KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2022/2404

av den 14 september 2022

om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/2031 genom fastställande av närmare bestämmelser om inventeringar av karantänskadegörare för skyddad zon och om upphävande av kommissionens direktiv 92/70/EEG

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/2031 av den 26 oktober 2016 om skyddsåtgärder mot växtskadegörare, ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 228/2013, (EU) nr 652/2014 och (EU) nr 1143/2014 samt om upphävande av rådets direktiv 69/464/EEG, 74/647/EEG, 93/85/EEG, 98/57/EG, 2000/29/EG, 2006/91/EG och 2007/33/EG (1), särskilt artikel 32.5 andra stycket och artikel 34.1 andra stycket, och

av följande skäl:

(1) I förordning (EU) 2016/2031 fastställs de grundläggande bestämmelserna om växtskydd i unionen.

(2) I artikel 32.4 b i den förordningen fastställs en skyldighet för medlemsstaterna att när de ansöker om en ny skyddad zon inkludera resultat av inventeringar som visar frånvaro av karantänskadegöraren för skyddad zon (skadegöraren) i det berörda territoriet under åtminstone de tre föregående åren.

(3) I artikel 34.1 i förordning (EU) 2016/2031 fastställs en skyldighet för medlemsstaterna att genomföra årliga inventeringar i varje skyddad zon med avseende på skadegörarna och att varje år rapportera resultaten av inventeringarna till kommissionen och övriga medlemsstater.

(4) Bestämmelserna för utarbetandet av inventeringarna bör innehålla krav på att beakta den berörda skadegörarens och de berörda värdväxternas biologi och på att tidpunkten för inventeringen är lämplig för påvisande av skadegöraren. Dessa faktorer är viktiga vid utarbetandet av en inventering så att denna är fullständig och väl lämpad för den aktuella inventeringen.

(5) Inventeringar bör innehålla uppgifter om kartor, beskrivning av inventeringsområdet, undersökningar, provtagning och testning, målpopulationer, detektionsmetoder och riskfaktorer för att säkerställa att de är fullständiga, ändamålsenliga och effektiva.

(6) Inventeringar bör också genomföras i en buffertzon som omger den skyddade zonen och vara mer intensiva där än i den skyddade zonen, eftersom skadegöraren inte är förbjuden i buffertzonen och det inte vidtas några åtgärder där. Detta är nödvändigt för att bekräfta skadegörarens frånvaro i buffertzonen och för att bättre bevara den skyddade zonens status som fri från skadegörare. Detta är också i linje med tillämpliga internationella standarder för växtskyddsåtgärder för fastställande av områden som fria från skadegörare (2), vilka på motsvarande sätt används för inrättande av skyddade zoner i enlighet med unionsrätten. Enligt dessa internationella standarder måste buffertzoner inrättas för fastställande och upprätthållande av områden som fria från skadegörare, när geografisk isolering inte anses vara tillräckligt för att förhindra introduktion eller nya angrepp inom sådana områden eller när det inte finns några andra sätt att förhindra förflyttning av skadegörare till sådana områden.

(7) Av samma skäl bör inventeringarna i den skyddade zonens inre band, längs den skyddade zonens gräns, intensifieras jämfört med inventeringarna i resten av den skyddade zonen.

(8) För att inventeringarnas innehåll ska vara konsekvent bör en rapporteringsmall fastställas. I kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1231 (3) fastställs formatet på och anvisningarna för de årliga rapporterna om resultaten av inventeringar i områden där skadegörarna inte har någon känd förekomst. För att harmonisera rapporteringen av inventeringsresultaten inom unionen bör ett liknande format antas för rapportering av inventeringsresultaten i skyddade zoner, med beaktande av dessa inventeringars särdrag.

(9) I kommissionens direktiv 92/70/EEG (4) fastställs närmare bestämmelser för undersökningar som ska genomföras med avseende på erkännande av skyddade zoner. Eftersom det direktivet antogs inom ramen för tidigare unionsrättsakter om växtskydd är det direktivet nu föråldrat och bör upphävas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1 Innehåll I denna förordning fastställs närmare bestämmelser om a) inventeringar för inrättandet av en ny skyddad zon enligt artikel 32.3 eller 32.6 i förordning (EU) 2016/2031, och b) utarbetande av och innehållet i årliga inventeringar enligt artikel 34.1 i förordning (EU) 2016/2031.

Artikel 2 Definitioner I denna förordning gäller följande definitioner: a) buffertzon: ett område som omger en skyddad zon med syfte att minimera sannolikheten för att skadegöraren introduceras i och sprids inom den skyddade zonen. b) inre band: ett område inom en skyddad zon som har en bredd som motsvarar buffertzonens bredd, och som sträcker sig utmed den skyddade zonens yttre gräns så att den omger den inre delen. c) inventering: en påvisandeinventering som inriktas på skadegöraren i en skyddad zon och, i förekommande fall, en buffertzon. d) avgränsat område: ett område som avgränsats efter ett fynd av skadegöraren i en skyddad zon, enligt beskrivningen i artikel 18 i förordning (EU) 2016/2031. e) statistiskt underbyggd inventering: en inventering som genomförs på grundval av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhets (Efsas) allmänna riktlinjer för statistiskt sunda och riskbaserade inventeringar av växtskadegörare (5).

Artikel 3 Utarbetande av inventeringar 1. Den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten, eller andra personer som står under den behöriga myndighetens officiella tillsyn, ska utarbeta de inventeringar som avses i artikel 1 (inventeringarna) i enlighet med punkterna 2–6. 2. Inventeringarna ska a) vara riskbaserad, b) bygga på sunda vetenskapliga och tekniska principer, c) genomföras med beaktande av skadegörarens biologi och förekomsten av värdarter inom den skyddade zonen, och d) genomföras vid de tidpunkter som bäst lämpar sig för att påvisa skadegöraren. 3. Inventeringarna ska utvidgas till att omfatta en buffertzon som omger den skyddade zonen. Inventeringarna i buffertzonerna ska vara intensivare än i den skyddade zonen och omfatta ett större antal aktiviteter (visuella undersökningar, prover, fällor och tester, i förekommande fall). Buffertzonens bredd ska fastställas på grundval av skadegörarens biologi och dess potentiella spridningskapacitet. Det ska inte krävas några inventeringar i buffertzonen om det på grund av skadegörarens biologi, avsaknaden av värdväxter, den skyddade zonens geografiska läge eller dess geografiska isolering inte finns någon risk för att skadegöraren introduceras i den skyddade zonen genom en naturlig spridning från angränsande områden. 4. Om det inte finns någon möjlighet att inrätta en buffertzon i det område som gränsar till den skyddade zonen ska ett inre band inrättas inom den skyddade zonen. Det ska inte inrättas något inre band om det på grund av skadegörarens biologi, avsaknaden av värdväxter, den skyddade zonens geografiska läge eller dess geografiska isolering inte finns någon risk för att skadegöraren introduceras i den skyddade zonen genom en naturlig spridning från angränsande områden. Inventeringarna i det inre bandet ska vara intensivare än i resten av den skyddade zonen och omfatta ett större antal aktiviteter (visuella undersökningar, prover, fällor och tester, i förekommande fall). 5. Om den behöriga myndigheten beslutar att genomföra en statistiskt underbyggd inventering ska inventeringens utformning och det använda provtagningsschemat vara lämpliga för att med tillräcklig konfidensgrad påvisa en låg förekomst av växter som är angripna av skadegöraren inom den berörda skyddade zonen. 6. Om den behöriga myndigheten beslutar att genomföra en statistiskt underbyggd inventering i buffertzonen eller det inre bandet ska inventeringens utformning och det använda provtagningsschemat vara lämpliga för att med en högre konfidensgrad, än i den skyddade zonen, påvisa en låg förekomst av skadegöraren.

Artikel 4 Innehållet i inventeringar Inventeringarna ska innehålla följande: a) En karta med den geografiska avgränsningen av den skyddade zonen och, i förekommande fall, buffertzonen eller det inre bandet, med uppgifter om var inventeringen genomförs och om inventeringsplatser, fynd eller utbrott och eventuella avgränsade områden som inrättats. b) En beskrivning av i) inventeringsområdet, inklusive inventeringsplatserna, ii) växtmaterialet eller varan, och iii) i förekommande fall, buffertzonen eller det inre bandet. c) En förteckning över värdväxter. d) Identifiering av de riskområden där skadegöraren kan förekomma. e) Information om vilka månader på året som inventeringen genomfördes. f) I förekommande fall i) antalet visuella undersökningar för att påvisa symtom eller tecken på förekomst av skadegöraren, ii) antalet prover samt typ av och antal tester och fällor som drar till sig skadegöraren, iii) alla andra åtgärder som är lämpliga för att säkerställa att skadegöraren påvisas. g) När det gäller statistiskt underbyggda inventeringar, de underliggande antagandena för inventeringens utformning per skadegörare, inbegripet en beskrivning av i) målpopulation, epidemiologisk enhet och inspektionsenheter, ii) detektionsmetod och metodens känslighet, iii) eventuella riskfaktorer med angivande av risknivåer och motsvarande relativa risker samt andelen värdväxter, och iv) vid påvisande av skadegöraren, vidtagna åtgärder eller hänvisningen till Europhyt-Outbreaks.

Artikel 5 Rapportering av resultaten av inventeringarna Medlemsstaterna ska för varje skyddad zon rapportera allmän information och resultaten av inventeringarna med hjälp av den mall som fastställs i bilaga I. Medlemsstaterna ska använda en av de mallar som fastställs i bilaga II till den här förordningen för att rapportera om resultaten av inventeringarna enligt a) artikel 32.4 b i förordning (EU) 2016/2031, eller b) artikel 34.2 i förordning (EU) 2016/2031.

Artikel 6 Upphävande av direktiv 92/70/EEG Direktiv 92/70/EEG ska upphöra att gälla.

Artikel 7 Ikraftträdande Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2023.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 14 september 2022. På kommissionens vägnar Ursula VON DER LEYEN Ordförande

(1) EUT L 317, 23.11.2016, s. 4.

(2) ISPM 4 ”Requirements for the establishment of pest free areas” och ISPM 26 ”Establishment of pest free areas for fruit flies (Tephritidae)”.

(3) Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1231 av den 27 augusti 2020 om formatet på och anvisningarna för de årliga rapporter om resultaten av inventeringarna och om formatet på de fleråriga inventeringsprogram och de praktiska arrangemang som föreskrivs i artikel 22 respektive 23 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/2031 (EUT L 280, 28.8.2020, s. 1).

(4) Kommissionens direktiv 92/70/EEG av den 30 juli 1992 om närmare bestämmelser för undersökningar som skall genomföras med avseende på erkännande av skyddade zoner i gemenskapen (EGT L 250, 29.8.1992, s. 37).

(5) Efsa, General guidelines for statistically sound and risk-based surveys of plant pests, 8 september 2020 (doi:10.2903/sp.efsa.2020.EN-1919).