SV Europeiska unionens officiella tidning L 22/1

RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2016/72

av den 22 januari 2016

om fastställande för år 2016 av fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i unionens vatten och, för unionsfiskefartyg, i vissa andra vatten och om ändring av förordning (EU) 2015/104

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 43.3,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

(1) Enligt artikel 43.3 i fördraget ska rådet på förslag av kommissionen besluta om åtgärder om fastställande och fördelning av fiskemöjligheter.

(2) Enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 (1) ska bevarandeåtgärder antas med beaktande av tillgängliga vetenskapliga, tekniska och ekonomiska utlåtanden, inbegripet i förekommande fall de rapporter som utarbetats av vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF) och andra rådgivande organ, samt med beaktande av råd som lämnas av rådgivande nämnder.

(3) Det åligger rådet att besluta om åtgärder om fastställande och fördelning av fiskemöjligheter, om lämpligt inbegripet vissa villkor som är funktionellt knutna till dessa. I enlighet med artikel 16.4 i förordning (EU) nr 1380/2013 bör fiskemöjligheterna fastställas i överensstämmelse med de mål för den gemensamma fiskeripolitiken som fastställs i artikel 2.2 i den förordningen. I enlighet med artikel 16.1 i den förordningen bör fiskemöjligheterna tilldelas medlemsstaterna på ett sätt som tillförsäkrar relativ stabilitet i fisket för var och en av medlemsstaterna och för vart och ett av bestånden eller fiskena.

(4) Den totala tillåtna fångstmängden (TAC) bör därför, i linje med förordning (EU) nr 1380/2013, fastställas på grundval av tillgängliga vetenskapliga utlåtanden, med beaktande av biologiska och socioekonomiska aspekter, samtidigt som de olika näringsgrenarna inom fisket garanteras en rättvis inbördes behandling, och mot bakgrund av de synpunkter som framförts under samråden med berörda parter, i synnerhet vid mötena i de rådgivande nämnderna.

(5) Den landningsskyldighet som avses i artikel 15 i förordning (EU) nr 1380/2013 införs fiske för fiske. I den region som den här förordningen omfattar bör, när ett fiske omfattas av landningsskyldigheten, alla arter i detta fiske som är föremål för fångstbegränsningar landas. Från och med den 1 januari 2016 tillämpas landningsskyldigheten på de arter som definierar olika fisken. I artikel 16.2 i förordning (EU) nr 1380/2013 föreskrivs att när landningsskyldighet för ett fiskbestånd införs ska fiskemöjligheter fastställas med beaktande av ändringen från att fiskemöjligheter fastställs för att återspegla landningar till att fiskemöjligheter fastställs för att återspegla fångster. På grundval av de gemensamma rekommendationerna från medlemsstaterna och i enlighet med artikel 15 i förordning (EU) nr 1380/2013 har kommissionen antagit ett antal delegerade förordningar om fastställande av specifika utkastplaner som tillämpas på tillfällig basis under en period på högst tre år, som förberedelse för att landningsskyldigheten genomförs fullt ut.

(6) Fiskemöjligheterna för artbestånd som från och med den 1 januari 2016 omfattas av landningsskyldigheten bör kompensera tidigare utkast och vara grundade på vetenskaplig information och rådgivning. För att säkerställa skälig kompensation för den fisk som tidigare kastats överbord och som från och med den 1 januari 2016 måste landas bör en ökning beräknas enligt följande metod: den nya landningsmängden bör beräknas genom att de mängder som även fortsättningsvis kommer att kastas överbord vid tillämpningen av landningsskyldigheten subtraheras från den av Internationella havsforskningsrådet (Ices) fastställda uppgiften om totala fångster; en påföljande ökning av TAC:en bör stå i proportion till förändringen mellan den nya beräknade landningsmängden och den tidigare Ices-uppgiften om landningsmängder.

(7) Enligt vetenskapliga utlåtanden är tillståndet för havsabborre (Dicentrarchus labrax) i Keltiska havet, Engelska kanalen, Irländska sjön och södra Nordsjön (Ices-sektionerna IVb, IVc och VIIa, VIId–h) allvarligt och bestånden fortsätter att minska. De bevarandeåtgärder som förbjuder fiske efter havsabborre i Ices-sektionerna VIIb, VIIc, VIIj och VIIk bör bibehållas och bör även inbegripa Ices-sektionerna VIIa och VIIg, med undantag för de vatten under Förenade kungarikets överhöghet som ligger inom tolv nautiska mil från baslinjen. Lekansamlingar av havsabborre bör skyddas och fångster bör inte tillåtas någonstans i beståndets utbredningsområde under årets första sex månader. Mot bakgrund av att oförutsedda och oundvikliga bifångster av havsabborre görs av fartyg som använder bottentrål och not/vad, bör det införas en begränsning av sådana bifångster till 1 % av totalvikten för den samlade fångsten av marina organismer ombord. Utöver detta krävs det fångstrestriktioner för att skydda havsabborre utanför lekperioderna och månatliga fångstbegränsningar bör därför tillämpas i Ices-sektionerna IVb och IVc samt i VIId, VIIe, VIIf och VIIh samt i Förenade kungarikets territorialvatten i Ices-sektionerna VIIa och VIIg. Fångster som görs av fritidsfiskare bör begränsas ytterligare.

(8) Under några år har vissa TAC:er för bestånden av elasmobranchii (hajar och rockor) fastställts till noll med en därtill knuten bestämmelse som innebär en skyldighet att omedelbart frisläppa oavsiktliga fångster. Skälet till denna specialbehandling är att dessa bestånd har dålig bevarandestatus och eftersom deras överlevnadsgrad är hög kommer utkast inte att öka fiskeridödligheten för dem, utan utkast anses gynna bevarandet av dessa arter. Sedan den 1 januari 2015 måste emellertid fångster av dessa arter i pelagiskt fiske landas, såvida de inte omfattas av något av de undantag från landningsskyldigheten som föreskrivs i artikel 15 i förordning (EU) nr 1380/2013. Artikel 15.4 a i den förordningen medger sådana undantag för arter som det är förbjudet att fiska enligt en unionsrättsakt antagen inom området för den gemensamma fiskeripolitiken. Det är därför lämpligt att förbjuda fiske efter dessa arter i de berörda områdena.

(9) Enligt artikel 16.4 i förordning (EU) nr 1380/2013 bör TAC:er för bestånd som omfattas av särskilda fleråriga planer fastställas i enlighet med reglerna i dessa planer. TAC:erna för bestånden av tunga i västra delen av Engelska kanalen, av rödspätta och tunga i Nordsjön, av torsk i Kattegatt, i vattnen väster om Skottland och i Irländska sjön, Nordsjön, Skagerrak och östra delen av Engelska kanalen och av blåfenad tonfisk i östra Atlanten och i Medelhavet bör således fastställas i enlighet med reglerna i rådets förordningar (EG) nr 509/2007 (2), (EG) nr 676/2007 (3), (EG) nr 1342/2008 (4) (torskplanen) och (EG) nr 302/2009 (5). Målet för sydkummelbestånden såsom anges i rådets förordning (EG) nr 2166/2005 (6) är att bygga upp de berörda beståndens biomassa så att de befinner sig inom säkra biologiska gränser och samtidigt hålla sig i linje med de vetenskapliga utlåtandena. I enlighet med vetenskapliga utlåtanden är det i brist på definitiva uppgifter om en målsättning för biomassan för lekbeståndet och med hänsyn till förändringar inom säkra biologiska gränser lämpligt, i syfte att bidra till uppnåendet av de mål för den gemensamma fiskeripolitien som anges i förordning (EU) nr 1380/2013, att fastställa TAC:en på grundval av Ices utlåtande om maximal hållbar avkastning.

(10) På grundval av de nyligen fastställda riktmärkena har Ices, när det gäller sillbeståndet i vattnen väster om Skottland, avgett utlåtanden om de kombinerade sillbestånden i sektionerna VIa, VIIb och VIIc (vattnen väster om Skottland och väster om Irland). Utlåtandet avser två separata TAC:er (för VIaS, VIIb och VIIc å ena sidan och för Vb, VIb och VIaN å andra sidan). Enligt Ices måste det tas fram en återuppbyggnadsplan för detta bestånd. Eftersom det följer av vetenskapliga utlåtanden att förvaltningsplanen för det nordliga beståndet (7) inte kan tillämpas på de kombinerade bestånden är det lämpligt, i syfte att bidra till uppnåendet av de mål för den gemensamma fiskeripolitien som anges i förordning (EU) nr 1380/2013, att fastställa TAC:erna på grundval av Ices utlåtande om maximal hållbar avkastning.

(11) När det gäller bestånd för vilka det saknas tillräckliga eller tillförlitliga uppgifter som kan ligga till grund för storleksuppskattningar bör förvaltningsåtgärder och TAC-nivåer fastställas i enlighet med den försiktighetsansats i fiskeriförvaltningen som definieras i artikel 4.1.8 i förordning (EU) nr 1380/2013, med beaktande av beståndsspecifika faktorer, däribland särskilt tillgänglig information om utvecklingstrender för bestånden och överväganden med hänsyn till blandade fisken.

(12) Genom rådets förordning (EG) nr 847/96 (8) infördes ytterligare villkor för förvaltning av TAC:er med fördelning mellan åren, däribland, enligt artiklarna 3 och 4, bestämmelser om flexibilitet för försiktighets-TAC:er och analytiska TAC:er. Enligt artikel 2 i den förordningen ska rådet, när TAC:er fastställs, bestämma för vilka bestånd artiklarna 3 och 4 inte ska gälla, särskilt på grundval av beståndens biologiska tillstånd. Mer nyligen infördes genom artikel 15.9 i förordning (EU) nr 1380/2013 flexibilitet mellan åren för alla bestånd som omfattas av landningsskyldigheten. För att motverka en alltför stor flexibilitet, som skulle underminera principen om ett rationellt och ansvarsfullt utnyttjande av de levande marina biologiska resurserna, förhindra att målen för den gemensamma fiskeripolitiken uppnås och försämra beståndens biologiska status, bör det därför fastställas att artiklarna 3 och 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska tillämpas på analytiska TAC:er endast i de fall då den flexibilitet mellan åren som föreskrivs i artikel 15.9 i förordning (EU) nr 1380/2013 inte utnyttjas.

(13) Om en TAC för ett visst bestånd tilldelas endast en medlemsstat, bör den berörda medlemsstaten i enlighet med artikel 2.1 i fördraget bemyndigas att fastställa nivån på denna TAC. Det bör säkerställas att den berörda medlemsstaten vid fastställandet av TAC-nivån handlar helt i överensstämmelse med de principer och regler som ligger till grund för den gemensamma fiskeripolitiken.

(14) Det är nödvändigt att fastställa taken för fiskeansträngningen för 2016 i enlighet med artikel 5 i förordning (EG) nr 509/2007, artikel 9 i förordning (EG) nr 676/2007, artiklarna 11 och 12 i förordning (EG) nr 1342/2008 samt artiklarna 5 och 9 i förordning (EG) nr 302/2009, med beaktande av rådets förordning (EG) nr 754/2009 (9).

(15) För att garantera ett fullt utnyttjande av fiskemöjligheterna är det lämpligt att tillåta flexibilitet mellan vissa av de TAC-områden där samma biologiska bestånd berörs.

(16) Mot bakgrund av Ices senaste vetenskapliga utlåtanden och de internationella åtagandena inom ramen för nordostatlantiska fiskerikonventionen (North East Atlantic Fisheries Convention) (NEAFC) måste fiskeansträngningen avseende vissa djuphavsarter begränsas.

(17) För vissa arter, t.ex. vissa hajarter, kan även en begränsad fiskeverksamhet innebära en allvarlig risk för bevarandet. För sådana arter bör fiskemöjligheterna därför begränsas helt genom ett allmänt förbud mot att fiska efter dessa arter.

(18) Vid den elfte partskonferensen för konventionen om skydd av flyttande vilda djur, som hölls i Quito den 3–9 november 2014, lades ett antal arter till i förteckningarna över skyddade arter i tilläggen I och II till konventionen, med verkan från och med den 8 februari 2015. Det är därför lämpligt att vidta åtgärder för skydd av dessa arter mot unionsfiskefartyg som fiskar i alla vatten och andra fartyg som fiskar i unionens vatten.

(19) Utnyttjandet av de fiskemöjligheter för unionsfiskefartyg som fastställs i denna förordning omfattas av rådets förordning (EG) nr 1224/2009 (10), särskilt artiklarna 33 och 34, vad gäller registrering av fångstuppgifter och fiskeansträngning och meddelande av uppgifter om uttömda fiskemöjligheter. Det är därför nödvändigt att specificera de koder som medlemsstaterna ska använda då de översänder uppgifter till kommissionen om landningar av bestånd som omfattas av den här förordningen.

(20) För vissa TAC:er bör medlemsstaterna ges möjlighet att bevilja ytterligare tilldelning för fartyg som deltar i försöksverksamhet avseende fullt dokumenterade fisken. Försöksverksamhetens syfte är att prova ut ett fångstkvotsystem i fisken som ännu inte omfattas av landningsskyldigheten enligt förordning (EU) nr 1380/2013, dvs. ett system där alla fångster landas och räknas av mot kvoterna för att undvika utkast och förhindra att användbara fiskeresurser går förlorade. Okontrollerade utkast av fisk hotar fiskens långsiktiga hållbarhet som en vara av allmänt intresse och därmed också den gemensamma fiskeripolitikens mål. Fångstkvotsystemen skulle däremot ge yrkesfiskarna ett incitament att optimera fångstselektiviteten. För att kunna övervaka efterlevnaden av villkoren för försöksverksamhet avseende fullt dokumenterade fisken bör medlemsstaterna säkerställa detaljerad och precis dokumentation av alla fångstresor och att det finns tillräcklig kapacitet och tillräckliga medel, till exempel observatörer och intern-tv (CCTV). Härvidlag ska medlemsstaterna respektera principerna om effektivitet och proportionalitet. Vid användning av CCTV-system bör villkoren i Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG (11) iakttas.

(21) För att säkerställa att försöksverksamheten avseende fullt dokumenterade fisken verkligen ger en effektiv utvärdering av fångstkvotsystemets möjligheter att kontrollera fiskedödligheten för de berörda bestånden är det nödvändigt att all fisk som fångas inom försöksverksamheten, även den fisk som är mindre än den minsta tillåtna landningsstorleken, räknas av mot det aktuella fartygets tilldelning, samt att fisket avbryts när fartyget har uttömt sin tilldelning. Det är också lämpligt att tillåta att tilldelning överförs mellan de fartyg som deltar i försöksverksamhet avseende fullt dokumenterade fisken och fartyg som inte deltar, under förutsättning att det kan bevisas att de icke-deltagande fartygens utkast inte ökar.

(22) I enlighet med Ices utlåtanden är det lämpligt att behålla ett särskilt system för förvaltning av tobisfiskar i unionens vatten i Ices-sektionerna IIa och IIIa och Ices-delområde IV. Med tanke på att de vetenskapliga utlåtandena från Ices väntas bli tillgängliga först i februari 2016 är det lämpligt att preliminärt fastställa TAC:erna och kvoterna för detta bestånd till noll fram till dess att råden offentliggörs.

(23) I enlighet med förfarandet i avtalen eller protokollen om fiskeförbindelser med Norge (12) och Färöarna (13) har unionen hållit samråd om fiskerättigheter med dessa parter. I enlighet med förfarandet i avtalet och protokollet om fiskeförbindelser med Grönland (14) har gemensamma kommittén fastställt nivån för de fiskemöjligheter som är tillgängliga för unionen i grönländska vatten under 2016. Dessa fiskemöjligheter måste därför tas med i denna förordning.

(24) Vid sitt årsmöte 2015 antog NEAFC en bevarandeåtgärd för kungsfiskbeståndet i Irmingerhavet, i vilken TAC:er och kvoter för 2016 fastställdes för de avtalsslutande parterna, däribland unionen.

(25) Vid sitt årsmöte 2015 antog Internationella kommissionen för bevarande av tonfisk i Atlanten (Iccat) för 2016–2018 en minskning av TAC:en och kvoterna för storögd tonfisk och en ökning av TAC:erna och kvoterna för blå och vit marlin. Dessutom bekräftade Iccat för 2016 de TAC:er och kvoter som tidigare fastställts för blåfenad tonfisk, nordatlantisk svärdfisk, sydatlantisk svärdfisk, sydatlantisk långfenad tonfisk och nordatlantisk långfenad tonfisk. Som redan är fallet med blåfenad tonfisk, bör fångster från fritidsfiske av alla andra Iccat-bestånd som anges i bilaga ID omfattas av denna organisations fångstbegränsningar, för att garantera att unionen inte överskrider sina kvoter. Alla dessa åtgärder bör genomföras i unionsrätten.

(26) Vid sitt 34:e årsmöte 2015 antog parterna i Kommissionen för bevarande av marina levande tillgångar i Antarktis (CCAMLR) fångstbegränsningar för både målarter och bifångstarter avseende 2015–2016 och 2016–2017. Utnyttjandet av denna kvot under 2015 bör beaktas när fiskemöjligheterna för 2016 fastställs.

(27) Vid sitt årsmöte 2015 bekräftade Indiska oceanens tonfiskkommission (IOTC) gällande bevarande- och förvaltningsåtgärder avseende kapacitet. IOTC antog också en åtgärd för begränsning av anordningar som samlar fisk. Eftersom stödfartygs verksamhet och användningen av anordningar som samlar fisk är en integrerad del av snörpsvadsflottans fiskeansträngning, bör åtgärden genomföras i unionsrätten.

(28) Regionala fiskeriförvaltningsorganisationen för södra Stilla havet (SPRFMO) kommer att hålla sitt årsmöte den 25–29 januari 2016. Till dess att det årsmötet hållits är det lämpligt att provisoriskt behålla de nuvarande åtgärderna i SPRFMO:s konventionsområde. Beståndet av taggmakrill bör emellertid inte fiskas förrän en TAC har fastställts som ett resultat av årsmötet.

(29) Vid sitt 89:e årsmöte 2015 beslutade Interamerikanska kommissionen för tropisk tonfisk (IATTC) att bibehålla sina bevarandeåtgärder för gulfenad tonfisk, storögd tonfisk och bonit. IATTC beslutade även att bibehålla sin resolution om bevarande av årfenhaj. Dessa åtgärder bör genomföras i unionslagstiftningen.

(30) Vid sitt årsmöte 2015 antog Fiskeorganisationen för Sydostatlanten (Seafo) en bevarandeåtgärd för TAC:er för tandnoting och djuphavsrödkrabba, medan de befintliga TAC:erna för beryxar, atlantisk soldatfisk och pelagisk armourhead (Pentaceros richardsoni) bibehölls. De nu gällande åtgärder om fördelning av fiskemöjligheter som Seafo antagit bör genomföras i unionslagstiftningen.

(31) Vid sitt tolfte årsmöte bekräftade Kommissionen för bevarande och förvaltning av långvandrande fiskbestånd i västra och mellersta Stilla havet (WCPFC) de befintliga bevarande- och förvaltningsåtgärderna. Dessa åtgärder bör fortsätta att genomföras i unionslagstiftningen.

(32) Vid sitt årsmöte 2013 ändrade inte parterna i konventionen om bevarande och förvaltning av sejresurserna i centrala Berings hav sina åtgärder vad gäller fiskemöjligheterna. Dessa åtgärder bör genomföras i unionslagstiftningen.

(33) Vid sitt 37:e årsmöte 2015 antog Fiskeriorganisationen för Nordatlantens västra del (Nafo) ett antal fiskemöjligheter för 2016 rörande vissa bestånd i delområdena 1–4 i Nafos konventionsområde. Dessa åtgärder bör genomföras i unionslagstiftningen.

(34) Vissa internationella bestämmelser, som skapar eller begränsar fiskemöjligheter för unionen, antas av de berörda regionala fiskeriförvaltningsorganisationerna i slutet av året och blir tillämpliga innan denna förordning träder i kraft. De bestämmelser varigenom sådana åtgärder genomförs i unionslagstiftningen måste därför tillämpas med retroaktiv verkan. Eftersom fiskesäsongen i CCAMLR:s konventionsområde löper från och med den 1 december till och med den 30 november och vissa fiskemöjligheter och fiskeförbud i CCAMLR:s konventionsområde därför fastställs för en period som inleds den 1 december 2015, bör de relevanta bestämmelserna i denna förordning tillämpas från och med den dagen. En sådan retroaktiv tillämpning kommer inte att påverka principen om berättigade förväntningar, eftersom CCAMLR:s medlemmar inte får bedriva fiske i CCAMLR:s konventionsområde utan tillstånd.

(35) I enlighet med unionens förklaring till Bolivarianska republiken Venezuela om beviljande av fiskemöjligheter i EU:s vatten för fiskefartyg som för Bolivarianska republiken Venezuelas flagg i den exklusiva ekonomiska zonen utanför Franska Guyanas kust (15), är det nödvändigt att fastställa Venezuelas fiskemöjligheter för snapperfiskar i unionens vatten.

(36) Portugal har varje år sedan 2011 i enlighet med de tillämpliga förordningarna om fastställande av de årliga fiskemöjligheterna fastställt TAC för vitlingbeståndet i Ices-delområdena IX och X och unionens vatten i Cecaf-område 34.1.1.1. Portugal har meddelat att den art som fångas i området inte är vitling utan bleka och Ices har bekräftat att det mycket riktigt är sällsynt med vitling i det berörda området. Därför behöver ingen TAC för vitling fastställas för detta område.

(37) Vetenskapliga utlåtanden från STECF tyder på att det skulle vara förenligt med försiktighetsprincipen att tillåta en liten bifångstkvot för brokrocka (Raja undulata) i Ices-delområde IX.

(38) För att säkerställa enhetliga villkor för att bevilja en enskild medlemsstat tillstånd att utnyttja systemet för förvaltning av dess tilldelning av fiskeansträngningar i enlighet med ett system med kilowattdagar, bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (16).

(39) För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning, bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter med avseende på tilldelning av ytterligare dagar till sjöss för definitivt upphörande med fiske och för förbättrad vetenskaplig observatörstäckning samt med avseende på fastställande av kalkylarksformat för insamling och överföring av uppgifter om överföring av dagar till sjöss mellan fiskefartyg som för en medlemsstats flagg.

(40) För att undvika avbrott i fiskeverksamheten och för att säkerställa utkomstmöjligheter för unionens yrkesfiskare bör denna förordning tillämpas från och med den 1 januari 2016, med undantag för bestämmelserna om begränsningar av fiskeansträngningen, vilka bör tillämpas från och med den 1 februari 2016, och för vissa bestämmelser i särskilda områden, för vilka ett specifikt tillämpningsdatum bör anges. Av brådskande skäl bör denna förordning träda i kraft omedelbart efter att den har offentliggjorts.

(41) Fiskemöjligheterna bör utnyttjas i full överensstämmelse med tillämplig unionslagstiftning.

(42) Enligt artikel 3.1 i rådets förordning (EG) nr 847/96 kan, när mer än 75 % av en försiktighets-TAC har använts före den 31 oktober under det år den tillämpas, en medlemsstat med en kvot för beståndet begära en ökning av denna. Kommissionen har mottagit en begäran om en tioprocentig ökning av TAC:en för 2015 för rockor i östra delen av Engelska kanalen (Ices-sektion VIId). Det biologiska informationsunderlag som lämnades in tillsammans med begäran har kontrollerats och validerats av experter vid kommissionens gemensamma forskningscentrum.

(43) Rådets förordning (EU) 2015/104 (17) bör därför ändras i enlighet med detta.

(44) TAC:en för rockor för den östra delen av Engelska kanalen (Ices-sektion VIId) som föreskrivs i förordning (EU) 2015/104 tillämpas från och med den 1 januari 2015. Ändringsbestämmelserna i denna förordning också bör tillämpas från och med den dagen. En sådan retroaktiv tillämpning påverkar inte tillämpningen av rättssäkerhetsprincipen och principen om skydd för berättigade förväntningar, eftersom fiskemöjligheterna i fråga ökas i förhållande till de fiskemöjligheter som fastställdes i förordning (EU) 2015/104.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

AVDELNING I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Syfte

1. I denna förordning fastställs fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i unionens vatten och, för unionsfiskefartyg, i vissa andra vatten än unionens vatten.

2. De fiskemöjligheter som avses i punkt 1 ska omfatta följande:

a) Fångstbegränsningar för 2016 och, i de fall där så anges i denna förordning, för 2017.

b) Begränsningar av fiskeansträngningen för perioden 1 februari 2016–31 januari 2017, utom i de fall då andra perioder fastställs för ansträngningsbegränsningar i artiklarna 9, 31 och 32 och bilaga IIE.

c) Fiskemöjligheter för perioden 1 december 2015–30 november 2016 för vissa bestånd i CCAMLR:s konventionsområde.

d) Fiskemöjligheter för vissa bestånd i IATTC:s konventionsområde enligt artikel 28 för de perioder under 2016 och 2017 som anges i den bestämmelsen.

Artikel 2

Tillämpningsområde

Denna förordning ska tillämpas på följande fartyg:

a) Unionsfiskefartyg.

b) Fartyg från tredjeland i unionens vatten.

Denna förordning ska också tillämpas på fritidsfiske, om det uttryckligen hänvisas till sådant fiske i de relevanta bestämmelserna.

Artikel 3

Definitioner

I denna förordning ska definitionerna i artikel 4 i förordning (EU) nr 1380/2013 gälla. Dessutom gäller följande definitioner:

a) fartyg från tredjeland : ett fiskefartyg som för ett tredjelands flagg och är registrerat i ett tredjeland.

b) fritidsfiske : icke kommersiell fiskeverksamhet som utnyttjar levande marina akvatiska resurser exempelvis för rekreation, turism eller sport.

c) internationella vatten : vatten som inte står under någon stats överhöghet eller jurisdiktion.

d) total tillåten fångstmängd (TAC):

i) i fisken som omfattas av den landningsskyldighet som avses i artikel 15 i förordning (EU) nr 1380/2013, den kvantitet fisk ur varje bestånd som får fångas varje år,

ii) i alla övriga fisken, den kvantitet fisk ur varje bestånd som får landas varje år.

e) kvot : en andel av den totala tillåtna fångstmängden som tilldelas unionen, en medlemsstat eller ett tredjeland.

f) analytisk bedömning : en kvantitativ bedömning av trenderna inom ett visst bestånd baserad på uppgifter om beståndets biologi och utnyttjandegrad, som efter vetenskaplig undersökning anses vara av tillräcklig kvalitet för att kunna ge vetenskaplig vägledning om framtida fångstalternativ.

g) maskstorlek : den maskstorlek för nätredskap som fastställts i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 517/2008 (18).

h) registret över unionens fiskeflotta : det register som kommissionen upprättat i enlighet med artikel 24.3 i förordning (EU) nr 1380/2013.

i) fiskeloggbok : den loggbok som avses i artikel 14 i förordning (EG) nr 1224/2009.

Artikel 4

Fiskezoner

I denna förordning gäller följande områdesdefinitioner:

a) Ices-områden (Ices, Internationella havsforskningsrådet): de geografiska områden som definieras i bilaga III till förordning (EG) nr 218/2009 (19).

b) Skagerrak : det geografiska område som avgränsas i väst av en linje från Hanstholms fyr till Lindesnes fyr och i söder av en linje från Skagens fyr till Tistlarnas fyr och därifrån till den närmaste punkten på den svenska kusten.

c) Kattegatt : det geografiska område som i norr avgränsas av en linje från Skagens fyr till Tistlarnas fyr och därifrån till den närmaste punkten på den svenska kusten och i söder av en linje från Hasenøre till Gnibens Spids, från Korshage till Spodsbjerg och från Gilbjerg Hoved till Kullen.

d) Funktionell enhet 16 i Ices-delområde VII : det geografiska område som avgränsas av de loxodromer som i angiven ordning förbinder följande positioner:

— 53° 30′ N 15° 00′ W.

— 53° 30′ N 11° 00′ W.

— 51° 30′ N 11° 00′ W.

— 51° 30′ N 13° 00′ W.

— 51° 00′ N 13° 00′ W.

— 51° 00′ N 15° 00′ W.

— 53° 30′ N 15° 00′ W.

e) Funktionell enhet 26 i Ices-delområde Ixa : det geografiska område som avgränsas av de loxodromer som i angiven ordning förbinder följande positioner:

— 43° 00′ N 8° 00′ W.

— 43° 00′ N 10° 00′ W.

— 42° 00′ N 10° 00′ W.

— 42° 00′ N 8° 00′ W.

f) Funktionell enhet 27 i Ices-delområde Ixa : det geografiska område som avgränsas av de loxodromer som i angiven ordning förbinder följande positioner:

— 42° 00′ N 8° 00′ W.

— 42° 00′ N 10° 00′ W.

— 38° 30′ N 10° 00′ W.

— 38° 30′ N 9° 00′ W.

— 40° 00′ N 9° 00′ W.

— 40° 00′ N 8° 00′ W.

g) Cádizbukten : det geografiska område i Ices-sektion IXa som ligger öster om longitud 7° 23′ 48″ W.

h) Cecaf-områden (Cecaf, Fiskerikommittén för östra Centralatlanten): de geografiska områden som definieras i bilaga II till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2009 (20).

i) Nafo-områden (Nafo, Fiskeriorganisationen för Nordatlantens västra del): de geografiska områden som definieras i bilaga III till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 217/2009 (21).

j) Seafos konventionsområde (Seafo, Fiskeorganisationen för Sydostatlanten): det geografiska område som definieras i konventionen om bevarande och förvaltning av fiskeresurser i Sydostatlanten (22).

k) Iccats konventionsområde (Iccat, Internationella kommissionen för bevarande av tonfisk i Atlanten): det geografiska område som definieras i den internationella konventionen för bevarande av tonfisk i Atlanten (23).

l) CCAMLR:s konventionsområde (CCAMLR, Kommissionen för bevarande av marina levande tillgångar i Antarktis): det geografiska område som definieras i artikel 2 a i förordning (EG) nr 601/2004 (24).

m) IATTC:s konventionsområde (IATTC, Interamerikanska kommissionen för tropisk tonfisk): det geografiska område som definieras i konventionen om förstärkning av den interamerikanska kommission för tropisk tonfisk som inrättades genom 1949 års konvention mellan Amerikas förenta stater och Republiken Costa Rica (nedan kallad Antiguakonventionen) (25).

n) IOTC:s konventionsområde: IOTC, Indiska oceanens tonfiskkommission): det geografiska område som definieras i avtalet om inrättande av en tonfiskkommission för Indiska oceanen (26).

o) SPRFMO:s konventionsområde (SPFRMO, Regionala fiskeriförvaltningsorganisationen för södra Stilla havet): det fria geografiska havsområde som ligger söder om 10° N, norr om CCAMLR:s konventionsområde, öster om Siofas konventionsområde enligt definitionen i fiskeavtalet för södra Indiska oceanen (Siofa) (27) och väster om de fiskeområden som står under sydamerikanska staters jurisdiktion.

p) WCPFC:s konventionsområde (WCPFC, Kommissionen för bevarande och förvaltning av långvandrande fiskbestånd i västra och mellersta Stilla havet): det geografiska område som definieras i konventionen om bevarande och förvaltning av långvandrande fiskbestånd i västra och mellersta Stilla havet (28).

q) den del av Berings hav som är fritt hav : det fria geografiska havsområde i Berings hav som ligger mer än 200 nautiska mil utanför de baslinjer från vilka bredden av Berings havs kuststaters territorialvatten mäts,

r) överlappande område mellan IATTC och WCPFC : det geografiska område som avgränsas enligt följande:

— Longitud 150° W.

— Longitud 130° W.

— Latitud 4° S.

— Latitud 50° S.

AVDELNING II

FISKEMÖJLIGHETER FÖR UNIONSFISKEFARTYG

KAPITEL I

Allmänna bestämmelser

Artikel 5

TAC:er och fördelning

1. I bilaga I anges de TAC:er för unionsfiskefartyg i unionens vatten eller i vissa andra vatten än unionens vatten och fördelningen av dessa TAC:er mellan medlemsstaterna samt i förekommande fall de villkor som är funktionellt knutna till dem.

2. Unionsfiskefartyg får ta fångster, inom de TAC:er som anges i bilaga I, i vatten som lyder under Färöarnas, Grönlands, Islands och Norges fiskerijurisdiktion samt i fiskezonen kring Jan Mayen, på de villkor som anges i artikel 15 och i bilaga III till denna förordning samt i förordning (EG) nr 1006/2008 (29) och i tillämpningsföreskrifterna till denna.

Artikel 6

TAC:er som ska fastställas av medlemsstaterna

1. För vissa fiskbestånd ska TAC:erna fastställas av den berörda medlemsstaten. Dessa bestånd anges i bilaga I.

2. De TAC:er som ska fastställas av medlemsstaterna ska

a) vara förenliga med den gemensamma fiskeripolitikens principer och regler, särskilt principen om hållbart utnyttjande av beståndet, och

b) ge följande resultat: i) Om analytiska bedömningar finns att tillgå, ett utnyttjande av beståndet som med största möjliga sannolikhet är förenligt med en maximal hållbar avkastning från och med år 2016. ii) Om analytiska bedömningar inte finns att tillgå eller är ofullständiga, ett utnyttjande av beståndet som är förenligt med försiktighetsansatsen i fiskeriförvaltningen.

3. Senast den 15 mars 2016 ska varje berörd medlemsstat lämna följande information till kommissionen:

a) Antagna TAC:er.

b) De uppgifter som samlats in och bedömts av den berörda medlemsstaten på vilka de antagna TAC:erna grundar sig.

c) Uppgifter om hur antagna TAC:er är förenliga med punkt 2.

Artikel 7

Villkor för landning av fångster och bifångster

1. Fångster som inte omfattas av den landningsskyldighet som fastställs i artikel 15 i förordning (EU) nr 1380/2013 ska endast behållas ombord eller landas om de

a) har gjorts av fartyg som för en medlemsstats flagg och denna medlemsstat har en kvot som inte är uttömd, eller

b) utgör en del av en unionskvot som inte har fördelats mellan medlemsstaterna med hjälp av kvoter och denna unionskvot inte är uttömd.

2. Bestånden av icke-målarter inom säkra biologiska gränser enligt artikel 15.8 i förordning (EU) nr 1380/2013 anges i bilaga I till den här förordningen för tillämpningen av det undantag från skyldigheten att avräkna fångster från de berörda kvoter som fastställs i den artikeln.

Artikel 8

Begränsningar av fiskeansträngningen

Följande bestämmelser för fiskeansträngningen ska gälla för de perioder som avses i artikel 1.2 b:

a) Bilaga IIA ska tillämpas på förvaltningen av vissa bestånd av torsk, tunga och rödspätta i Kattegatt, Skagerrak, den del av Ices-sektion IIIa som inte tillhör Skagerrak och Kattegatt, Ices-delområde IV och Ices-sektionerna VIa, VIIa och VIId samt i unionens vatten i Ices-sektionerna IIa och Vb.

b) Bilaga IIB ska tillämpas på åtgärder för kummel- och havskräftbeståndens återhämtning i Ices-sektionerna VIIIc och IXa, med undantag av Cádizbukten.

c) Bilaga IIC ska tillämpas på förvaltningen av beståndet av tunga i Ices-sektion VIIe.

Artikel 9

Begränsning av fångster och fiskeansträngning för djuphavsfisken

1. Artikel 3.1 i förordning (EG) nr 2347/2002 (30), som fastställer krav på innehav av djuphavsfisketillstånd, ska gälla för fiske efter liten hälleflundra. Villkoren i den artikeln ska gälla vid fångst, behållande ombord, omlastning och landning av liten hälleflundra.

2. Denna punkt ska enbart tillämpas på fångstresor då över 100 kg av andra djuphavsarter än guldlax fångas.

Medlemsstaterna ska se till att fiskeansträngningen under 2016, mätt i kilowattdagar ute ur hamn, för fartyg som innehar djuphavsfisketillstånd enligt artikel 3.1 i förordning (EG) nr 2347/2002, inte överstiger 65 % av den genomsnittliga årliga fiskeansträngningen för den berörda medlemsstatens fartyg år 2003 under fångstresor då djuphavsfisketillstånd innehades eller då djuphavsarter, enligt förteckningen i bilagorna I och II till den förordningen, fångades.

Artikel 10

Åtgärder rörande havsabborre

1. Det ska vara förbjudet för unionsfiskefartyg att fiska efter havsabborre i Ices-sektionerna VIIb, VIIc, VIIj och VIIk samt i de vatten i Ices-sektionerna VIIa och VIIg under Förenade kungarikets överhöghet som ligger mer än tolv nautiska mil från baslinjen. Det ska vara förbjudet för unionsfiskefartyg att behålla ombord, omlasta, överföra eller landa havsabborre som fångats i detta område.

2. Under perioden 1 januari–30 juni 2016 ska det vara förbjudet för unionsfiskefartyg att fiska efter havsabborre samt att behålla ombord, omlasta, överföra eller landa havsabborre som fångats i följande områden:

a) Ices-sektionerna IVb, IVc, VIId, VIIe, VIIf och VIIh.

b) Vatten under Förenade kungarikets överhöghet som ligger inom tolv nautiska mil från baslinjen i Ices-sektionerna VIIa och VIIg.

Med avvikelse från första stycket ska följande åtgärder tillämpas i de områden som avses i det stycket:

a) Unionsfartyg som använder bottentrål och not/vad (31) får ombord behålla fångster av havsabborre som inte överstiger 1 % av vikten för den totala fångsten av marina organismer ombord.

b) I januari 2016 och 1 april–30 juni 2016, får unionsfiskefartyg med krokar och linor och fast bottengarn (32) fiska efter havsabborre och behålla ombord, överföra, omlasta och landa havsabborre som fångats i det området upp till högst 1 300 kg per fartyg och månad.

3. Under perioden 1 juli–31 december 2016 ska det vara förbjudet för unionsfiskefartyg som fiskar med krokar, linor och bottengarn att fiska efter havsabborre i mängder som överstiger 1 300 kg per fartyg och månad och, för unionsfiskefartyg som använder andra redskap, att fiska kvantiteter av havsabborre överstigande 1 000 kg per fartyg och månad, i följande områden:

a) Ices-sektionerna IVb, IVc, VIId, VIIe, VIIf och VIIh.

b) Vatten under Förenade kungarikets överhöghet som ligger inom tolv nautiska mil från baslinjen i Ices-sektionerna VIIa och VIIg.

Under denna period ska det dessutom vara förbjudet för unionsfiskefartyg att behålla ombord, omlasta, överföra eller landa kvantiteter av havsabborre som överstiger de kvantiteter som anges i första stycket och som fångats i de områdena.

4. De fångstbegränsningar som anges i punkterna 2 och 3 får inte överföras från en månad till en annan eller mellan fartyg. Medlemsstaterna ska rapportera fångster av havsabborre per redskapstyp till kommissionen senast 20 dagar efter varje månadsslut.

För unionsfiskefartyg som använder fler än ett redskap under en och samma kalendermånad ska den lägsta fångstgräns som anges i punkt 3 tillämpas för varje redskap.

5. Under perioden 1 januari–30 juni 2016 ska det vid fritidsfiske i Ices-sektionerna IVb, IVc, VIIa och i VIId–VIIh endast vara tillåtet att fiska efter havsabborre för fångst och frisläppande, inbegripet från land. Under denna period ska det vara förbjudet att behålla ombord, omlasta, överföra eller landa havsabborre som fångats i detta område.

6. Vid fritidsfiske, även från land, får högst ett exemplar av havsabborre behållas per fiskare och dag under följande perioder och i följande områden:

a) 1 juli–31 december 2016 i Ices-sektionerna IVb, IVc, VIIa och VIId–VIIh.

b) 1 januari–31 december 2016 i Ices-sektionerna VIIj och VIIk.

Artikel 11

Särskilda bestämmelser om fördelning av fiskemöjligheter

1. Fördelningen mellan medlemsstaterna av fiskemöjligheterna enligt denna förordning påverkar inte

a) byten enligt artikel 16.8 i förordning (EU) nr 1380/2013,

b) reduceringar och omfördelningar enligt artikel 37 i förordning (EG) nr 1224/2009,

c) omfördelningar enligt artikel 10.4 i förordning (EG) nr 1006/2008,

d) ytterligare landningar som är tillåtna i enlighet med artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 och artikel 15.9 i förordning (EU) nr 1380/2013,

e) kvantiteter som hålls inne enligt artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 och artikel 15.9 i förordning 1380/2013,

f) avdrag enligt artiklarna 105, 106 och 107 i förordning (EG) nr 1224/2009,

g) kvotöverföringar och kvotbyten enligt artikel 21 i den här förordningen,

h) ytterligare tilldelningar enligt artikel 15 i denna förordning.

2. Bestånd som omfattas av en försiktighets-TAC eller analytisk TAC anges i bilaga I till denna förordning för förvaltning av TAC:er och kvoter med fördelning mellan åren enligt förordning (EG) nr 847/96.

3. Om inget annat anges i bilaga I till denna förordning, ska artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 tillämpas på bestånd som omfattas av en försiktighets-TAC och artiklarna 3.2, 3.3 och 4 i den förordningen ska tillämpas på bestånd som omfattas av en analytisk TAC.

4. Artiklarna 3 och 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas om en medlemsstat använder den flexibilitet mellan år som föreskrivs i artikel 15.9 i förordning (EU) nr 1380/2013.

Artikel 12

Fredningstid

1. Det ska vara förbjudet att fiska efter eller att ombord behålla följande arter i Porcupine Bank under perioden 1 maj–31 maj 2016: torsk, glasvarar, marulk, kolja, vitling, kummel, havskräfta, rödspätta, bleka, gråsej, rockor, tunga, lubb, birkelånga, långa och pigghaj.

Vid tillämpning av denna punkt ska Porcupine Bank anses omfatta det geografiska område som avgränsas av loxodromer som i angiven ordning förbinder följande positioner:

Punkt Latitud Longitud 1 52° 27′ N 12° 19′ W 2 52° 40′ N 12° 30′ W 3 52° 47′ N 12° 39,600′ W 4 52° 47′ N 12° 56′ W 5 52° 13,5′ N 13° 53,830′ W 6 51° 22′ N 14° 24′ W 7 51° 22′ N 14° 03′ W 8 52° 10′ N 13° 25′ W 9 52° 32′ N 13° 07,500′ W 10 52° 43′ N 12° 55′ W 11 52° 43′ N 12° 43′ W 12 52° 38,800′ N 12° 37′ W 13 52° 27′ N 12° 23′ W 14 52° 27′ N 12° 19′ W

Med avvikelse från första stycket ska det vara tillåtet att gå via Porcupine Bank med de arter ombord som avses i det stycket i enlighet med artikel 50.3, 50.4 och 50.5 i förordning (EG) nr 1224/2009.

2. Kommersiellt fiske efter tobisfiskar med bottentrål, not/vad eller liknande släpredskap med en maskstorlek på mindre än 16 mm ska vara förbjudet i Ices-sektionerna IIa och IIIa och Ices-delområde IV under perioden 1 januari–31 mars 2016 samt under perioden 1 augusti–31 december 2016.

Förbudet i första stycket ska också gälla för fartyg från tredjeland som har tillstånd att fiska efter tobisfiskar i unionens vatten i Ices-delområde IV.

Artikel 13

Förbud

1. Det ska vara förbjudet för unionsfiskefartyg att fiska efter, att ombord behålla, att omlasta eller att landa följande arter:

a) Klorocka (Amblyraja radiata) i unionens vatten i Ices-sektionerna IIa, IIIa och VIId och Ices-delområde IV.

b) Vithaj (Carcharodon carcharias) i alla vatten.

c) Brun pigghaj (Centrophorus squamosus) i unionens vatten i Ices-sektion IIa och delområde IV samt i unionens vatten och internationella vatten i Ices-delområdena I och XIV.

d) Pailonahaj (Centroscymnus coelolepis) i unionens vatten i Ices-sektion IIa och delområde IV samt i unionens vatten och internationella vatten i Ices-delområdena I och XIV.

e) Brugd (Cetorhinus maximus) i alla vatten.

f) Chokladhaj (Dalatias licha) i unionens vatten i Ices-sektion IIa och delområde IV samt i unionens vatten och internationella vatten i Ices-delområdena I och XIV.

g) Skednoshaj (Deania calcea) i unionens vatten i Ices-sektion IIa och delområde IV samt i unionens vatten och internationella vatten i Ices-delområdena I och XIV.

h) Slätrocka (Dipturus batis, bestående av arterna Dipturus cf. flossada och Dipturus cf. intermedia) i unionens vatten i Ices-sektion IIa och Ices-delområdena III, IV, VI, VII, VIII, IX och X.

i) Brunkäxa (Etmopterus princeps) i unionens vatten i Ices-sektion IIa och delområde IV samt i unionens vatten och internationella vatten i Ices-delområdena I och XIV.

j) Slätkäxa (Etmopterus pusillus) i unionens vatten i Ices-sektion IIa och delområde IV samt i unionens vatten och internationella vatten i Ices-delområdena I, V, VI, VII, VIII, XII och XIV.

k) Gråhaj (Galeorhinus galeus) fiskad med långrev i unionens vatten i Ices-sektion IIa och delområde IV samt i unionens och internationella vatten i Ices-delområdena I, V, VI, VII, VIII, XII och XIV.

l) Håbrand (Lamna nasus) i alla vatten.

m) Manta av arten Manta alfredi i alla vatten.

n) Manta av arten Manta birostris i alla vatten.

o) Följande arter av släktet Mobula i alla vatten: i) Mobula mobular. ii) Mobula rochebrunei. iii) Mobula japanica. iv) Mobula thurstoni. v) Mobula eregoodootenkee. vi) Mobula munkiana. vii) Mobula tarapacana. viii) Mobula kuhlii. ix) Mobula hypostoma.

p) Följande sågfiskarter (Pristidae) i alla vatten: i) Knivtandad sågfisk (Anoxypristis cuspidata). ii) Dvärgsågfisk (Pristis clavata). iii) Småtandad sågfisk (Pristis pectinata). iv) Vanlig sågfisk (Pristis pristis). v) Jättesågfisk (Pristis zijsron).

q) Knaggrocka (Raja clavata) i unionens vatten i Ices-sektion IIIa.

r) Svartbuksrocka (Raja (Dipturus) nidarosiensis) i unionens vatten i Ices-sektionerna VIa, VIb, VIIa, VIIb, VIIc, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh och VIIk.

s) Brokrocka (Raja undulata) i unionens vatten i Ices-delområdena VI och X.

t) Grårocka (Raja alba) i unionens vatten i Ices-delområdena VI, VII, VIII, IX och X.

u) Hajrockor (Rhinobatidae) i unionens vatten i Ices-delområdena I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X och XII.

v) Havsängel (Squatina squatina) i unionens vatten.

2. Vid oavsiktlig fångst av de arter som avses i punkt 1 får dessa inte komma till skada. Exemplaren ska frisläppas omedelbart.

Artikel 14

Överföring av uppgifter

När medlemsstaterna i enlighet med artiklarna 33 och 34 i förordning (EG) nr 1224/2009 sänder uppgifter till kommissionen om de kvantiteter ur varje bestånd som landats, ska de använda de beståndskoder som anges i bilaga I till denna förordning.

KAPITEL II

Ytterligare tilldelningar för fartyg som deltar i försöksverksamhet avseende fullt dokumenterade fisken

Artikel 15

Ytterligare tilldelningar

1. För vissa bestånd får en medlemsstat bevilja ytterligare tilldelning till fartyg som för dess flagg och som deltar i försöksverksamhet avseende fullt dokumenterade fisken. Dessa bestånd anges i bilaga I.

2. Den ytterligare tilldelning som avses i punkt 1 får inte överskrida den högsta gräns som fastställs i bilaga I uttryckt som en procentandel av den kvot som tilldelats den berörda medlemsstaten.

Artikel 16

Villkor för ytterligare tilldelning

1. Vid ytterligare tilldelning enligt artikel 15 ska följande villkor uppfyllas:

a) Medlemsstaterna ska säkerställa detaljerad och precis dokumentation av alla fångstresor och att det finns tillräcklig kapacitet och tillräckliga medel, till exempel observatörer och intern-tv (CCTV). Härvidlag ska medlemsstaterna respektera principerna om effektivitet och proportionalitet.

b) Den ytterligare tilldelning som beviljas ett enskilt fartyg som deltar i försöksverksamhet avseende fullt dokumenterade fisken får inte överskrida följande gränser: i) 75 % av utkasten av beståndet, enligt den relevanta medlemsstatens beräkningar, för den fartygstyp som det enskilda fartyg som beviljats ytterligare tilldelning tillhör. ii) 30 % av den individuella tilldelning fartyget hade innan det började delta i försöksverksamheten.

c) Alla fartygets fångster ur det bestånd som omfattas av den ytterligare tilldelningen, inbegripet exemplar som är mindre än den minsta tillåtna landningsstorleken enligt bilaga XII till rådets förordning (EG) nr 850/98 (33), ska räknas av från den individuella tilldelning som fartyget beviljats, såsom denna följer av sådan ytterligare tilldelning som beviljats enligt artikel 15 i den här förordningen.

d) Så snart ett fartyg har uttömt sin individuella tilldelning för ett bestånd som omfattas av ytterligare tilldelning ska fartyget upphöra med all fiskeverksamhet i det berörda TAC-området.

e) Beträffande de bestånd som denna artikel kan omfatta får medlemsstaterna tillåta överföring av hela eller delar av den individuella tilldelningen från fartyg som inte deltar i försöksverksamhet avseende fullständigt dokumenterade fisken till fartyg som deltar i den försöksverksamheten, förutsatt att det kan påvisas att utkasten från de icke-deltagande fartygen inte ökar.

2. Trots vad som sägs i punkt 1 b i, får en medlemsstat undantagsvis bevilja fartyg som för dess flagg en ytterligare tilldelning som överstiger 75 % av utkasten av beståndet från den fartygstyp som fartyget som beviljas ytterligare tilldelning tillhör, förutsatt att

a) utkastnivån för beståndet för den aktuella fartygstypen beräknas vara lägre än 10 %,

b) fartygstypen ifråga behöver inbegripas för att möjliggöra en utvärdering av de medel som använts för övervakning i enlighet med punkt 1 a,

c) en gräns på 75 % av de utkast av beståndet som beräknas för alla de fartyg som deltar i försöksverksamheten inte överskrids.

3. Innan ytterligare tilldelning enligt artikel 15 beviljas ska medlemsstaten lämna följande information till kommissionen:

a) En förteckning över fartyg som för dess flagg och som deltar i försöksverksamhet avseende fullt dokumenterade fisken.

b) Specifikationer för den elektroniska fjärrövervakningsutrustning som finns installerad ombord på dessa fartyg.

c) Kapacitet, typ och specifikationer avseende de redskap som används av dessa fartyg.

d) Beräknade utkast för varje fartygstyp som deltar i försöksverksamheten.

e) Den fångstmängd ur det bestånd som den berörda TAC:en avser som under 2015 tagits av de fartyg som deltar i försöksverksamheten.

Artikel 17

Behandling av personuppgifter

I den mån som de inspelningar som avses i artikel 16.1 a i denna förordning innebär att personuppgifter behandlas i den mening som avses i direktiv 95/46/EG ska det direktivet tillämpas på behandlingen av sådana personuppgifter.

Artikel 18

Indragning av ytterligare tilldelning

Om en medlemsstat upptäcker att ett fartyg som deltar i försöksverksamhet avseende fullt dokumenterade fisken inte uppfyller de villkor som anges i artikel 16 ska den omedelbart dra in den ytterligare tilldelning som fartyget har beviljats och förbjuda fartyget att delta i försöksverksamheten under återstoden av 2016.

Artikel 19

Vetenskaplig bedömning av utkastberäkningarna

För att övervaka att det villkor som anges i artikel 16.1 b i är uppfyllt får kommissionen begära att medlemsstater som tillämpar detta kapitel lämnar in sina beräkningar av utkasten för varje fartygstyp till ett vetenskapligt rådgivande organ för bedömning. I avsaknad av en beräkning som bekräftar dessa utkast ska den berörda medlemsstaten vidta de åtgärder som krävs för att säkerställa att det villkoret är uppfyllt och informera kommissionen om detta.

KAPITEL III

Tillstånd att fiska i tredjeländers vatten

Artikel 20

Fisketillstånd

1. Det högsta antalet fisketillstånd för unionsfiskefartyg som fiskar i tredjeländers vatten fastställs i bilaga III.

2. Om en medlemsstat, på grundval av artikel 16.8 i förordning (EU) nr 1380/2013, överför kvoter till en annan medlemsstat (byte) inom de fiskeområden som anges i bilaga III till den här förordningen, ska överföringen inbegripa en lämplig överföring av fisketillstånd och anmälas till kommissionen. Det sammanlagda antalet fisketillstånd för varje fiskeområde, enligt bilaga III till den här förordningen, får dock inte överskridas.

KAPITEL IV

Fiskemöjligheter i regionala fiskeriförvaltningsorganisationers vatten

Artikel 21

Kvotöverföringar och kvotbyten

1. Om en regional fiskeriförvaltningsorganisations regler tillåter kvotöverföringar eller kvotbyten mellan de avtalsslutande parterna i organisationen, får en medlemsstat (nedan kallad den berörda medlemsstaten) diskutera planerade kvotöverföringar eller kvotbyten med en avtalsslutande part i organisationen och om lämpligt fastställa ett utkast till planerade överföringar eller byten.

2. När den berörda medlemsstaten har underrättat kommissionen. får kommissionen godkänna riktlinjerna för den planerade kvotöverföring eller det planerade kvotbyte som medlemsstaten har diskuterat med den berörda avtalsslutande parten i den regionala fiskeriförvaltningsorganisationen. Därefter ska kommissionen utan onödigt dröjsmål utväxla samtycke till att vara bunden av en sådan kvotöverföring eller ett sådant kvotbyte med den berörda avtalsslutande parten i organisationen. Kommissionen ska anmäla den överenskomna kvotöverföringen eller det överenskomna kvotbytet till organisationens sekretariat i enlighet med organisationens regler.

3. Kommissionen ska informera medlemsstaterna om den överenskomna kvotöverföringen eller det överenskomna kvotbytet.

4. De fiskemöjligheter som erhålls från eller överförs till den berörda avtalsslutande parten i den regionala fiskeriförvaltningsorganisationen genom kvotöverföringen eller kvotbytet ska betraktas som kvoter som lagts till eller dragits av från den berörda medlemsstatens tilldelning, från och med att kvotöverföringen eller kvotbytet får verkan i enlighet med villkoren i den överenskommelse som gjorts med den berörda avtalsslutande parten i organisationen eller i enlighet med den berörda organisationens regler, beroende på vad som är lämpligt. En sådan tilldelning ska inte ändra den befintliga fördelningsnyckeln för fördelning av fiskemöjligheter mellan medlemsstaterna i enlighet med principen om relativ stabilitet i fiskeverksamheten.

Avsnitt 1

ICCATS konventionsområde

Artikel 22

Begränsningar av fiskekapacitet och odlings- och gödningskapacitet för blåfenad tonfisk

1. Antalet spöfiskefartyg och dörjfiskefartyg från unionen som får fiska aktivt efter blåfenad tonfisk på mellan 8 kg/75 cm och 30 kg/115 cm i östra Atlanten ska begränsas i enlighet med punkt 1 i bilaga IV.

2. Antalet unionsfartyg för kustnära icke-industriellt fiske som får fiska aktivt efter blåfenad tonfisk på mellan 8 kg/75 cm och 30 kg/115 cm i Medelhavet ska begränsas i enlighet med punkt 2 i bilaga IV.

3. Antalet unionsfartyg som i odlingssyfte fiskar efter blåfenad tonfisk i Adriatiska havet och som får fiska aktivt efter blåfenad tonfisk på mellan 8 kg/75 cm och 30 kg/115 cm ska begränsas i enlighet med punkt 3 i bilaga IV.

4. Antalet fiskefartyg och total kapacitet, uttryckt i bruttodräktighet, för de fartyg som får fiska efter, ombord behålla, omlasta, transportera eller landa blåfenad tonfisk i östra Atlanten och Medelhavet ska begränsas i enlighet med punkt 4 i bilaga IV.

5. Antalet fällor som får användas inom fisket efter blåfenad tonfisk i östra Atlanten och Medelhavet ska begränsas i enlighet med punkt 5 i bilaga IV.

6. Kapaciteten för odling och gödning av blåfenad tonfisk samt den största mängd vildfångad blåfenad tonfisk som får avsättas för insättning i gödnings- eller odlingsanläggningar i östra Atlanten och Medelhavet ska begränsas i enlighet med punkt 6 i bilaga IV.

Artikel 23

Fritidsfiske

Om så är lämpligt ska medlemsstaterna avsätta en särskild kvot för fritidsfiske från de kvoter som de tilldelats i enlighet med bilaga ID.

Artikel 24

Hajar

1. Det ska vid allt fiske vara förbjudet att ombord behålla, omlasta eller landa delar eller hela kroppar av storögd rävhaj (Alopias superciliosus).

2. Det ska vara förbjudet att bedriva riktat fiske efter arter av rävhajar av släktet Alopias.

3. Det ska vara förbjudet att ombord behålla, omlasta eller landa delar eller hela kroppar av hammarhajar av familjen Sphyrnidae (med undantag för Sphyrna tiburo) i samband med fiske i Iccats konventionsområde.

4. Det ska vid allt fiske vara förbjudet att ombord behålla, omlasta eller landa delar eller hela kroppar av årfenhajar (Carcharhinus longimanus).

5. Det ska vid allt fiske vara förbjudet att behålla silkeshajar (Carcharhinus falciformis) ombord.

Avsnitt 2

CCAMLR:s konventionsområde

Artikel 25

Förbud och fångstbegränsningar

1. Riktat fiske efter arterna i del A i bilaga V ska vara förbjudet i de områden och under de perioder som där anges.

2. För undersökande fiske ska de TAC:er och bifångstbegränsningar som anges i del B i bilaga V gälla i de delområden som där anges.

Artikel 26

Undersökande fiske

1. Endast de medlemsstater som är medlemmar i CCAMLR får under 2016 delta i undersökande långrevsfiske efter Dissostichus spp. i FAO:s delområden 88.1 och 88.2 samt i sektionerna 58.4.1, 58.4.2 och 58.4.3a utanför områden under nationell jurisdiktion. Om en sådan medlemsstat avser att delta i sådant fiske, ska den anmäla detta till CCAMLR-sekretariatet i enlighet med artiklarna 7 och 7a i förordning (EG) nr 601/2004 i alla händelser senast den 1 juni 2016.

2. När det gäller FAO:s delområden 88.1 och 88.2 samt sektionerna 58.4.1, 58.4.2 och 58.4.3a, ska TAC:erna och bifångstbegränsningarna per delområde och sektion samt deras fördelning per småskalig forskningsenhet inom vart och ett av dessa områden överensstämma med vad som anges i del B i bilaga V. Fisket i en småskalig forskningsenhet ska upphöra när de rapporterade fångsterna når angiven TAC och fiske i denna enhet ska därefter vara förbjudet under resten av fiskesäsongen.

3. Fisket ska ske med så stor geografisk och batymetrisk spridning som möjligt, så att man får de uppgifter som behövs för att avgöra fiskepotential och för att undvika en alltför stor koncentration av fångster och fiskeansträngning. I FAO:s delområden 88.1 och 88.2 samt sektionerna 58.4.1, 58.4.2 och 58.4.3a ska det dock vara förbjudet att fiska i vatten som är mindre än 550 meter djupa.

Artikel 27

Fiske efter antarktisk krill under fiskesäsongen 2016/2017

1. Om en medlemsstat avser att fiska efter antarktisk krill (Euphausia superba) i CCAMLR:s konventionsområde under fiskesäsongen 2016/2017, ska den senast den 1 maj 2016 anmäla sin avsikt att fiska efter antarktisk krill till kommissionen på det sätt som anges i del C i bilaga V till denna förordning. Kommissionen ska på grundval av den information som erhållits från medlemsstaterna lämna in anmälningarna till CCAMLR:s sekretariat senast den 30 maj 2016.

2. Den anmälan som avses i punkt 1 i denna artikel ska innehålla de uppgifter som fastställs i artikel 3 i förordning (EG) nr 601/2004 för varje fartyg som av en medlemsstat ska tillåtas att delta i fiske efter antarktisk krill.

3. En medlemsstat som avser att fiska efter antarktisk krill i CCAMLR:s konventionsområde ska anmäla denna avsikt endast med avseende på fartyg med tillstånd som antingen för dess flagg vid tidpunkten för anmälan eller för flagg från någon annan CCAMLR-stat, men förväntas föra medlemsstatens flagg vid den tidpunkt då fisket äger rum.

4. Medlemsstaterna ska ha rätt att ge andra fartyg än dem som anmälts till CCAMLR:s sekretariat i enlighet med punkterna 1, 2 och 3 i denna artikel tillstånd att delta i fiske efter antarktisk krill, om ett fartyg med tillstånd är förhindrat att delta på grund av legitima operativa skäl eller force majeure. I ett sådant fall ska den berörda medlemsstaten omedelbart underrätta CCAMLR:s sekretariat och kommissionen och lämna

a) fullständiga uppgifter om det eller de berörda ersättningsfartygen, bland annat de uppgifter som föreskrivs i artikel 3 i rådets förordning (EG) nr 601/2004,

b) en heltäckande redovisning av skälen till bytet och alla relevanta styrkande bevis eller hänvisningar.

5. En medlemsstat får inte tillåta ett fartyg som är upptaget i någon av CCAMLR:s fartygsförteckningar över olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IUU) att delta i fiske efter antarktisk krill.

Avsnitt 3

IOTC:s konventionsområde

Artikel 28

Begränsning av fiskekapaciteten för fartyg som fiskar i IOTC:s konventionsområde

1. Det största antal unionsfiskefartyg som får fiska efter tropiska tonfiskar i IOTC:s konventionsområde och motsvarande kapacitet, uttryckt i bruttodräktighet, ska överensstämma med vad som anges i punkt 1 i bilaga VI.

2. Det högsta antal unionsfiskefartyg som får fiska efter svärdfisk (Xiphias gladius) och långfenad tonfisk (Thunnus alalunga) i IOTC:s konventionsområde och motsvarande kapacitet, uttryckt i bruttodräktighet, ska överensstämma med vad som anges i punkt 2 i bilaga VI.

3. Medlemsstaterna får omfördela fartyg som ingår i ett av de två fisken som avses i punkterna 1 och 2 till det andra fisket, under förutsättning att de för kommissionen kan visa att denna ändring inte leder till en ökning av fiskeansträngningen för de berörda fiskbestånden.

4. Medlemsstaterna ska i samband med en föreslagen överföring av kapacitet till deras flotta se till att de fartyg som ska överföras finns med i IOTC:s fartygsregister eller i fartygsregistret hos en annan regional fiskeriorganisation för tonfisk. Vidare får inga fartyg som förekommer i en regional fiskeriförvaltningsorganisations förteckning över fartyg som bedriver IUU-fiske (IUU-fartyg) överföras.

5. Medlemsstaterna får endast öka sin fiskekapacitet över de tak som avses i punkterna 1 och 2 inom de gränser som fastställs i de utvecklingsplaner som lämnats in till IOTC.

Artikel 29

Anordningar som samlar fisk

Ett snörpvadsfartyg får inte använda mer än 550 aktiva anordningar som samlar fisk vid en och samma tidpunkt.

Artikel 30

Hajar

1. Vid allt fiske ska det vara förbjudet att ombord behålla, att omlasta eller att landa delar av eller hela kroppar av rävhajar av alla arter av familjen Alopiidae.

2. Vid allt fiske ska det vara förbjudet att ombord behålla, att omlasta eller att landa delar eller hela kroppar av årfenhajar (Carcharhinus longimanus), utom för fartyg med en längd överallt som understiger 24 meter vilka endast fiskar inom sin flaggmedlemsstats exklusiva ekonomiska zon, på villkor att fångsten endast är avsedd för lokal konsumtion.

3. Vid oavsiktlig fångst av de arter som avses i punkterna 1 och 2 får dessa inte komma till skada. Exemplaren ska frisläppas omedelbart.

Avsnitt 4

SPRFMO:s konventionsområde

Artikel 31

Pelagiskt fiske

1. Medlemsstater som under 2007, 2008 eller 2009 aktivt bedrev pelagiskt fiske i SPRFMO:s konventionsområde ska begränsa den totala bruttodräktighetsnivån för fartyg som för deras flagg och under 2016 fiskar efter pelagiska bestånd till unionens totala bruttodräktighetsnivå av 78 600 i detta område.

2. Endast de medlemsstater som under 2007, 2008 eller 2009 aktivt bedrev pelagiskt fiske i SPRFMO:s konventionsområde får fiska efter pelagiska bestånd i detta område i enlighet med de TAC:er som anges i bilaga IJ.

3. De fiskemöjligheter som anges i bilaga IJ får endast utnyttjas om medlemsstaterna senast den femte dagen i följande månad till kommissionen, för vidarebefordran till SPRFMO:s sekretariat, översänder förteckningen över fartyg som aktivt bedriver fiske eller deltar i omlastning i SPRFMO:s konventionsområde, register från kontrollsystem för fartyg (VMS), månatliga fångstrapporter och, om uppgifterna finns tillgängliga, hamnanlöp.

Artikel 32

Bottenfiske

1. Medlemsstaterna ska under 2016 begränsa sina fångster eller sin fiskeansträngning inom bottenfiske i SPRFMO:s konventionsområde till de delar av konventionsområdet där bottenfiske förekom under perioden 1 januari 2002–31 december 2006 till en nivå som inte överstiger de årliga genomsnittliga fångstmängderna eller ansträngningsparametrarna under denna period. De får fiska utöver dokumenterade fångster enbart om SPRFMO godkänner deras plan att fiska utöver dokumenterade fångster.

2. Medlemsstater utan dokumenterade fångster eller dokumenterad fiskeansträngning inom bottenfiske i SPRFMO:s konventionsområde under perioden 1 januari 2002–31 december 2006 får inte fiska, om inte SPRFMO godkänner deras plan att fiska utan dokumenterade fångster.

Avsnitt 5

IATTC:s konventionsområde

Artikel 33

Fiske med snörpvad

1. Fiske med snörpvad efter gulfenad tonfisk (Thunnus albacares), storögd tonfisk (Thunnus obesus) och bonit (Katsuwonus pelamis) ska vara förbjudet

a) under perioden 29 juli–28 september 2016 eller under perioden 18 november 2016–18 januari 2017 i det område som avgränsas av — Nord-, Mellan- och Sydamerikas kuster mot Stilla havet, — longitud 150° W, — latitud 40° N, — latitud 40° S,

b) under perioden 29 september–29 oktober 2016 inom det område som avgränsas av — longitud 96° W, — longitud 110° W, — latitud 4° N, — latitud 3° S.

2. De berörda medlemsstaterna ska före den 1 april 2016 meddela kommissionen vilken fredningsperiod enligt punkt 1 som valts. Alla de berörda medlemsstaternas snörpvadsfartyg ska upphöra med fiske med snörpvad i de områden som anges i punkt 1 under den period som valts.

3. Snörpvadsfartyg som fiskar efter tonfisk i IATTC:s konventionsområde ska ombord behålla och sedan landa eller omlasta all gulfenad tonfisk, storögd tonfisk och bonit som fångas.

4. Punkt 3 ska inte tillämpas

a) om fisken anses otjänlig som människoföda av andra skäl än storleken, eller

b) om det återstående utrymmet i lastrummet vid det sista kastet under en fångstresa kan vara otillräckligt för att ta emot all den tonfisk som fångas vid detta kast.

Artikel 34

Förbud mot fiske efter årfenhajar

1. Det ska vara förbjudet att fiska efter årfenhaj (Carcharhinus longimanus) i IATTC:s konventionsområde och att ombord behålla, att omlasta, att lagra, att till försäljning bjuda ut, att sälja eller att landa delar eller hela kroppar av årfenhaj i detta område.

2. Vid oavsiktlig fångst av de arter som avses i punkt 1 får dessa inte komma till skada. Fartygsoperatörerna ska omedelbart frisläppa exemplaren.

3. Fartygsoperatörerna ska

a) registrera antalet släppta exemplar med uppgift om status (döda eller levande),

b) rapportera den information som anges i led a till den medlemsstat där de är medborgare. Medlemsstaterna ska vidarebefordra den information som samlats in under det föregående året till kommissionen senast den 31 januari det år då denna förordning träder i kraft.

Artikel 35

Förbud mot fiske efter vingrockor

Det ska vara förbjudet för unionsfiskefartyg att i IATTC:s konventionsområde fiska efter, att ombord behålla, att omlasta, att landa, att lagra, att till försäljning bjuda ut eller att sälja delar eller hela kroppar av vingrockor (vilket innefattar släktena Manta och Mobula). Så snart unionsfiskefartyg noterar att vingrockor har fångats, ska unionsfiskefartygen om möjligt omedelbart frisläppa dem levande och oskadade.

Avsnitt 6

SEAFO:s konventionsområde

Artikel 36

Förbud mot fiske efter djuphavshaj

Riktat fiske efter följande djuphavshajar i Seafos konventionsområde ska vara förbjudet:

— Apristurus manis.

— Etmopterus bigelowi.

— Etmopterus brachyurus.

— Brunkäxa (Etmopterus princeps).

— Slätkäxa (Etmopterus pusillus).

— Rockor (Rajidae).

— Svarthaj (Scymnodon squamulosus).

— Djuphavshajar av överordningen Selachimorpha.

— Pigghaj (Squalus acanthias).

Avsnitt 7

WCPFC:s konventionsområde

Artikel 37

Villkor för fiske efter storögd tonfisk, gulfenad tonfisk, bonit och långfenad tonfisk

1. Medlemsstaterna ska se till att det antal fiskedagar som tilldelas snörpvadsfartyg som fiskar efter storögd tonfisk (Thunnus obesus), gulfenad tonfisk (Thunnus albacares) och bonit (Katsuwonus pelamis) i den del av WCPFC:s konventionsområde som är fritt hav och som ligger mellan 20° N och 20° S inte överstiger 403 dagar.

2. Unionsfiskefartyg får inte fiska efter långfenad tonfisk (Thunnus alalunga) i WCPFC:s konventionsområde söder om 20° S.

3. Medlemsstaterna ska se till att fångster av storögd tonfisk (Thunnus obesus) med långrevsfartyg inte överstiger 2 000 ton 2016.

Artikel 38

Stängt område för fiske med anordningar som samlar fisk (FAD)

1. I den del av WCPFC:s konventionsområde som ligger mellan 20° N och 20° S ska fiske med snörpvadsfartyg som använder sig av anordningar som samlar fisk (nedan kallade FAD) vara förbjudet från och med kl. 00.00 den 1 juli 2016 till och med kl. 24.00 den 31 oktober 2016. Under denna period får snörpvadsfartyg endast bedriva fiske i denna del av WCPFC:s konventionsområde om det finns en observatör ombord som övervakar att fartyget inte vid någon tidpunkt

a) lägger ut eller använder FAD eller någon tillhörande elektronisk utrustning,

b) fiskar efter hela stim med användning av FAD.

2. Alla de snörpvadsfartyg som fiskar i den del av WCPFC:s konventionsområde som avses i punkt 1 ska ombord behålla och landa eller omlasta all storögd tonfisk, gulfenad tonfisk och bonit som fångats.

3. Punkt 2 ska inte tillämpas

a) på det sista kastet under en fångstresa, om fartyget inte har tillräckligt med utrymme i lastrummet för all fisk,

b) om fisken anses otjänlig som människoföda av andra skäl än storleken,

c) om frysutrustningen drabbas av ett allvarligt fel.

Artikel 39

Begränsning av antalet unionsfiskefartyg som får fiska efter svärdfisk

Det största antal unionsfiskefartyg som har tillstånd att fiska efter svärdfisk (Xiphias gladius) i områden söder om 20° S i WCPFC:s konventionsområde ska överensstämma med vad som anges i bilaga VII.

Artikel 40

Silkeshajar och årfenhajar

1. Det ska vara förbjudet att ombord behålla, att omlasta, att lagra eller att landa delar eller hela kroppar av följande arter i WCPFC:s konventionsområde:

a) Silkeshaj (Carcharhinus falciformis).

b) Årfenhaj (Carcharhinus longimanus).

2. Vid oavsiktlig fångst av de arter som avses i punkt 1 får dessa inte komma till skada. Exemplaren ska frisläppas omedelbart.

Artikel 41

Överlappande område mellan IATTC och WCPFC

1. Fartyg som endast är förtecknade i WCPFC-registret ska tillämpa de åtgärder som anges i artiklarna i detta avsnitt när de fiskar i det överlappande område mellan IATTC och WCPFC som definieras i artikel 4 r.

2. Fartyg som är förtecknade i både WCPFC-registret och IATTC-registret samt fartyg som endast är förtecknade i IATTC-registret ska tillämpa de åtgärder som anges i artiklarna 28.1 a, 28.2–28.4 och 34 när de fiskar i det överlappande område mellan IATTC och WCPFC som definieras i artikel 4 r.

Avsnitt 8

Berings hav

Artikel 42

Förbud mot fiske i den del av Berings hav som är fritt hav

Fiske efter alaska pollock (Theragra chalcogramma) i den del av Berings hav som är fritt hav ska vara förbjudet.

AVDELNING III

FISKEMÖJLIGHETER FÖR FARTYG FRÅN TREDJELAND I UNIONENS VATTEN

Artikel 43

TAC:er

Fiskefartyg som för norsk flagg och fiskefartyg som är registrerade på Färöarna får ta fångster i unionens vatten inom ramen för de TAC:er som anges i bilaga I till denna förordning och måste uppfylla de villkor som föreskrivs i denna förordning och i kapitel III i förordning (EG) nr 1006/2008.

Artikel 44

Fisketillstånd

Det högsta antalet fisketillstånd för fartyg från tredjeland som fiskar i unionens vatten fastställs i bilaga VIII.

Artikel 45

Villkor för landning av fångster och bifångster

De villkor som anges i artikel 7 ska gälla för fångster och bifångster som tas av fartyg från tredjeland som fiskar enligt de tillstånd som anges i artikel 44.

Artikel 46

Förbud

1. Det ska vara förbjudet för fartyg från tredjeland att fiska efter, att ombord behålla, att omlasta eller att landa följande arter om de påträffas i unionens vatten:

a) Klorocka (Amblyraja radiata) i unionens vatten i Ices-sektionerna IIa, IIIa och VIId och Ices-delområde IV.

b) Följande sågfiskarter i unionens vatten: — Knivtandad sågfisk (Anoxypristis cuspidata). — Dvärgsågfisk (Pristis clavata). — Småtandad sågfisk (Pristis pectinata). — Vanlig sågfisk (Pristis pristis). — Jättesågfisk (Pristis zijsron).

c) Brugd (Cetorhinus maximus) och vithaj (Carcharodon carcharias) i unionens vatten.

d) Slätrocka (Dipturus batis), bestående av arterna Dipturus cf. flossada och Dipturus cf. intermedia, i unionens vatten i Ices-sektion IIa och Ices-delområdena III, IV, VI, VII, VIII, IX och X.

e) Gråhaj (Galeorhinus galeus) fiskad med långrev i unionens vatten i Ices-sektion IIa och Ices-delområdena I, IV, V, VI, VII, VIII, XII och XIV.

f) Slätkäxa (Etmopterus pusillus) i unionens vatten i Ices-sektion IIa och Ices-delområdena I, IV, V, VI, VII, VIII, XII och XIV.

g) Chokladhaj (Dalatias licha), skednoshaj (Deania calcea), brun pigghaj (Centrophorus squamosus), brunkäxa (Etmopterus princeps) och pailonahaj (Centroscymnus coelolepis) i unionens vatten i Ices-sektion IIa och Ices-delområdena I, IV och XIV.

h) Håbrand (Lamna nasus) i unionens vatten.

i) Manta av arten Manta alfredi i unionens vatten.

j) Manta av arten Manta birostris i unionens vatten.

k) Följande arter av släktet Mobula i unionens vatten: i) Mobula mobular. ii) Mobula rochebrunei. iii) Mobula japanica. iv) Mobula thurstoni. v) Mobula eregoodootenkee. vi) Mobula munkiana. vii) Mobula tarapacana. viii) Mobula kuhlii. ix) Mobula hypostoma.

l) Knaggrocka (Raja clavata) i unionens vatten i Ices-sektion IIIa.

m) Svartbuksrocka (Raja (Dipturus) nidarosiensis) i unionens vatten i Ices-sektionerna VIa, VIb, VIIa, VIIb, VIIc, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh och VIIk.

n) Brokrocka (Raja undulata) i unionens vatten i Ices-delområdena VI, IX och X och grårocka (Raja alba) i unionens vatten i Ices-delområdena VI, VII, VIII, IX och X.

o) Hajrockor (Rhinobatidae) i unionens vatten i Ices-delområdena I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X och XII.

p) Havsängel (Squatina squatina) i unionens vatten.

2. Vid oavsiktlig fångst av de arter som avses i punkt 1 får dessa inte komma till skada. Exemplaren ska frisläppas omedelbart.

AVDELNING IV

FISKEMÖJLIGHETER FÖR 2015

Artikel 47

Ändring av förordning (EU) 2015/104

TAC-tabellen för rockor i unionens vatten i VIId i bilaga IA till förordning (EU) 2015/104 ersätts av följande tabell:

Art: Rockor Rajiformes Zon: Unionens vatten i VIId (SRX/07D.) Belgien 79 (34) (35) (36) Frankrike 663 (34) (35) (36) Nederländerna 4 (34) (35) (36) Förenade kungariket 132 (34) (35) (36) Unionen 878 (34) (35) (36) TAC 878 (36) Försiktighets-TAC

AVDELNING V

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 48

Kommittéförfarande

1. Kommissionen ska biträdas av den kommitté för fiske och vattenbruk som inrättats genom förordning (EU) nr 1380/2013. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.

2. När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

Artikel 49

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2016.

Artikel 8 ska dock tillämpas från och med den 1 februari 2016.

De bestämmelser om fiskemöjligheter i CCAMLR:s konventionsområde som anges i artiklarna 25, 26 och 27 samt i bilagorna IE och V ska tillämpas från och med de datum som där anges.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 22 januari 2016. På rådets vägnar A.G. KOENDERS Ordförande

(1) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1954/2003 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2371/2002 och (EG) nr 639/2004 och rådets beslut 2004/585/EG (EUT L 354, 28.12.2013, s. 22).

(2) Rådets förordning (EG) nr 509/2007 av den 7 maj 2007 om upprättande av en flerårig plan för hållbart utnyttjande av beståndet av tunga i västra delen av Engelska kanalen (EUT L 122, 11.5.2007, s. 7).

(3) Rådets förordning (EG) nr 676/2007 av den 11 juni 2007 om upprättande av en flerårig plan för fiske som utnyttjar bestånden av rödspätta och tunga i Nordsjön (EUT L 157, 19.6.2007, s. 1).

(4) Rådets förordning (EG) nr 1342/2008 av den 18 december 2008 om upprättande av en långsiktig plan för torskbestånden och det fiske som utnyttjar de bestånden och om upphävande av förordning (EG) nr 423/2004 (EUT L 348, 24.12.2008, s. 20).

(5) Rådets förordning (EG) nr 302/2009 av den 6 april 2009 om en flerårig återhämtningsplan för blåfenad tonfisk i östra Atlanten och Medelhavet, ändring av förordning (EG) nr 43/2009 och upphävande av förordning (EG) nr 1559/2007 (EUT L 96, 15.4.2009, s. 1).

(6) Rådets förordning (EG) nr 2166/2005 av den 20 december 2005 om fastställande av återhämtningsåtgärder för bestånden av sydkummel och havskräfta i Kantabriska sjön och väster om Iberiska halvön och om ändring av förordning (EG) nr 850/98 för bevarande av fiskeresurserna genom tekniska åtgärder för skydd av unga exemplar av marina organismer (EUT L 345, 28.12.2005, s. 5).

(7) Rådets förordning (EG) nr 1300/2008 av den 18 december 2008 om fastställande av en flerårig plan för sillbeståndet i området väster om Skottland och för fisket efter det beståndet (EUT L 344, 20.12.2008, s. 6).

(8) Rådets förordning (EG) nr 847/96 av den 6 maj 1996 om att införa ytterligare villkor för förvaltning av totala tillåtna fångstmängder (TAC) och kvoter med fördelning mellan åren (EGT L 115, 9.5.1996, s. 3).

(9) Rådets förordning (EG) nr 754/2009 av den 27 juli 2009 om uteslutning av vissa fartygsgrupper från den fiskeansträngningsordning som fastställs i kapitel III i förordning (EG) nr 1342/2008 (EUT L 214, 19.8.2009, s. 16).

(10) Rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs, om ändring av förordningarna (EG) nr 847/96, (EG) nr 2371/2002, (EG) nr 811/2004, (EG) nr 768/2005, (EG) nr 2115/2005, (EG) nr 2166/2005, (EG) nr 388/2006, (EG) nr 509/2007, (EG) nr 676/2007, (EG) nr 1098/2007, (EG) nr 1300/2008, (EG) nr 1342/2008 och upphävande av förordningarna (EEG) nr 2847/93, (EG) nr 1627/94 och (EG) nr 1966/2006 (EUT L 343, 22.12.2009, s. 1).

(11) Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (EGT L 281, 23.11.1995, s. 31).

(12) Avtal om fiske mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Konungariket Norge (EGT L 226, 29.8.1980, s. 48).

(13) Fiskeavtal mellan, å ena sidan, Europeiska ekonomiska gemenskapen och, å andra sidan, Danmarks regering och Färöarnas landsstyre (EGT L 226, 29.8.1980, s. 12).

(14) Partnerskapsavtal om fiske mellan Europeiska gemenskapen å ena sidan och Danmarks regering och Grönlands lokala regering å andra sidan (EUT L 172, 30.6.2007, s. 4) och protokoll om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Danmarks regering och Grönlands lokala regering, å andra sidan (EUT L 293, 23.10.2012, s. 5).

(15) EUT L 6, 10.1.2012, s. 9.

(16) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

(17) Rådets förordning (EU) 2015/104 av den 19 januari 2015 om fastställande för år 2015 av fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i unionens vatten och, för unionsfartyg, i vissa andra vatten, om ändring av förordning (EU) nr 43/2014 och om upphävande av förordning (EU) nr 779/2014 (EUT L 22, 28.1.2015, s. 1).

(18) Kommissionens förordning (EG) nr 517/2008 av den 10 juni 2008 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 850/98 när det gäller fastställande av maskstorlek och garntjocklek på nätredskap (EUT L 151, 11.6.2008, s. 5).

(19) Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 218/2009 av den 11 mars 2009 om avlämnande av statistikuppgifter om nominell fångst från medlemsstater som bedriver fiske i Nordatlantens östra del (EUT L 87, 31.3.2009, s. 70).

(20) Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2009 av den 11 mars 2009 om avlämnande av statistikuppgifter om nominell fångst från medlemsstater som bedriver fiske i vissa andra områden än dem i Nordatlanten (EUT L 87, 31.3.2009, s. 1).

(21) Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 217/2009 av den 11 mars 2009 om avlämnande av statistikuppgifter om fångster och fiskeriaktiviteter från medlemsstater som bedriver fiske i Nordatlantens västra del (EUT L 87, 31.3.2009, s. 42).

(22) Ingicks genom rådets beslut 2002/738/EG (EUT L 234, 31.8.2002, s. 39).

(23) Unionen anslöts genom rådets beslut 86/238/EEG (EGT L 162, 18.6.1986, s. 33).

(24) Rådets förordning (EG) nr 601/2004 av den 22 mars 2004 om fastställande av vissa kontrollåtgärder för fiskeriverksamhet i det område som omfattas av konventionen om bevarande av marina levande tillgångar i Antarktis och om upphävande av förordningarna (EEG) nr 3943/90, (EG) nr 66/98 och (EG) nr 1721/1999 (EUT L 97, 1.4.2004, s. 16).

(25) Ingicks genom rådets beslut 2006/539/EG (EUT L 224, 16.8.2006, s. 22).

(26) Unionen anslöts genom rådets beslut 95/399/EEG (EGT L 236, 5.10.1995, s. 24).

(27) Ingicks genom rådets beslut 2008/780/EG (EUT L 268, 9.10.2008, s. 27).

(28) Unionen anslöts genom rådets beslut 2005/75/EEG (EUT L 32, 4.2.2005, s. 1).

(29) Rådets förordning (EG) nr 1006/2008 av 29 september 2008 om tillstånd till fiskeverksamhet för gemenskapens fiskefartyg i vatten utanför gemenskapens vatten och om tillträde för fartyg från tredjeland till gemenskapens vatten, om ändring av förordningarna (EEG) nr 2847/93 och (EG) nr 1627/94 och om upphävande av förordning (EG) nr 3317/94 (EUT L 286, 29.10.2008, s. 33).

(30) Rådets förordning (EG) nr 2347/2002 av den 16 december 2002 om särskilda tillträdeskrav och därmed förbundna villkor vid fiske efter djuphavsbestånd (EGT L 351, 28.12.2002, s. 6).

(31) Alla typer av bottentrålar, inbegripet danska/skotska snurrevadar, inbegripet OTB, OTT, PTB, TBB, SSC, SDN, SPR, SV, SB, SX, TBN, TBS, TB.

(32) Allt fiske med långrev, spö eller fasta linor, inbegripet LHP, LHM, LLD, LL, LTL, LX och LLS, alla fasta bottengarn och fällor, inbegripet GTR, GNS FYK, FPN och FIX.

(33) Rådets förordning (EG) nr 850/98 av den 30 mars 1998 för bevarande av fiskeresurserna genom tekniska åtgärder för skydd av unga exemplar av marina organismer (EGT L 125, 27.4.1998, s. 1).

(34) Fångster av blomrocka (Leucoraja naevus) (RJN/07D.), knaggrocka (Raja clavata) (RJC/07D.), ljus rocka (Raja brachyura) (RJH/07D.), fläckrocka (Raja montagui) (RJM/07D.), småögd rocka (Raja microocellata) (RJE/07D.) och brokrocka (Raja undulata) (RJU/07D.) ska rapporteras separat.

(35) Särskilt villkor: upp till 5 % får fiskas i unionens vatten i VIa, VIb, VIIa–c och VIIe–k (SRX/*67AKD). Fångster av blomrocka (Leucoraja naevus) (RJN/*67AKD), knaggrocka (Raja clavata) (RJC/*67AKD), ljus rocka (Raja brachyura) (RJH/*67AKD), fläckrocka (Raja montagui) (RJM/*67AKD) och småögd rocka (Raja microocellata) (RJE/*67AKD) ska rapporteras separat. Detta särskilda villkor gäller inte brokrocka (Raja undulata).

(36) Detta gäller inte brokrocka (Raja undulata). Fiske får inte förekomma efter denna art i de områden som omfattas av denna TAC. Bifångst av brokrocka i det område som omfattas av denna TAC som inte omfattas av landningsskyldigheten får endast landas hel eller rensad och på villkor att den inte utgör mer än 20 kg levande vikt per fiskeresa. Fångsterna ska fortfarande ligga under fiskekvoterna i tabellen nedan. Ovanstående bestämmelser påverkar inte förbuden i artiklarna 12 och 44 i denna förordning för de områden som anges där. Bifångster av brokrocka ska rapporteras separat enligt följande kod: (RJU/07D.). Inom gränserna för de ovannämnda kvoterna får högst nedan angivna mängd brokrocka tas upp:

Art: Brokrocka Raja undulata Zon: Unionens vatten i VIId (RJU/07D.) Belgien 1 Frankrike 8 Nederländerna 0 Förenade kungariket 2 Unionen 11 TAC:er 11 Försiktighets-TAC upp till 5 % får fiskas i unionens vatten i VIIe och rapporteras under följande kod: (RJU/*67AKD). Detta särskilda villkor påverkar inte förbuden i artiklarna 12 och 44 i denna förordning för de områden som anges där.

FÖRTECKNING ÖVER BILAGOR BILAGA I: TAC:er tillämpliga på unionsfiskefartyg i områden där TAC:er fastställts per art och per område BILAGA IA: Skagerrak, Kattegatt, Ices-delområdena I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII och XIV, unionens vatten i Cecaf, Franska Guyanas vatten BILAGA IB: Nordostatlanten och Grönland, Ices-delområdena I, II, V, XII och XIV och grönländska vatten i Nafo 1 BILAGA IC: Nordvästra Atlanten – Nafos konventionsområde BILAGA ID: Långvandrande arter – alla områden BILAGA IE: Antarktis – CCAMLR:s konventionsområde BILAGA IF: Sydostatlanten – Seafos konventionsområde BILAGA IG: Sydlig blåfenad tonfisk – alla områden BILAGA IH: WCPFC:s konventionsområde BILAGA IJ: SPRFMO:s konventionsområde BILAGA IIA: Fiskeansträngning för fartyg inom ramen för förvaltningen av vissa torsk-, rödspätta- och tungabestånd i Ices-sektionerna IIIa, VIa, VIIa, VIId, Ices-delområde IV och unionens vatten i Ices-sektionerna IIa och Vb BILAGA IIB: Fiskeansträngning för fartyg i samband med åtgärder för återhämtning av vissa bestånd av sydkummel och havskräfta i Ices-sektionerna VIIIc och IXa, med undantag av Cádizbukten BILAGA IIC: Fiskeansträngning för fartyg inom ramen för förvaltningen av bestånden av tunga i Ices-sektion VIIe i västra delen av Engelska kanalen BILAGA IID: Förvaltningsområden för tobisfiskar i Ices-sektionerna IIa och IIIa och i Ices-delområde IV BILAGA III: Högsta antal fisketillstånd för unionsfiskefartyg som fiskar i tredjeländers vatten BILAGA IV: Iccats konventionsområde BILAGA V: CCAMLR:s konventionsområde BILAGA VI: IOTC:s konventionsområde BILAGA VII: WCPFC:s konventionsområde BILAGA VIII: Kvantitativa begränsningar av fisketillstånd för fartyg från tredjeland som fiskar i unionens vatten

BILAGA I TAC:ER TILLÄMPLIGA PÅ UNIONSFISKEFARTYG I OMRÅDEN DÄR TAC:ER FASTSTÄLLTS PER ART OCH PER OMRÅDE I tabellerna i bilagorna IA, IB, IC, ID, IE, IF, IG och IJ anges TAC:er och kvoter (i ton levande vikt, utom där annat anges) för varje bestånd och de villkor som är funktionellt knutna till dem, i förekommande fall. Alla fiskemöjligheter som fastställs i denna bilaga ska omfattas av de regler som fastställs i förordning (EG) nr 1224/2009, särskilt artiklarna 33 och 34 i den förordningen. Hänvisningar till fiskezoner är hänvisningar till Ices-områden, om inte annat anges. Inom varje område redovisas fiskbestånden i alfabetisk ordning efter arternas latinska namn. De latinska namnen anges för lagstiftningsändamål; svenska namn anges i upplysningssyfte. För tillämpningen av denna förordning tillhandahålls följande tabell över de vetenskapliga namnen och motsvarande svenska namn: Vetenskapligt namn Treställig bokstavskod Svenskt namn Amblyraja radiata RJR Klorocka Ammodytes spp. SAN Tobisfiskar Argentina silus ARU Guldlax Beryx spp. ALF Beryxar Brosme brosme USK Lubb Caproidae BOR Trynfiskar Centrophorus squamosus GUQ Brun pigghaj Centroscymnus coelolepis CYO Pailonahaj Chaceon spp. GER Djuphavsrödkrabbor Chaenocephalus aceratus SSI Svartfenad isfisk Champsocephalus gunnari ANI Gunnars isfisk Channichthys rhinoceratus LIC Noshörningsfisk Chionoecetes spp. PCR Maskeringskrabbor Clupea harengus HER Sill Coryphaenoides rupestris RNG Skoläst Dalatias licha SCK Chokladhaj Deania calcea DCA Skednoshaj Dicentrarchus labrax BSS Havsabborre Dipturus batis (Dipturus cf. flossada och Dipturus cf. intermedia) RJB Slätrocka Dissostichus eleginoides TOP Tandnoting Dissostichus mawsoni TOA Antarktisk tandnoting Dissostichus spp. TOT Tandnotingar Engraulis encrasicolus ANE Ansjovis Etmopterus princeps ETR Brunkäxa Etmopterus pusillus ETP Slätkäxa Euphausia superba KRI Antarktisk krill Gadus morhua COD Torsk Galeorhinus galeus GAG Gråhaj Glyptocephalus cynoglossus WIT Rödtunga Gobionotothen gibberifrons NOG Slanknoting Hippoglossoides platessoides PLA Lerskädda Hippoglossus hippoglossus HAL Hälleflundra Hoplostethus atlanticus ORY Atlantisk soldatfisk Illex illecebrosus SQI Nordlig stjärtfenad bläckfisk Lamna nasus POR Håbrand Lepidonotothen squamifrons NOS Grånoting Lepidorhombus spp. LEZ Glasvarar Leucoraja naevus RJN Blomrocka Limanda ferruginea YEL Gulstjärtsskädda Limanda limanda DAB Sandskädda Lophiidae ANF Marulkfiskar Macrourus spp. GRV Skolästfiskar Makaira nigricans BUM Blå marlin Scomber scombrus CAP Lodda Manta birostris RMB Manta Martialia hyadesi SQS Vanlig bläckfisk Melanogrammus aeglefinus HAD Kolja Merlangius merlangus WHG Vitling Merluccius merluccius HKE Kummel Micromesistius poutassou WHB Blåvitling Microstomus kitt LEM Bergskädda Molva dypterygia BLI Birkelånga Molva molva LIN Långa Nephrops norvegicus NEP Havskräfta Notothenia rossii NOR Marmorerad noting Pandalus borealis PRA Nordhavsräka Paralomis spp. PAI Krabbor Penaeus spp. PEN Peneidaräkor Platichthys flesus FLE Skrubbskädda Pleuronectes platessa PLE Rödspätta Pleuronectiformes FLX Plattfiskar Pollachius pollachius POL Bleka Pollachius virens POK Gråsej Psetta maxima TUR Piggvar Pseudochaenichthys georgianus SGI Krokodilisfisk Pseudopentaceros spp. EDW Pelagisk armourhead Raja alba RJA Grårocka Raja brachyura RJH Ljusrocka Raja circularis RJI Sandrocka Raja clavata RJC Knaggrocka Raja fullonica RJF Näbbrocka Raja (Dipturus) nidarosiensis JAD Svartbuksrocka Raja microocellata RJE Småögd rocka Raja montagui RJM Fläckrocka Raja undulata RJU Brokrocka Rajiformes SRX Rockor Reinhardtius hippoglossoides GHL Liten hälleflundra Scomber scombrus MAC Makrill Scophthalmus rhombus BLL Slätvar Sebastes spp. RED Kungsfiskar Solea solea SOL Tunga Solea spp. SOO Solea spp. Sprattus sprattus SPR Skarpsill Squalus acanthias DGS Pigghaj/rödhaj Tetrapturus albidus WHM Vit marlin Thunnus maccoyii SBF Sydlig tonfisk Thunnus obesus BET Storögd tonfisk Thunnus thynnus BFT Blåfenad tonfisk Trachurus murphyi CJM Chilensk taggmakrill Trachurus spp. JAX Taggmakrillar Trisopterus esmarkii NOP Vitlinglyra Urophycis tenuis HKW Vitbrosme Xiphias gladius SWO Svärdfisk Följande jämförelsetabell över svenska namn och latinska namn lämnas endast i upplysningssyfte: Beryxar ALF Beryx spp. Lerskädda PLA Hippoglossoides platessoides Ansjovis ANE Engraulis encrasicolus Marulkfiskar ANF Lophiidae Antarktisk tandnoting TOA Dissostichus mawsoni Hälleflundra HAL Hippoglossus hippoglossus Storögd tonfisk BET Thunnus obesus Skednoshaj DCA Deania calcea Svartfenad isfisk SSI Chaenocephalus aceratus Ljusrocka RJH Raja brachyura Birkelånga BLI Molva dypterygia Blå marlin BUM Makaira nigricans Blåvitling WHB Micromesistius poutassou Blåfenad tonfisk BFT Thunnus thynnus Trynfiskar BOR Caproidae Slätvar BLL Scophthalmus rhombus Lodda CAP Mallotus villosus Torsk COD Gadus morhua Sandskädda DAB Limanda limanda Slätrocka RJB Dipturus batis (Dipturus cf. flossada och Dipturus cf. intermedia) Tunga SOL Solea solea Krabbor PAI Paralomis spp. Blomrocka RJN Leucoraja naevus Djuphavsrödkrabbor GER Chaceon spp. Skrubbskädda FLE Platichthys flesus Plattfiskar FLX Pleuronectiformes Manta RMB Manta birostris Brunkäxa ETR Etmopterus princeps Guldlax ARU Argentina silus Liten hälleflundra GHL Reinhardtius hippoglossoides Skolästfiskar GRV Macrourus spp. Grånoting NOS Lepidonotothen squamifrons Kolja HAD Melanogrammus aeglefinus Kummel HKE Merluccius merluccius Sill HER Clupea harengus Taggmakrillar JAX Trachurus spp. Slanknoting NOG Gobionotothen gibberifrons Chilensk taggmakrill CJM Trachurus murphyi Chokladhaj SCK Dalatias licha Antarktisk krill KRI Euphausia superba Brun pigghaj GUQ Centrophorus squamosus Bergskädda LEM Microstomus kitt Långa LIN Molva molva Makrill MAC Scomber scombrus Gunnars isfisk ANI Champsocephalus gunnari Marmorerad noting NOR Notothenia rossii Glasvarar LEZ Lepidorhombus spp. Nordhavsräka PRA Pandalus borealis Havskräfta NEP Nephrops norvegicus Vitlinglyra NOP Trisopterus esmarkii Svartbuksrocka JAD Raja (Dipturus) nidarosiensis Atlantisk soldatfisk ORY Hoplostethus atlanticus Tandnoting TOP Dissostichus eleginoides Pelagisk armourhead EDW Pseudopentaceros spp. Peneidaräkor PEN Penaeus spp. Rödspätta PLE Pleuronectes platessa Bleka POL Pollachius pollachius Håbrand POR Lamna nasus Pailonahaj CYO Centroscymnus coelolepis Kungsfiskar RED Sebastes spp. Skoläst RNG Coryphaenoides rupestris Gråsej POK Pollachius virens Tobisfiskar SAN Ammodytes spp. Sandrocka RJI Raja circularis Havsabborre BSS Dicentrarchus labrax Näbbrocka RJF Raja fullonica Nordlig stjärtfenad bläckfisk SQI Illex illecebrosus Rockor SRX Rajiformes Småögd rocka RJE Raja microocellata Slätkäxa ETP Etmopterus pusillus Maskeringskrabbor PCR Chionoecetes spp. Solea spp. SOO Solea spp. Krokodilisfisk SGI Pseudochaenichthys georgianus Sydlig tonfisk SBF Thunnus maccoyii Fläckrocka RJM Raja montagui Skarpsill SPR Sprattus sprattus Pigghaj/rödhaj DGS Squalus acanthias Vanlig bläckfisk SQS Martialia hyadesi Klorocka RJR Amblyraja radiata Svärdfisk SWO Xiphias gladius Knaggrocka RJC Raja clavata Tandnotingar TOT Dissostichus spp. Gråhaj GAG Galeorhinus galeus Piggvar TUR Psetta maxima Lubb USK Brosme brosme Brokrocka RJU Raja undulata Noshörningsfisk LIC Channichthys rhinoceratus Vitbrosme HKW Urophycis tenuis Vit marlin WHM Tetrapturus albidus Grårocka RJA Raja alba Vitling WHG Merlangius merlangus Rödtunga WIT Glyptocephalus cynoglossus Gulstjärtsskädda YEL Limanda ferruginea BILAGA IA SKAGERRAK, KATTEGATT, ICES-DELOMRÅDENA I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII OCH XIV, UNIONENS VATTEN I CECAF, FRANSKA GUYANAS VATTEN Art: Tobisfiskar Ammodytes spp. Zon: Norska vatten i IV (SAN/04-N.) Danmark 0 Förenade kungariket 0 Unionen 0 TAC Ej tillämpligt Analytisk TAC Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas. Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

Art: Tobisfiskar Ammodytes spp. Zon: Unionens vatten i IIa, IIIa och IV (1) Danmark 0 (2) Förenade kungariket 0 (2) Tyskland 0 (2) Sverige 0 (2) Unionen 0 TAC 0 Analytisk TAC Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas. Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

Art: Guldlax Argentina silus Zon: Unionens vatten och internationella vatten i I och II (ARU/1/2.) Tyskland 24 Frankrike 8 Nederländerna 19 Förenade kungariket 39 Unionen 90 TAC 90 Analytisk TAC

Art: Guldlax Argentina silus Zon: Unionens vatten i III och IV (ARU/34-C) Danmark 911 Tyskland 9 Frankrike 7 Irland 7 Nederländerna 43 Sverige 35 Förenade kungariket 16 Unionen 1 028 TAC 1 028 Analytisk TAC

Art: Guldlax Argentina silus Zon: Unionens vatten och internationella vatten i V, VI och VII (ARU/567.) Tyskland 329 Frankrike 7 Irland 305 Nederländerna 3 434 Förenade kungariket 241 Unionen 4 316 TAC 4 316 Analytisk TAC

Art: Lubb Brosme brosme Zon: Unionens vatten och internationella vatten i I, II och XIV (USK/1214EI) Tyskland 6 (3) Frankrike 6 (3) Förenade kungariket 6 (3) Övriga 3 (3) Unionen 21 (3) TAC 21 Analytisk TAC

Art: Lubb Brosme brosme Zon: IIIa, unionens vatten i delområdena 22–32 (USK/3A/BCD) Danmark 15 Sverige 7 Tyskland 7 Unionen 29 TAC 29 Analytisk TAC

Art: Lubb Brosme brosme Zon: Unionens vatten i IV (USK/04-C.) Danmark 64 Tyskland 19 Frankrike 44 Sverige 6 Förenade kungariket 96 Övriga 6 (4) Unionen 235 TAC 235 Analytisk TAC

Art: Lubb Brosme brosme Zon: Unionens vatten och internationella vatten i V, VI och VII (USK/567EI.) Tyskland 13 Spanien 46 Frankrike 548 Irland 53 Förenade kungariket 264 Övriga 13 (5) Unionen 937 Norge 2 923 (6) (7) (8) (9) TAC 3 860 Analytisk TAC Artikel 12.1 i denna förordning ska tillämpas.

Art: Lubb Brosme brosme Zon: Norska vatten i IV (USK/04-N.) Belgien 0 Danmark 165 Tyskland 1 Frankrike 0 Nederländerna 0 Förenade kungariket 4 Unionen 170 TAC Ej tillämpligt Analytisk TAC Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas. Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

Art: Trynfiskar Caproidae Zon: Unionens vatten och internationella vatten i VI, VII och VIII (BOR/678-) Danmark 10 463 Irland 29 464 Förenade kungariket 2 710 Unionen 42 637 TAC 42 637 Försiktighets-TAC

Art: Sill (10) Clupea harengus Zon: IIIa (HER/03A.) Danmark 21 178 (11) Tyskland 339 (11) Sverige 22 154 (11) Unionen 43 671 (11) Norge 6 813 Färöarna 600 (12) TAC 51 084 Analytisk TAC Artikel 7.2 i denna förordning ska tillämpas.

Art: Sill (13) Clupea harengus Zon: Unionens vatten och norska vatten i IV norr om 53° 30′ N (HER/4AB.) Danmark 91 628 Tyskland 55 471 Frankrike 24 669 Nederländerna 63 556 Sverige 5 273 Förenade kungariket 70 348 Unionen 310 945 Norge 150 290 (14) TAC 518 242 Analytisk TAC Artikel 7.2 i denna förordning ska tillämpas.

Art: Sill (16) Clupea harengus Zon: Norska vatten söder om 62° N (HER/04-N.) Sverige 1 184 (16) Unionen 1 184 TAC 518 242 Analytisk TAC Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas. Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

Art: Sill (17) Clupea harengus Zon: IIIa (HER/03A-BC) Danmark 5 692 Tyskland 51 Sverige 916 Unionen 6 659 TAC 6 659 Analytisk TAC Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas. Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas. Artikel 7.2 i denna förordning ska tillämpas.

Art: Sill (18) Clupea harengus Zon: IV, VIId och unionens vatten i IIa (HER/2A47DX) Belgien 65 Danmark 12 601 Tyskland 65 Frankrike 65 Nederländerna 65 Sverige 62 Förenade kungariket 239 Unionen 13 162 Färöarna 220 TAC 13 382 Analytisk TAC Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas. Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas. Artikel 7.2 i denna förordning ska tillämpas.

Art: Sill (19) Clupea harengus Zon: IVc, VIId (20) (HER/4CXB7D) Belgien 9 567 (21) Danmark 1 359 (21) Tyskland 823 (21) Frankrike 14 224 (21) Nederländerna 25 488 (21) Förenade kungariket 5 546 (21) Unionen 57 007 TAC 518 242 Analytisk TAC Artikel 7.2 i denna förordning ska tillämpas.

Art: Sill Clupea harengus Zon: Unionens vatten och internationella vatten i Vb, VIb och VIaN (22) (HER/5B6ANB) Tyskland 0 (23) Frankrike 0 (23) Irland 0 (23) Nederländerna 0 (23) Förenade kungariket 0 (23) Unionen 0 (23) TAC 0 Analytisk TAC

Art: Sill Clupea harengus Zon: VIaS (24), VIIb, VIIc (HER/6AS7BC) Irland 0 Nederländerna 0 Unionen 0 TAC 0 Analytisk TAC Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas. Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

Art: Sill Clupea harengus Zon: VI Clyde (25) (HER/06ACL.) Förenade kungariket Fastställs senare (26) Unionen Fastställs senare (27) TAC Fastställs senare (27) Försiktighets-TAC

Art: Sill Clupea harengus Zon: VIIa (28) (HER/07A/MM) Irland 1 191 Förenade kungariket 3 384 Unionen 4 575 TAC 4 575 Analytisk TAC Artikel 7.2 i denna förordning ska tillämpas.

Art: Sill Clupea harengus Zon: VIIe och VIIf (HER/7EF.) Frankrike 465 Förenade kungariket 465 Unionen 930 TAC 930 Försiktighets-TAC

Art: Sill Clupea harengus Zon: VIIg (29), VIIh (29), VIIj (29) och VIIk (29) (HER/7G-K.) Tyskland 172 Frankrike 953 Irland 13 345 Nederländerna 953 Förenade kungariket 19 Unionen 15 442 TAC 15 442 Analytisk TAC Artikel 7.2 i denna förordning ska tillämpas.

Art: Ansjovis Engraulis encrasicolus Zon: VIII (ANE/08.) Spanien 22 500 Frankrike 2 500 Unionen 25 000 TAC 25 000 Analytisk TAC

Art: Ansjovis Engraulis encrasicolus Zon: IX och X, unionens vatten i Cecaf 34.1.1 (ANE/9/3411) Spanien 5 080 Portugal 5 542 Unionen 10 622 TAC 10 622 Försiktighets-TAC

Art: Torsk Gadus morhua Zon: Skagerrak (COD/03AN.) Belgien 12 (30) Danmark 3 846 (30) Tyskland 96 (30) Nederländerna 24 (30) Sverige 673 (30) Unionen 4 651 TAC 4 807 Analytisk TAC Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas. Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

Art: Torsk Gadus morhua Zon: Kattegatt (COD/03AS.) Danmark 228 (31) Tyskland 5 (31) Sverige 137 (31) Unionen 370 (31) TAC 370 (31) Försiktighets-TAC

Art: Torsk Gadus morhua Zon: IV, unionens vatten i IVa, den del av IIIa som inte tillhör Skagerrak och Kattegatt (COD/2A3AX4) Belgien 994 (32) Danmark 5 713 (32) Tyskland 3 622 (32) Frankrike 1 228 (32) Nederländerna 3 228 (32) Sverige 38 (32) Förenade kungariket 13 107 (32) Unionen 27 930 Norge 5 721 (33) TAC 33 651 Analytisk TAC Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas. Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

Art: Torsk Gadus morhua Zon: Norska vatten söder om 62° N (COD/04-N.) Sverige 382 (34) Unionen 382 TAC Ej tillämpligt Analytisk TAC Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas. Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

Art: Torsk Gadus morhua Zon: VIb, unionens vatten och internationella vatten i Vb väster om 12° 00′ W och i XII och XIV (COD/5W6-14) Belgien 0 Tyskland 1 Frankrike 12 Irland 16 Förenade kungariket 45 Unionen 74 TAC 74 Försiktighets-TAC

Art: Torsk Gadus morhua Zon: VIa, unionens vatten och internationella vatten i Vb öster om 12° 00′ W (COD/5BE6A) Belgien 0 Tyskland 0 Frankrike 0 Irland 0 Förenade kungariket 0 Unionen 0 TAC 0 (35) Analytisk TAC

Art: Torsk Gadus morhua Zon: VIIa (COD/07A.) Belgien 2 Frankrike 5 Irland 97 Nederländerna 0 Förenade kungariket 42 Unionen 146 TAC 146 Analytisk TAC

Art: Torsk Gadus morhua Zon: VIIb, VIIc, VIIe-k, VIII, IX och X, unionens vatten i Cecaf 34.1.1 (COD/7XAD34) Belgien 193 Frankrike 3 166 Irland 864 Nederländerna 1 Förenade kungariket 341 Unionen 4 565 TAC 4 565 Analytisk TAC Artikel 12.1 i denna förordning ska tillämpas.

Art: Torsk Gadus morhua Zon: VIId (COD/07D.) Belgien 84 Frankrike 1 647 Nederländerna 49 Förenade kungariket 181 Unionen 1 961 TAC 1 961 Analytisk TAC

Art: Glasvarar Lepidorhombus spp. Zon: Unionens vatten i IIa och IV (LEZ/2AC4-C) Belgien 8 Danmark 7 Tyskland 7 Frankrike 43 Nederländerna 34 Förenade kungariket 2 540 Unionen 2 639 TAC 2 639 Analytisk TAC

Art: Glasvarar Lepidorhombus spp. Zon: Unionens vatten och internationella vatten i Vb och VI, internationella vatten i XII och XIV (LEZ/56-14) Spanien 592 Frankrike 2 312 Irland 675 Förenade kungariket 1 635 Unionen 5 214 TAC 5 214 Analytisk TAC Artikel 7.2 i denna förordning ska tillämpas.

Art: Glasvarar Lepidorhombus spp.