artikel 3 i förordning (EEG) nr 1765/92,

- en andra grupp tabeller som innehåller uppgifterna för varje region med en fastställd basareal i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 1098/94 (1),

- en enkel tabell som innehåller en sammanfattning av uppgifterna för var och en av medlemsstaterna.

Tabellerna skall sändas in både i utskrift och i maskinläsbar form.

INFORMATIONSTABELL

Formler för arealer: 5 = 1 + 2 + 3 + 4

10 = 7 + 8 + 9

13 = 14 + 15 + 17

20 = 5 + 10 + 11 + 12 + 13 + 18 + 19

Anmärkningar:

Varje tabell skall innehålla namnet på den aktuella regionen.

Avkastningen skall vara den som används för beräkningen av stöd i enlighet med förordning (EEG) nr 1765/92.

Åtskillnaden mellan "ej bevattnat" och "bevattnat" bör endast göras i fråga om blandade regioner. I detta fall gäller följande:

d = e + f

j = k + l

Rad 1 omfattar endast durumvete som berättigar till det kompletterande stöd som avses i artikel 4.3 och 4.4 i förordning (EEG) nr 1765/92.

Rad 2 omfattar endast durumvete som berättigar till det kompletterande stöd som avses i artikel 4.5 i förordning (EEG) nr 1765/92.

Rad 16 omfattar endast frivilligt uttag av en areal som är större än den areal som odlats med jordbruksgrödor och för vilka det ansökts om kompensationsbetalning (artikel 7.6 andra strecksatsen).

Rad 17 omfattar endast mark som tas ur bruk enligt rådets förordningar (EEG) nr 2078/92 (2) och (EEG) nr 2080/92 (3) och som betraktas som arealuttag enligt artikel 7.2 i förordning (EEG) nr 1765/92.

Rad 19 motsvarar de områden som avses i artikel 2.2 tredje stycket i förordning (EEG) nr 1765/92.

Uppgifter måste också sändas in för de producenter som inte ansöker om hektarstödet enligt stödordningen för vissa jordbruksgrödor [förordning (EEG) nr 1765/92]. Denna information skall anges i kolumnerna "m" och "n" under rubriken "övrigt" och rör främst den femåriga uttagsordningen [(EEG) nr 2328/91] och de jordbruksgrödor som deklarerats som foderareal för nöt- och fårpremier.

Rad 23 omfattar mark som tas ur bruk som inte används för odling av livsmedel och som inte beviljats kompensationsbetalning enligt artikel 2a i kommissionens förordning (EEG) nr 334/93 (4) (t.ex. sockerbeta, jordärtskocka och cikoriarot).

>Start Grafik>

>Slut Grafik>

(1) EGT nr L 121, 12.5.1994, s. 12.

(2) EGT nr L 215, 30.7.1992, s. 85.

(3) EGT nr L 215, 30.7.1992, s. 96.

(4) EGT nr L 38, 16.2.1993, s. 12.

BILAGA IX

REGIONER I VILKA DE OMRÅDEN ÄR BELÄGNA FÖR VILKA EN SENARE TIDSGRÄNS ÄN DEN 15 MAJ FÅR ANGES FÖR SÅDDEN SAMT DEN SISTA DAG SOM FÅR ANGES FÖR DENNA

Tabell 1: Sista dag för sådd den 31 maj

>Plats för tabell>

Tabell 2: Sista dag för sådd den 15 juni

>Plats för tabell>

BILAGA X

Förteckning över de förordningar som avses i artikel 13

- Kommissionens förordning nr 282/67/EEG (EGT nr 151, 13.7.1967, s. 1), i dess senaste lydelse enligt förordning (EEG) nr 1904/91 (EGT nr L 169, 29.6.1991, s. 41).

- Kommissionens förordning (EEG) nr 190/68 (EGT nr L 43, 17.2.1968, s. 10), i dess senaste lydelse enligt förordning (EEG) nr 1486/69 (EGT nr L 186, 30.7.1969, s. 7).

- Kommissionens förordning (EEG) nr 1470/68 (EGT nr L 239, 28.9.1968 s. 2), i dess senaste lydelse enligt förordning (EEG) nr 1864/90 (EGT nr L 170, 3.7.1990, s. 27).

- Kommissionens förordning (EEG) nr 651/71 (EGT nr L 75, 30.3.1971, s. 16), i dess senaste lydelse enligt förordning (EEG) nr 1815/84 (EGT nr L 170, 29.6.1984, s. 46).

- Kommissionens förordning (EEG) nr 1799/76 (EGT nr L 201, 27.7.1976, s. 14), i dess senaste lydelse enligt förordning (EEG) nr 3530/92 (EGT nr L 358, 8.12.1992 s. 9).

- Kommissionens förordning (EEG) nr 1726/82 (EGT nr L 189, 1.7.1982, s. 64), i dess senaste lydelse enligt förordning (EEG) nr 2766/90 (EGT nr L 267, 29.9.1990, s. 13).

- Kommissionens förordning (EEG) nr 2049/82 (EGT nr L 219, 28.7.1982, s. 36), i dess senaste lydelse enligt förordning (EEG) nr 1238/87 (EGT nr L 117, 5.5.1987, s. 9).

- Kommissionens förordning (EEG) nr 3418/82 (EGT nr L 360, 21.12.1982, s. 19), i dess senaste lydelse enligt förordning (EEG) nr 676/89 (EGT nr L 73, 17.3.1989, s. 17).

- Kommissionens förordning (EEG) nr 2681/83 (EGT nr L 266, 28.9.1983, s. 1), i dess senaste lydelse enligt förordning (EEG) nr 2964/91 (EGT nr L 282, 10.10.1991, s. 15).

- Kommissionens förordning (EEG) nr 1813/84 (EGT nr L 170, 29.6.1984, s. 41), i dess senaste lydelse enligt förordning (EEG) nr 1539/90 (EGT nr L 145, 8.6.1990, s. 20).

- Kommissionens förordning (EEG) nr 2365/84 (EGT nr L 222, 20.8.1984, s. 26).

- Kommissionens förordning (EEG) nr 3540/85 (EGT nr L 342, 19.12.1985, s. 1), i dess senaste lydelse enligt förordning (EEG) nr 2778/93 (EGT nr L 252, 9.10.1993, s. 9).

- Kommissionens förordning (EEG) nr 2325/86 (EGT nr L 202, 25.7.1986 s. 21), i dess senaste lydelse enligt förordning (EEG) nr 1903/91 (EGT nr L 169, 29.6.1991, s. 40).

- Kommissionens förordning (EEG) nr 2823/87 (EGT nr L 270, 23.9.1987, s. 1).

- Kommissionens förordning (EEG) nr 2537/89 (EGT nr L 245, 22.8.1989, s. 8), i dess senaste lydelse enligt förordning (EEG) nr 2692/91 (EGT nr L 255, 12.9.1991, s. 12).

- Kommissionens förordning (EEG) nr 3048/89 (EGT nr L 292, 11.10.1989, s. 9).

- Kommissionens förordning (EEG) nr 2294/92 (EGT nr L 221, 6.8.1992, s. 22), i dess senaste lydelse enligt förordning (EEG) nr 428/96 (EGT nr L 60, 9.3.1996, s. 6).

- Kommissionens förordning (EEG) nr 2295/92 (EGT nr L 221, 6.8.1992, s. 28), i dess senaste lydelse enligt förordning (EG) nr 3347/93 (EGT nr L 300, 7.12.1993, s. 5).

- Kommissionens förordning (EEG) nr 2780/92 (EGT nr L 281, 25.9.1992, s. 5), i dess senaste lydelse enligt förordning (EG) nr 868/95 (EGT nr L 89, 21.4.1995, s. 5).

- Kommissionens förordning (EEG) nr 1064/93 (EGT nr L 108, 1.5.1993, s. 92).

- Kommissionens förordning (EEG) nr 1664/93 (EGT nr L 158, 30.6.1993, s. 19).

- Kommissionens förordning (EG) nr 1055/94 (EGT nr L 115, 6.5.1994, s. 9), i dess senaste lydelse enligt förordning (EG) nr 919/95 (EGT nr L 95, 27.4.1995, s. 16).

- Kommissionens förordning (EG) nr 2715/94 (EGT nr L 288, 9.11.1994, s. 11), i dess senaste lydelse enligt förordning (EG) nr 1799/95 (EGT nr L 174, 26.7.1995, s. 22).

- Kommissionens förordning (EG) nr 333/95 (EGT nr L 38, 18.2.1995, s. 5).

- Kommissionens förordning (EG) nr 346/95 (EGT nr L 40, 22.2.1995, s. 1).

- Kommissionens förordning (EG) nr 918/95 (EGT nr L 95, 27.4.1995, s. 12).

- Kommissionens förordning (EG) nr 2919/95 (EGT nr L 305, 19.12.1995, s. 56).