(7)

Vad gäller Liechtenstein har denna senaste granskning visat att: a. Enligt finansmarknadsmyndighetens (FMA) skattningar uppgick hushållens skuldsättning i Liechtenstein motsvarade 226 procent (4) respektive 120 procent av den disponibla inkomsten respektive bruttonationalprodukten (BNP) under 2020, vilket innebär att Liechtenstein rankades bland de länder där hushållen hade den högsta skuldsättningen i EES. Dessutom har hushållens skuldsättning ökat på senare tid. Bortsett från de gynnsamma kostnaderna för skuldfinansiering kan upplevda skatteincitament ha bidragit till ökningen av hushållens skulder (5). En analys som FMA genomfört visar att skuldsättningen är ojämnt fördelad mellan hushållen, där 14 procent av hushållen rapporterar skulder på mellan 500 000 CHF och 1 miljon CHF, och 9 procent av hushållen rapporterar skulder över 1 miljon CHF, enligt skattestatistik. Andelen hushåll med en kvot mellan skuld/inkomst (DTI) på över 5 är dessutom relativt hög, vilket tyder på att hushållens höga skuldsättning inte alltid åtföljs av högre hushållsinkomster. En positiv aspekt är dock den höga andelen bostadslån som löper med fast ränta, vilket dämpar riskerna relaterade till hushållens skuldsättning. b. Dynamiken på bostadsmarknaden har varit fortsatt måttlig under de senaste åren. Med tanke på de rättsliga begränsningarna avseende förvärv av fast egendom (6), är antalet transaktioner vanligtvis lågt i Liechtenstein. Myndigheterna publicerar inga prisindex. Enligt FMA tyder emellertid prisuppgifter från expertutlåtanden på måttliga prisökningar för både mark och lägenheter. Även nybyggnation och transaktionsvolymer har varit relativt stabila under de senaste åren. c. Enligt FMA har bolånen (bostadslån och andra fastighetslån från inhemska banker i den schweiziska francens valutaområde) på senare tid uppvisat en nedåtgående trend och uppgick nominellt till 0,7 procent under 2019 (en minskning från 8,8 procent år 2010), med en svag ökning till 2,5 procent under 2020. Den årliga ökningstakten för inhemska bostadslån var ännu lägre och uppgick till 1,1 procent under 2020. d. Enligt FMA är belåningsgraden (LTV-kvoten) relativt måttlig där endast en försumbar andel av både befintliga och nya bostadslån hade en belåningsgrad över 80 procent under 2019 och 2020. Bankerna måste också rapportera lån som utgör ett ”undantag från policy” när de inte följer sina egna interna riktlinjer avseende låntagares återbetalningsförmåga. I praktiken kontrollerar bankerna om en räntehöjning till 4,5 procent eller 5 procent skulle medföra att skuldbetalningarna överstiger en tredjedel av hushållets inkomster. Mot bakgrund av den aktuella låga räntenivån och det faktum att den schweiziska francens valutaområde haft låga räntor under lång tid, är bördan av att uppfylla dessa krav tämligen stor. Dock uppgick ca 23 procent av de samlade bostadslånen i Liechtenstein i kategorin ”undantag från policy” i slutet av 2020. e. Den samlade volymen av inhemska bostadslån uppgick till cirka 85 procent av BNP under 2020, vilket är en av de högsta kvoterna i EES. Storleken på Liechtensteins banksektor motsvarar dock ungefär femton gånger landets BNP, vilket innebär att bostadslånen visserligen är en inkomstkälla för vissa banker i Liechtenstein, men att inhemska lån inte är av avgörande betydelse för lönsamheten och solvensen för de banker som är verksamma i Liechtenstein, eftersom de främst är inriktade på private banking. Samtidigt är Liechtensteins banksektor väl kapitaliserad, med en kärnprimärkapitalrelation (CET1) på 22,3 procent i juni 2021. Liechtensteins banksektor kännetecknas dessutom av mycket starka likviditetsindikatorer, och den extremt låga kvoten mellan utlåning och inlåning på 65 procent innebär en låg finansieringsrisk. f. Med tanke på den måttliga belåningsgraden för inhemska bostadslån, deras begränsade andel av bankernas portföljer och banksektorns höga kapitalisering, är de direkta riskerna för den finansiella stabiliteten som utgår från bostadssektorn för närvarande begränsade i Liechtenstein. Även om arbetsmarknaden i Liechtenstein har visat sig vara motståndskraftig under lågkonjunktur under de senaste årtiondena, och hushållens förmögenhet fortfarande är relativt hög, gör hushållens redan höga och ökande skuldsättning dem sårbara för oväntade makroekonomiska chocker. Om t.ex. arbetslösheten ökar och/eller hushållens inkomster minskar, kan vissa hushåll få problem med att betala sina lån. Tillhörande sjunkande hushållsinkomster och förmögenhetseffekter kan förstärka den initiala makroekonomiska chocken om hushållen tvingas minska sin konsumtion för att betala sina lån. Detta kan leda till sekundära effekter och en ökad risk för kreditinstituten och det finansiella systemet (7). g. ESRB känner till att Liechtenstein har infört flera åtgärder för att minska de aktuella sårbarheterna i bostadssektorn, särskilt taket för belåningsgraden (LTV-kvot) på 80 procent, kravet om att amortera ed bostadslån till en maximal belåningsgrad (LTV-kvot) på 66 procent inom de första 20 åren av lånets återbetalning, samt ökade riskvikter för bostadslån för banker som tillämpar schablonmetoden vid beräkningen av kapitalbaskraven (8). Samtidigt håller FMA på att genomföra Europeiska systemrisknämndens rekommendation ESRB/2016/14 (9). Den nya datan, som kommer att bli tillgänglig under andra halvåret 2022, förväntas ytterligare förbättra analysen av sårbarheter relaterade till bostadssektorn i Liechtenstein. h. I ett framåtblickande perspektiv och med beaktande av riskbilden på medellång sikt bedöms de aktuella makrotillsynsåtgärderna som delvis lämpliga och delvis tillräckliga. Med tanke på hushållens redan höga och ökande skuldsättning, och den betydande andelen hushåll som är sårbara för oväntade negativa chocker, bör det befintliga bolånetaket (LTV-kvot) kompletteras med inkomstrelaterade låntagarbaserade åtgärder för att förhindra ytterligare ackumulering av sårbarheter i bostadssektorn. I detta syfte kan det bli nödvändigt att skapa en rättslig grund för låntagarbaserade instrument, för att ge de nationella myndigheterna tillräcklig flexibilitet för att hantera sårbarheterna i bostadssektorn i Liechtenstein.