Kommissionens beslut

av den 10 augusti 2001

om ett rapportformulär som skall fyllas i av medlemsstaterna i enlighet med artikel 9 i direktiv 1999/94/EG

[delgivet med nr K(2001) 1883]

(Text av betydelse för EES)

(2001/677/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europarlamentets och rådets direktiv 1999/94/EG av den 13 december 1999 om tillgång till konsumentinformation om bränsleekonomi och koldioxidutsläpp vid marknadsföring av nya personbilar(1), särskilt artikel 9 i detta, och

av följande skäl:

(1) Medlemsstaterna skall senast den 31 december 2003 till kommissionen överlämna en rapport om hur effektivt direktiv 1999/94/EG har varit, och denna rapport skall omfatta perioden från och med den 18 januari 2001 till och med den 31 december 2002.

(2) Rapportformuläret skall fastställas senast den 18 januari 2001.

(3) De åtgärder som föreskrivs i detta beslut står i överensstämmelse med yttrandet från den kommitté som inrättas i enlighet med artikel 10 i direktiv 1999/94/EG.

(4) Svaren på frågorna i rapportformuläret skall grundas på nationella uppgifter och information som samlats in med användning av nationella metoder och skall vara så omfattande som möjligt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna de rapporter som krävs i enlighet med artikel 9 i direktiv 1999/94/EG med användande av ett sådant formulär som anges i bilagan.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 10 augusti 2001.

På kommissionens vägnar

Margot Wallström

Ledamot av kommissionen

(1) EGT L 12, 18.1.2000, s. 16.

BILAGA

Rapportformulär som skall fyllas i av medlemsstaterna i enlighet med artikel 9 i direktiv 1999/94/EG

ORDLISTA

Följande definitioner utgör vägledning för tolkning endast vad gäller denna rapport.

Klassificeringssystem för fordon. Ett system för klassificering av bilar t.ex. efter typ eller marknadsklass (t.ex. familjebil, småbil, mellanklassbil, sedan, sports utility vehicle (SUV) eller andra parametrar).

Företagskund. En affärsdrivande enhet eller en privatperson som betalar för hyra eller köp av ett fordon som huvudsakligen skall användas för affärsmässiga ändamål.

Bilförsäljare. En person som är representant för den affärsuppgörelse genom vilken konsumenten köper eller hyr fordonet.

Återförsäljare. Den affärsdrivande enhet av vilken konsumenten köper eller hyr fordonet.

Multifranchise. Återförsäljare som säljer mer än en franchise (dvs. säljer bilar från mer än en tillverkare).

Försäljningsställe. En plats, t.ex. en visningslokal eller en plats utomhus, där nya personbilar visas eller utbjuds till försäljning eller uthyrning till potentiella kunder. Mässor där nya personbilar presenteras för allmänheten skall omfattas av denna definition.

Privatkund. En privatperson som betalar för hyra eller köp av ett fordon som inte skall användas för affärsmässiga ändamål.

Singelfranchise. En återförsäljare som säljer en singelfranchise (dvs. säljer bilar från en enda tillverkare).

Förkortningar

(O) Obligatorisk

(F) Frivillig

A. UPPGIFTER OM DEN ELLER DE INSTITUTIONER SOM LÄGGER FRAM RAPPORTEN(1)

SAMTLIGA UPPGIFTER ÄR OBLIGATORISKA

1. Namn på den som fyller i formuläret.

2. Officiell titel på den person som fyller i formuläret.

3. Namn på organisationen eller avdelning inom organisationen.

4. Organisationens art.

5. Adress.

6. Internationellt telefonnummer.

7. Internationellt telefaxnummer.

8. E-post.

9. Har denna institution utsetts i enlighet med artikel 8 i direktivet?

B. OMSTÄNDIGHETER FÖR GENOMFÖRANDET

1. Beskrivning av reglering eller marknadsarrangemang som antingen har inflytande på valet av nya personbilar eller som på annat sätt påverkar konsumenternas reaktion på den information som specificeras i direktivet. (O)

1.1 Beskriv kortfattat Er medlemsstats ekonomiska politik med avseende på personbilar och bränsle. Ge en beskrivning av denna politik och hur den genomförs. Ange klart och tydligt om och hur genomförandet av denna ekonomiska politik skiljer sig åt för företagskunder och privatkunder som hyr eller köper nya personbilar (t.ex. skattelättnader för tjänstebilar?). (O)

1.2 Har den ekonomiska politik som beskrivs i svaret till fråga 1.1 i någon del anknytning till märkning, översikt eller affischer? Om så är fallet skall ni lämna närmare upplysningar. (O)

1.3 Finns det statliga regleringar eller marknadsarrangemang rörande personbilar, utöver dem som nämnts ovan, som kan ha betydelse för valet av nya personbilar eller för reaktionen på den information som ges i direktivet? Om så är fallet skall ni lämna närmare upplysningar. (O)

1.4 Vet Ni om det inom privat sektor finns marknadsarrangemang rörande personbilar, utöver dem som nämnts ovan, som kan ha betydelse för valet av nya personbilar eller för reaktionen på den information som ges i direktivet? Om så är fallet skall ni lämna närmare upplysningar. (O)

2. Upplysningar om överlappning av eller tidigare informationsinitiativ för att öka kunnandet i frågor rörande bilbränsleekonomi. (O)

2.1 Beskriv kortfattat eventuella initiativ som tagits eller program som genomförts för att öka bilisters kunnande om bränsleekonomi (t.ex. bränsleekonomimärkning, tv- och radiokampanjer) innan direktivet trädde i kraft i Er medlemsstat. (O)

2.1.1 Ange tidsperioden för sådana initiativ eller program. (O)

2.1.2 Gör en kort sammanfattning av om dessa program hade någon inverkan eller inte och de slutsatser som kan dras av detta (se ovan). Alternativt kan en värderingsrapport, som uppfyller tidigare nämnda krav på information, lämnas in. (O)

2.2 Har andra informationsverktyg använts som komplement till de som anges i direktiv 1999/94/EG (t.ex. TV-, radio- eller tidningskampanjer; informationsdagar, konferenser)? Ange för vart och ett av verktygens art, använda medier, tillämpningens varaktighet och en uppskattning av kostnaderna respektive antalet berörda människor. (O)

3. Beskriv kortfattat personbilsmarknadens struktur. (O)

3.1 Antalet återförsäljare som är registrerade i Er medlemsstat. (O)

3.2 Den procentandel av återförsäljarna som är oberoende (dvs. som inte ägs av en tillverkare) respektive beroende (dvs. ägd av tillverkaren). (O)

3.3 Den procentandel av återförsäljarna som är singelfranchise respektive multifranchise. (O)

3.4 Den procentandel nya bilar som är registrerade (köpta eller förhyrda) av privatkunder. (F)

3.5 Den procentandel nya bilar som är registrerade (köpta eller förhyrda) av företagskunder. (F)

C. BEDÖMNING AV DIREKTIVETS EFFEKTIVITET OCH DESS GENOMFÖRANDE

1. Har Ni studerat effektiviteten av direktiv 1999/94/EG med avseende på en minskning av de samlade koldioxidutsläppen eller särskilda koldioxidutsläpp från personbilar? Ange resultatet av och närmare upplysningar om studierna. (F)

2. Har Ni studerat kostnader och intäkter som är förenade med genomförandet av detta direktiv, (t.ex. för återförsäljare, myndigheter eller biltillverkare) vad gäller tillverkning och distribution av översikt, märkning och affischer? (F)

2.1 Meddela resultaten av uppskattningen av omkostnaderna eller en kostnads- och intäktsanalys och ange tydligt de antaganden som gjorts och de metoder som använts. Kostnadsberäkningen skall begränsa sig till kostnader utöver de som skulle ha varit fallet om direktivet inte funnits. (F)

2.2 Anser samtliga organ att kostnaderna är godtagbara? Om så inte är fallet, motivera. (F)

2.3 Hur räknar man med att kunna minska kostnaderna om detta skulle vara möjligt? (F)

3. Bedömning av direktivets effektivitet med avseende på information till och påverkan av konsumenter. (O)

Metoder för bedömning

3.1 Gjorde Er medlemsstat en bedömning av konsumenternas kunnande om bränsleekonomi innan direktivet trädde i kraft? Om så är fallet skall ni ange resultaten och slutsatserna härav samt närmare upplysningar om de bedömningsmetoder som använts och den uppskattade tillförlitlighetsnivån. Om undersökningar har gjorts skall ni ange hur många undersökningen omfattar samt en uppskattning av tillförlitlighet och representativitet. Ange även den tidsperiod som omfattas av bedömningen. (O)

3.2 Har Ni provat olika former för översikt, märkning och affischering? Om så är fallet skall närmare uppgifter om testmetoder och villkor såväl som testresultat anges. (O)

3.3 Har Er medlemsstat gjort en bedömning av direktivets effektivitet (dvs. märkning, översikt, affischer och reklammaterial) som ett medel för att konsumenterna skall kunna göra ett upplyst val? Har Er medlemsstat gjort en bedömning av konsumenternas uppfattning om och reaktion på den information om bränsleekonomi som ges i direktivet? Om så är fallet skall Ni ange närmare upplysningar om de bedömningar som gjorts, de bedömningsmetoder som använts och den uppskattade tillförlitlighetsnivån. Om undersökningar har gjorts skall Ni ange hur många undersökningen omfattar samt en uppskattning av tillförlitlighet och representativitet. Ange även den tidsperiod som omfattas av bedömningen. (O)

Konsumenternas kunnande om och förståelse för bränsleekonomi

3.4 Hur långt sträcker sig konsumenternas kunnande om och förståelse för bränsleekonomi? (F)

3.4.1 Vilken vikt lägger privat- och företagskunder vid de olika faktorer som kan tas i beaktande, bl.a. bränsleekonomi, när de väljer att hyra eller köpa ny bil? (F)

3.4.2 Hur stor anser privat- och företagskunder att skillnaden i bränsleförbrukning mellan bilar i samma storlek kan vara? (F)

3.4.3 Hur påverkas den betydelse som företagskunder fäster vid bränsleekonomi av hur bilen är tänkt att användas, föraren, andra ekonomiska faktorer än bränslekostnader, organisationens miljöpolitik och andra viktiga faktorer? (F)

3.4.4 Hur medvetna är privat- och företagskunder om växthuseffekten och klimatförändringar och dessas koppling till bränsleanvändningen (fossila bränslen)? (F)

3.4.5 Vilken betydelse har konsumentens socialklass, ålder, kön, beaktande av bränslekostnader och bilskatter och andra relevanta faktorer för konsumenternas kunnande om och förståelse av bränsleekonomi? (F)

3.4.6 Hur högt anser bilförsäljarna att privat- och företagskunder prioriterar bränsleekonomi? (F)

3.4.7 Hur ofta frågar privat- och företagskunder om bränsleekonomi enligt bilförsäljarna? (F)

Konsumenternas inställning till informationskällorna för bränsleekonomi

3.5 Vad anser privat- och företagskunder om informationskällorna för bränsleekonomi? (F)

3.5.1 Vilka informationskällor anser privat- och företagskunder vara viktiga när de väljer att hyra eller köpa en ny personbil, däribland de informationskällor för bränsleekonomi som anges i direktivet? (F)

3.5.2 Med vilken lätthet har privat- och företagskunder kunnat få uppgifter om bränsleekonomi och jämföra olika bilars bränsleekonomi? (F)

3.5.3 Med vilken lätthet har privat- och företagskunder kunnat få uppgifter om miljöpåverkan och jämföra den miljöpåverkan olika bilar har? (F)

Effektiviteten av direktivets bestämmelser i allmänhet

3.6 Hur effektiva är direktivets bestämmelser (dvs. märkning, översikt, affischer, reklammaterial), i sin helhet, för att underlätta för konsumenten att göra ett upplyst val? (O)

3.6.1 Hur upplysande anser privat- och företagskunder (och bilförsäljare) att informationen om bränsleekonomi är (dvs. märkning, översikt, affischer, reklammaterial) i sin helhet? Hur påverkas detta av konsumentens kunnande om bränsleekonomi, socialklass, ålder, kön, beaktande av bränslekostnader och bilskatter och andra relevanta faktorer för konsumenternas kunnande om och förståelse av bränsleekonomi? (F)

3.7 Hur stort inflytande har direktivet i sin helhet på konsumenternas beteende? (O)

3.7.1 Hur stort inflytande anser privat- och företagskunder (och bilförsäljare) att informationen om bränsleekonomi, i sin helhet har, (dvs. märkning, översikt, affischer, reklammaterial)? Hur påverkas konsumenternas reaktion av deras kunnande om bränsleekonomi, socialklass, ålder, kön, beaktande av bränslekostnader och bilskatter och andra relevanta faktorer för konsumenternas kunnande om och förståelse av bränsleekonomi? (F)

3.7.2 Hur påverkas konsumentens reaktion av dennes kunnande om bränsleekonomi, uppfattning om direktivets betydelse, socialklass, ålder, kön, beaktande av bränslekostnader och bilskatter och andra relevanta faktorer? (F)

Översiktens effektivitet

3.8 Hur effektiv är översikten vad gäller att ge konsumenterna möjlighet att göra ett upplyst val? (O)

3.8.1 Hur stor procentandel av privat- och företagskunder har kunskap om översikten och hur görs de uppmärksamma på den? (F)

3.8.2 Hur skaffar sig privat- och företagskunder tillgång till översikten? Varför skaffar sig privat- och företagskunder som har kunskap om översikten inte tillgång till den? Hur stor procentandel av privat- och företagskunderna uppger att de inte erhöll en översikt vid förfrågan därom på försäljningsstället? (F)

3.8.3 Hur stor procentandel av privat- och företagskunderna läser översikten? (F)

3.8.4 Anser privat- och företagskunder (och bilförsäljare) att översikten är tydligt och klart utformad? (F)

3.8.5 Anser privat- och företagskunder (och bilförsäljare) att översikten är till nytta? (F)

3.8.6 Anser privat- och företagskunder (och bilförsäljare) att översikten kan förbättras? Vilka förbättringar rekommenderar de? (F)

3.9 Hur stor betydelse har översikten? (O)

3.9.1 Hur stor betydelse anser privat- och företagskunder (och bilförsäljare) att översikten har vad gäller främjandet av bränslesnåla bilar? (F)

Märkningens effektivitet

3.10 Hur effektiv är märkningen vad gäller att ge konsumenterna möjlighet att göra ett upplyst val? (O)

3.10.1 Hur stor procentandel av privat- och företagskunder ser märkningen på eller i närheten av bilen? (F)

3.10.2 Hur stor procentandel av privat- och företagskunder uppger att försäljaren uppmärksammade dem på märkningen? Hur stor procentandel av dessa konsumenter hade bett försäljaren att förklara märkningen för dem? (F)

3.10.3 Hur stor procentandel av privat- och företagskunder läser märkningen? (F)

3.10.4 Anser privat- och företagskunder (och bilförsäljare) att märkningen är tydligt och klart utformad? (F)

3.10.5 Anser privat- och företagskunder (och bilförsäljare) att märkningen är till nytta? (F)

3.10.6 Vill privat- och företagskunder att märkningen innehåller en jämförelse av olika bilars bränsleekonomi? Vilken metod för jämförelse skulle konsumenterna föredra? (F)

3.10.7 Har privatkunderna kunskap om den europeiska energimärkningen för apparater? Föredrar privatkunder utformningen av den europeiska energimärkningen för apparater framför utformningen av bränsleekonomimärkningen? Vill privatkunder att märkningen för samtliga energi förbrukande produkter skall ha samma utformning? (F)

3.10.8 Anser privat- och företagskunder (och bilförsäljare) att märkningen kan förbättras? Vilka förbättringar rekommenderar de? (F)

3.11 Hur stor betydelse har översikten? (O)

3.11.1 Hur stor betydelse anser privat- och företagskunder (och bilförsäljare) att märkningen har vad gäller främjandet av bränslesnåla bilar? (F)

Affischeringens (informationstavlans) effektivitet

3.12 Hur effektiv är affischeringen (informationstavlan) vad gäller att ge konsumenterna möjlighet att göra ett upplyst val? (O)

3.12.1 Hur stor procentandel av privat- och företagskunder ser affischeringen (informationstavlan)? (F)

3.12.2 Vad får privat- och företagskunderna veta genom affischeringen (informationstavlan)? (F)

3.12.3 Anser privat- och företagskunder (och bilförsäljare) att affischeringen (informationstavlan) är tydligt och klart utformad? (F)

3.12.4 Anser privat- och företagskunder (och bilförsäljare) att affischeringen (informationstavlan) är till nytta? (F)

3.12.5 Anser privat- och företagskunder (och bilförsäljare) att affischeringen (informationstavlan) kan förbättras? Vilka förbättringar rekommenderar de? (F)

3.13 Hur stor betydelse har affischeringen (informationstavlan)? (O)

3.13.1 Hur stor betydelse anser privat- och företagskunder (och bilförsäljare) att affischeringen (informationstavlan) har vad gäller främjandet av bränslesnåla bilar? (F)

Effektiviteten av annat reklammaterial

3.14 Hur effektivt är annat reklammaterial vad gäller att ge konsumenterna möjlighet att göra ett upplyst val? (O)

3.14.1 I vilken utsträckning uppmärksammar privat- och företagskunder information om bränsleekonomi i annat reklammaterial? (F)

3.14.2 Anser privat- och företagskunder att tydliga uppgifter om bränsleekonomi i allt reklammaterial skulle vara till nytta? (F)

3.15 Hur stor betydelse har direktivet för annat reklammaterial? (O)

3.15.1 Hur stor betydelse anser privat- och företagskunder (och bilförsäljare) att annat reklammaterial har vad gäller främjandet av bränslesnåla bilar? (F)

3.16 Ange vilka slutsatser som dragits om direktivets effektivitet vad avser upplysning till och påverkan av konsumenterna. (O)

D. INFORMATIONENS UTFORMNING OCH TILLÄMPNING

Märkningens utformning

1. Hur är märkningen utformad i er medlemsstat? Bifoga prover. (O)

1.1 Innehåller märkningen en jämförelse av bränsleekonomin hos den aktuella bilen medbränsleekonomin hos andra bilar? Förklara i så fall hur jämförelsen är gjord (t.ex. om bilarna har jämförts genom normalisering av bränsleekonomin eller om de har klassificerats enligt ett klassificeringssystem så att en bil kan jämföras med andra bilar inom samma klass). (O)

1.2 Om bilarna rangordnas efter bränsleekonomi: Förklara hur rangordningssystemet tillämpas på modellsortimentet på marknaden. Hur ofta uppdateras rangordningslistan? På vilken plats hamnar den genomsnittliga bränsleekonomin för hela fordonsparken? (O)

1.3 Om bränslekostnaderna är upptagna i märkningen: Ange vad beräkningen av kostnaderna är grundad på (t.ex. körsträcka och bränslekostnad per liter eller gallon för respektive bränsletyp samt antal år etc). (O)

1.4 Om ett "miljöindex" eller en "miljöklass" finns med i märkningen för jämförelse av fordonets miljöpåverkan med andra fordons miljöpåverkan: Ange hur uppgifterna har erhållits och i vilken form de är uttryckta. (O)

1.5 Om bulleruppgifter finns med i översikten: Ange hur uppgifterna har erhållits och i vilken form de är uttryckta. Om bulleruppgifterna jämförs med uppgifter från andra bilar, skall ni ange på vilket sätt detta görs. (O)

1.6 Om uppgifter om giftiga utsläpp är angivna i märkningen: Ange hur uppgifterna har erhållits och i vilken form de är uttryckta? Om uppgifterna jämförs med uppgifter från andra bilar, skall ni ange på vilket sätt detta görs. (O)

1.7 Har ett klassificeringssystem för uppdelning av personbilar i olika klasser tagits fram för att användas i märkningen? Ange i så fall närmare hur systemet är uppbyggt. (O)

1.8 Innehåller märkningen uppgifter om ekonomiska fördelar eller nackdelar som har samband med fordonet, t.ex. bilskatt, vilka kan påverka valet av biltyp och därigenom kopplas till bränsleekonomin? Förklara hur uppgifterna är presenterade. (O)

1.9 Finns det några andra sätt förutom de ovan uppräknade som gör att er bränsleekonomimärkning går utöver minimispecifikationerna i bilaga 1 till direktiv 1999/94/EG? Förklara hur uppgifterna har erhållits. Motivera också varför märkningen har utformats på dessa sätt (ett eller flera). (O)

1.10 Finns det planer på att ändra märkningens utformning i framtiden? Lämna i så fall närmare uppgifter, däribland planerad(e) tidpunkt(er), hur tillfogade uppgifter kommer att tas fram och en motivering till de planerade ändringarna. (O)

Översiktens utformning

2. Hur är översikten utformad i er medlemsstat? Bifoga prover (ett eller flera). (O)

2.1 Används enbart en version av bränsleekonomiöversikten inom hela er medlemsstat (olika språkversioner räknas inte)? (O)

2.2 Om bränslekostnaderna är upptagna i översikten: Ange vad beräkningen av kostnaderna är grundad på (t.ex. körsträcka och bränslekostnad per liter eller gallon för respektive bränsletyp samt antal år etc). (Ange om det är samma som för märkningen.) (O)

2.3 Om ett "miljöindex" eller en "miljöklass" används för att jämföra fordonets miljöpåverkan med andra fordons miljöpåverkan: Ange hur indexet eller uppgiften har erhållits. (Ange om det är samma som för märkningen.) (O)

2.4 Om bulleruppgifter finns med i översikten: Ange hur uppgifterna har erhållits och i vilken form de är uttryckta. Om bulleruppgifterna jämförs med uppgifter från andra bilar, skall Ni ange på vilket sätt detta görs. (Ange om det är samma som för märkningen.) (O)

2.5 Om uppgifter om giftiga utsläpp är angivna i översikten: Ange i vilken form uppgifterna är uttryckta? Om uppgifterna jämförs med uppgifter för andra bilar, skall Ni ange på vilket sätt detta görs. (O)

2.6 Har ett klassificeringssystem för uppdelning av personbilar i olika klasser tagits fram för att användas i översikten? Ange i så fall närmare hur systemet är uppbyggt. (Ange om det är samma som för märkningen.) (O)

2.7 Innehåller översikten uppgifter om ekonomiska fördelar eller nackdelar som har samband med fordonet - t.ex. bilskatt - vilka kan påverka valet av biltyp och därigenom kopplas till bränsleekonomin? Förklara hur uppgifterna är presenterade. (O)

2.8 Är en rangordning av bränsleekonomin medtagen i översikten? Förklara hur uppgifterna är presenterade. (O)

2.9 Finns det några andra sätt förutom de ovan uppräknade som gör att er(a) översikt(er) går utöver minimispecifikationerna i bilaga II till direktiv 1999/94/EG? Beskriv i så fall hur översikten går utöver direktivets specifikationer och motivera de extra bestämmelserna. (O)

2.10 Finns översikten i elektronisk form? Ange i så fall webbplatsens namn, hur länge den har varit i bruk och antalet besök hittills. Finns det tillgång till sorterings- och sökverktyg? Hur ofta uppdateras den elektroniska översikten? Beskriv kortfattat innehåll och utformning. (O)

2.11 Finns det planer på att ändra den pappers- eller webb-baserade översiktens utformning i framtiden? Lämna i så fall närmare uppgifter, däribland planerad(e) tidpunkt(er), hur tillfogade uppgifter kommer att tas fram och en motivering till de planerade ändringarna. (O)

Affischens (informationstavlans) utformning

3. Hur är affischen (informationstavlan) utformad i er medlemsstat? Bifoga prover. (O)

3.1 Har Er medlemsstat utfärdat några bestämmelser utöver vad som finns i direktiv 1999/94/EG för affischer (informationstavlor) om bränsleekonomi? Uppge i så fall de kompletterande bestämmelserna som de är angivna i Era lagar eller förordningar och motivera varför de införts. (O)

3.2 Finns det planer på att ändra affischens (informationstavlans) utformning i framtiden? Lämna i så fall närmare uppgifter, däribland planerad(e) tidpunkt(er), om hur tillfogade uppgifter kommer att tas fram och en motivering till de planerade ändringarna. (O)

Reklammaterialets utformning

4. Hur är Ert reklammaterial utformat? (O)

4.1 Har Er medlemsstat utfärdat några bestämmelser utöver de som finns i direktiv 1999/94/EG för "annat reklammaterial"? Uppge i så fall de kompletterande bestämmelserna som de är angivna i era lagar eller förordningar och motivera varför de införts. (O)

4.2 Har Er medlemsstat några bestämmelser för reklammaterial som inte har trycksaksform (t.ex. Internet, tv och radio)? Beskriv i så fall bestämmelserna närmare. (O)

4.3 Finns det planer på att ändra de nuvarande bestämmelserna för tryckt reklammaterial eller annat slags reklammaterial i framtiden? Lämna i så fall närmare uppgifter, däribland planerad(e) tidpunkt(er), hur tillfogade uppgifter kommer att tas fram och en motivering till de planerade ändringarna. (O)

Ändringar av utformningen sedan direktivet omsatts i nationell lagstiftning

5. Har några av de från direktivet införlivade bestämmelserna i er medlemsstats lagstiftning (t.ex. om affischer, översikter och märkning) ändrats under utvärderingsperioden (dvs. sedan direktivets bestämmelser ursprungligen infördes i ert lands lagstiftning)? (O)

5.1 Bestämmelserna i direktiv 1999/94/EG skall ha införlivats med er nationella lagstiftning. Vilka av de bestämmelser som införlivats efter den 18 januari 2001 har ändrats därefter? Bifoga om möjligt exempel (t.ex. på märkning eller översikter). (O)

5.2 Motivera de olika ändringarna. (O)

E. FRÅGOR OM GENOMFÖRANDET

Allmänt

1. Hur är ansvaret fördelat mellan myndigheter, bilförsäljare, tillverkare och importörer? (O)

1.1 Vem är ansvarig för tillsynen över utformning, produktion och distribution av översikten? (O)

1.2 Vem är ansvarig för tillsynen över utformning, produktion och distribution av märkningarna? (O)

1.3 Vem betalar för produktionen och distributionen av översikterna, märkningarna och affischerna? (O)

2. Vilka former har inrättats för att producera, förvalta och distribuera informationen? (O)

2.1 Hur många översikter trycks varje år? Hur och till vilka distribueras översikterna? (O)

2.2 Hur erhåller bilförsäljarna märkningar? (O)

2.3 Hur erhåller bilförsäljarna affischer? (O)

2.4 Vilka former anser bilförsäljarna är effektivare när det gäller att erhålla märkningar, översikter och affischer (informationstavlor), och vilka hinder anser de finns för införandet av sådana bättre former? (F)

3. Avser Ni att fortsätta använda era nuvarande produktions- och distributionsformer för översikterna, märkningarna och affischerna? Om inte, skall ni lämna närmare uppgifter och en motivering för era avsikter att vidta ändringar samt uppge när ändringarna planeras träda i kraft. (O)

4. Vid vilken tidpunkt hade Er medlemsstat satt bestämmelserna i direktiv 1999/94/EG i kraft? Ange om olika bestämmelser sattes i kraft vid olika tidpunkter. (O)

5. Har man bedömt i hur hög grad bestämmelserna i direktivet efterlevs? Ange i så fall närmare uppgifter om de bedömningsmetoder som använts och de uppskattade noggrannhetsnivåerna. Ange tydligt och klart huruvida olika aspekter av bedömningen varierar mellan märkning, affischer, översikter och reklammaterial. Om undersökningar har genomförts, skall Ni ange närmare uppgifter, däribland hur många undersökningen omfattat, uppskattningar av noggrannhet och uppskattningar av representativiteten. Ange också under vilken tidsperiod bedömningarna har genomförts. (O)

6. I hur hög grad efterlevs direktivets bestämmelser? (O)

Märkningens överensstämmelse med direktivet

6.1 Överensstämmer märkningens innehåll och utformning med bestämmelserna i direktivet? Exponeras märkningen också i enlighet med direktivets bestämmelser? (O)

6.1.1 Har märkningarna en standardiserad utformning så att konsumenterna kan känna igen dem lättare? (O)

6.1.2 Har alla märkningar A4-format (dvs. 297 x 210 mm)? (O)

6.1.3 Innehåller märkningarna uppgifter om bränsleförbrukning och CO2-utsläpp i enlighet med bilaga I till direktivet? (O)

6.1.4 Innehåller märkningarna - i enlighet med bilaga I till direktivet - uppgifter om var översikten finns att få och om CO2-utsläpp? (O)

6.1.5 Hur många procent av bilarna har en märkning som uppfyller alla bestämmelser i direktivet? (F)

6.1.6 Hur många procent av bilarna har en märkning fäst på själva bilen? (F)

6.1.7 Hur många procent av bilarna har en märkning som är placerad i tillfredsställande närhet av bilen? (F)

6.1.8 Hur många procent av bilarna saknar märkning fäst på själva bilen eller placerad i närheten? Vad anger bilförsäljarna för skäl till varför märkningarna inte visas på bilarna eller i deras närhet? (F)

6.1.9 Hur många procent av bilarna har en märkning som är skymd? (F)

6.1.10 Hur många procent av bilarna har en märkning som är skadad? (F)

6.1.11 Hur många procent av bilarna har märkningar som inte stämmer riktigt överens med bilen? (F)

6.1.12 Hur många procent av bilarna har märkningar vars innehåll inte följer direktivet? Vilka är skälen till att märkningens innehåll inte följer direktivet? (F)

6.1.13 Hur många procent av bilarna har märkningar vars utformning inte följer direktivet? Vilka är skälen till att märkningens utformning inte följer direktivet? (F)

6.1.14 Lämna uppgifter om eventuella märkningar med förvirrande märken, symboler eller texter rörande bränsleförbrukning eller CO2-utsläpp, vilka inte uppfyller kraven i direktivet. (O)

6.1.15 Finns det några fall av missvisande märkningar, som visas på bilar och som innehåller uppgifter om bränsleekonomi vilka strider mot uppgifter i den officiella märkningen? Lämna i så fall närmare uppgifter om dessa fall. (F)

6.2 Uppge de slutsatser som ni dragit beträffande märkningen och dess överensstämmelse med bestämmelserna i direktivet. (O)

Översiktens överensstämmelse med direktivet

6.3 Överensstämmer översiktens innehåll och utformning med bestämmelserna i direktivet? Distribueras översikten också i enlighet med direktivets bestämmelser? (O)

6.3.1 Vilket format har översikten och hur många sidor innehåller den? (O)

6.3.2 Är bilmodellerna grupperade efter fabrikat och i bokstavsordning? (O)

6.3.3 Är bilmodellerna grupperade på något annat sätt än i bokstavsordning? Beskriv i så fall hur de är grupperade. (O)

6.3.4 Hur ofta uppdateras översikten? (O)

6.3.5 När översikten uppdaterats, innehåller den då en förteckning över alla nya personbilsmodeller som fanns ute på marknaden när uppdateringen offentliggjordes? (O)

6.3.6 Är bränsletypen, absolutvärdet (siffervärdet) för den officiella bränsleförbrukningen samt de officiella specifika utsläppsvärdena för CO2 riktigt angivna - i enlighet med bestämmelserna i direktivet - för varje modell i förteckningen? (O)

6.3.7 Finns det några andra uppgifter, utöver vad som anges i direktivet, uppgivna för respektive modell i förteckningen? Specificera i så fall uppgifterna och motivera varför de tagits med i översikten. (O)

6.3.8 Har andra förvirrande märken, symboler eller texter rörande bränsleförbrukning eller CO2-utsläpp, vilka inte uppfyller kraven i direktivet, använts i översikten? Specificera i så fall närmare. (O)

6.3.9 Finns det några fall av missvisande översikter, som visas i utställningslokaler och som innehåller uppgifter om bränsleekonomi vilka strider mot uppgifter i den officiella översikten? Lämna i så fall närmare uppgifter om fallen. (F)

6.3.10 Hur många procent av återförsäljarna tillhandahåller översikter gratis på försäljningsstället, och hos hur många procent finns de inte tillgängliga? Vilka är skälen till varför gratis översikter inte finns på försäljningsstället? (F)

6.3.11 Upplever återförsäljarna problem med leveranserna av översikter? (F)

6.3.12 Visas översikterna på försäljningsstället? Vad är skälet till varför bilförsäljarna inte visar översikten? (F)

6.4 Uppge de slutsatser som ni dragit beträffande översikten och dess överensstämmelse med bestämmelserna i direktivet. (O)

Affischens (informationstavlans) överensstämmelse med direktivet

6.5 Överensstämmer affischens (informationstavlans) innehåll och utformning med bestämmelserna i direktivet? Exponeras den också i enlighet med direktivets bestämmelser? (O)

6.5.1 Hur många procent av bilförsäljarna har inte någon affisch (informationstavla) exponerad på försäljningsstället? (F)

6.5.2 Hur många procent av bilförsäljarna har inte någon affisch (informationstavla) exponerad på en framträdande plats på försäljningsstället? (F)

6.5.3 På vilket sätt överensstämmer affischer (informationstavlor), som visas på försäljningsstället, inte med direktivet? (F)

6.5.4 Vilka skäl uppger bilförsäljarna till varför de inte visar en bränsleförbrukningsaffisch (informationstavla)? (F)

6.5.5 Vilka skäl uppger bilförsäljarna till varför de inte visar en bränsleförbrukningsaffisch (informationstavla) på en framträdande plats? (F)

6.5.6 Vilka skäl uppger bilförsäljarna i fall då affischens (informationstavlans) utformning eller innehåll inte överensstämmer med direktivet? (F)

6.6 Uppge de slutsatser som ni dragit beträffande affischerna (informationstavlorna) och deras överensstämmelse med bestämmelserna i direktivet. (O)

Annat reklammaterials överensstämmelse med direktivet

6.7 Överensstämmer reklammaterialet med direktivets bestämmelser? (O)

6.8 Uppge exempel på fall då reklammaterialet befunnits strida mot bestämmelserna i direktivet? (O)

6.9 Uppge de slutsatser som Ni dragit beträffande reklammaterialets överensstämmelse med bestämmelserna i direktivet. (O)

Bedömning av trenderna i fråga om efterlevnad av direktivet

6.10 Hur varierar återförsäljarnas efterlevnad av direktivets bestämmelser (beträffande visning av märkningen och affischen samt utdelning av översikten) mellan olika regioner och slag av säljföretag (dvs. oberoende eller uppbundna återförsäljare; singelfranchise eller multifranchise; tillverkare)? (F)

6.11 Hur varierar återförsäljarnas efterlevnad av direktivets bestämmelser (beträffande visning av märkningen och affischen samt utdelning av översikten) mellan olika bonus- eller provisionssystem som används för att belöna säljarkåren? (F)

6.12 Hur varierar graden av efterlevnad i Er medlemsstat med konsumenternas medvetenhet om bränsleekonomifrågor och med det inflytande som direktivets bestämmelser uppskattas ha på konsumentbeteendet. (F)

Påföljdssystem

6.13 Vilket påföljdssystem har er medlemsstat utarbetat för att tillämpas på överträdelser av de nationella bestämmelser som antagits i enlighet med detta direktiv? (O)

6.13.1 Har Er medlemsstat fastställt påföljder tillämpliga på överträdelser av de nationella bestämmelser som antagits i enlighet med detta direktiv? (O)

6.13.2 Ange närmare uppgifter om påföljdssystemet. (O)

6.13.3 Har några påföljder utdömts? Ange i så fall vilka som dömts och vilken form av påföljd som tillämpats. (O)

Grupperingssystem

7. I artikel 2.5 och 2.6 i direktivet anges att olika versioner och varianter av ett fordon kan inordnas under en och samma modell. Har ett sådant grupperingssystem utarbetats? Ange den bas på vilken systemet har utarbetats. Ange hur grupperingssystemet har tillämpats i förhållande till direktivet. (F)

F. UTVIDGNING TILL ANDRA MEDIER

1. Har Ni redan vidareutvecklat informationssystemet, t.ex. till att omfatta andra medier, och/eller avser Ni att göra det? I så fall - hur har Ni gjort det och för vilket ändamål? (F)

2. Har Ni provat ut några alternativa medieformer under realistiska driftsförhållanden? Lämna i så fall en rapport med uppgifter om provningsmetoderna och provningsförhållandena samt om provningsresultaten. (F)

3. Har Ni stött på rättsliga eller institutionella hinder när det gäller att utvidga kraven avseende reklammaterial till andra medier? Lämna i så fall närmare information. (F)

G. HELHETSBEDÖMNING

1. Uppge vilka viktiga lärdomar Ni dragit vid omsättandet av direktivet i nationell lagstiftning (och vid utarbetandet av era kompletterande nationella bestämmelser). (F)

2. Ange vilken åtgärd Ni tror är mest angelägen när det gäller att förbättra direktivets genomslagskraft i både din egen medlemsstat och i EU som helhet. (F)

(1) Om fler än en person (eller organisation/avdelning) fyller i formuläret skall ovan nämnda uppgifter anges i varje enskilt fall.