RÅDETS BESLUT av den 27 juli 1994 om ett särskilt program för forskning och teknisk utveckling, inklusive demonstrationsprojekt, inom området avancerade kommunikationstekniker och -tjänster (1994 P1998) (94/572/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 130i.4 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande(1),

med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande(2), och

med beaktande av följande:

Rådet och Europaparlamentet antog genom beslut 1110/94/EG(3) ett fjärde ramprogram för gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (FTD) för perioden 1994 P1998, i vilket bl.a. angavs vilka verksamheter som skulle genomföras inom området avancerade kommunikationstekniker och -tjänster. Den motivering som gavs i ingressen till det beslutet beaktas i detta beslut.

Enligt artikel 130i.3 i fördraget skall ramprogrammet genomföras enligt särskilda program som utformas inom vart och ett av verksamhetsområdena i ramprogrammet, och dessa särskilda program skall innehålla närmare bestämmelser för genomförandet och verksamhetens varaktighet samt uppgift om vilka medel som bedöms nödvändiga för verksamheten.

För genomförandet av detta särskilda program bedöms 630 miljoner ecu krävas. Anslagen för varje budgetår skall fastställas av budgetmyndigheten med hänsyn till befintliga resurser inom de ekonomiska ramarna och på de villkor som anges i artikel 1.3 i beslut 1110/94/EG.

En harmonisering av utvecklingen och införandet av nya generationer av kommunikationssystem och -tjänster är av avgörande betydelse för befästandet av den inre marknaden. Forskning och teknisk utveckling är en viktig förutsättning för utvecklingen av transeuropeiska nät och tjänster. En nyskapande användning av nya kommunikationstjänster är en förutsättning för utvecklingen av flexiblare arbetsmetoder samt för samverkan mellan media-, televisions- och telekommunikationssektorerna vid tillhandahållandet av interaktiva videotjänster. De beslut som fattas om en liberalisering av telekommunikationstjänsterna senast år 1998 kommer att medföra nya utmaningar både i fråga om teknisk utveckling av interoperationella nät och tjänster samt hantering av dessa tjänster i en konkurrensutsatt miljö.

Detta program kan i betydande utsträckning bidra till att stimulera tillväxten, öka konkurrenskraften och främja sysselsättningen inom gemenskapen på det sätt som anges i vitboken om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning.

Innehållet i fjärde ramprogrammet för gemenskapens FTD-verksamhet har fastställts med beaktande av subsidiaritetsprincipen. I detta särskilda program anges innehållet i den verksamhet som med beaktande av denna princip skall genomföras inom området avancerade kommunikationstekniker och -tjänster.

I beslut 1110/94/EG fastställs att verksamhet på gemenskapsnivå är motiverad bl.a. om forskningen bidrar till att stärka den ekonomiska och sociala sammanhållningen inom gemenskapen och främjar en allmän harmonisk utveckling och samtidigt uppfyller de vetenskapliga och tekniska kvalitetskraven. Detta särskilda program syftar till att bidra till genomförandet av dessa mål.

Gemenskapen bör endast stödja FTD-verksamhet av hög kvalitet.

Grundforskning måste främjas på grund av den snabbhet med vilken tekniken förnyas, särskilt inom området optisk kommunikation.

Inom detta särskilda program skall de bestämmelser tillämpas som fastställs i artikel 130j i fördraget i fråga om deltagande av företag, forskningscentrer (även Gemensamma forskningscentret, GFC) och universitet samt beträffande spridning av forskningsresultaten.

Det bör beslutas om åtgärder för att främja de små och medelstora företagens deltagande i detta program, särskilt genom teknikstimulerande åtgärder.

Kommissionen måste fortsätta sitt arbete för att förenkla och påskynda förfarandena vid ansökan och urval och därvid åstadkomma ökad överskådlighet till stöd för genomförandet av programmet och för att förenkla formaliteterna för de företag, särskilt små och medelstora, forskningscentrer och universitet som vill delta i någon av gemenskapens FTD-verksamheter.

Detta program kommer att bidra till att öka samordningsvinsterna mellan de FTD-verksamheter inom avancerade kommunikationstekniker och -tjänster som utförs av forskningscentrer, universitet och företag, särskilt små och medelstora företag, i medlemsstaterna samt mellan dessa verksamheter och motsvarande FTD-verksamheter på gemenskapsnivå.

Mot bakgrund av den ökande samverkan mellan informationsteknik, telekommunikationsteknik och telematik bör programmet genomföras under nära samordning med forskningsprogram inom området informationsteknik och telematiska tillämpningar av allmänt intresse, så att samordningsvinsterna kan ökas.

Vid genomförandet av detta program kan det vara ändamålsenligt att inleda ett internationellt samarbete med internationella organisationer och med tredje land.

Programmet bör även omfatta åtgärder för spridande och utnyttjande av FTD-resultaten, särskilt med inriktning på små och medelstora företag, framför allt i de medlemsstater som tar minst del i programmet, samt åtgärder för att stimulera rörlighet och utbildning för forskare inom programmets område i den utsträckning som krävs för att programmet skall kunna genomföras på ett tillfredsställande sätt.

Eventuella socioekonomiska konsekvenser av och tekniska risker med programmet bör analyseras.

Det finns även behov av att utföra forskning i samband med det målinriktade socioekonomiska forskningsprogrammet, dels om den sociala påverkan av avancerade kommunikationstekniker och -tjänster (särskilt på regionplanering och produktions- och arbetskraftsorganisationen), dels om samspelet mellan medborgarna i Europa och informationsinfrastrukturen.

En kontinuerlig och systematisk övervakning av hur detta program utvecklas bör ske, så att det vid behov kan anpassas till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen inom området. Vid lämplig tidpunkt bör en oberoende utvärdering ske av de framsteg som gjorts inom programmet, så att all den bakgrundsinformation som krävs finns tillgänglig då målen för det femte ramprogrammet för FTD skall fastställas. Då programmet avslutas bör en slutlig utvärdering ske av de uppnådda resultaten i relation till de mål som anges i detta beslut.

GFC kan delta i genomförandet av indirekta åtgärder som omfattas av detta program.

Samråd har skett med Kommittén för vetenskaplig och teknisk forskning, CREST.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ett särskilt program för forskning och teknisk utveckling, inklusive demonstrationsprojekt, inom området avancerade kommunikationstekniker och -tjänster enligt bilaga 1 antas härmed för tiden från den 27 juli 1994 till den 31 december 1998.

Artikel 2

1. Genomförandet av programmet bedöms kosta 630 miljoner ecu, varav högst 6,3 % skall avse kommissionens personal- och administrationskostnader.

2. En vägledning för fördelningen av detta belopp återfinns i bilaga 2.

3. Budgetmyndigheten skall fastställa anslagen för varje budgetår mot bakgrund av tillgängliga finansiella resurser och i enlighet med villkoren i artikel 1.3 i beslut 1110/94/EG och med de principer för sund förvaltning som avses i artikel 2 i finansförordningen om Europeiska gemenskapernas allmänna budget.

Artikel 3

1. De allmänna bestämmelserna för gemenskapens ekonomiska bidrag fastställs i bilaga 4 till beslut 1110/94/EG.

2. Bestämmelserna för företags, forskningscentrers och universitets deltagande samt för spridning av resultaten fastställs i de beslut som avses i artikel 130j i fördraget.

3. I bilaga 3 återfinns de särskilda bestämmelser för genomförandet av detta program som kompletterar dem som avses i punkterna 1 och 2.

Artikel 4

1. I syfte att bidra bl.a. till att säkerställa ett kostnadseffektivt genomförande av detta program skall kommissionen kontinuerligt och systematiskt övervaka utvecklingen av programmet mot bakgrund av de mål som anges i bilaga 1 och som närmare beskrivs i arbetsprogrammet och därvid i lämplig utsträckning biträdas av oberoende, utomstående experter. Kommissionen skall särskilt undersöka om målen, prioriteringarna och de ekonomiska resurserna fortfarande är anpassade till situationens utveckling. Mot bakgrund av resultaten av denna övervakning skall kommissionen vid behov lämna förslag till anpassning eller komplettering av programmet.

2. Till stöd för den utvärdering av gemenskapsverksamheterna som föreskrivs i artikel 4.2 i beslut 1110/94/EG och för att följa den där fastställda tidsplanen skall kommissionen låta oberoende, kvalificerade experter utföra en extern utvärdering av de verksamheter som bedrivits inom de områden som omfattas av detta program och av förvaltningen av dessa under de senaste fem åren före utvärderingen.

3. Då programmet avslutas skall kommissionen låta utföra en oberoende, slutlig utvärdering av de uppnådda resultaten mot bakgrund av de mål som anges i bilaga 3 till beslut 1110/94/EG och i bilaga 1 till detta beslut. Rapporten om den slutliga utvärderingen skall överlämnas till Europaparlamentet, rådet och Ekonomiska och sociala kommittén.

Artikel 5

1. Ett arbetsprogram skall upprättas av kommissionen i enlighet med de mål som anges i bilaga 1 och vägledningen för fördelning av budgeterade medel i bilaga 2, och detta arbetsprogram skall uppdateras vid behov. Arbetsprogrammet skall innehålla närmare bestämmelser om följande:

- De vetenskapliga och tekniska målen och forskningsuppdragen.

- Tidsplanen för genomförandet, inklusive datum för inbjudan att lämna förslag.

- De föreslagna ekonomiska och administrativa arrangemangen, inklusive de särskilda villkoren för genomförandet av teknikstimulerande åtgärder för små och me- delstora företag och de allmänna riktlinjerna för andra åtgärder, även för förberedelse, komplettering och stöd.

- Åtgärder för samordning med andra FTD-verksamheter inom detta område, särskilt inom andra särskilda program, och i tillämpliga fall för att säkerställa en bättre samverkan med verksamheter inom andra ramprogram, som t.ex. Eureka och COST.

- Åtgärder för spridning, skydd och utnyttjande av resultaten av FTD-verksamheterna inom detta program.

2. Kommissionen skall utfärda inbjudningar att lämna förslag till projekt mot bakgrund av arbetsprogrammet.

Artikel 6

1. Kommissionen skall ansvara för genomförandet av programmet.

2. I de fall som avses i artikel 7.1 skall kommissionen biträdas av en kommitté bestående av företrädare för medlemsstaterna och med en företrädare för kommissionen som ordförande.

3. Kommissionens företrädare skall förelägga kommittén ett förslag till åtgärder. Kommittén skall yttra sig över förslaget inom den tid som ordföranden bestämmer med hänsyn till hur brådskande frågan är. Kommittén skall fatta sitt beslut med den majoritet som enligt artikel 148.2 i fördraget skall tillämpas vid beslut som rådet skall fatta på förslag av kommissionen. De röster som avges av företrädarna för medlemsstaterna skall vägas på det sätt som anges i samma artikel. Ordföranden får inte rösta.

4. Kommissionen skall själv anta förslaget om det är förenligt med kommitténs yttrande.

5. Om förslaget inte är förenligt med kommitténs yttrande eller om inget yttrande avges, skall kommissionen utan dröjsmål föreslå rådet vilka åtgärder som skall vidtas. Rådet skall fatta sitt beslut med kvalificerad majoritet.

6. Om rådet inte har fattat något beslut inom tre månader från det att förslaget mottagits, skall kommissionen själv besluta att de föreslagna åtgärderna skall vidtas.

Artikel 7

1. Förfarandet i artikel 6.2 P6.6 skall tillämpas, då det gäller

- förberedande och uppdatering av det arbetsprogram som avses i artikel 5.1,

- innehållet i inbjudningarna att lämna förslag,

- utvärderingen av FTD-verksamheter som föreslås för ekonomiskt stöd från gemenskapen och det beräknade beloppet av gemenskapens stöd till varje verksamhet, om detta uppgår till minst en miljon ecu,

- eventuella ändringar i vägledningen för fördelning av budgeterade medel i bilaga 2,

- särskilda villkor för gemenskapens ekonomiska deltagande i de planerade verksamheterna,

- åtgärder och referensramar för utvärderingen av programmet,

- eventuella avvikelser från bestämmelserna i bilaga 3,

- deltagande i projekt av rättsliga enheter från tredje land eller av internationella organisationer.

2. Om gemenskapens bidrag understiger det belopp på en miljon ecu som avses i punkt 1 tredje strecksatsen skall kommissionen underrätta kommittén om projekten och resultaten av utvärderingen av dem.

3. Kommissionen skall regelbundet underrätta kommittén om utvecklingen av programmet i dess helhet.

Artikel 8

Rättsliga enheter, som är etablerade i tredje land, kan på projektbasis delta i detta program utan ekonomiska bidrag från gemenskapen, om detta bidrar till ett effektivt genomförande av programmet under hänsynstagande till principen om ömsesidigt utbyte.

Artikel 9

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 27 juli 1994.

På rådets vägnar

Th. WAIGEL

Ordförande

(1) EGT nr C 205, 25.7.1994.

(2) Yttrande avgivet den 2 juni 1994.

(3) EGT nr L 126, 18.5.1994, s. 1.

BILAGA 1

VETENSKAPLIGA OCH TEKNISKA MÅL SAMT INNEHÅLL

De urvalskriterier och vetenskapliga och tekniska mål som anges i detta särskilda program överensstämmer fullt ut med riktlinjerna i fjärde ramprogrammet.

Fjärde ramprogrammets punkt 1 B i bilaga 3 (första verksamhetsområdet) ingår som en integrerad del i detta program.

Inledning

Den nya inriktningen av FTD inom det särskilda programmet för kommunikationstekniker gäller den framväxande informations- och kommunikationsinfrastrukturen, som kommer att utgöra grunden för framtidens informationssamhälle. De FTD-områden som föreslås är de som har störst betydelse för utvecklingen av infrastrukturen, med hänsyn till behovet av selektivitet och koncentrering av insatserna, och har till syfte att förbättra konkurrenskraften för all industri och sysselsättningsläget i Europeiska unionen samt att öka medborgarnas livskvalitet, särskilt genom att underlätta lika tillgång för alla till informationsinfrastrukturen.

Gemenskapens stöd till forskning och teknisk utveckling inom detta område inleddes 1988 genom det andra ramprogrammet och förstärktes 1991 och 1993 genom det tredje ramprogrammet. Denna industrisektor har förändrats i betydande grad under senare år och detta kommer också att gälla inriktningen på gemenskapens stöd till FTD enligt det fjärde ramprogrammet, men det är av avgörande betydelse att gemenskapen fortsätter att stödja FTD-verksamhet inom avancerade kommunikationstekniker och -tjänster av följande tre skäl:

För det första är en harmonisering av utvecklingen och införandet av nya generationer av kommunikationssystem och -tjänster av avgörande betydelse för befästandet av den inre marknaden. Forskning och teknisk utveckling är en viktig förutsättning för utvecklingen av transeuropeiska nät och tjänster.

För det andra är telekommunikationssektorn av stor ekonomisk betydelse, både i sig och som stöd för alla andra sektorer av näringslivet. Nya, integrerade kommunikationstjänster är en förutsättning för ökad produktivitet, industriell konkurrenskraft, ekonomisk tillväxt och skapandet av nya arbetstillfällen. En nyskapande användning av nya kommunikationstjänster är grunden för utvecklingen av flexiblare arbetsmetoder samt för samverkan mellan media-, televisions- och telekommunikationssektorerna vid tillhandahållandet av interaktiva videotjänster.

För det tredje kommer de beslut som skall fattas i samband med en liberalisering av telekommunikationstjänsterna senast år 1998 att medföra nya utmaningar i fråga om teknisk utveckling av interoperationella nät och tjänster samt för hanteringen av dessa tjänster i en konkurrensutsatt miljö. Fortsatt stöd till FTD på gemenskapsnivå är därför en väsentlig del av gemenskapens program för den inre marknaden och för industriell utveckling, nya arbetstillfällen och telekommunikationssektorn som sådan.

Bakgrund

Avancerade kommunikationstekniker och -tjänster är en förutsättning för en förstärkt inre marknad, Europas industriella konkurrenskraft och en balanserad ekonomisk utveckling. Dessa tjänster är en nödvändig förbindelselänk mellan industrin, tjänstesektorn och marknaden, liksom även mellan perifera områden och ekonomiska centrer. De är också en förutsättning för den sociala sammanhållningen och den kulturella utvecklingen.

Avancerade kommunikationstjänster kommer att mångfaldiga nyttan av mer traditionella tjänster. Vissa större företag har redan insett vilka fördelar detta möjliggör: lägre kostnader, ökad produktivitet, konkurrensfördelar och minskad miljöpåverkan. Det finns dock fortfarande en klyfta i Europa mellan teknikens potential och hur den används i realiteten.

De verksamheter som skall genomföras kommer inte bara att lägga grunden till förnyelse och utgöra förutsättningar för ökad konkurrenskraft utan också bidra till att tillfredsställa samhällsbehoven i Europa. Forskningen kommer att koncentreras på samdrift, integration och verifiering genom försök med höghastighets-, optiska och mobila kommunikationssystem samt spridning av intelligenta nät och tjänster.

De två faserna i RACE Pprogrammet var inriktade på integrerade bredbandsnät och demonstration av hur tjänster kan utnyttjas i sådana nät. Arbetet inom detta program kommer att bygga på vad som uppnåtts och ytterligare bidra till framsteg för europeiska satsningar inom detta område. Under tiden fram till 1998 kommer det dock att bli nödvändigt med ett paradigmskifte mot en större inriktning på stimulans av nyskapande tillämpningar. Detta kommer att kräva en tvärvetenskaplig infallsvinkel och ett utökat samarbete mellan användare av avancerade kommunikationer inom privat och offentlig sektor.

Gemenskapsstöd till teknisk utveckling krävs fortfarande inom utvalda sektorer, där enskilda insatser inte är möjliga och där gemensamma europeiska specifikationer och standarder krävs. Det är sådana områden som omfattas av detta program.

Arbetet kommer att bygga vidare på de uppnådda resultaten och de samarbetsramar som upprättats inom RACE- programmet. Betoningen på gemensamma funktionsspecifikationer och -standarder är fortfarande helt nödvändig. Åtgärderna kommer att beakta samspelet mellan teknisk utveckling och skapandet av regler inom området i samarbete med de nationella regleringsorganen till stöd för den fortsatta harmoniseringen av regelsystemen i Europa och så att de nationella myndigheterna kan hantera de industriella och sociala verkningarna av nya tekniker och tjänster.

Programmets mål

Målet är att utveckla avancerade kommunikationssystem och -tjänster för en ekonomisk utveckling och social sammanhållning i Europa med beaktande av den snabba teknikutvecklingen, ändrade regelverk och möjligheter till utveckling av transeuropeiska nät och tjänster.

Syftet är att stödja europeiska program för ett tidigt utnyttjande och en effektiv användning av avancerade kommunikationer för att befästa den inre marknaden och ge europeisk industri möjligheter att konkurrera effektivt på världsmarknaden. Arbetet, som omfattar försök med tillhandahållande av avancerade tjänster, kommer att göra det möjligt att återställa balansen mellan privata och offentliga investeringar i kommunikationer, transport, energianvändning och miljöskydd. I förening med det särskilda programmet för informationsteknik kommer det att skapa en gemensam teknisk bas för forskning om tillämpningar och utveckling inom det särskilda programmet för telematiksystem och vara en förberedelse för utvecklingen av en europeisk marknad för informationstjänster.

Åtgärder för att stimulera teknikanvändningen genom genomförbarhetspremier kommer att sättas i verket för att främja och underlätta deltagande av små och medelstora företag.

Arbetsområden

Arbetet kommer att befästa Europas tekniska ledarställning inom digital bredbandskommunikation och möjliggöra en effektiv hantering av nät och utnyttjande av tjänster i en differentierad och konkurrensutsatt kommunikationsmiljö. Arbetet kommer särskilt att stimulera och samordna nya digitala multimediatjänster och integrerade optiska system i syfte att de skall kunna införas i bred skala i Europa från år 2000, vilket även skall omfatta utveckling av de tekniska förutsättningarna för "transparenta motorvägar" (helt optiska nät). Arbetet kommer att säkra mobilitet i fasta nät och genom avancerade trådlösa radio- och satellitsystem i alla delar av Europa med särskild tonvikt på användarnas tillgång till såväl allmänt tillgängliga som privata nät och omfatta demonstration av tekniker för integritet, sekretess och tillgänglighet till information i integrerade system.

Inom alla områden kommer demonstration av teknik och tjänster att ge användarna av generiska, avancerade kommunikationstjänster möjlighet att bedöma möjligheterna att tillämpa de nya teknikerna och fokusera teknikutvecklingen på de egna behoven och på nyckelområden för den ekonomiska och sociala utvecklingen i Europa. Återkopplingen från användarna kommer även att säkerställa att teknisk utveckling snabbt anpassas till förändrade ekonomiska och sociala förutsättningar samt till nya vetenskapliga upptäckter och genombrott.

En nyckelroll kommer att ges systemintegration, användarförsök och demonstration av avancerade tjänster, och ett nära samband kommer att upprätthållas med utvecklingen av de transeuropeiska näten. Tillämpningsförsök kommer att bidra till att visa möjligheterna med avancerad kommunikation inom skilda kommersiella och offentliga tjänstesektorer och göra det möjligt att bedöma fördelarna i fråga om effektivitet, tillförlitlighet och minskad miljöpåverkan. De kommer att ge möjligheter för intressegrupperingar att prova nya tekniker, hantera strukturella och juridiska problem vid ett bättre utnyttjande av avancerad kommunikation, fastställa optimal praxis och bedöma verkningarna på den sociala utvecklingen av en "informationsekonomi" med decentraliserat samarbete och småföretagsnät. De huvudsakliga tekniska utvecklingsverksamheterna förutses äga rum inom följande sex områden:

1. Interaktiva digitala multimediatjänster

Multimediatjänster, inklusive television, påverkar starkt de sociokulturella aspekterna av samhället. Europeiska standarder och flerspråkiga tjänster är av avgörande betydelse för den sociala sammanhållningen i Europa, och en stark multimediasektor kommer att skapa nya arbetstillfällen. Genom digitala system kommer man bättre att kunna utnyttja de befintliga infrastrukturerna för TV-distribution och erbjuda en förbättrad bildkvalitet och upplösning (HDTV och ytterligare förbättringar). Därigenom kommer man att kunna öka antalet program och ljudkanaler för flerspråkiga program samt skapa avancerade interaktiva audiovisuella tjänster.

Målet för arbetet, som skall samordnas med andra Europaprogram, är att stimulera skapandet av europeiska interaktiva digitala multimediakommunikationstjänster i minst samma takt som i andra industriländer i syfte att de skall kunna införas i bred skala från och med år 2000 och att konkurrensfördelarna skall bevaras.

Syftet är att göra det möjligt att integrera befintliga bredbandstjänster, inklusive markbaserad, kabel- och satellitdistribution av TV, med de allmänt tillgängliga kopplade digitala tjänsterna (ISDN och GSM) och därigenom skapa interaktiva multimediatjänster. Arbetet kommer även att göra det möjligt att utveckla näten för helt symmetriska, interaktiva multimediatjänster. Det skall syfta till att öka dels effektiviteten i utnyttjandet av frekvensspektrum, dels kvaliteten på och antalet tillgängliga kanaler på alla TV-distributionsnät samt att utveckla tekniker för en flexibel användning av digital videokommunikation, inklusive video med ultrahög upplösning, för en serie skilda ändamål.

Arbetet kommer att göra det möjligt att införa nya tjänster från stöd till distansarbete för specialister och professionella till underhållning för en bred publik. Vidareutvecklad interaktivitet är en förutsättning för "pay-per-view"-sändningar, en mer selektiv spridning av information till allmänheten, behovsstyrt utbildningsstöd, elektroniska informationstjänster för allmänheten, videobeställning av nyligen utsända program samt reklam och direktförsäljning som anpassas till tittarna. Videotjänster över distributionsnätet kommer att göra det möjligt att erbjuda stora grupper av organisationer och även småföretag och enskilda videotelefoni och videokonferenser av hög kvalitet. Genom att multimediaarbetsstationer kan kopplas samman över digitala höghastighetsnät kan fullt rörliga videosekvenser sändas och tas emot.

Arbetet kommer att omfatta utveckling av digitala tekniker för kostnadseffektiv sändning och mottagning av bilder med olika upplösningsgrad för storbildskärmar och bärbara mottagare inom en sammanhängande digitalbildhierarki. Genom att ett kraftfullt, flexibelt multiplexsystem kan erbjudas, kan bild- och ljudströmmarna inom samma kanal konfigureras på varierande sätt. Tillgången kommer även att kunna kontrolleras på program- och kanalnivå och frekvensspektrum kommer att kunna utnyttjas effektivare. Den tekniska utvecklingen kommer att omfatta bild- och kanalkodning, multiplexsystem för tjänster, nätstöd och accesskontroll. Den kommer även att omfatta utveckling av system för effektiv frekvenstilldelning, arkitekturer för multimediakommunikation, en interoperabel uppsättning källkodningssystem för lagring, sändning och presentation, teknik för GR-kodning och modulering vid digital överföring samt avancerade operativsystem för styrning av multimediakommunikationstjänster. Käll- och kanalkodningssystemen kommer att bygga på en digital hierarki som ger den flexibilitet i tillhandahållandet av tjänster och som passar förhållandena vid utnyttjandet.

Arbetet kommer även att omfatta utveckling av avancerade bildkompressionssystem för kommunikation över media med begränsad bandbredd samt analys, förståelse och skapande av bilder för avancerade tjänster som tredimensionell videokommunikation och "virtuell verklighet". Det kommer att omfatta utveckling av teknik för stereoskopisk och tredimensionell presentation, avancerade system för hämtning, redigering, lagring och sökning av bilder samt avancerade interaktiva tekniker för digitala videotjänster.

Resultaten av arbetet inom detta område kommer att provas och demonstreras genom tekniskt realistiska försök.

Arbetet kommer att innebära ett betydande bidrag till gemensamma europeiska funktionsspecifikationer och standarder, särskilt inom området kommunikationsprotokoll för multimedia, samt bildkodning och kommer att möjliggöra de stordriftsfördelar som Europas industri behöver för att bevara sin konkurrenskraft på världsmarknaden.

2. Optoteknik

Målet är att stimulera införandet av integrerade optiska system, inklusive utveckling av de tekniska förutsättningarna för installation av helt fiberoptiska nät ("transparenta motorvägar") i Europa före år 2000.

Arbetet kommer att utnyttja och bygga vidare på de enastående framsteg som gjorts under det senaste decenniet inom optisk kommunikation och optoelektronik. Teknik kommer att utvecklas för att använda optik inom hela nätet, såväl för koppling som överföring, och därigenom undvika onödig konvertering mellan fotonik och elektronik.

Arbetet kommer att omfatta utveckling av tekniker för bandbredder på flera gigabits (till lägsta kostnad och oberoende av bithastighet och avstånd) samt optisk kopplingsteknik, optisk signalbehandling och styrning. Migreringsvägar och tidsplaner skall fastställas för omställning från nuvarande, elektroniskt kopplade nät till de framtida hybrid- och helt fiberoptiska näten. Radikalt nya koncept för utformning, hantering och övervakning av optiska nät kommer att utvecklas. Fotonernas grundläggande fördelar i fråga om fysikaliska egenskaper jämfört med elektroner kommer att visas genom realistiska tillämpningar.

Nya begrepp inom kvantoptik, icke-linjär dynamik, femtosekundteknik och optisk behandling kommer att utnyttjas för att komma fram till nästa generation av tekniska genombrott och skapa bandbreddskapacitet på terabitnivå efter år 2000. De nödvändiga kostnadsminskningarna för tillträde till bredband skall åstadkommas, så att den "transparenta motorvägen" skall kunna utnyttjas fullt ut, särskilt i gränssnitten mellan användare och nät samt mellan fasta nät och mobila tjänster. Utformningen och utvecklingen av den nya nätinfrastrukturen och de nya gränssnitten skall vara nära kopplade till de bredbandstjänster de skall stödja.

3. Höghastighetsnät

Målet är att före år 2000 kunna erbjuda höghastighetsnät med bandbredder på flera gigabits till avancerade användare inom europeisk industri, forskningsorganisationer och universitet samt att förbereda för en bred installation av sådana nät i hela Europa samtidigt med andra ledande konkurrentländer(1).

Utvecklingen av teknik och system kommer att stödja bredbandstjänster, inklusive bildtelefoni, distansarbete, multimedia och socialvård. Den kommer att omfatta kundbaserade, offentliga och interna nät och beröra hela ledet från grundläggande teknikutveckling till pilotförsök med avancerade tjänster.

Arbetet kommer att omfatta en användarstyrd definitionsfas, då riktlinjerna skall dras upp för de nättjänster och den nätinfrastruktur som är en förutsättning för stöd av avancerade tillämpningar. En grundlig analys skall även göras av frågor som rör planering av användningen, systemutformning, genomförande, hantering och övervakning. De olika tekniska och ekonomiska valmöjligheterna skall kartläggas i fråga om nättopologi och -arkitektur. Detta kommer att följas av en andra fas, då de element som saknas skall utvecklas och integreras med resultaten av FoU inom andra områden. Denna fas kommer att omfatta alla viktiga aspekter av nätuppbyggnad vid höghastighetskommunikation (protokoll, dirigering och spärrhantering). En utgångspunkt kommer att vara de ATM-tekniker (Asynchronous Transfer Model) som utvecklats inom RACE-programmet, men dessa kommer att ges ökad hastighet och kapacitet.

I en tredje fas kommer försök med sammankoppling och demonstrationer att stödjas. Dessa kommer att främja användningen av bredbandsnätstjänster som är tillförlitliga, säkra och av hög kvalitet samt stimulera en samordnad utbyggnad vid rätt tidpunkt. Verksamheterna kommer även att verka för lösningen av gränsöverskridande regleringsfrågor. Försöken kommer att syfta till en utvärdering av nätstöd och -drift samt parametrar som rör tillförlitlighet och flexibilitet. Tillsammans kommer de att utgöra en övergripande testinfrastruktur, byggd på sammankoppling av bredbandsöar, som stödjer ett brett spektrum av avancerade tillämpningar och tjänster. De olika teknikerna kommer hela tiden att anpassas till utvecklingen av användarnas krav för att skapa ökad accept hos dessa.

4. Mobilitet och personliga kommunikationsnät

Målet är att tillfredsställa det förväntade behovet av personlig kommunikation efter år 2000 och göra det möjligt för Europas industri att behålla sin ledande ställning inom detta område.

Den viktigaste egenskapen hos framtidens telekommunikationsnät kommer att vara deras förmåga att tillhandahålla ett brett spektrum av telekommunikationstjänster till ett hela tiden ökande antal mobila användare. Det väntas att kraven på personlig kommunikation i framtiden kommer att nå nivåer utan tidigare motstycke och att efterfrågan på ett "personligt kommunikationsutrymme" kommer att kräva radikalt nya och utvidgade nät, infrastrukturer och utrustning som utnyttjar spektrum på effektivast möjliga sätt.

Arbetet kommer att inriktas på driftförsök och på sådana tekniska aspekter av integrerade fasta och mobila nät som direkt påverkar möjligheterna att tillhandahålla förbättrade personliga kommunikationstjänster.

Försöken skall validera de trådlösa komponenterna i delsystem och nät i flera olika miljöer (kontor, hem och fabriker). Kostnadseffektiva tillämpningar och tjänster i sådana miljöer kommer att demonstreras, integrationen av olika nät och tjänster kommer att valideras och gränssnittens effektivitet kommer att undersökas. Arbetet kommer även att omfatta utveckling och verifiering av underhållsmetoder, tillförlitlighetstester och tjänstekvalitetsstyrning över hela linjen. Det kommer att bidra till utvecklingen av gemensamma specifikationer och standarder samt till sökandet efter nya marknadsmöjligheter.

Arbetet kommer särskilt att beröra följande två huvudområden:

I fråga om mobila bredbandssystem kommer det tekniska utvecklingsarbetet att röra miniatyrisering, komponentintegrering och pakettekniker för bärbara sändare/mottagare med låg effekt, som är avsedda för överföring, mottagning, presentation och lokal bearbetning av multimediainformation. Bredbandsradiotekniker kommer att utvecklas för kostnadseffektiv sändning/mottagning av interaktiv och distributiv multimediainformation över trådlösa nät, även via satellit och lokala nät, med optimalt utnyttjande av frekvensspektrum. Avancerade elektriska/optiska tekniker kommer att utnyttjas för att möjliggöra "radio via fiber" och för att utveckla nya arkitekturer för mobila nät med distributionspunkter och basstationer med låg effekt. Helt nya tekniker för multiaccess kommer att utvecklas samtidigt med därmed sammanhängande kodnings- och kompressionstekniker för att uppfylla kraven på en tillförlitlig och säker överföring av mycket stora informationsvolymer, vid hastigheter som är förenliga med dem i de fasta bredbandsnäten. Kritisk teknik kommer att utvecklas för nät som integrerar satellit- och markbaserade installationer. Signalerings- och överföringsprotokoll kommer att utvecklas och kraven på dem i fråga om kapacitet och täckning kommer att utvärderas, liksom även hög hyperfrekvensutbredning och aktiv antennteknik. Standardiseringen kommer att stödjas genom bidrag till utvecklingen av gemensamma funktionsspecifikationer för integration och samkörning av mobila bredbandsnät (mark- och satellitbaserade) och fasta nät.

För utvecklingen av begreppet "personlig kommunikation" kommer undersökningar att göras av avancerade tekniker för autentifiering, säkerhet och sekretess med utnyttjande av system för röstidentifiering och/eller personliga smart cards. Teknik för hantering av avancerade integrerade bredbandsnät kommer att utvecklas för lokalisering, registrering och styrning av abonnentdatabaser. Gränssnittet människa/maskin och gemensamma driftmetoder kommer att utvecklas för personlig serviceprofil, access till nät och tjänster, uppkoppling av samtal, styrning av tjänster och debitering.

5. Intelligenta nät och teknisk utformning av tjänster

Målet är att utveckla teknik för en flexibel realtidsstyrning av kommunikationsinstallationerna som motsvarar användarnas, tjänsteleverantörernas och nätoperatörernas krav, så att lösningar kan utarbetas som kan utvecklas i takt med användarnas behov, marknadsutvecklingen och den tekniska förnyelsen och som står i paritet med vad som presteras i andra ledande konkurrentländer.

Det specifika syftet med det arbete som rör intelligensen i nätet är att förse kommunikationsnäten med de inbyggda egenskaper som krävs för hantering av kommunikationer i realtid, inklusive nät, tjänster och access för användare.

FoU som rör teknisk utformning av tjänster kommer att leda till framsteg inom modulstandardisering av tjänstekomponenter och byggstenar, vilket ger förutsättningar för en billigare och snabbare utveckling av tjänsterna som bättre anpassas efter de krav som uppkommer. Modulstandardisering är grunden för återanvändning och gemensamt utnyttjande av resurser. Den är också en förutsättning för framtidssäkra investeringar, eftersom tekniken därigenom inte längre blir helt sammankopplad med funktionerna och integrerad med de specifika tjänsterna.

Arbetet kommer därför att bidra till att nya tjänster snabbt och på ett flexibelt sätt införs i avancerade bredbandsnätverk samt till ett effektivt nätstöd och utbyggnad av tjänster i en mångskiftande och konkurrensutsatt kommunikationsmiljö. Detta förväntas minst tiodubbla den hastighet med vilken nya tjänster införs och därigenom på ett tidigt stadium skapa marknadsmöjligheter för nya tjänster. För användarna kommer arbetet att få till följd en bättre kontroll över tjänsterna och de kommunikationsmedia de använder: röst, data och video kommer att kunna kombineras på önskat sätt vid varje given tidpunkt.

Utvecklingen av programvaror och system kommer att ske med hjälp av tillämpningsförsök under medverkan av användare, tjänsteleverantörer och nätoperatörer. Arbetet kommer att omfatta utveckling, utvärdering och validering av arkitekturer, metoder och redskap, integrering av tjänstekomponenter samt tekniker för stöd till nät och tjänster. Självinstruerande och självreparerande styrsystem för "anpassningsbara nät" kommer att utvecklas och utprovas.

Arbetet på att förkorta tiden för utveckling av tjänster kommer att inriktas på hela produktionskedjan från undersökningen av behoven till skapandet av tjänsterna och utbyggnaden av dem i nätet. Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas införandet av överskådliga och tillförlitliga tjänster i konkreta driftsmiljöer. Arbetet kommer att omfatta utveckling och provning av nya tjänstekoncept som utnyttjar den ökade bandbredden och intelligenta nät samt användarnas ökade rörlighet. Gränssnitt för programmering av tillämpningarna kommer att utvecklas och valideras. Arbetet kommer att beakta nätens heterogena karaktär, omställning till integrerade nät, användarnas rörlighet, utvecklingen av återanvändbara tjänstekomponenter och resurskrävande tjänster, som t.ex. virtuell verklighet. Tekniker kommer att utvecklas för snabb provning av tjänsternas överensstämmelse med specifikationerna.

Arbetet med den tekniska utformningen kommer att ta upp de nya behoven i en miljö som kännetecknas av en snabbt ökande mångfald. Utveckling av gemensamma funktionsspecifikationer och praxis för tjänsteintegreringsteknik kommer att ingå. Arbetet med tjänsteskapande miljöer kommer att omfatta utveckling av organisatoriska ramar och tekniker för återanvändning av tjänstekomponenter. Arbetet med användarfrågor kommer att omfatta utveckling av tekniker och system för att öka användarnas inverkan på tjänsterna, integrering av tjänster och resursanvändning samt ergonomisk forskning om förhållandena vid användningen av tjänsterna och tekniker för anpassning av samspelet användare/tjänst.

Arbetet kommer att ske under samordning med arbetet inom område 6, om säkerhet i kommunikationssystemen och säkerhetsaspekter på tillträdet till resurserna. De funktionsspecifikationer och den praxis som utvecklas under detta arbete kommer att vara till stöd för standardiseringsprocessen.

6. Kvalitet, datasäkerhet och driftssäkerhet inom kommunikationstjänster och -system

Målet är att undersöka och utveckla tekniker som kan ge ekonomiskt genomförbara och driftsmässigt tillfredsställande svar på kraven på tjänster och system av hög kvalitet och säkerhet. Ett nära samarbete kommer att ske med SOGIS och andra relevanta organ.

Tjänstekvalitet, datasäkerhet och driftssäkerhet är områden med gemensamma beröringspunkter. Lättanvända, tillförlitliga och varaktiga lösningar måste utvecklas, och därvid är säkerheten en viktig aspekt. Inom området för informationstjänster måste stor uppmärksamhet ägnas skyddet av information, såväl direkt genom den teknik som används (funktionalitet) som indirekt genom kvaliteten i utformningen, utvecklingen och driften av systemet (säkring).

Arbetet kommer att gälla det offentliga, icke sekretessbelagda området. Det kommer därför att vara av betydelse för de flesta affärssektorer, offentliga förvaltningar och en bred allmänhet.De traditionella kraven på integritet och tillförlitlighet i kommunikationerna (d.v.s. förvissning om att informationen är den avsedda) och konfidentialitet (eller skydd av den enskildes integritet) kommer att tas upp, liksom andra faktorer, som t.ex. möjligheten att fastställa att avsändaren är den han uppger sig vara eller att mottagaren har fått informationen (och därigenom inte kan bestrida detta) samt elektroniska signaturer. När dessa faktorer finns inbyggda och är allmänt tillgängliga kommer de flesta transaktioner i affärslivet att kunna utföras elektroniskt. Vad gäller konfidentialitet är det ett erkänt krav att lösningarna skall vara förenliga med nationell säkerhet och upprätthållande av allmän ordning.

De starka gemensamma kopplingarna mellan tjänstekvalitet, datasäkerhet och driftsäkerhet medför att den tekniska infallsvinkeln bör vara densamma för dessa områden. För trovärdighet krävs att näten och tjänsterna är driftssäkra och skyddade. Arbetet kommer att koncentreras på teknikutveckling för att förbättra tjänstekvalitet, datasäkerhet och driftsäkerhet i alla led av distribuerade informationssystem med särskilt beaktande av kostnadseffektiviteten. Inbyggd teknik för tidig varning och fel/riskrapportering kommer att undersökas liksom flexibla reaktionsmekanismer. Sådan teknik kommer att utvecklas, där behov finns, som ett medel för att skydda offentliga nätbaserade tjänster och tillämpningar mot interferens och förlorad tillgänglighet.

Vad gäller ökad tjänstekvalitet är teknisk utveckling en förutsättning för att användbarhet och tillförlitlighet skall kunna förbättras inom multimediatjänster och distribuerade tjänster. FoU kommer att omfatta nya arkitekturer för leverans av säkra och skyddade bredbandstjänster. För att nå säkerhet i kommunikationerna kommer FoU att inriktas på flexibel hantering av säkerhet i en öppen och världsomspännande nätverks- och tjänstemiljö. För ökad driftsäkerhet kommer den tekniska utvecklingen att beröra felsäkra mekanismer samt självinstruerande och självreparerande nät och tjänster.

Arbetet kommer att komplettera det som sker inom andra områden inom detta program och inom andra särskilda program och kommer att omfatta undersökningar och demonstrationer av integrerade system och experiment och försök med sådana. Resultaten kommer att avse gemensamma funktionsspecifikationer, praxis och bidrag till standardiseringsarbetet.

Övergripande åtgärder:

Uppbyggnad av samförstånd och samordning med nationell och regional verksamhet för att stimulera och främja bredbandsinfrastruktur och utveckling.

Dessa åtgärder, i vilka arbetet inom alla de sex områdena förenas, kommer att omfatta samråd mellan FTD-projekt, samråd med europeiska organ för standardisering och strategisk planering(2), samordning, och i tillämpliga fall samarbete, med COST- och Eurekaverksamheter och samordning med åtgärder med ekonomiskt stöd från ERDF, EIB, EIF och sammanhållnings- och strukturfonderna. De samordnade åtgärderna och de åtgärder som kompletterar dessa kommer att inriktas på avancerade kommunikationers sociala och ekonomiska verkningar. I dessa åtgärder kommer möjligheter att föras fram till en återställd balans mellan investeringarna i telekommunikationer och transport inom såväl privat som offentlig sektor, vilket kan innebära energisparande och förbättrat miljöskydd. Man kommer att visa på och definiera avancerade tjänster som bör byggas ut inom hela Europa, och verkningarna av dessa kommer att utvärderas. Särskilda åtgärder kommer att vidtas för att öka medvetenheten om de fördelar som tillgången på nya tjänster kan medföra.

Särskilda åtgärder inom internationellt samarbete

Affärsverksamhet är oftast världsomspännande, och telekommunikationer bör därför vara globala. Denna globala dimension understryks ytterligare genom de fusioner som pågår inom viktiga industrisektorer, även telekommunikation. De särskilda åtgärderna till stöd för internationellt samarbete kommer att inriktas på utveckling av tillämpningar och nätstöd och begränsas till områden, som uppenbart är av gemensamt intresse och gagnar parterna i lika utsträckning. Särskilt uppmärksamhet kommer att ägnas skapandet av samordningsvinster med USA:s "National Information Infrastructure"-initiativ och liknande verksamheter i Japan.

Åtgärderna kommer också att ge ramar för ett förstärkt samarbete med projekt i Central- och Östeuropa och i de nya oberoende staterna i forna Sovjetunionen, även sådana som sker med ekonomiskt stöd från Phare- och Tacisprogrammen samt projekt som finansieras av EBRD. I en tid då Central- och Östeuropa genomgår ett kritiskt återuppbyggnadsskede kommer det stöd till försök med avancerad kommunikation, baserade på "adekvat" teknik, som förenar organisationer i Öst- och Västeuropa att bidra till att tekniskt kunnande överförs snabbare, att stimulera den lokala ekonomiska utvecklingen och att skapa nya möjligheter för europeiska företag. Särskilda åtgärder kommer också att vidtas för att underlätta utbyte mellan vetenskapsmän och forskare i Öst- och Västeuropa inom ramen för vissa FoU-projekt och -försök.

Särskilda åtgärder för spridning och utnyttjande av resultaten samt för yrkesutbildning i avancerad kommunikationsteknik och tjänstestöd

Dessa åtgärder kommer att omfatta sommaruniversitet, seminarier, workshops och stöd till utvalda internationella konferenser. Arrangemang kommer även att ordnas för arbetsutbyte mellan forskare i medlemsstaterna under begränsade forskningsperioder inom projekten.

Ökade insatser kommer att göras för att stimulera ett effektivt utnyttjande av nya tekniker och tjänster genom ett program med offentliga demonstrationer och utställningar.

(1) Denna uppgift kommer att genomföras i nära samarbete med motsvarande arbete inom telematikprogrammet.

(2) ETSI, CEN/Cenelec, Eurescom och ETNO.

BILAGA 2

VÄGLEDNING FÖR FÖRDELNING AV BUDGETERADE MEDEL

>Plats för tabell>

Denna fördelning utesluter inte att projekt kan tillhöra flera områden.

BILAGA 3

SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR GENOMFÖRANDET AV PROGRAMMET

1. Programmet kommer att genomföras i förbindelse med försök med sådana avancerade kommunikationstillämpningar som bäst kan bidra till att stärka konkurrenskraften och sysselsättningen inom gemenskapen. Arbetsprogrammet för forskning och teknisk utveckling kommer att anpassas mot bakgrund av de särskilda kraven vid försöken.

2. Programmet kommer att genomföras genom indirekta åtgärder, varvid gemenskapen bidrar ekonomiskt till FTD-verksamheter som utförs av tredje part eller av GFC:s institut tillsammans med tredje part:

a) Verksamheter med kostnadsdelning: FTD-projekt, som utförs av företag, forskningscentrer och universitet. Bildandet av konsortier för integrerade projekt med gemensamt mål kommer att stimuleras.

Gemenskapens bidrag skall normalt inte överstiga 50 % av projektkostnaden med progressivt sjunkande procentsats ju mer marknadsnära projektet är. Universitet och liknande institutioner utan egen budgetering kommer att ersättas med 100 % av de ytterligare kostnaderna.

b) Åtgärder som är lämpade för detta särskilda program:

- Teknikstimulerande åtgärder för att främja och underlätta små och medelstora företags deltagande i FTD-verksamhet, som sker i samarbete (upp till en tredjedel av det samlade deltagandet), genom bidrag till genomförandet av den inledande fasen i en FTD-verksamhet, inklusive sökande efter partners, under en tid av högst fyra månader. Bidraget beviljas efter det att ett sammanfattande förslag har utvalts. Bidraget skall täcka högst 75 % av kostnaderna under inledningsfasen, dock högst 22 500 ecu för varje utvald sökande. Efter en inledande inbjudan får förslagen inlämnas utan särskild tidsfrist.

- Åtgärder till stöd för standardiseringsarbetet och åtgärder som syftar till upprättande av användarprotokoll av allmänt värde för programmets mål.

- Ekonomiskt stöd till sammankoppling av infrastrukturer och installationer som är nödvändiga för försök och därmed samordnade åtgärder (förstärkta samordningsåtgärder), som begärts av deltagarna i projektet.

Gemenskapens bidrag kan täcka upp till 100 % av kostnaderna för sådana åtgärder.

c) Förberedande, kompletterande och stödjande åtgärder av t.ex. följande slag:

- Undersökningar till stöd för detta program och till förberedelse av kommande verksamheter.

- Stöd till informationsutbyte, konferenser, seminarier, workshops eller andra vetenskapliga eller tekniska sammankomster, inklusive samordningsmöten som omfattar flera sektorer eller är av tvärvetenskaplig karaktär.

- Utnyttjande av externa experter, inklusive tillträde till vetenskapliga databaser.

- Vetenskapliga publikationer och verksamheter för spridning, främjande och utnyttjande av resultaten under samordning med de verksamheter som utförs enligt tredje verksamhetsområdet. De faktorer som kan främja utnyttjandet av resultaten kommer att beaktas från första början av FTD-projekten och under hela den tid de pågår, varvid de partners som medverkar i projektet utgör ett centralt nätverk för spridning och utnyttjande av resultaten.

- Analys av möjliga socioekonomiska följder och tekniska risker i samband med programmet, vilket också är ett bidrag till programmet "riktad socioekonomisk forskning".

- Utbildning i förbindelse med forskning inom detta program för att underlätta tekniköverföring och öka yrkeskompetensen.

- Oberoende utvärdering av styrningen och utförandet av programmet och genomförandet av verksamheterna.

- Åtgärder till stöd för nätdriften som kan öka de små och medelstora företagens medvetenhet om programmet och ge dem decentraliserat stöd i samordning med Euromanagementverksamheten för FTD-revision.

Gemenskapens bidrag kan täcka upp till 100 % av kostnaderna för dessa åtgärder.

d) Samordnade åtgärder, särskilt genom "samrådsnätverk", av FTD-projekt som ingår i programmet och sådana som redan är finansierade av myndigheter eller privata organ. Åtgärder i samverkan kan även användas för den nödvändiga samordningen av verksamheter inom gemensamma intressegrupperingar som, genom FTD-projekt med kostnadsdelning (jfr 2 a), samlar tillverkare, nätoperatörer, tjänsteleverantörer, användare, universitet och forskningscentrer kring samma tekniska eller industriella mål.

Gemenskapens bidrag kan täcka upp till 100 % av samordningskostnaderna.