ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(6)

Cypern omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del. I sitt stabilitetsprogram för 2019 förväntas saldot i de offentliga finanserna, som vände till ett underskott på 4,8 % av bruttonationalprodukten (BNP) 2018 och därmed översteg fördragets referensvärde på 3 % av BNP, att nå ett överskott på omkring 3,0 % av BNP i nominella termer 2019 och över 2,0 % av BNP under programperioden. På grundval av det omräknade strukturella saldot (6) väntas det medelfristiga budgetmålet, som är fastställt till en balanserad budget i strukturella termer, nås under perioden 2019–2022. Den offentliga skuldkvoten steg till cirka 102,5 % av BNP under 2018 men förväntas enligt stabilitetsprogrammet 2019 minska till 95,7 % under 2019 för att sedan stadigt minska till 77,5 % fram till 2022. Det makroekonomiska scenario som ligger till grund för dessa budgetprognoser är realistiskt. De risker som är kopplade till de makroekonomiska och budgetmässiga antagandena i stabilitetsprogrammet är nedåtrisker och främst kopplade till utvecklingen i omvärlden samt de möjliga offentligfinansiella effekterna av domstolsavgöranden om tidigare finanspolitiska reformer och finansieringsbehoven hos de offentliga sjukhusen under det nationella hälso- och sjukvårdssystemets första år. I sin vårprognos 2019 förutser kommissionen ett överskott i saldot i de offentliga finanserna på 3,0 % av BNP 2019 och 2,8 % av BNP 2020. Enligt kommissionens vårprognos 2019 förväntas det strukturella saldot uppgå till 1,1 % av BNP 2019 och 0,7 % av BNP 2020 och därmed ligga kvar över det medelfristiga budgetmålet. Enligt prognoserna kommer Cypern att följa skuldkriteriet 2019 och 2020. Sammantaget anser rådet att Cypern kan förväntas följa stabilitets- och tillväxtpaktens regler 2019 och 2020.
(21)

Trots nya initiativ har Frankrike inte lyckats minska klyftan i förhållande till unionens innovationsledare enligt den europeiska resultattavlan för innovation. FoU-investeringarna har legat kvar på samma nivå och nya företag har problem med att växa. Frankrike är inte på väg att nå sitt totala mål för FoU-intensitet på 3 % till 2020 och nivån på FoU-investeringarna i näringslivet är fortfarande långt från målet på 2 %. De offentliga FoU-utgifterna ligger över unionsgenomsnittet och omfattar en rad direkta och indirekta stödsystem till företagens satsningar på forskning och innovation, bland annat programmet för skatteavdrag för FoU (Crédit d’impôt recherche), som är ett av de mest generösa bland OECD-länderna. FoU-systemets och innovationsekosystemets övergripande resultat är matchar dock ännu inte de stora offentliga stödbeloppen. De aktuella verktygen, däribland Crédit d’impôt recherche, utvärderades nyligen, men en övergripande utvärdering av den totala policymixen skulle kunna tjäna som underlag för framtida insatser. Innovationsrådet (Conseil de l’innovation), som inrättades i juli 2018, har fått i uppdrag att övervaka förenklingsåtgärderna, som omfattar bättre samordning mellan regionala, nationella och europeiska innovationsstöd. Närmare band mellan forskningen och näringslivet, främst via kunskapsöverföringsprogram, skulle också kunna hjälpa till att sprida innovationer, eftersom Frankrike fortsätter att ligga under unionsgenomsnittet för näringslivsfinansierad offentlig FoU. Stödet till konkurrenskraftskluster (pôles de compétitivité) har förlängts för en fjärde period (2019–2022) och man kommer att prioritera klusterorganisationer som är väl sammanlänkade med andra strukturer på lokal nivå, som är inriktade på nationella industriella prioriteringar och har goda resultat från unionsprojekt. Fonden för innovation och industri (Fonds pour l’innovation et l’industrie), som finansieras genom privatiseringar, ska också hjälpa till att finansiera artificiell intelligens. Snabb utveckling av närliggande teknik, till exempel sakernas internet, 5G-nät, högpresterande datorsystem, och mer allmänt, dataekonomin, kommer att vara en av faktorerna för att de här initiativen ska lyckas. Stora skillnader mellan regionerna finns också när det gäller regionala FoU-investeringar och innovationsresultat. Flera landsbygdsregioner eller regioner i industriell omvandling ligger också under unionsgenomsnittet. De yttersta randområdena ligger i den nedre delen av skalan.
(9)

Förenade kungariket har länge varit den G7-ekonomi som haft de lägsta kapitalinvesteringarna räknat som andel av BNP. Investeringarna minskade också särskilt kraftigt under finanskrisen, och återhämtningen av de privata investeringarna efter krisen har gått i stå. Förenade kungarikets investeringsintensitet inom forskning och utveckling har legat kring 1,7 % av BNP under det senaste årtiondet, vilket är under genomsnittet i unionen. I sin industripolitiska strategi har Förenade kungariket fastställt ett mål för hela ekonomin på 2,4 % av BNP 2027 och 3 % av BNP på längre sikt. Investeringarna i forskning och utveckling är koncentrerade till ett begränsat antal företag och regioner. Dessa omfattande brister i både det fysiska kapitalet och humankapitalet är en grundläggande orsak till Förenade kungarikets relativt låga och stagnerande arbetsproduktivitet.
(5)

Bulgarien omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del. Enligt konvergensprogrammet för 2019 planerar regeringen att gå från ett samlat överskott på 2 % av bruttonationalprodukten (BNP) under 2018 till ett underskott på 0,3 % av BNP under 2019 och ett överskott på 0,4 % av BNP under 2020, 0,2 % under 2021 och 0,1 % under 2022. På grundval av det omräknade strukturella saldot (5) kommer det medelfristiga budgetmålet – ett strukturellt underskott på 1 % av BNP – att överträffas under hela programperioden. Enligt konvergensprogrammet för 2019 kommer den offentliga skuldkvoten att sjunka gradvis från 22,6 % av BNP under 2018 till 16,7 % under 2022. Det makroekonomiska scenario som ligger till grund för dessa budgetprognoser är realistiskt. Enligt kommissionens vårprognos 2019 beräknas det strukturella saldot ligga på ett överskott på 0,7 % av BNP under 2019 och 0,6 % av BNP under 2020, vilket är över det medelfristiga budgetmålet. Sammantaget anser rådet att Bulgarien kan förväntas följa stabilitets- och tillväxtpaktens regler 2019 och 2020.
(16)

Den pågående covid-19-krisen har medfört ekonomiska och sociala utmaningar som inte förekommit under de senaste årtiondena. Arbetslösheten förväntas öka med nästan 3 procentenheter till 6,7 % under 2020 och minska något till 6 % under 2021, jämfört med 3,8 % under 2019. Den brittiska regeringen har vidtagit nödåtgärder för att mildra chockernas negativa effekter. Kostnaden för direkt finanspolitiskt stöd kommer att bero på efterfrågan, men kan bli cirka 110 miljarder brittiska pund (5,5 % av BNP), vartill kommer kreditgarantier för banklån på 330 miljarder pund (16 % av BNP). System med förkortad arbetstid har införts för att skydda sysselsättningen, och åtgärder till stöd för egenföretagare har också vidtagits. Täckningen och kraven på att komma i fråga för förskottsbetalningar från Universal Credit har tillfälligt förbättrats, och de grundläggande förmånerna inom Universal Credit har tillfälligt höjts i tolv månader. De lokala myndigheterna kommer också att få ytterligare engångsfinansiering för att stödja ekonomiskt utsatta personer och hushåll. Regeringen har vidare tillkännagett ett moratorium på tre månader för bolånebetalningar för bostadsägare i svårigheter på grund av covid-19-pandemin.
(15)

Covid-19-pandemin har abrupt satt stopp för sex års oavbruten ekonomisk tillväxt i Nederländerna. I år förväntas den nederländska ekonomin uppleva sin kraftigaste tillbakagång sedan andra världskriget. All efterfrågan, utom den offentliga, väntas minska kraftigt i år, och den ekonomiska verksamheten beräknas vara som lägst under det andra kvartalet. Under 2021 kommer ekonomin troligtvis att återhämta sig i en klart snabbare takt än tillväxttrenden och återspegla en gradvis normalisering av den ekonomiska verksamheten och en återhämtning av den inhemska efterfrågan och den globala handeln från en låg nivå. Verksamhetsnivåerna väntas dock vara lägre än under 2019. Enligt kommissionens vårprognos 2020 väntas arbetslösheten öka till 5,9 % 2020, framför allt på grund av att företag har varit tvungna att hålla stängt och den ekonomiska verksamheten plötsligt har minskat, men arbetslösheten förväntas minska igen till 5,3 % 2021. Åtgärder för att upprätthålla sysselsättningen, framför allt de tillfälliga nödåtgärderna för upprätthållandet av sysselsättningen, och ytterligare inkomststöd till egenföretagare, bör kunna minska mängden arbetstillfällen som går förlorade. Läget på arbetsmarknaden väntas dock bli sämre under de kommande månaderna, när företag i hårt drabbade sektorer blir tvungna att säga upp personal, framför allt arbetstagare med flexibla eller tillfälliga kontrakt.
(1)

Euroområdet fortsätter att expandera, men det finns inbördes beroende prognosrisker och osäkerhet om framtiden. Dessutom finns det risk för en ytterligare långvarig period med låg tillväxt och låg inflation som drivs av svag produktivitet och en åldrande befolkning. Även om produktionsgapet har varit positivt sedan 2017 och uppgick till 0,7 % av den potentiella bruttonationalprodukten (BNP) 2018, kommer den potentiella tillväxten att ligga kvar under de nivåer som rådde före krisen (3). Kärninflationen låg i intervallet 1–1,5 % under 2018 och 2019, och beräknas ligga kvar på cirka 1,5 % under 2020 och 2021. Indikatorerna på arbetsmarknaden fortsätter att förbättras, om än i långsammare takt, medan sysselsättningstillväxten beräknas avta ytterligare och utmaningarna i fråga om arbetstillfällen av hög kvalitet kvarstår. De nominella löneökningarna, som har stagnerat efter att ha uppnått cirka 2,25 % 2018 – efter att i flera år ha legat under 2,0 % – förväntas uppgå till cirka 2,5 % 2019 och beräknas återgå till 2,25 % under perioden 2020–2021. Trots goda förhållanden på arbetsmarknaden har reallöneökningarna varit långsamma och är fortfarande låga – mindre än 1 % under 2018 – och beräknas ligga på ungefär samma nivå 2019 och uppgå till 0,7 % 2020 och 0,8 % 2021. Såsom anges i den rapport om förvarningsmekanismen 2020 som antogs av kommissionen den 17 december 2019 beräknas euroområdets bytesbalansöverskott minska, även om det alltjämt ligger nära toppnivån. Medlemsstater med bytesbalansunderskott har minskat sina underskott eller vänt dem till överskott, även om de fortsätter att registrera stora negativa nettoställningar mot omvärlden. Samtidigt har vissa medlemsstater, även om de har minskat sina bytesbalansöverskott, fortfarande varaktigt stora bytesbalansöverskott och ökar därmed sina nettoställningar mot omvärlden. Bytesbalansutvecklingen i euroområdet påverkas av en avtagande extern efterfrågan, vilket särskilt gäller exportinriktade medlemsstater med stora bytesbalansöverskott, vilka i hög grad är beroende av utländsk exportefterfrågan. En gynnsam efterfrågeutveckling är också viktig, och medlemsstater med stora överskott skulle också bidra till ombalansering om de stärkte förutsättningarna för löneökningar med samtidig respekt för arbetsmarknadsparternas roll samt offentliga och privata investeringar.
(16)

Applikationer för självdiagnos och kontroll av symptom kan ge relevant information om antalet fall med covid-19-kompatibla symptom, per ålder och vecka, från väldefinierade områden där applikationen har stor täckning. Om de nationella folkhälsomyndigheterna lyckas, kan de besluta att använda applikationsdata för övervakning av covid-19-syndrombaserad primärvård. Dessa data kan lämnas till ECDC en gång i veckan, i aggregerad form (t.ex. antal influensaliknande sjukdomar (ILI) eller akuta luftvägsinfektioner (ARI) per vecka, per åldersgrupp, av den totala populationen som täcks av sentinelläkarna). Detta skulle göra det möjligt för nationella myndigheter och ECDC att uppskatta det positiva prediktionsvärdet av luftvägssymptomen i en viss gemenskap, vilket skulle ge information om virusets spridning på grundval av data från applikationen.
(24)

För att åtgärda bristen på nödvändig skyddsutrustning under utbrottet av covid-19, bör de relevanta marknadskontrollmyndigheterna, när icke-CE-märkt skyddsutrustning är avsedd att föras in på unionsmarknaden, utvärdera produkterna och om dessa befinns uppfylla de grundläggande hälso- och säkerhetskraven i den relevanta förordningen vidta åtgärder för att tillåta att denna skyddsutrustning släpps ut på unionsmarknaden under en begränsad tid eller under det att förfarandet för bedömning av överensstämmelse genomförs med det anmälda organet. För att säkerställa att sådana produkter kan göras tillgängliga i andra medlemsstater och med tanke på vikten av att säkerställa ett effektivt informationsutbyte och samordnade insatser vid alla hot mot allmänhetens hälsa och säkerhet, är det lämpligt att den marknadstillsynsmyndighet som genomför en sådan utvärdering meddelar sitt beslut till de andra medlemsstaternas myndigheter och till kommissionen genom de sedvanliga kanalerna för informationsutbyte om marknadskontroll.
(25)

Spaniens omställning till en klimatneutral ekonomi kommer att kräva avsevärda investeringar under lång tid, i t.ex. förnybar energi, hållbar energiinfrastruktur, energieffektivitet och hållbara transporter. Investeringarna bör tidigareläggas för att bidra till den gröna omställningen under återhämtningen, i linje med Spaniens nationella energi- och klimatplan. Genom att man främjar ett integrerat energisystem underlättas användningen av förnybara energikällor. Minskad energiförbrukning i privata och offentliga byggnader via storskaliga renoveringar samt utveckling av smarta nät och lagring av förnybar energi kan bidra till att efterfrågan på energi kan hanteras bättre, samtidigt som nya arbetstillfällen skapas under återhämtningen. Ytterligare investeringar i energiinfrastruktur, inbegripet sammanlänkning av elnät med övriga unionen, kan bidra till att förbättra integrationen av unionens inre energimarknad, samtidigt som konkurrensen ökar och det blir enklare att använda förnybar energi. Fler insatser bör också främja hållbara och effektiva transporter, däribland förstärkning av kollektivtrafiken och utbyggnad av alternativa bränsleinfrastrukturer, särskilt för elfordon. Investeringar kommer också att krävas för att öka användningen av järnväg för godstransporter, däribland gränsöverskridande förbindelser med Frankrike och Portugal samt förbindelser med hamnar och logistiknav. Vissa områden i Spanien tillhör dessutom de delar av Europa som är mest exponerade för klimatförändringarna. Det råder tryck på vattenresurserna och infrastrukturen för vattenförvaltning och avfallshantering ser olika ut i olika delar av landet. Gröna investeringar kan bidra till att hantera klimatförändringarnas negativa effekter, som värmeböljor, torka, översvämningar och skogsbränder, och till att bevara skogarna, förbättra luftkvaliteten, vattenförvaltningen och avfallshanteringen och utveckla den cirkulära ekonomins potential. Programplaneringen för Fonden för en rättvis omställning, som är föremål för ett förslag från kommissionen, för perioden 2021–2027 kan hjälpa Spanien att hantera en del av de utmaningar som omställningen till en klimatneutral ekonomi innebär, särskilt inom de områden som anges i bilaga D till landsrapporten 2020. Detta skulle ge Spanien möjlighet att på bästa sätt använda den fonden.
(26)

Omställningsarbetet med Bulgariens höga energiintensitet, avsevärda tillit till fossila bränslen och ineffektiva användning av energi och resurser befinner sig i ett mycket inledande skede. I den nationella energi- och klimatplanen betonas Bulgariens åtagande att mot bakgrund av den europeiska gröna given fasa ut fossila bränslen i sin ekonomi fram till 2050, men den innehåller också information om att Bulgarien tänker förbli beroende av inhemska brunkolskällor fram till 2050 och därefter. Bulgariens infrastruktur för transporter ligger fortfarande under unionsgenomsnittet i täckning och kvalitet, och det transeuropeiska transportnätet är ännu ofärdigt. Nätverket av multimodala plattformar, vissa järnvägs- och vägavsnitt liksom såväl de europeiska trafikledningssystemen för tåg som de intelligenta transportsystemen är fortfarande underutvecklade. Viktiga miljöfrågor måste tas itu med, eftersom de inverkar på hållbar tillväxt och har skapat extra hälsorisker under covid-19-krisen. Bulgarien är bland medlemsstaterna med flest miljörelaterade dödsfall, och avfallshantering och efterlevnad av kraven på uppsamling och rening av avloppsvatten från tätbebyggelse fortsätter att vara en utmaning. Programplaneringen för Fonden för en rättvis omställning, som är föremål för ett förslag från kommissionen, för perioden 2021–2027 kan hjälpa Bulgarien att hantera en del av de utmaningar som omställningen till en klimatneutral ekonomi innebär, särskilt inom de områden som anges i bilaga D till landsrapporten 2020. Detta skulle ge Bulgarien möjlighet att på bästa sätt använda den fonden.
(15)

Covid-19-utbrottet drabbade Danmark hårt under första halvan av 2020 och satte hälso- och sjukvårdssystemet under tryck och reducerade den ekonomiska aktiviteten markant i vissa sektorer. Danmark införde snabba åtgärder för att stävja smittspridningen och för att stärka hälso- och sjukvårdssystemet, och tog även långtgående initiativ för att mildra de ekonomiska konsekvenserna. Regeringen och Nationalbanken vidtog en rad kraftfulla ekonomiska och finansiella åtgärder för att hantera den påföljande konjunkturnedgången, bland annat i form av direktstöd för att delvis täcka företagens fasta kostnader och löneutgifter, skatteuppskov och likviditetstillskott till banker och företag, kreditsystem och andra penningpolitiska åtgärder. Vid utformningen och genomförandet av åtgärderna måste banksektorns motståndskraft beaktas. Åtgärderna reducerade effektivt den ekonomiska chocken till följd av covid-19-pandemin men kunde inte förhindra ett betydande produktionsbortfall, ett stort antal konkurser och insolvenser och en markant ökning av arbetslösheten och antalet personer som riskerar fattigdom, inte minst bland dem som befinner sig i en utsatt situation (t.ex. personer med funktionsnedsättning). Enligt kommissionens vårprognos 2020 väntas arbetslösheten öka måttligt till runt 6,5 % 2020 innan den sjunker till under 6 % 2021.
(16)

Maltas regering har gett ekonomiskt stöd till företag för distansarbete och subventioner för arbetstagare som befinner sig i obligatorisk karantän. Regeringen har också tillhandahållit garantier och skatteuppskov för företag, inbegripet egenföretagare. Heltidsanställda vid företag som är verksamma inom sektorer som detaljhandel, grossisthandel, turism eller besöksnäring, och som drabbats mycket hårt av covid-19-pandemins konsekvenser, eller inom sektorer som blivit tvungna att tillfälligt avbryta verksamheten på order av överintendenten för folkhälsan, kommer att ha rätt till upp till fem dagars lön per vecka, grundat på en lön på 800 euro per månad. Anställda i sektorer som drabbats mindre hårt har rätt till upp till två dagars lön per vecka, grundat på en lön på 800 euro per månad. Regeringen har också aviserat stöd till personer med funktionsnedsättning, familjer med barn där båda föräldrarna är anställda men där ingen av dem kan distansarbeta, arbetstagare som förlorat jobbet på grund av den nuvarande krisen och arbetslösa som bor i hyresbostäder. Slutligen kommer regeringen att finansiera upp till 2,5 procentenheter av räntan på banklån som företag som drabbats av covid-19-pandemin tagit.
(12)

Enligt stabilitetsprogrammet för 2020 planerar regeringen en försämring av det samlade saldot i de offentliga finanserna från ett överskott på 1,7 % av bruttonationalprodukten (BNP) 2019 till ett underskott på 4,3 % av BNP 2020. Underskottet väntas minska till 0,4 % av BNP 2021. Den offentliga skuldkvoten minskade till cirka 95,5 % av BNP under 2019 men förväntas enligt stabilitetsprogrammet 2020 öka till 116,8 % under 2020. De makroekonomiska och finanspolitiska prognoserna påverkas av stor osäkerhet på grund av covid-19-pandemin. Dessutom finns det underliggande risker för budgetprognoserna, närmare bestämt de offentliga sjukhusens explicita ansvarsförbindelser och potentiella finansieringsbehov under de första åren som det nationella sjukförsäkringssystemet genomförs.
(17)

Redan före covid-19-pandemin arbetade sjukhusen med nästan full kapacitet och med en beläggningsgrad för vårdplatser inom akutvården som var bland de högsta i OECD-länderna. Detta beror främst på att det saknas allmän tillgång till primärvård och att man i hög grad förlitar sig på sjukhusvård. Problem med att rekrytera och behålla sjuksköterskor har lett till brist inom vissa regioner och sjukhus. Utbudet av långvarig vård och omsorg i hemmet har varit för litet och är ingen lagstadgad rätt, samtidigt som man har tillämpat strategier som uppmuntrar till institutionsvård. Covid-19 har satt hälso- och sjukvårdssystemet under ett tryck utan motstycke. Snabba akutåtgärder har satts in för att öka sjukhusens kapacitet och tillfälligt tillhandahålla allmän hälso- och sjukvård. Men på medellång sikt måste Irland ändå ta itu med hälso- och sjukvårdssystemets strukturellt begränsade effektivitet, flexibilitet, resiliens och tillgänglighet. Den långtgående reformen Sláintecare ska enligt planerna leda till allmänt tillgänglig och hållbar hälso- och sjukvård. Planerna för hur reformen ska genomföras måste dock förbättras vad gäller milstolpar som beskriver framstegen i fråga om tillgång till offentlig primärvård under genomförandeperioden fram till dess att allmän tillgång uppnås. Att slå fast tydliga milstolpar och måldatum och en solid tillsynsram kan bidra till att allmän tillgång till hälso- och sjukvård snabbt kan införas. Genomförande av reformerna för långvarig vård och omsorg, t.ex. nya sätt att arbeta i samhället genom stöd till vård i hemmet och en omorganisation av vårdresurserna, skulle kräva en kartläggning av vilka resurser som finns, prognoser om den växande efterfrågan framöver och en motsvarande analys av vad som saknas, följt av en plan för genomförandet.
(19)

Under kampen mot hälsokonsekvenserna har Tyskland haft nytta av sitt allmänna hälso- och sjukvårdssystem med vård av hög kvalitet som snabbt har lyckats öka kapaciteten för testning och intensivvård. Den rådande covid-19-krisen visar dock på det fortsatta behovet av att öka hälso- och sjukvårdssystemets resiliens. Tillgången till sjukvårdspersonal och sjuksköterskeyrkets attraktionskraft är fortsatta problem. Trots det jämförelsevis höga antalet yrkesverksamma sjuksköterskor per capita har sjukhusen i högre grad rapporterat lediga tjänster för sjuksköterskor. Samordningen mellan vårdgivare inom primär- och sjukhusvården samt mellan hälso- och sjukvården och den sociala omsorgen kan också förbättras och få stöd av digitala verktyg. Infrastruktur för e-hälsotjänster införs i snabb takt, men användningen av hälso- och sjukvårdstjänster på nätet och e-recept samt utbytet av medicinska uppgifter ligger fortfarande långt under genomsnittet i unionen. En ny lag som godkändes i mars 2020 hjälper till att minska de ekonomiska konsekvenserna av covid-19 främst för sjukhus och läkare med egen praktik. Trots det måste den långsiktiga finansieringen av hälso- och sjukvårdsinrättningar säkras för att upprätthålla vård inom alla områden, eftersom uppskjutna icke-akuta ingrepp och behandlingar påverkar vårdinrättningarnas inkomster, och tillgängliga medel används för att köpa in prioriterade tester och utrustning. Med en stark forskningsbas har Tyskland kapacitet att medverka i särskilda forsknings- och innovationsåtgärder med anledning av covid-19-krisen, inbegripet utvecklingen av vacciner och behandlingsmetoder, utvecklingen av ett forskningsnätverk för att slå samman och stärka forskningen på tyska medicinska universitet samt bistå med stöd till Coalition for Epidemic Preparedness Innovations.