Kommissionens beslut

av den 22 december 1999

om stödprogram C 39/99 (f.d. E 2/97) Förenade kungariket, "English Partnerships (EP) inom ramen för Partnerships Investment Programme (PIP)", nedan kallat EP/PIP-programmet

[delgivet med nr K(1999) 5208]

(Endast den engelska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2000/389/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2 första stycket i detta,

med beaktande av Avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a i detta,

efter att ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig(1) enligt den bestämmelse som anges ovan och med beaktande av deras synpunkter, och

av följande skäl:

I. FÖRFARANDET

(1) Genom en skrivelse av den 9 januari 1995 anmälde Förenade kungariket i enlighet med artikel 88.3 i EG-fördraget det stödprogram som erbjuds enligt "Single Regeneration Budget" (SRB) (N 31/95) till kommissionen. Denna anmälan omfattade ett antal program, bland annat English Partnerships (EP) enligt Partnerships Investment Programme (PIP) (EP/PIP-programmet) som är ett program för regional utveckling genom offentlig finansiering av förnyelseprojekt i England.

(2) I en skrivelse till Förenade kungariket av den 4 maj 1995 [SG(95)D/5602], godkände kommissionen SRB på grundval av artikel 87.3 c i EG-fördraget om stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner. I sitt beslut konstaterade kommissionen att ett antal åtgärder i SRB inte omfattades av artikel 87.1 i EG-fördraget. "Förnyelse av stadsbebyggelsen (EP-åtgärd)" sades vara en av dessa åtgärder.

(3) Myndigheterna i Förenade kungariket har skött programmet med utgångspunkt i uppfattningen att inget EP-program som gäller finansiering av förnyelseprojekt involverar statligt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget.

(4) Efter det att SRB godkänts riktades kommissionens uppmärksamhet på vissa fall där mottagarna av EP-stöd också var företag som konkurrerade med företag i andra medlemsstater.

(5) Vid ett möte i januari 1996 uppmanade kommissionen myndigheterna i Förenade kungariket att förtydliga hur programmet faktiskt fungerade.

(6) Olika aspekter av frågan har ytterligare diskuterats och analyserats vid sammanträden och genom skriftväxling under perioden januari 1996-februari 1998. Vid ett sammanträde med myndigheterna i Förenade kungariket i september 1997 meddelade kommissionen sin avsikt att föreslå lämpliga åtgärder på grundval av artikel 88.1 i EG-fördraget. I oktober 1997 gjordes ett besök i EP:s huvudkontor i London i syfte att bedriva ytterligare efterforskningar och diskussioner beträffande ett urval av fall, så att de lämpliga åtgärder som skulle föreslås kunde fastställas mer precist.

(7) Genom en skrivelse till myndigheterna i Förenade kungariket från juli 1998 [SG (98) D/06108] föreslog kommissionen på grundval av artikel 88.1 i EG-fördraget lämpliga åtgärder beträffande ett av EP:s investeringsprogram, nämligen EP/PIP-programmet.

(8) Myndigheterna i Förenade kungariket uppmanades att ge sitt samtycke till de föreslagna åtgärderna inom 20 arbetsdagar. I april 1999 skickade myndigheterna i Förenade kungariket sitt formella svar till förslaget om lämpliga åtgärder. I det svaret gav myndigheterna inte sitt fulla samtycke till de åtgärder som kommissionen föreslagit.

(9) Följaktligen beslutade kommissionen i maj 1999 att inleda ett förfarande enligt artikel 88.2 i EG-fördraget beträffande EP/PIP-programmet. Det officiella svaret från myndigheterna i Förenade kungariket insändes genom en skrivelse av den 29 juli 1999. Kommissionens beslut offentliggjordes i Europeiska gemenskapernas officiella tidning den 28 augusti 1999(2). Elva berörda parter inkom med sina synpunkter inom den stipulerade tidsfristen på en månad från offentliggörandet. Kommissionen erhöll också synpunkter från många andra berörda parter efter det att tidsfristen löpt ut.

II. BESKRIVNING AV EP/PIP-PROGRAMMET

EP:s ställning/bakgrund:

(10) EP inrättades den 10 november 1993 i enlighet med Avsnitt III i Leasehold Reform, Housing and Urban Development Act 1993. Det trädde i kraft fullt ut den 1 april 1994.

EP (benämns Urban Regeneration Agency i stadgarna) är ett permanent offentligt organ som är fristående från ministerierna och som är underställt miljöministern. EP:s finansiering utgörs av ett anslag från SRB. Dess resurser omfattar bidrag i form av stöd från miljöministeriet samt de intäkter som dess verksamhet ger upphov till, däribland försäljning av tillgångar (huvudsakligen den fastighetsportfölj som EP tog över från English Estates, EP:s föregångare).

EP:s övergripande mål(3)

(11) "Det övergripande målet för organet är att säkerställa förnyelsen av de områden som är i behov av detta genom återvinning, bebyggelse eller utbyggnad av mark och byggnader. Även om organet kommer att koncentrera sig på förnyelse kommer det, där så är möjligt, att vara verksamt inom en vidare förnyelseram och arbeta med lokala och regionala partner i syfte att anlägga ett helhetsperspektiv på problemen i ett område. Organets program kommer att inriktas på att tillgodose markbehovet för flera olika syften, bland annat bostäder, industri- och affärslokaler, attraherandet av investeringar till området, infrastruktur, fritid, rekreation och miljöförbättringar."

Områden som omfattas av EP-finansiering

(12) EP fastställer vilka områden som skall prioriteras genom att varje år utarbeta regionala strategidokument som grundar sig på en bedömning av relevanta data och samråd med regionala partner. De indikatorer som beaktas i denna analys är bland annat rådande arbetslöshet, resultatet av den senaste nationella kartläggningen av öde mark osv.

De områden som är aktuella är de följande:

a) Europeiska mål 1- och 2-områden.

b) Områden där kolgruvor lagts ned. (Viktigt målområde för EP:s verksamhet. Inte nödvändigtvis beläget i stödområden. På grund av dessa områdens begränsade storlek och deras ofta betydande geografiska isolering i förhållande till Travel-to-Work-områdena [den minsta byggstenen på Förenade kungarikets regionalstödskarta som är i kraft till och med den 31 december 1999] har myndigheterna i Förenade kungariket hävdat att det var svårt att ta med dessa på kartan.)

c) "City Challenge" och andra innerstadsområden.

d) Jordbruksområden i stora ekonomiska svårigheter, i huvudsak mål 5b-områden.

e) Andra stödområden.

Som konstateras i anmälan av den 9 januari 1995 "är posterna i ovannämnda förteckning inte angivna i prioritetsordning och EP har friheten att reagera på plötsliga behov utanför dessa områden och på strukturella förändringar i den lokala ekonomin" och därför kan EP i princip finansiera verksamhet var som helst i England.

Åtgärdsinstrument särskilt i EP/PIP-programmet

(13) EP är aktivt i olika investeringsprogram. Ovanstående information beträffande EP:s mål och de geografiska områden som berörs gäller alla EP-program i allmänhet.

(14) Detta beslut gäller dock endast PIP, genom vilket EP agerar tillsammans med byggherrar från huvudsakligen den privata sektorn.

(15) Finansiering enligt EP/PIP riktas till byggherrar med en stark ekonomisk koppling till den mark som skall bebyggas, särskilt vad gäller ägande. Myndigheterna i Förenade kungariket har betonat att det vore önskvärt att den mark som omfattas av programmet har privata ägare. Detta är huvudskälet till varför ingen offentlig upphandling kan organiseras för fördelning av den offentliga finansieringen av bebyggandet. Den ekonomiska kopplingen mellan byggherren och marken ligger därför till grund för EP/PIP-programmets funktionssätt. Sökanden lägger fram sina egna förnyelseförslag för EP och förhandlar med EP om riskdelning, kostnader och vinster. Denna förhandling måste i praktiken leda till en överenskommelse om hur stort finansieringsbeloppet för utbyggnadskostnaderna skall vara, det så kallade gap funding (se skäl 19).

(16) I praktiken kan stödet anta olika former, i synnerhet professionell och teknisk rådgivning, hyresgarantier till byggherrar, bidrag och andra former av gemensamma investeringar med byggherrar, samriskföretag med byggherrar, lån och lånegarantier till byggherrar.

Utformning av och nivå på stöd som omfattas av EP/PIP

(17) Enligt myndigheterna i Förenade kungariket är det huvudsakligen PIP-modellen för utbyggnad som gör det möjligt för EP att få verkligt värde för pengarna. De olika kandidatprojekten granskas noga (ur additionalitets-, praktikalitets- och redlighetssynpunkt samt med hänsyn till hur stort deltagandet från den privata sektorn är) för att säkerställa att EP:s syfte uppnås till minsta möjliga kostnad för de offentliga finanserna.

(18) Myndigheterna i Förenade kungariket har framhållit sin avsikt att behålla denna samverkansstrategi gentemot den privata sektorn. PIP-modellen är nödvändig på grund av den engelska fastighetsmarknadens påstådda särart, där mycket av den underutnyttjade marken eller ödemarken är i privat ägo. En tillämpning av Direct Investment Programme, vilket är det befintliga alternativet till PIP, skulle innebära att EP i varje fall förvärvar privat mark och tar på sig den fullständiga rollen som byggherre. Myndigheterna i Förenade kungariket avser minska användningen av Direct Investment Programme eftersom de hävdar att det medför en avsevärd ökning av de offentliga utgifterna.

EP/PIP-programmets huvudinslag

Gap funding

(19) EP:s finansieringsverksamhet syftar endast till att täcka skillnaden mellan de beräknade byggkostnaderna och det förväntade slutliga värdet på marken. Denna hållning grundar sig på antagandet att det förväntade slutliga värdet på marken efter det att den bebyggts per definition kommer att vara lägre än de beräknade byggkostnaderna till följd av karaktären på de projekt som genomförs och att det därför alltid kommer att förekomma en skillnad som behöver finansieras.

En rimlig vinstmarginal (vinsttillägg) för byggherren

(20) En rimlig vinstmarginal för byggherren ligger inbyggd i den beräknade byggkostnaden och finansieras således av EP som en del av täckandet av ovannämnda skillnad. Bedömningen av hur stor den rimliga vinsten är uppskattas av EP på i grundval av risknivån i projekten och varje möjlig marknadsjämförelse. Mer precist är vinsttillägget det minsta belopp som byggherren är villig att acceptera för att genomföra projektet. Beloppets storlek fastställs efter förhandlingar mellan EP och byggherren och återspeglar en professionell bedömning av EP:s egna värderingsmän om den marknadsmässiga avkastningsnivån för liknande typer av projekt på liknande platser.

Återvinning

(21) Det finns en återvinningsklausul (claw-back clause) genom vilken övervinster återvinns (vanligtvis minst 50 % av det överskjutande beloppet), medan förluster (orsakade av kostnadsöverskridanden) helt och hållet måste täckas av byggherren. På detta sätt bärs den största risken av byggherren, inklusive risken att det förväntade slutliga värdet inte uppnås.

Uppskattning av kostnader och värden

(22) Alla kostnader och värden uppskattas för att säkerställa att de återspeglar rådande marknadsförhållanden. Återigen bör påpekas att EP tillämpar sin egen marknadsanalys. Myndigheterna i Förenade kungariket anser att EP:s synpunkter på den engelska fastighetsmarknadens struktur inte skiljer sig avsevärt från de analyser som gjorts av oberoende auktoriserade besiktningsmän eller de yrkessammanslutningar som företräder värderingsmän eller besiktningsmän på fastighetsmarknaden i England.

Enligt myndigheterna i Förenade kungariket säkerställer detta system att de slutliga användarna inte erhåller något statligt stöd, eftersom de betalar marknadspriser och marknadshyror. För att fastställa hur stort finansieringsbehovet är inkluderas naturligtvis dessa priser i det slutliga värdet och uppskattas därför av EP:s egna värderingsmän.

Det bör också betonas att med tanke på det sätt på vilket EP/PIP-programmet fungerar och med tanke på EP:s uttalade preferens att stödja "byggherre med ett permanent intresse av platsen antingen i egenskap av markägare eller slutlig användare" bör kombinerandet av intressena mellan de olika inblandade aktörerna (markägare, byggherrar och slutliga användare) anses som regel. Detta specifika förhållande ger kommissionen ett insynsproblem när det gäller att fastställa vem som är den verklige, mottagaren av EP:s stöd och hur stort stödbelopp som denne faktiskt erhåller.

III. LÄMPLIGA ÅTGÄRDER FÖRESLAGNA AV KOMMISSIONEN PÅ GRUNDVAL AV ARTIKEL 88.1 I EG-FÖRDRAGET

(23) För fullständighetens skull och för att hjälpa myndigheterna i Förenade kungariket att få programmet att överensstämma med reglerna om statligt stöd görs en kortfattad hänvisning till de åtgärder som kommissionen föreslog i juli 1998 enligt det förfarande som anges i artikel 88.1 i EG-fördraget.

Arbetsbegrepp

(24) I en anda av samarbete mellan de nationella myndigheterna och kommissionen när det gäller det förfarande som anges i artikel 88.1 i EG-fördraget och efter att ha granskat hur programmet fungerar identifierade kommissionen nedanstående två arbetsbegrepp, huvudsakligen i syfte att identifiera under vilka förhållanden stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget kan beviljas inom ramen för EP/PIP:

a) Beställda byggprojekt: om byggprojektet var utformat för att passa en slutlig användares behov och denne användare var känd när projektet inleddes.

b) Spekulativa byggprojekt: om platsen skall bebyggas för att kunna användas till olika ändamål som inte fastställts när beslutet om att inleda projektet fattas.

(25) Det som fått kommissionen att föreslå ovannämnda begrepp är att det nuvarande sättet att tillämpa programmet inte alltid gör det möjligt att med säkerhet identifiera den faktiska mottagaren av stödet. Kommissionen anser därför att den slutliga användaren är stödmottagare vid ett beställt byggprojekt och att markägaren/byggherren är mottagare vid spekulativa byggprojekt med tanke på den starka ekonomiska kopplingen mellan byggherre och mark.

(26) Myndigheterna i Förenade kungariket har inte ifrågasatt ovannämnda arbetskoncept och antaganden, vilka utgjorde grunden för alla fortsatta diskussioner.

Begreppet platsspecifika problem (site abnormals)

(27) I ett framskridet skede av diskussionen betonade myndigheterna i Förenade kungariket särskilt att EP/PIP-programmet i huvudsak gäller platser med allvarliga miljöskador som orsakats av okända förorenare. Myndigheterna i Förenade kungariket ger en allmän definition av begreppet platsspecifika problem och tar upp de miljö- och infrastrukturproblem som gör den specifika platsen omöjlig att sälja. Den finansiering som krävs för att åtgärda de platsspecifika problemen kan enligt myndigheterna i Förenade kungariket inte betraktas som statligt stöd, eftersom den begränsas till vad som är nödvändigt för att göra platsen möjlig att sälja.

(28) Kommissionen föreslog ett antal lämpliga åtgärder.

(29) Myndigheterna i Förenade kungariket uppmanades att hantera EP/PIP-programmet som ett program för regionalt stöd och i överensstämmelse med tillämpliga regler om statligt stöd, särskilt Riktlinjerna för statligt stöd för regionala ändamål(4) och kartan över stödområden i Förenade kungariket. Följaktligen föreslogs det att EP/PIP-programmet skulle göra det möjligt för myndigheterna i Förenade kungariket att bevilja statligt stöd för regionala ändamål till ett belopp som motsvarar skillnaden mellan de beräknade byggkostnaderna och det förväntade slutliga värdet på marken. När det gäller beställda byggprojekt föreslogs det att stödet skulle ges direkt till den slutliga användaren, medan det beträffande spekulativa byggprojekt föreslogs att stödet skulle ges till byggherren/markägaren.

(30) Kommissionen föreslog att alla de värderingar av till exempel kostnader, slutliga värden och försäljningspriser/hyresnivåer för de slutliga användarna som görs inom ramen för finansieringen av ovannämnda skillnad samt beräkningen av eventuella återbetalningar genomförs av oberoende auktoriserade besiktningsmän.

(31) Enligt kommissionen innebär programmet inte att något statligt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget beviljas, om investeraren (markägaren eller den slutliga användaren) på platsen i fråga bedriver verksamhet som inte påverkar handeln mellan medlemsstaterna.

(32) Kommissionen föreslår att det i ärenden där markägaren, byggherren eller den slutliga användaren är företag som är verksamma inom sektorer som omfattas av särskilda gemenskapsregler om statligt stöd är nödvändigt att en enskild anmälan görs.

(33) De möjligheter som gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till miljöskydd ger skulle enligt kommissionen kunna utnyttjas, särskilt för att få den offentliga finansieringen av åtgärderna mot de platsspecifika problemen att omfattas av reglerna om statligt stöd.

(34) I sitt svar på förslaget till lämpliga åtgärder accepterade myndigheterna i Förenade kungariket att låta sin egna snäva definition av beställda byggprojekt omfattas av regler om statligt stöd för regionala ändamål.

(35) När det gäller spekulativa byggprojekt hävdade myndigheterna i Förenade kungariket att EP-finansieringen inte omfattar något statligt stöd, eftersom produkten i fråga (ödemark i England) inte är föremål för handel mellan medlemsstaterna.

(36) I detta skede ansåg kommissionen att de argument som myndigheterna i Förenade kungariket lade fram inte skingrade kommissionens tvivel beträffande frågan om det förekom statligt stöd i EP/PIP-programmet och om det var förenligt med den gemensamma marknaden. Därför beslutade kommissionen att inleda ett förfarande enligt artikel 88.2 i EG-fördraget.

IV. SYNPUNKTER FRÅN MYNDIGHETERNA I FÖRENADE KUNGARIKET

(37) Genom en skrivelse av den 29 juni 1999 svarade myndigheterna i Förenade Kungariket på den skrivelse från kommissionen genom vilken ett förfarande enligt artikel 88.2 i EG-fördraget inleds. I den skrivelsen ändrar myndigheterna i Förenade kungariket vissa inslag i de ståndpunkter som de uttryckt i den skrivelse genom vilken de svarar på förslaget till lämpliga åtgärder.

Myndigheternas i Förenade kungariket övergripande ståndpunkt kan nu sammanfattas på följande vis:

Beställda byggprojekt

(38) Myndigheterna i Förenade kungariket går med på att driva sådana projekt i överensstämmelse med de riktlinjer som kommissionen utfärdat och inom de nuvarande och framtida kartorna över stödområden. Myndigheterna inbegriper i begreppet beställda byggprojekt alla industriändamål och de flesta kontorsändamål. Mottagaren av stöd beträffande beställda byggprojekt kommer att vara den slutliga användaren på platsen.

Om den slutliga användaren i ett beställt byggprojekt är ett företag som är verksamt i sektorer som är föremål för särskilda gemenskapsregler om statligt stöd kommer en enskild anmälan att göras till kommissionen.

Andra stödformer än bidrag som omfattas av EP/PIP-programmet kommer att förklaras så att kommissionen kan bedöma hur stort stödinslaget i dem är.

Särskilda regler om statligt stöd till företag i svårigheter, till små och medelstora företag, till miljöskydd, och till känsliga sektorer kommer att följas. Transport-, jordbruks- och fiskesektorerna omfattas inte av programmet.

(39) Myndigheterna i Förenade kungariket har också föreslagit att göra ändringar i värderingsprocessen som för närvarande genomförs internt av en av EP:s professionella värderingsmän. De föreslår att varje värdering som EP gör i framtiden kommer att registreras och undertecknas på samma sätt som en oberoende värdering, det vill säga i enlighet med branschnormer (som fastställs av yrkesorganisationen Royal Institute of Chartered Surveyors) och där yrkesbesiktningsmän görs personligt eller yrkesmässigt ansvariga för det sätt på vilket de genomför värderingar. För projekt där det bedöms att värdet på det slutförda projektet kommer att överstiga 5 miljoner pund sterling kommer det att krävas en andra oberoende värdering.

(40) Dessutom kommer det i framtiden att vara ett krav att byggherren (inte endast för beställda projekt) måste tilldela alla byggkontrakt genom en öppen anbudsinfordran. Om priset i det mest prisvärda anbudet är lägre än de kostnader som man räknade med vid projektutvärderingen kommer EP att byta till anbudspriset, göra en ny beräkning av finansieringsbehovet samt ändra projektöverenskommelsen i enlighet därmed.

Spekulativa byggprojekt

(41) Myndigheterna står fast vid sin ståndpunkt att det inte är fråga om något statligt stöd. Enligt domstolens dom i de förenade målen 296 och 318/82, Nederländerna och Leeuwarder Papierwarenfabriek BV mot kommissionen(5), är kommissionen skyldig att ange de omständigheter under vilka handeln mellan medlemsstaterna påverkas när det gäller finansiering av spekulativa byggprojekt. För att göra det måste kommissionen enligt myndigheterna i Förenade kungariket undersöka den relevanta marknaden, platsen för produktionen i fråga på den marknaden och mönstret för handeln mellan medlemsstaterna för produkten i fråga. I det aktuella fallet anser myndigheterna att kommissionen inte kommer att kunna uppfylla det krav som domstolen ställer på den, eftersom den gemenskapsomfattande byggmarknaden är mycket liten.

Eventuell tillämpning av riktlinjerna för statligt stöd till miljöskydd

(42) Myndigheterna i Förenade kungariket uttryckte sin önskan att undersöka huruvida några aspekter på EP/PIP-programmet omfattas av gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till miljöskydd(6) i syfte att täcka finansieringen av de platsspecifika problemen både vid beställda och spekulativa byggprojekt.

V. SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

(43) Följande berörda parter inkom med synpunkter innan den stipulerade tidsfristen löpte ut den 28 september 1999: English Partnerships, North West Development Agency, Durham County Council, Newcastle City Council, Derwentside District Council, City of Sunderland, One NorthEast, Local Government Association, Advantage West Midlands, Association of North East Councils, East of England Development Agency. Flera andra parter inkom med synpunkter efter det att tidsfristen löpt ut. Det kan konstateras från första början att alla de som inkom med synpunkter är berörda offentliga myndigheter och lokala eller regionala byggherrar och att deras synpunkter i stort sett sammanfaller med Förenade kungarikets regerings synpunkter.

De viktigaste synpunkterna som inkommit kan sammanfattas på följande vis

(44) EP/PIP-programmet har varit ett mycket framgångsrikt förnyelseprogram. Det har visat sig mycket effektivt i jämförelse med Direct Investment Programme och har gett bra valuta för pengarna. Utan den privata sektorns medverkan och utan EP:s samtycke till att tillhandahålla den avtalade finansieringen av skillnaden mellan de beräknade byggkostnaderna och det förväntade slutliga värdet på marken skulle många projekt inte ha genomförts. Reglerna om regionalstöd är inte lämpliga att tillämpa på förnyelseprojekt, eftersom det skulle innebära att EP:s finansiering skulle omfattas av taken för regionalstödens nivå och begränsas till vissa stödområden, vilket därför avsevärt skulle begränsa hur stora belopp som kan beviljas och vilka områden som omfattas. Parterna fruktar att vissa områden som i dagsläget kan bebyggas genom EP:s finansiering kanske inte kommer att inkluderas i kartan över regionalstödsberättigade områden till följd av de nu gällande reglerna för utformningen av denna karta.

(45) Finansieringsprogrammet är tänkt att komma till rätta med ett marknadsmisslyckande och få icke säljbara tillgångar att bli säljbara. Det är inte utformat som ett stöd till enskilda företag utan gäller projektstöd. Finansieringsbeloppet motsvarar det lägsta belopp som behövs för att projektet skall genomföras. För att beräkna detta belopp uppskattar EP projektet i dess helhet och möj-ligheterna att i framtiden saluföra det samt garanterar att sökanden får en "normal avkastning i nivå med vad denne kunde förvänta sig någon annanstans".

(46) EP/PIP-programmet begränsar inte konkurrensen, utan ökar den. Det är ett finansieringssystem som är öppet för alla typer av sökande.

(47) En berörd part underströk att det förslag till lämpliga åtgärder som kommissionen lagt fram inte är tydligt när det gäller typ av mottagare (byggherre, investerare, markägare, slutlig användare) och typ av mark som skall bebyggas. Att tillämpa dessa förslag till åtgärder i deras nuvarande form skulle medföra problem vid projekt med flera användningsområden såsom infrastruktur och spekulativ och beställda byggprojekt.

(48) De flesta berörda parter begär att en övergångsperiod skall beviljas för projekt som nu håller på att bedömas och genomföras.

VI. BEDÖMNING AV STÖDET

Förekomst av stöd

(49) Det måste från början konstateras att nedan uppräknade omständigheter, som regeringen i Förenade kungariket eller de berörda parterna eller båda har åberopat, inte automatiskt innebär att statligt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget inte förekommer, vilket således inte utesluter att det undersöks om det förekommer statligt stöd enligt denna artikel:

a) Att samverkan mellan den offentliga och den privata sektorn är kostnadseffektiv i den meningen att programmet i denna form minskar bördan på de offentliga finanserna jämfört med Direct Investment Programme. Det konstateras dessutom att det sätt på vilket programmet drivs gör att det i princip inte finns någon begränsning för hur stort belopp som kan beviljas i varje enskilt fall, eller med andra ord hur stora finansieringskostnaderna blir i förhållande till investeringskostnaderna.

b) Att finansieringen beviljas för att komma till rätta med ett marknadsmisslyckande. Att försöka lösa ett marknadsmisslyckande genom offentlig finansiering till enskilda företag utesluter inte möjligheten att företag som konkurrerar om handeln inom gemenskapen kan erhålla stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget.

c) Att finansieringen begränsar sig till det belopp som är nödvändigt för att projektet skall genomföras. Detta påstående tar inte hänsyn till att det under vissa omständigheter (till exempel stora företag utanför stödområdena) inte är tillåtet att ge något statligt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget.

(50) Således måste kommissionen, med beaktande av de argument som regeringen i Förenade kungariket och de berörda parterna framfört under förfarandets gång, fortfarande undersöka huruvida villkoren för att kunna tilllämpa artikel 87.1 i fördraget är uppfyllda. Om det inte anges något annat gäller nedanstående analys både beställda och spekulativa byggprojekt.

(51) "Stöd": Den finansiering som EP tillhandahåller innebär ett kvantifierbart ekonomiskt incitament till byggherrar för att få dessa att genomföra byggprojekt på platser som enligt EP har sådana nackdelar på grund av sitt tillstånd eller belägenhet att de inte förmår locka till sig privata investerare. Detta betonas på flera ställen i de skrivelser som myndigheterna i Förenade kungariket inkommit med. Till exempel sägs

- att investerare ges incitament att välja områden som EP prioriterar,

- att det skulle ha investerats mycket lite i dessa områden om inte EP medverkat, och

- att EP:s stöd syftar till att befria den privata investeraren från en tillgång som inte går att avyttra.

(52) Det belopp som motsvarar skillnaden mellan de beräknade byggkostnaderna och det forväntade slutliga värdet på marken föreslås från början av själva byggherren och fastställs slutligen efter EP:s interna granskningsförfarande. Detta belopp är tänkt att täcka det finansieringsbehov som byggherren har (finansieringen skall täcka delar av projektkostnaderna inklusive en rimlig vinst för byggherren) för att genomföra det föreslagna projektet. Kommissionen anser därför att hela det belopp som beviljas i syfte att täcka ovannämnda skillnad utgör det incitament som är nödvändigt för att projektet skall genomföras, det vill säga stödet i fråga.

(53) De försäkringar som myndigheterna givit om att de slutliga användarna betalar marknadspriser innebär att förekomsten av stöd endast kan uteslutas om dessa priser fastställs av objektiva värderingsmän och enligt objektiva kriterier.

(54) "Stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel": EP är ett offentligt organ som finansieras av miljöministeriet och har i uppgift att uppfylla allmännyttiga och politiskt beslutade mål. Det faktum att EP:s verksamhetsfilosofi omfattar vissa principer som definieras som marknadsinriktade, som till exempel att försöka få valuta för pengarna, påverkar inte dess ställning som offentligt organ. Att EP är ett offentligt organ innebär att det kan vara benäget att finansiera riskfyllda, olönsamma, eller för privata investerare oattraktiva byggprojekt, på grundval av att projektet uppfyller allmännyttiga och politiskt beslutade mål. Privata finansiella institut som bedriver sin verksamhet enligt normala marknadsekonomiska principer förväntas inte beakta allmännyttiga och politiskt beslutade mål när de fattar sina i beslut.

(55) "Av vilket slag det än är": EP:s finansiering sker med hjälp av flera metoder, främst genom bidrag, men även hyresgarantier eller samriskföretag med byggherrar, till exempel i form av delägande i ett aktiebolag, lån och lånegarantier till byggherrar. Kommissionen anser att vilken form stödet än har omfattas det av artikel 87.1 i EG-fördraget.

(56) "Stöd som gynnar vissa företag"; selektivitetskriterium: EP beviljar stödet selektivt till vissa byggherrar efter det att ett stort antal projektförslag undersökts. Byggherren är nu den direkta mottagaren av stödet och går att identifiera utan problem eftersom förslaget till byggprojekt kommer från detta företag. Selektivitetskriteriet uppfylls också genom att EP:s stöd främst beviljas byggherrar som äger marken i fråga i vissa prioriterade områden.

(57) Under dessa omständigheter anser kommissionen att EP/PIP-programmet riskerar att ge vissa företag en gynnsammare behandling än andra och omfattas därför av artikel 87.1 i EG-fördraget(7).

(58) Stödet snedvrider konkurrensen "i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna". Huruvida statligt stöd påverkar handeln mellan medlemsstaterna beror enligt domstolen inte på skälen till att stödet beviljades utan på de effekter det har(8).

(59) Kommissionens analys följer samma linje som i domstolens dom i mål 248/84, Tyskland mot kommissionen(9), som gäller ett stödprogram som EP/PIP-programmet och inte ett enskilt fall. I domen anger domstolen följande:

"När det gäller ett stödprogram kan kommissionen begränsa sig till att granska det aktuella programmets egenskaper i syfte att fastställa om stödprogrammet, till följd av stödbelopp eller stödnivå, typ av investeringar som stödet beviljas för eller andra villkor i programmet, ger en avsevärd fördel till mottagaren i förhållande till dess konkurrenter och om det riskerar att gynna företag som ägnar sig åt handel mellan medlemsstaterna."

(60) EP/PIP-programmet är ett stödprogram som syftar till att åstadkomma markåtervinning och bebyggelse och är öppet för alla sektorer utom företag i transport-, jordbruks- och fiskerisektorn. När det gäller beställda byggprojekt har det i praktiken dessutom förekommit fall där mottagare av EP:s finansiering visade sig vara företag som ägnar sig åt handel mellan medlemsstaterna. Genom programmet finansieras även spekulativa byggprojekt som kan genomföras av vilka företag som helst från vilken bransch som helst, med undantag för de sektorer som nämns ovan i samband med beställda byggprojekt. Kommissionen anser att de som påverkas av EP:s diskretionära finansiering är företag som utformar och genomför byggprojekt, en verksamhet som kan vara mycket rörlig mellan medlemsstaterna, och inte endast företag som säljer och köper ödemark i England. Med tanke på programmets allmänna egenskaper kan kommissionen se skäl till att programmet kan komma att gynna företag som ägnar sig åt handel mellan medlemsstaterna både när det gäller beställda och spekulativa byggprojekt.

(61) Av det ovan anförda framgår att alla villkor är uppfyllda för att kunna tillämpa artikel 87.1 i EG-fördraget beträffande förekomsten av statligt stöd i enlighet med denna artikel, både när det gäller beställda och spekulativa byggprojekt.

(62) Med undantag för fall där en av parterna är verksam inom en sektor som omfattas av särskilda gemenskapsregler om statligt stöd, anser kommissionen att det, åtminstone beträffande statligt stöd för regionala ändamål, inte är nödvändigt att fastställa om det är den slutliga användaren eller markägaren/byggherren som är stödmottagare. Reglerna om statligt stöd för regionala ändamål måste hur som helst följas. Under dessa omständigheter och i syfte att tillämpa detta program anser kommissionen att stödmottagaren kan antas vara den slutliga användaren när det gäller beställda byggprojekt (ett antagande som Förenade kungariket instämmer i) och markägaren/byggherren när det gäller spekulativa byggprojekt. I tveksamma fall där fastställandet av stödmottagaren har ytterligare konsekvenser enligt reglerna om statligt stöd kan enskild anmälan göras. I de fall där en av parterna är verksam i en sektor som omfattas av särskilda gemenskapsregler om statligt stöd kräver kommissionen enligt artikel 88.3 i EG-fördraget att särskild anmälan görs och förbehåller sig rätten att efter en granskning fastställa vem som är stödmottagare.

Stödets förenlighet

(63) Efter att ha konstaterat att EP/PIP-programmet omfattar statligt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget är det endast möjligt att göra detta program förenligt med den gemensamma marknaden genom att tillämpa det på ett sätt som överensstämmer med de undantag som anges i artikel 87.3 a och 87.3 c i EG-fördraget.

(64) I detta syfte skall programmet, både när det gäller beställda och spekulativa byggprojekt, tillämpas på ett sätt som är förenligt med de berörda reglerna om statligt stöd, särskilt riktlinjerna för statligt stöd för regionala ändamål(10), sektorsövergripande rambestämmelser för regionalstöd till stora investeringsprojekt(11), kommissionens meddelande om inslag av stöd vid statliga myndigheters försäljning av mark och byggnader(12), riktlinjerna för statligt stöd till miljöskydd(13), riktlinjerna för undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter(14), riktlinjerna för statligt stöd till små och medelstora företag(15), rambestämmelserna för statligt stöd till företag i missgynnade storstadsområden(16), bestämmelserna om statligt stöd till särskilda branscher bland de känsliga sektorerna (syntetfiber-, bil-, varvs-, stål- och kolindustrin samt transport-, fiskeri- och jordbrukssektorn).

(65) När det gäller beställda byggprojekt har myndigheterna i Förenade kungariket gått med på att EP/PIP-programmet omfattas av bestämmelserna om statligt stöd för regionala ändamål och andra relevanta regler om statligt stöd. Så långt är stöd till beställda byggprojekt enligt EP/PIP-programmet förenligt med den gemensamma marknaden.

(66) Myndigheterna i Förenade kungariket har emellertid inte accepterat kommissionens förslag om anmälan om en av de aktörer (förutom den slutliga användaren) som medverkar i projektet (markägaren eller byggherren) är verksam i någon av de sektorer som omfattas av särskilda gemenskapsregler om statligt stöd.

(67) När det gäller de spekulativa byggprojekten tillämpas EP/PIP-programmet som om det inte omfattade statligt stöd. Det är därför oförenligt med den gemensamma marknaden, eftersom ingen hänsyn tas till reglerna om statligt stöd när programmet genomförs.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

EP/PIP-programmet, efter ändringar i enlighet med några av de lämpliga åtgärder som föreslagits (se skäl 65), är förenligt med den gemensamma marknaden under förutsättning att

- den del av programmet som gäller spekulativa byggprojekt omfattas av bestämmelserna om statligt stöd (se skäl 64),

- myndigheterna i Förenade kungariket på grundval av artikel 88.3 i EG-fördraget anmäler alla fall där en av aktörerna är verksam i känsliga sektorer (se slutet av skäl 64), både när det gäller beställda och spekulativa byggprojekt.

Artikel 2

Genom detta beslut avslutas genomförandet av EP/PIP-programmet i dess godkända form i ärende N 31/95 (Single Regeneration Budget), vilket meddelades Förenade kungariket genom en skrivelse av den 4 maj 1995. Projekt för vilka åtminstone en formell ansökan inlämnats före dagen för detta beslut kommer att handläggas på normalt sätt enligt N 31/95-programmet.

Artikel 3

Förenade kungariket skall inom en månad från dagen för detta beslut meddela kommissionen vilka åtgärder som vidtagits för att följa beslutet.

Artikel 4

Detta beslut riktar sig till Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland.

Utfärdat i Bryssel den 22 december 1999.

På kommissionens vägnar

Mario Monti

Ledamot av kommissionen

(1) EGT C 245, 28.8.1999, s. 9.

(2) Se fotnot 1.

(3) Årsberättelse för det år som löpte ut den 31 maj 1997 (förord till bokslutet).

(4) EGT C 74, 10.3.1998, s. 4.

(5) Rec. 1985, s. 809.

(6) EGT C 72, 10.3.1994, s. 3.

(7) Mål C-241/94, Frankrike mot kommissionen, REG 1996, s. I-4551, punkterna 22-24.

(8) Mål 173/73, Italien mot kommissionen, Rec. 1974, s. 709, punkt 13.

(9) Rec. 1987, s. 4013.

(10) EGT C 74, 10.3.1998, s. 4.

(11) EGT C 107, 7.4.1998, s. 1.

(12) EGT C 209, 10.7.1997, s. 3.

(13) EGT C 72, 10.3.1994, s. 3.

(14) EGT C 288, 9.10.1999, s. 2.

(15) EGT C 213, 23.7.1996, s. 4.

(16) EGT C 146, 14.5.1997, s. 6.