BULGARIEN: PARTNERSKAP FÖR ANSLUTNING (98/C 202/01)

1. INLEDNING

I det yttrande som kommissionen, i enlighet med artikel O i Fördraget, lämnade till rådet i juli 1997 har kommissionen rekommenderat att anslutningsförhandlingar med Bulgarien inleds så snart landet har gjort tillräckliga framsteg för att tillfredsställa de villkor för medlemskap som framställts av Europeiska rådet vid dess möte i Köpenhamn. Denna rekommendation är grundad på analysen i yttrandet i vilket kommissionen framför som sin åsikt i) att Bulgarien är på väg att uppfylla de politiska kraven vad gäller förekomsten av stabila institutioner, garantier för att rättsstatliga principer iakttas, mänskliga rättigheter och skydd för minoriteter, ii) att Bulgarien har gjort endast begränsade framsteg när det gäller att införa marknadsekonomi och därför på medellång sikt inte kommer att kunna hantera det konkurrenstryck och de marknadskrafter som råder inom unionen samt iii) att det, trots den finansiering som har gjorts, är osäkert om Bulgarien kommer att kunna tillämpa gemenskapens regelverk på medellång sikt och att det dessutom krävs omfattande administrativa reformer för att Bulgarien skall kunna tillämpa regelverket på ett effektivt sätt.

Europaavtalet kommer även fortsättningsvis att utgöra grunden för Europeiska unionens förbindelser med Bulgarien. Strategin inför anslutningen kommer dock att förstärkas för att göra det möjligt att inrikta stödet på de olika kandidatländernas specifika behov och på så sätt hjälpa dem att lösa de särskilda problem som påtalats i yttrandet. I Agenda 2000 anförde kommissionen följande: "Den förstärkta samarbetssstrategi inför anslutning som presenteras nedan har två huvudsyften. För det första att samla de olika former av stöd som unionen tillhandahåller inom en och samma ram, parternskap för anslutning, och att arbeta tillsammans med kandidatländerna inom denna ram på grundval av ett tydligt definierat program för att förbereda länderna för medlemskap, vilket bland annat innebär att kandidatländerna förbinder sig att ange vissa prioriterade mål och en tidtabell för deras genomförande. För det andra att göra kandidatländerna bekanta med unionens politik och arbetssätt genom att de erbjuds möjlighet att delta i gemenskapsprogram."

Vid sitt möte i Luxemburg i december 1997 beslöt Europeiska rådet att partnerskapen för anslutning skall utgöra kärnan i strategin inför anslutningen och inom denna enhetliga ram samla alla former av stöd till kandidatländerna i Central- och Östeuropa. Detta partnerskap för anslutning har beslutats av kommissionen efter samråd med Bulgarien och på grundval av de principer, prioriteringar, etappmål och villkor som fastställts av rådet.

2. MÅL

Syftet med partnerskapet för anslutning är att inom en och samma ram fastställa de prioriteringar i det fortsatta arbetet som anges i kommissionens yttrande om Bulgariens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen, de finansiella medlen för att hjälpa Bulgarien att förverkliga dessa prioriteringar samt villkoren för detta stöd. Detta partnerskap för anslutning utgör en ram för ett antal politiska instrument som kommer att användas för att hjälpa kandidatländerna att förbereda sig för medlemskap. Hit hör bland annat det nationella program för antagandet av gemenskapens regelverk som skall antas av Bulgarien, den gemensamma utvärderingen av prioriteringarna i den ekonomiska politiken, pakten mot organiserad brottslighet och vägledningen till den inre marknaden. Dessa instrument är alla olika och kommer att utarbetas och genomföras på olika sätt. De kommer inte att utgöra en integrerande del av detta partnerskap men de prioriteringar de innehåller kommer att vara förenliga med partnerskapet.

3. PRINCIPER

De viktigaste prioriterade områden som fastställts för varje kandidatland rör landets förmåga att uppfylla Köpenhamnskriterierna, enligt vilka det för medlemskap krävs följande:

- Kandidatlandet skall ha stabila institutioner som garanterar demokrati, rättssäkerhet, mänskliga rättigheter samt respekt för och skydd av minoriteter.

- Kandidatlandet skall ha en fungerande marknadsekonomi liksom förmågan att hantera det konkurrenstryck och de marknadskrafter som råder inom unionen.

- Kandidatlandet skall ha förmåga att uppfylla de skyldigheter som följer av medlemskapet, inbegripet att ansluta sig till de mål som sammanhänger med den politiska, ekonomiska och monetära unionen.

Vid sitt möte i Madrid underströk Europeiska rådet att kandidatländerna måste anpassa sina administrativa strukturer för att kunna tillämpa gemenskapspolitiken på ett friktionsfritt sätt efter anslutningen. Vid sitt möte i Luxemburg framhöll Europeiska rådet att införlivandet av gemenskapens regelverk med lagstiftningen är nödvändigt, men inte i sig tillräckligt. Det är nödvändigt att tillse att regelverket verkligen tillämpas.

4. PRIORITERINGAR OCH ETAPPMÅL

Av kommissionen yttranden och rådets behandling av dessa har framgått att kandidatländerna måste göra stora ansträngningar på vissa områden för att förbereda sig för anslutningen. Det har också bedömts att inget kandidatland för närvarande helt uppfyller Köpenhamnskriterierna. Denna situation kommer att göra det nödvändigt att fastställa olika etapper med prioriteringar med angivande, för varje prioritering, av bestämda mål vilka skall fastställas i samarbete med de berörda länderna. Uppnåendet av dessa mål kommer att påverka omfattningen av det stöd som beviljas, hur förhandlingarna med vissa länder utvecklas och inledandet av förhandlingar med andra länder. Prioriteringarna och etappmålen har delats upp i två grupper, de på kort sikt och de på medellång sikt. Som kortsiktiga betecknas de prioriteringar och etappmål som Bulgarien realistiskt sett kan förväntas uppnå under 1998 eller beträffande vilka Bulgarien i vart fall kan förväntas göra betydande framsteg inom samma frist. Med hänsyn till den korta tidsfristen och den administrativa kapacitet som fordras för att genomföra dem har endast ett mindre antal prioriteringar fastställts på kort sikt. Prioriteringarna på medellång sikt förväntas ta över ett år att uppnå, även om arbetet med dem kan och bör inledas under 1998.

Bulgarien kommer att uppmanas att till slutet av mars utarbeta ett nationellt program för antagandet av gemenskapens regelverk som innehåller en tidsplan för genomförandet av dessa prioriteringar och etappmål och, i de fall det är möjligt och relevant, uppgift om behovet av personella och finansiella resurser.

I partnerskapet för anslutning anges att Bulgarien måste vidta åtgärder på alla de områden som tas upp i yttrandet. Bilagan innehåller en kortfattad checklista över dessa områden. Det inte är tillräckligt att införliva gemenskapens regelverk med den nationella lagstiftningen. Det är dessutom nödvändigt att se till att regelverket faktiskt tillämpas i enlighet med de standarder som gäller inom unionen. På alla de områden som är förtecknade nedan krävs att gemenskapens regelverk genomförs på trovärdigt och effektivt sätt.

Med ledning av kommissionens yttrande och rådets behandling av detta har följande prioriteringar och etappmål, på kort respektive medellång sikt, fastställts för Bulgarien.

4.1 Prioriteringar på kort sikt (1998)

- Ekonomiska reformer: Fastställande av prioriteringar på medellång sikt inom den ekonomiska politiken och gemensam utvärdering inom ramen för Europaavtalet, fortsatt genomförande av regeringens program, inbegripet en för insyn öppen privatisering av statliga företag och banker, omstruktureringsåtgärder inom industrin, finanssektorn och jordbruket samt åtgärder för att främja utländska direktinvesteringar.

- Förstärkning av den institutionella och adminstrativa kapaciteten: Antagande av förslaget till statsförvaltningslag och framsteg i reformeringen av den offentliga förvaltningen samt institutionell förstärkning på områdena intern finansiell kontroll, miljö, tullpolitik; förstärkning av de fytosanitära och veterinärmedicinska förvaltningarna, särskilt vad gäller resurserna vid de yttre gränserna; påbörjande av arbetet med att upprätta de strukturer som krävs för regional- och strukturpolitiken.

- Den inre marknaden: Ytterligare anpassning, bland annat vad gäller intellektuell och industriell äganderätt (effektivare genomdrivande av skyddet), finansiella tjänster, beskattning, antagande av den rättsliga ram som är nödvändig för kontroll av statligt stöd och upprättande av en första förteckning över statliga stöd samt antagande av en ny konkurrenslag.

- Rättsliga och inrikes frågor: Konkreta åtgärder för bekämpning av korruptionen och den organiserade brottsligheten samt för utveckling av effektiv gränskontroll.

- Miljö: Fortsatt införlivande av ramlagstiftning, upprättande och genomförande av detaljerade tillnärmningsprogram och genomförandestrategier rörande enskilda rättsakter. Planering och inledande av genomförandet av dessa program och strategier.

- Energi: Särskilt upprättande av en övergripande, långsiktig energistrategi och iakttagande av kärnsäkerhetsstandarder och realistiska åtaganden för nedläggning av kraftverk i enlighet med kärnsäkerhetsöverenskommelsen.

4.2 Prioriteringar på medellång sikt

- Politiska kriterier: Ytterligare insatser för att integrera romerna och konsolidering av skyddet för individens rättigheter.

- Ekonomiska reformer: Slutförande av privatiseringsprocessen. Stärkande av de marknadsekonomiska strukturerna.

- Ekonomisk politik: Regelbunden översyn av den gemensamma utvärderingen inom ramen för Europaavtalen av prioriteringarna i den ekonomiska politiken, med fokus på uppfyllande av Köpenhamnskriterierna för medlemskap i unionen och gemenskapens regelverk rörande ekonomisk och monetär politik (samordning av den ekonomiska politiken, framläggande av konvergensprogram, undvikande av alltför stora underskott). Bulgarien förväntas inte införa euron omedelbart vid anslutningen, men förväntas dock föra en politik som syftar till faktisk konvergens i enlighet med unionens mål beträffande ekonomisk och social sammanhållning och till nominell konvergens som är förenlig med slutmålet, införandet av euron.

- Förstärkning av den institutionella och administrativa kapaciteten: Slutförande av reformarbetet på alla nivåer, inbegripet utbildning av tjänstemän, förbättring av rättsväsendets verksamhet, utbildning i gemenskapsrätt och dess tillämpning för tjänstemän inom rättsväsendet, ytterligare utveckling av den nationella revisionsmyndigheten och av strukturen för intern finansiell kontroll, inrättande av organ för övervakning av konkurrensbegränsande verksamhet och statligt stöd, förstärkning av de institutioner som ansvarar för rättsliga och inrikes frågor (så att de får tillräcklig och välutbildad personal, särskilt poliser och gränsvakter samt personal i ministerier och domstolar), reformer av tull- och skattemyndigheterna så att de skall vara redo att tillämpa gemenskapens regelverk och förstärkning av myndigheterna med ansvar för livsmedelskontroll.

- Den inre marknaden: Detta omfattar bland annat anpassning inom områdena konkurrenspolitik, statligt stöd, tull, beskattning, politik på det audiovisuella området samt lagstiftning om offentlig upphandling (inbegripet frågan om insyn), förbättring av standardiseringen, strukturer för bedömning av överensstämmelse samt upprättande av ett system för marknadsövervakning och harmonisering av den tekniska lagstiftningen om standarder inom industrin. Ytterligare anpassning av konkurrenslagstiftningen och effektiv tillämpning av konkurrenslagstiftningen, förstärkning av konkurrensmyndigheterna, främjande av företagsutveckling, inbegripet små och medelstora företag, anpassning till gemenskapens regelverk rörande telekommunikation, konsumentskydd och den inre marknaden för energi.

- Rättsliga och inrikes frågor: Utveckling av effektiva system för gränskontroll och system för gränsövervakning, genomförande av invandringspolitiken och av asylförfarandena, bekämpning av organiserad brottslighet (särskilt penningtvätt, narkotikahandel och människosmuggling) och korruption, samt anpassning av viseringspolitiken till Europeiska unionens viseringspolitik och slutförande av anpassningen till internationella konventioner, särskilt med sikte på tillämpning av Schengenregelverket.

- Jordbruk: Detta omfattar bland annat processen för återbördande av mark och upprättande av en fungerande marknad för jordbruksfastigheter, anpassning till gemenskapens regelverk på jordbruksområdet (inbegripet fytosanitära och veterinärmedicinska frågor, särskilt vad gäller kontrollen vid yttre gränser), beaktande av jordbrukets miljöaspekter och av den biologiska mångfalden utveckling av kapaciteten att införa och genomdriva den gemensamma jordbrukspolitiken, särskilt de grundläggande förvaltningsmekanismerna och administrativa strukturerna för övervakning av marknaderna för jordbruksprodukter och genomförande av strukturåtgärder och åtgärder för utveckling av landsbygden, antagande och genomförande av veterinärmedicinska och fytosanitära krav, förbättring av vissa anläggningar för beredning av livsmedel och av anläggning för provtagning och diagnostisering samt omstrukturering av jordbrukets livsmedelsindustri.

- Fiskeri: Utveckling av förmågan att genomföra och tillämpa den gemensamma fiskeripolitiken.

- Energi: Genomförande av en övergripande politik grundad på effektivitet och diversifiering som omfattar iakttagandet av Bulgariens åtaganden rörande stegvis stängning av vissa enheter vid kärnkraftverket i Kozloduj, nedläggning och en plan för omhändertagandet av kärnavfall.

- Transport: Ytterligare insatser för anpassning till gemenskapens regelverk, särskilt beträffande godstransport sjöledes, med flyg eller på väg, säkerhetsregler och för att tillhandahålla nödvändiga investeringar i transportinfrastruktur, särskilt en utbyggnad av de transeuropeiska näten.

- Sysselsättning och sociala frågor: Utveckling av lämpliga arbetsmarknadsstrukturer och gemensam översyn av sysselsättningspolitiken som förberedelse för deltagande i samordningen inom Europeiska unionen, anpassning av arbetslagstiftningen och av lagstiftningen rörande hälsa och säkerhet i arbetet och utveckling av strukturerna för genomförande, särskilt ett tidigt antagande av ramdirektivet om hälsa och säkerhet i arbetet, genomdrivande av lika möjligheter för män och kvinnor, ytterligare utveckling av en aktiv och oberoende dialog mellan arbetsmarknadens parter, utveckling av det sociala skyddet och åtgärder för att bringa folkhälsostandarderna i linje med Europeiska unionens normer.

- Miljö: Utveckling av strukturer och kapacitet för övervakning och genomförandekontroll, fortgående planering och genomförande av tillnärmningsprogram rörande enskilda rättsakter. Särskild vikt bör läggas vid bestämmelser rörande avfall, spillvatten och luftföroreningar, inbegripet kraven i institutionellt hänseende. Miljöskyddskraven och vikten av en hållbar utveckling måste integreras i fastställandet och genomförandet av nationell politik på olika områden.

- Regionalpolitik och sammanhållning: Införande av en rättslig grund och utveckling av administrativa strukturer och budgetförfaranden. Förstärkning av finansiella instrument och kontrollmekanismer med sikte på deltagande i Europeiska unionens strukturprogram efter anslutningen.

5. DE VIKTIGASTE INSTRUMENTEN FÖR GEMENSKAPENS TEKNISKA OCH EKONOMISKA STÖD

5.1 Programplanering

Anslagen från Phare för perioden 1995 1997 uppgick till sammanlagt 212 miljoner ecu. Förutsatt att Phare-budgeten för den kvarvarande perioden godkänns kommer kommissionen att bekräfta anslagen för 1998 och 1999. Bulgarien kan dessutom komma i fråga för bidrag från de stödmedel för att hjälpa länderna att "komma ikapp" (catch-up facility) som planerats för 1998 för att finansiera projekt som rör privatisering/omstrukturering, främjande av utländska direktinvesteringar och kampen mot korruption. Finansieringsförslag kommer i enlighet med rådets förordning (EG) nr 3906/89 att läggas fram för Phares förvaltningskommitté. Samfinansiering med kandidatländerna kommer systematiskt att krävas för samtliga investeringsprojekt. Kommissionen kommer tillsammans med Bulgarien, Europeiska investeringsbanken och de internationella finansiella instituten, särskilt Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling och Världsbanken, att arbeta för att underlätta samfinansieringen av projekt som rör prioriteringarna inför anslutningen. Det finansiella stödet från år 2000 och framåt kommer att omfatta stöd till jordbruket och ett instrument för strukturpolitiken med vars hjälp åtgärder liknande dem som genomförs i sammanhållningsfondens regi kan prioriteras. Bulgarien kommer dessutom att få tillgång till finansiering från sådana program som omfattar flera länder och som direkt rör gemenskapen regelverk.

Phare-programmet är det främsta finansieringsinstrumentet inom den förstärkta strategin inför anslutningen. Målet för Phare är i första hand att bistå länderna i Central- och Östeuropa i deras förberedelser inför anslutningen genom att inrikta stödet på åtgärder för antagandet av gemenskapens regelverk och särskilt på de prioriteringar som fastställts i detta partnerskap för anslutning och i det nationella programmet för antagande av gemenskapens regelverk. Kommissionen kommer varje år att underteckna ett finansavtal med Bulgarien i vilket Bulgarien förbinder sig att förverkliga ett antal av de prioriteringar som anges i detta partnerskap för anslutning och kommissionen förbinder sig att bidra finansiellt till detta. Programplaneringen av gemenskapens finansiella stöd kommer att göras med hänsyn till prioriteringarna och tidsplanen i det nationella programmet för antagande av gemenskapens regelverk.

Vidare kommer det fortsatta beviljandet av finansiellt stöd att i hög grad göras beroende av att de bulgariska myndigheterna fullgör åtagandena i det nationella programmet för antagande av gemenskapens regelverk. Vissa insatser inför anslutningen kan förstärkas nu (t.ex. stöd till förstärkningen av institutionell och administrativ kapacitet) medan andra, såsom finansieringen av större investeringsprojekt som syftar till att kraven i gemenskapens regelverk på områden som miljö och kärnsäkerhet skall uppfyllas, kommer att bli föremål för programplanering över en period på fem till sex år.

Från 1998 kommer stödet inom Phare att kanaliseras genom insatser av följande slag.

- Förstärkning av institutionell och administrativ kapacitet, "Institution building" (omkring 30 %), vilket omfattar förstärkning av de demokratiska institutionerna, rättsstaten, den offentliga förvaltningen och alla organ som ansvarar för de offentliga tjänsterna i syfte att upprätta de nödvändiga institutionella och administrativa strukturerna och utbilda de personer som behövs för att tillämpa gemenskapens regelverk. Stödet till förstärkning av den institutionella och administrativa kapaciteten kommer att ges i form av, bland annat, utbildningsåtgärder, tekniskt stöd och organiserat samarbete mellan institutioner och förvaltningar i Bulgarien och motsvarande organ i medlemsstaterna. Inledningsvis kommer detta organiserade samarbete att inriktas på prioriterade områden såsom ekonomi, jordbruk, miljö samt rättsliga och inrikes frågor.

- Investeringsstöd (omkring 70 %) för att möjliggöra de investeringar som krävs för att anpassa Bulgariens infrastruktur till gemenskapen regelverk. Detta stöd skall koncentreras på i) strukturåtgärder, vilket omfattar omstrukturering av jordbrukssektorn, regional utveckling och investeringar i mänskligt och intellektuellt kapital vilket också skulle kunna omfatta Phare-bidraget för deltagande i ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling, ii) förenlighet med gemenskapens normer, särskilt vad gäller miljö, jordbruk, industri, säkerhet på arbetsplatsen och arbetsmiljö, transport och telekommunikation, iii) samfinansiering av stora infrastrukturprojekt (1) och iv) utveckling av små och medelstora företag (2).

5.2 De internationella finansiella institutens roll

Partnerskapet för anslutning kommer att ge ny inriktning och nya impulser åt samarbetet mellan Bulgarien och de internationella finansiella instituten. Gåvobiståndet som tillhandahålls inom partnerskapet för anslutning kommer att utgöra ett startkapital och fungera som en katalysator för att få fram större belopp för utvecklingsfinansiering från de internationella finansiella instituten. Denna process kommer att utvecklas av kommissionen tillsammans med kandidatländerna, Europeiska investeringsbanken och Världsbanken i syfte att göra det lättare att samfinansiera projekt med ankyntning till prioriteringarna inför anslutningen.

Med stöd av ett nytt långivningsmandat för perioden 1997 1999 kan Europeiska investeringsbanken ställa 3 520 miljoner ecu till förfogande i Central- och Östeuropa. Genom det nya stöd inför anslutningen som godkändes av EIB:s råd i början på 1998 ökas detta belopp till 7 miljarder ecu. Lån från Europeiska investeringsbanken kommer, för att underlätta anslutningsprocessen, att användas inom alla sektorer som kan komma i fråga för finansiering från banken.

6. VILLKORLIGHET

Gemenskapens stöd kommer att villkoras av att Bulgarien fullgör sina åtaganden enligt Europaavtalet liksom av fortsatta framsteg när det gäller att uppfylla Köpenhamnskriterierna och av framsteg i tillämpningen av detta partnerskap för anslutning. Om dessa allmänna villkor inte uppfylls kan rådet komma att på grundval av artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 622/98 av den 16 mars 1998 besluta att tills vidare inställa det finansiella stödet.

7. GENOMFÖRANDE AV STÖDET INFÖR ANSLUTNINGEN

Det finansiella stödet till Bulgarien kommer att vara beroende av om de projekt som den bulgariska regeringen föreslår skall tas med i finansieringsavtalen är tillräckligt långt framskridna. När det gäller projekt som måste bli föremål för anbudsinfordran kommer kommissionen endast att finansiera projekt som när finansieringsavtalet undertecknas är klara för anbudsinfordran. Dessutom måste eventuella tidigare åtaganden inom samma sektor helt ha omsatts i avtal eller vara under fullgörande. För att ett effektivt genomförande skall kunna säkerställas får projekten i princip inte understiga ett tröskelvärde på två till tre miljoner ecu, särskilt inte när det gäller infrastrukturprojekt. Om dessa principer leder till att Bulgarien inte kan tillgodogöra sig hela sitt vägledande anslag, kommer anslaget att reduceras i motsvarande mån. Skillnaden mellan det vägledande och det slutgiltiga anslaget kommer att överföras till det horisontella stödet för små och medelstora företag eller stödet för stora infrastrukturprojekt. Det kommer inte att ske någon efterföljande gottgörelse för detta belopp.

Bulgarien uppmanas att inrätta en genomförandestruktur som innebär en garanti för att de olika slagen av finansiellt stöd från Europeiska unionen och de nationella resurserna är konsekventa och kompletterar varandra. En nationell samordnare kommer att vara ansvarig för att det upprätthålls ett nära samband mellan anslutningsprocessen i stort och programplaneringen av gemenskapens finansiella stöd.

Bulgariens regering kommer under 1998 (helst inom finansminsiteriet) att inrätta en nationell fond för att främja investeringar och för förstärkning av den institutionella och administrativa kompetensen, vilken skall ledas av en nationell utanordnare. Denna fond skall vara det centrala organet för kanalisering av Phare-stöd och andra former av finansiellt stöd från gemenskapen och som sådant ha ansvar för förvaltningen av dessa medel i ett decentraliserat genomförandesystem som skall medge ökad öppenhet och motverka att fondmedlen splittras. Fonden skall ha det övergripande ansvaret för hur medlen förvaltas, inbegripet iakttagandet av bestämmelserna i finansieringsavtalet, och inför kommissionen ansvara för hur medlen används. Fonden skall också sörja för och övervaka flödet av nationella och andra samfinansieringsresurser i enlighet med finansieringsavtalet. Den nationella fondens exakta uppgifter och ansvar kommer att fastställas i de enskilda finansieringsavtalen.

I samarbete med Bulgariens regering kommer kommissionen, när vissa förutsättningar är uppfyllda och i den utsträckning som medges av gemenskapernas budgetförordning, särskilt artikel 105.3 i denna, att eftersträva en vidare decentralisering av genomförandet av det finansiella stödet. Detta kommer att göras i syfte att, gradvis och inom vissa gränser, upprätta ett förhållande mellan kommissionen och Bulgarien som präglas av gemensamt ansvar i linje med det förhållande som råder mellan kommissionen och medlemsstaterna vad gäller strukturfonderna.

Kommissionen kan, om Bulgarien så begär, undersöka möjligheten att tillämpa nationella upphandlingsförfaranden vid infordran av anbud och ingående av avtal i samband med Phare-projekt, särskilt vad gäller investeringar. Kommissionens beslut i denna fråga kommer att fattas efter, bland annat, en granskning av Bulgariens nationella upphandlingslagstiftning med avseende på dess förenlighet med gemenskapens grundläggande regler för offentlig upphandling och med budgetförordningen, inbegripet bestämmelserna om lika möjlighet att delta i anbudsförfaranden och bestämmelserna i artikel 118. Kommissionen kommer att fatta eventuella beslut om att använda sig av nationella upphandlingsreglerna i varje enskilt fall, och sådana beslut kommer att bekräftas i de enskilda finansieringsavtalen.

Övervakningen av genomförandet av programmen skall utföras gemensamt med kommissionen enligt förfaranden som fastställts i de enskilda finansieringsavtalen. För att säkerställa effektiv övervakning av genomförandet av stödet inom Phare-programmet kommer varje Phare-program att innehålla kvantifierade fysiska och finansiella mål som skall anges i finansieringsavtalet. För att man skall kunna bedöma hur effektiva de åtgärder som finansieras inom Phare-programmet faktiskt är kommer dessa att bli föremål för en utvärdering i efterhand av deras verkan i förhållande till målen.

8. ÖVERVAKNING

Genomförandet av partnerskapet för anslutning kommer att övervakas inom Europaavtalets ram. Detta kommer att börja 1998, innan kommissionen för rådet lägger fram sin första ordinarie rapport om Bulgariens framsteg som också skall omfatta genomförandet av partnerskapet för anslutning.

Relevanta delar av partnerskapet för anslutning kommer att diskuteras i den behöriga underkommittén. Associeringskommittén kommer att behandla den allmänna utvecklingen, framsteg och problem vad gäller att uppfylla prioriteringarna och etappmålen liksom mer specifika frågor som hänskjuts till kommittén från underkommittéerna. Associeringskommittén kommer att rapportera till associeringsrådet om genomförandet av partnerskapet för anslutning.

Phares förvaltningskommitté kommer att sörja för att finansieringsbesluten är förenliga med partnerskapen för anslutning.

Partnerskapet för anslutning kommer att i enlighet med artikel 2 i förordning (EG) nr 622/98 av den 16 mars 1998 ändras då så behövs. Kommissionen kommer att föreslå att detta partnerskap ses över före utgången av 1999 och därefter regelbundet. I denna översyn kommer att tas upp frågan om det, mot bakgrund av de förslag som gjorts när det gäller att nå de mål som fastställts i detta partnerskap, finns ett behov av att ange ytterligare etappmål.

(1) Vad gäller investeringsprojekt i allmänhet kommer det att fordras av Bulgarien att landet, i enlighet med komplementaritetsprincipen, bidrar med minst 25 % till gemensamt finansierade projekt.

(2) Ett horisontellt stöd för små och medelstora företag kommer att ställas till förfogande för att avhjälpa bristen av kapital för investeringar i små företag.

BILAGA

Bulgarien kommer att behöva vidta åtgärder på alla de områden som anges i yttrandet. Syftet med denna bilaga är att ge en kortfattad checklista för detta i form av rekommendationer till åtgärder. Dessa anges i den ordning i vilken motsvarande område behandlas i yttrandet, utan rangordning efter betydelse eller angelägenhetsgrad. De prioriterade åtgärdsområdena för varje kandidatland anges i form av prioriteringar och etappmål i själva partnerskapet för anslutning.

1. Politiska kriterier

Det krävs insatser för att stärka de demokratiska institutionerna genom att större respekt för rättsstatens principer iakttas på alla nivåer i statsapparaten. Betydande ansträngningar måste göras för att bekämpa korruptionen samt förbättra rättsväsendet och skyddet av de personliga friheterna. Demokratisk kontroll av polisen och säkerhetstjänsten måste kunna garanteras. Ytterligare ansträngningar måste göras för att helt integrera minoriteterna (romerna).

2. Ekonomiska kriterier

Varaktiga och konsekventa ansträngningar krävs för att befästa den ekonomiska situationen och de ekonomiska reformerna. Detta omfattar även ett fullständigt genomförande av regeringens ekonomiska och strukturella reformprogram, vilket innebär att man kommer att ta itu med många av dessa utmaningar. Privatisering av statliga företag, även banker, måste genomföras. Åtgärder måste vidtas för att omstrukturera industrin, finanssektorn och jordbruket, slutföra avregleringen av priserna, främja ökade utländska direktinvesteringar och utarbeta en omfattande energipolitik. Det är nödvändigt att marknadsekonomiska institutioner inrättas och befästs. På jordbruksområdet är prioriteringen att fullfölja markåterlämningsprocessen och avskaffa administrativa hinder för att fastighetsmarknaden skall fungera. Marknader för jordbruksprodukter och jordbrukets livsmedelsindustri måste privatiseras och verka i en konkurrensutsatt miljö.

3. Förmåga att ta på sig skyldigheterna i samband med medlemskap

3.1 En gränslös inre marknad

De fyra friheterna

Den allmänna ramen - Det krävs fortfarande stora insatser i fråga om offentlig upphandling, genomdrivande av immaterialrätten och skydd av personuppgifter för att Bulgariens lagar skall bli helt förenliga med gemenskapens lagstiftning och standarder. Ytterligare ansträngningar krävs för att reglera bolagsrätten, särskilt för att se till att domstolarna har tillräcklig kunskap om och erfarenheter av bolags- och handelsrättsfrågor. Vad beträffar redovisning och revision krävs stora ansträngningar för att säkerställa att lagstiftningen tillämpas till fullo.

Fri rörlighet för varor - Det regelverk genom vilket Bulgarien skall kunna införa EU-systemets grundläggande principer måste antas. Detta kommer att leda till att standardisering blir frivillig i stället för obligatorisk. Därefter måste infrastrukturen för standardisering och bedömning av överensstämmelse förstärkas (bl.a. uppdelning av funktionerna för reglering, standardisering och produktcertifiering), och anpassningen till direktiven om den "nya metoden" måste påskyndas. Teknisk lagstiftning om kemikalier, motorfordon, livsmedel och läkemedel måste också utarbetas. När väl lagstiftningen inom de olika sektorerna är fullständigt harmoniserad måste en mekanism för marknadsövervakning upprättas och fullbordas på längre sikt.

Fri rörlighet för kapital - När ytterligare ekonomisk stabilitet har uppnåtts måste liberaliseringen av kapitalrörelser till utlandet fortsätta. Begränsningar vad gäller utländska personers förvärv av fast egendom och mark måste avskaffas.

Fri rörlighet för tjänster - Ytterligare framsteg på området för finansiella tjänster är nödvändiga, och dessa framsteg måste vara nära knutna till programmet för strukturella reformer. Vad gäller banklagar måste de anpassas ytterligare till fas I-åtgärderna, och ny lagstiftning krävs för fas II-åtgärderna, bl.a. bestämmelser för försäkringssystem för insatta medel och tvättning av pengar. Ytterligare åtgärder måste vidtas för att helt liberalisera försäkringsmarknaden. Vid omstruktureringen av finanssektorn måste öppenhet och en förstärkning av kontrollstrukturen beaktas.

Fri rörlighet för personer - ytterligare ansträngningar krävs för att utarbeta rättsliga bestämmelser om inresefrihet och uppehållstillstånd för arbetstagares familjemedlemmar samt för lika behandling av arbetstagare från Europeiska unionen i allmänhet. Betydande insatser krävs för att utveckla samarbetet med medlemsstaterna i fråga om ömsesidigt erkännande av examensbevis och yrkeskvalifikationer samt för att stärka de förvaltningsorgan som har hand om sådana frågor. Ytterligare ansträngningar krävs dessutom för att säkerställa nödvändiga lagstiftnings- och genomdrivandeåtgärder för samordningen av systemen för social trygghet.

Konkurrens

Konkurrenslagstiftningen måste göras helt förenlig med gemenskapens konkurrenslagstiftning. Strukturella reformer krävs för att lagstiftningen skall kunna genomföras på ett effektivt sätt, särskilt genom att ge kommissionen för skydd av konkurrens större administrativa befogenheter. Vad gäller statligt stöd bör ett trovärdigt kontrollsystem upprättas. Man måste skapa full öppenhet genom att inrätta och uppdatera en uttömmande förteckning över statligt stöd i enlighet med gemenskapens praxis. Den nödvändiga lagstiftningen måste dessutom utarbetas. Övervakningsmyndigheten för statligt stöd bör få tillräckliga befogenheter att granska befintligt stöd och övervaka nytt stöd, och den bör ha tillräckligt stor och kunnig personal. Exklusiva rättigheter och statliga monopol som inte är förenliga med gemenskapens regelverk måste successivt anpassas eller avskaffas.

3.2 Ny teknik och framtidsfrågor

Informationssamhället

Ytterligare framsteg är nödvändiga i fråga om ekonomisk liberalisering för att skapa mer gynnsamma förutsättningar för utvecklingen av ett informationssamhälle.

Utbildning, yrkesutbildning och ungdomsfrågor

Fler initiativ för struktur-, finans- och läroplansreformer är nödvändiga. Områden som särskilt måste uppmärksammas är den fortsatta reformen av utbildningens och yrkesutbildningens finansiering, insatser för att förbättra lärarnas kunskaper och yrkeskunnande samt investeringar i utbildningsinfrastruktur. En särskild insats krävs för att med hjälp av utbildning bekämpa den sociala uteslutningen av ungdomar och personer som just blivit arbetslösa. Den sociala dialogen om utbildnings- och yrkesutbildningsfrågor måste förstärkas.

Forskning och teknisk utveckling

Större ansträngningar måste göras om Bulgariens forskning och tekniska utveckling skall kunna bli effektiv och konkurrenskraftig på europeisk nivå.

Telekommunikation

Antagande av telekommunikationslagstiftning är nödvändigt för efterlevnad av gemenskapens lagstiftning och för inrättande av en oberoende tillsynsmyndighet. Regelverket innehåller dessutom krav på att regeringarna skall se till att moderna teletjänster finns tillgängliga överallt till överkomliga priser. För att kunna uppfylla denna skyldighet krävs avsevärda investeringar i systemet.

Den audiovisuella sektorn

Lagstiftningen måste anpassas helt till gemenskapens krav. Detta gäller lagstiftningens omfattning (dvs. samtliga programföretag och sändningssätt), jurisdiktion, främjande av europeisk och oberoende produktion, reklam och skydd av minderåriga.

3.3 Ekonomiska och fiskala frågor

Den ekonomiska och monetära unionen

Genom den makroekonomiska politiken bör man försöka hålla inflationen och räntorna låga, och säkerställa förtroende för ekonomin. Omstruktureringen av finanssektorn måste fortgå.

Beskattning

En omfattande anpassning måste göras för att lagstiftningen för mervärdesskatt skall överensstämma med kraven i gemenskapens regelverk, särskilt vad gäller undantagens omfattning och möjligheten för utländska personer att momsregistrera sig i Bulgarien. Vad gäller punktskatter bör särskild uppmärksamhet ägnas åt att införa ett lagersystem för förflyttning av varor som omfattas av tillfälligt upphävande av tullar. Skattestrukturer och nivån på skattesatserna måste anpassas till gemenskapens modell.

Statistik

Ansträngningar måste göras för att effektivisera insamlingen av statistiska uppgifter för att säkerställa tillförlitlighet, punktlighet och spridning av officiella statistiska uppgifter. Förbättringar krävs inom sektorer såsom utrikeshandels-, transport- och regionalstatistik, redovisning och bevakning av företagsregistren. Dessutom måste internationellt jämförbara klassifikationssystem införas.

3.4 Politiken inom olika sektorer

Industri

För att öka konkurrenskraften måste större ansträngningar göras för att utarbeta strategier som syftar till att främja öppna och konkurrenskraftiga marknader och använda de instrument som ingår i gemenskapens industripolitik, både vad gäller marknaderna (produktspecifikationer och marknadstillträde, handelspolitik, statligt stöd och konkurrenspolitik) och åtgärder som hänger samman med industrins kapacitet att anpassa sig till förändringar (en stabil makroekonomisk situation, teknik, utbildning etc.). Särskilda ansträngningar krävs för att omstrukturera energiintensiva industrier, bl.a. stålindustrin.

Jordbruk

Stora förändringar måste göras av regeringens politik och av de fysiska och administrativa strukturerna för jordbruket och jordbrukets livsmedelsindustri för att uppfylla villkoren för anslutning och för att denna sektor skall kunna möta konkurrensen från etablerade företag inom Europeiska unionen. En omfattande utveckling och utvidgning av de administrativa strukturerna krävs för att uppnå överensstämmelse med organisationer och mekanismer inom den gemensamma jordbrukspolitiken. Frågor som prioriteras är upprättandet av en fungerande fastighetsmarknad, banknät för jordbruket och statliga eller privata kontor för jordbruksrådgivning. Särskilda ansträngningar måste göras för att bygga upp den institutionella kapaciteten och ytterligare utveckla hälsokontrollerna vid gränserna såväl som inom landet.

Fiske

Förvaltningen på fiskeområdet måste stärkas för att den gemensamma fiskeripolitiken skall kunna genomföras effektivt, särskilt vad gäller bevarande och förvaltning av resurser, inrättande av ett övervaknings- och kontrollsystem, förvaltning av den gemensamma organisationen av marknaden inom fiskeri- och vattenbrukssektorn, genomförande av en strukturpolitik inom fiskeri- och vattenbrukssektorn, upprättande av ett register för fiskefartyg, insamlande av statistiska uppgifter samt genomförande av de miljörelaterade bestämmelserna i Europeiska unionens fiskeripolitik.

Energi

Inom detta område måste Bulgarien skynda på sina ansträngningar, särskilt vad gäller utvecklingen av en övergripande politik som omfattar rättsliga och strukturella reformer, förbättringar av hanteringen av energisektorn, energieffektivitet och annan lagstiftning, beredskapsplaner (inbegripet att bygga upp oljelager), samtrafik och investeringar, den inre energimarknaden i kombination med konkurrens och statligt stöd. Det är särskilt viktigt att enheterna 5 och 6 i kärnkraftverket i Kozloduy rustas upp, eftersom Bulgarien har åtagit sig att inom ramen för avtalet om kärnsäkerhet gradvis sluta använda enheterna 1 och 4 vid kärnkraftverket i Kozloduy. Långsiktiga lösningar på avfallsproblemet måste utarbetas. Säkerhetsmyndigheten bör erhålla fortsatt stöd.

Transport

Bulgarien måste anstränga sig för att se till att den nödvändiga lagstiftningen anpassas och genomförs effektivt inom sjöfart, luftfart och vägtransporter, särskilt vad gäller säkerhet och övervakning (järnväg). Resurser skall göras tillgängliga för att lägga grunden till det framtida utvidgade transeuropeiska transportnätet och snarast åtgärda bristerna i vägnätet. På nationell nivå finns det behov av att utveckla särskilda strategier för utveckling och finansiering av transportinfrastruktur.

Små och medelstora företag

Stora ansträngningar krävs för att stabilisera de makroekonomiska förutsättningarna, förenkla lagstiftningsrutiner och administrativa rutiner, stärka befintlig stödjande infrastruktur, förbättra skattemiljön och utveckla de små och medelstora företagens tillgång till finansiering.

3.5 Ekonomisk och social sammanhållning

Sysselsättning och sociala frågor

Det är viktigt att inom ramen för regeringens omstruktureringspolitik utveckla en modern arbetsmarknadspolitik och moderna arbetsmarknadsinstitutioner. Stora insatser krävs inom arbetsrätt samt hälsa och säkerhet på arbetsplatsen, både i fråga om lagstiftning och genomdrivandestrukturer. Det måste säkerställas att lagstiftning om lika möjligheter för kvinnor och män tillämpas. Fungerande mekanismer för social trygghet (både inom den offentliga och den privata sektorn) måste inrättas. Dessutom krävs fortsatta ansträngningar för att se till att det även i praktiken vidtas adekvata åtgärder för att säkra social trygghet. Förvaltningskapaciteten vad beträffar social trygghet för migrerande arbetstagare måste utvecklas och en aktiv, oberoende social dialog utvecklas.

Regionalpolitik och sammanhållning

Bulgarien måste utveckla en samordnad och effektiv regionalpolitik, och bör införa förvaltningsstrukturer och budgetförfaranden som ger landet möjlighet att till fullo delta i Europeiska unionens strukturpolitik och på ett effektivt sätt kanalisera strukturfondsmedlen efter det att landet blivit medlem i Europeiska unionen.

3.6 Miljö och livskvalitet

Miljö

Det krävs stora insatser för att skynda på tillnärmningen inom områden som luft- och vattenkvalitet, avfallshantering, kemikalier, strålskydd och naturskydd. Bestämmelserna om miljökonsekvensbedömning måste utvecklas vidare. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt snabbt införlivande av ramdirektiven om luft, avfall och vatten, samt av direktivet om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar (IPPC). Inrättandet av finansieringsstrategier för lagstiftning inom vatten-, luft- och avfallsektorn är också viktigt.

Stora investeringar krävs på de flesta områden för att på ett effektivt sätt införa gemenskapsstandarder. Detta gäller inte minst i fråga om vattenkvalitet, avfall från tätorterna och modernisering av industrin. Dessutom krävs stora insatser för att utveckla en förvaltning som gör det möjligt för landet att till fullo anta, genomföra och genomdriva gemenskapslagstiftningen.

Konsumentskydd

Utkastet till konsumentskyddslagstiftningen måste antas snabbt och anpassas till gemenskapsstandarderna, inte minst i fråga om oskäliga avtalsvillkor, kontrollförfaranden och skadestånd inom produktsäkerhetsområdet. Även i fråga om paketresor måste åtgärder vidtas. En stark och oberoende konsumentorganisation, som får stöd från de offentliga myndigheterna, måste utvecklas.

3.7 Rättsliga och inrikes frågor

Här saknas fortfarande en del nyckelområden i lagstiftningen. Tjänstemännen behöver samla praktisk erfarenhet av arbetet med EU-partner och -institutioner. Dessutom måste effektiva regionala samarbetsmekanismer byggas upp för att bekämpa den gränsöverskridande brottsligheten. Institutionerna för rättsliga och inrikes frågor behöver reformeras för att bli effektivare. Därvid bör särskild vikt läggas vid utvecklingen av respekt för rättsstatsprincipen. Strukturella brister och brist på personal samt korruption inom institutionerna är problem som måste lösas. Gränsskyddet och kampen mot illegal invandring är andra områden som måste behandlas. Kampen mot organiserad brottslighet i alla dess former, inbegripet narkotikahandel, kvinnohandel och annan grov brottslighet måste intensifieras. De nuvarande asylförfarandena bör anpassas ytterligare till internationella normer, i synnerhet i fråga om förfarandena för förhör och utvisning. Ansträngningarna att bygga ut systemen för utfärdande av visum och inresetillstånd i syfte att uppnå överensstämmelse med Europeiska unionens system bör fortsättas. Straff- och civilrättsligt samarbete måste utvidgas. Ratificeringen av internationella konventioner rörande rättsliga och inrikes frågor måste slutföras, och tillämpningsföreskrifter antas. Slutligen måste ett övergripande system för dataskydd byggas upp.

3.8 Utrikespolitik

Handel och internationella ekonomiska förbindelser

För anslutningen måste de kvarvarande begränsningar som upprätthålls av betalningsbalansskäl gradvis undanröjas. Bulgarien måste förbereda sig på att efter anslutningen tillämpa gemenskapens olika samarbets- och förmånsavtal, dess multilaterala och bilaterala handelspolitiska åtaganden samt dess autonoma handelspolitiska skyddsåtgärder. Samtidigt måste nationell lagstiftning inom dessa områden upphävas.

Utvecklingssamarbete

Förberedelser krävs för att efter anslutningen tillämpa Lomékonventionens handelsordning gentemot AVS-länderna och för att tillsammans med de övriga medlemsstaterna finansiera Europeiska utvecklingsfonden.

Tull

Tullagstiftningen måste anpassas till gemenskapens lagstiftning. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att se till att den rättsliga ramen blir klar och entydig. Personalens organisation och uppgifter måste anpassas till de krav som ställs på en modern tullförvaltning. De centrala tullmyndigheternas kontroll över tullkontoren vid gränserna måste förstärkas.

En betydande insats krävs för att se till att tullförvaltningen som helhet är lojal och att personalen har goda kunskaper om lagstiftningen. Ansträngningarna för att införa de datorsystem som krävs för att landet till fullo skall kunna delta i tullunionen och den inre marknaden måste förstärkas. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att förbereda tullförvaltningen för tillämpningen av alla tullförfaranden med ekonomisk verkan, systemet för upphävande av tullar och förvaltningen av tullkvoter och tulltak. Det krävs också en strategisk planering som tar hänsyn till att Bulgarien efter anslutningen kommer att behöva förstärka sina gränsposter utmed landets yttre gränser mot länder som inte är medlemsstater i Europeiska unionen.

3.9 Finansiella frågor

Det behövs stora insatser för att inrätta och bygga ut metoder för intern finansförvaltning och finanskontroll. Det nationella revisionsorganet måste förstärkas. Ytterligare samarbete med kommissionen krävs för att anpassa redovisningsförfarandena till Europeiska unionens krav. Skatte- och tullmyndigheterna måste omstruktureras så att skatteuppbörden blir effektiv. Dessutom bör lämpliga strukturer för genomförande, övervakning, kontroll och revision av den framtida finansieringen av jordbruks- och regionalpolitiken skapas.

4. Den offentliga förvaltningens förmåga att tillämpa gemenskapens regelverk

Om Bulgarien skall kunna genomföra och genomdriva gemenskapens regelverk effektivt måste infrastrukturen inom landets offentliga förvaltning utvecklas på alla nivåer. Landet behöver en stabil och professionell civilförvaltning med entydiga tjänsteföreskrifter. Den institutionella samordningen måste förbättras och de rättsliga och förvaltningsmässiga förfarandena förenklas.

Stora insatser behövs för att förstärka institutioner och praxis i fråga om tull, fri rörlighet för varor och tjänster, konkurrens, immaterialrätt, veterinära och fytosanitära kontroller, livsmedelskontroll, transportsäkerhet, yrkesinspektion, miljö, konsumentskydd, standardisering och bedömning av överensstämmelse samt mekanismer för revision och finanskontroll.

Rättssystemet måste förstärkas så att gemenskapens regelverk kan tillämpas effektivt. Institutionernas kapacitet i fråga om gränsförvaltning och gränskontroll, rättsligt samarbete och polissamarbete samt bekämpning av organiserad brottslighet och korruption måste byggas ut.