RÅDETS BESLUT av den 15 december 1994 om ett särskilt program för forskning, teknisk utveckling och demonstration inom områdena biomedicin och hälsa (1994 1998) (94/913/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 130i.4 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag(1),

med beaktande av Europaparlamentets yttrande(2),

med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande(3), och

med beaktande av följande:

Genom beslut 1110/94/EG(4) antog Europaparlamentet och rådet det fjärde ramprogrammet för gemenskapens verksamhetsområden inom områdena forskning, teknisk utveckling och demonstration (FTD) för perioden 1994 1998 och angav bland annat de verksamheter som skall genomföras på områdena biomedicin och hälsa. I detta beslut beaktas den motivering som fastställdes i ingressen till beslut 1110/94/EG.

Enligt artikel 130i.3 i fördraget skall ramprogrammet genomföras med hjälp av särskilda program som utvecklas inom varje verksamhetsområde inom ramprogrammet och att varje särskilt program skall definiera närmare genomförandebestämmelser, fastställa programmets varaktighet och föreskriva om de medel som bedöms nödvändiga.

De medel som bedöms vara nödvändiga för att genomföra detta program är 336 miljoner ecu. Anslagen för varje budgetår skall fastställas av budgetmyndigheten, mot bakgrund av tillgängliga resurser inom budgetplaneringen och i enlighet med villkoren i artikel 1.3 i beslut 1110/94/EG.

FTD-verksamheter inom biomedicin och hälsa bör uppmuntras i syfte att förbättra folkhälsan i gemenskapen.

Detta program kan väsentligt bidra till att stimulera tillväxten, stärka konkurrenskraften och främja sysselsättningen i gemenskapen, i enlighet med vitboken om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning.

Innehållet i gemenskapens fjärde ramprogram för FTD-verksamheter har fastställts med beaktande av subsidiaritetsprincipen. I detta särskilda program anges innehållet i de verksamheter som skall genomföras inom biomedicin- och hälsoforskning med beaktande av den principen.

I beslut 1110/94/EG fastställdes att verksamhet på gemenskapsnivå är berättigad om exempelvis forskningen bidrar till att stärka den ekonomiska och sociala sammanhållningen i gemenskapen och att främja dess harmoniska utveckling i allmänhet samtidigt som den är förenlig med strävandet efter vetenskaplig och teknisk kvalitet. Detta program är avsett att förverkliga dessa mål.

Gemenskapen bör endast stödja FTD-verksamhet av hög kvalitet.

Grundforskningen inom biomedicin måste uppmuntras i syfte att förstärka den vetenskapliga och teknologiska grunden för europeiska hälsovårdsföretag och att främja medicinska framsteg för att förbättra folkhälsan i Europa.

De bestämmelser för företags, forskningscentrers (inbegripet Gemensamma forskningscentret, GFC) och universitets deltagande och för spridning av forskningsresultat som fastställs genom de regler som avses i artikel 130j i fördraget är tillämpliga på detta särskilda program.

Åtgärder bör vidtas för att uppmuntra små och medelstora företags deltagande i detta program, särskilt teknikstimulerande åtgärder.

Kommissionen måste fortsätta sitt arbete för att förenkla och påskynda förfarandena vid ansökan och urval och göra dessa mer genomblickbara till stöd för genomförandet av programmet och för att förenkla formaliteterna för de företag, särskilt små och medelstora företag, forskningscentrer och universitet som vill delta i någon av gemenskapens FTD-verksamheter.

Detta program kommer att bidra till att stärka samverkan mellan de FTD-verksamheter som genomförs på områdena biomedicin och hälsa av forskningscentrer, universitet och företag, särskilt små och medelstora företag, i medlemsstaterna, liksom mellan dessa och motsvarande FTD-verksamheter på gemenskapsnivå.

Det kan vara lämpligt att inleda internationellt samarbete med internationella organisationer och tredje land för att kunna genomföra detta program.

Detta program bör även omfatta stödåtgärder för spridning och utnyttjande av FTD-resultat, särskilt till små och medelstora företag i de medlemsstater och regioner som deltar minst i programmet, liksom åtgärder för att stimulera rörlighet och yrkesutbildning för forskare inom detta program i den utsträckning som är nödvändig för programmets korrekta genomförande.

Tänkbara socioekonomiska konsekvenser av och tekniska risker med programmet bör analyseras.

Genomförandet av detta program bör fortlöpande och systematiskt följas upp så att det vid behov kan anpassas till vetenskaplig och teknisk utveckling på området. Vid lämplig tidpunkt bör en oberoende utvärdering av programmets resultat genomföras för att ta fram all den bakgrundsinformation som behövs för att fastställa målen för det femte ramprogrammet inom FTD. Då programnet avslutas bör en slutlig utvärdering av de uppnådda resultaten jämföras med de mål som fastställs i detta beslut.

GFC får delta i indirekta åtgärder som omfattas av detta program.

Samråd har skett med Kommittén för vetenskaplig och teknisk forskning, CREST.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ett särskilt program för forskning, teknisk utveckling och demonstration inom områdena biomedicin och hälsa i enlighet med bilaga 1 antas härmed för perioden från och med antagandet av detta beslut till och med den 31 december 1998.

Artikel 2

1. De medel som bedöms vara nödvändiga för programmets genomförande är 336 miljoner ecu, varav högst 8,5 % för personal och administrativa utgifter.

2. En vägledning för fördelningen av detta belopp lämnas i bilaga 2.

3. Budgetmyndigheten skall fastställa anslagen för varje budgetår, mot bakgrund av tillgängliga resurser inom budgetplaneringen och i enlighet med villkoren i artikel 1.3 i beslut 1110/94/EG och med hänsyn till de principer för sund förvaltning som avses i artikel 2 i finansförordningen, tillämplig på Europeiska gemenskapernas allmänna budget.

Artikel 3

1. Allmänna bestämmelser för gemenskapens ekonomiska bidrag fastställs i bilaga 4 till beslut 1110/04/EG.

2. Bestämmelserna för företags, forskningscentrers och universitets deltagande i programmet liksom för spridningen av resultaten fastställs genom de regler som avses i artikel 130j i fördraget.

3. I bilaga 3 fastställs de särskilda genomförandebestämmelser för detta program som kompletterar bestämmelserna i punkterna 1 och 2.

Artikel 4

1. I syfte att bland annat bidra till detta programs kostnadseffektiva genomförande skall kommissionen med stöd från utomstående, oberoende experter fortlöpande och systematiskt följa upp programmets genomförande i förhållande till de mål som fastställs i bilaga 1 och som beskrivs närmare i arbetsprogrammet. Den skall särskilt undersöka om målen, prioriteringarna och de ekonomiska resurserna fortfarande är anpassade till situationens utveckling. Kommissionen skall vid behov och mot bakgrund av resultaten av uppföljningen lämna förslag till anpassning eller kompletteringar av detta program.

2. Till stöd för den utvärdering av gemenskapsverksamheterna som föreskrivs i artikel 4.2 i beslut 1110/94/EG och för att följa den där fastställa tidsplanen skall kommissionen låta oberoende kvalificerade experter genomföra en extern utvärdering av de verksamheter som genomförs på de områden som omfattas av detta program och förvaltningen av dessa under de fem år som föregår utvärderingen.

3. Vid utgången av detta program skall kommissionen låta utföra en oberoende slutlig utvärdering av de resultat som uppnåtts i jämförelse med de mål som fastställs i bilaga 3 till beslut 1110/94/EG och i bilaga 1 till detta beslut. Den slutliga utvärderingsrapporten skall överlämnas till Europaparlamentet, rådet och Ekonomiska och sociala kommittén.

Artikel 5

1. Ett arbetsprogram skall upprättas i förväg av kommissionen i enlighet med de mål som fastställs i bilaga 1 och med vägledningen för fördelning av budgeterade medel i bilaga 2 och vid behov uppdateras. Det skall i detalj ange

- de vetenskapliga och tekniska målen samt forskningsuppgifterna,

- tidsplanen för genomförandet, inbegripet datum för utlysning av ansökningsomgång,

- de föreslagna ekonomiska och administrativa arrangemangen, inbegripet de särskilda villkoren för genomförandet av teknikstimulerande åtgärder för små och medelstora företag och andra åtgärder, inbegripet förberedande och kompletterande åtgärder samt stödåtgärder,

- förfaranden för samordning med andra FTD-verksamheter som genomförs inom detta område, särskilt enligt andra särskilda program och, i tillämpliga fall, för att säkerställa en förbättrad samverkan med verksamheter som genomförs inom andra ramprogram, exempelvis Eureka och COST,

- förfaranden för spridning, skydd och utnyttjande av resultaten av de FTD-verksamheter som genomförs i enlighet med programmet.

2. Kommissionen skall utlysa ansökningsomgång på grundval av arbetsprogrammet.

Artikel 6

1. Kommissionen skall ansvara för programmets genomförande.

2. I de fall som avses i artikel 7.1 skall kommissionen bistås av en kommitté som skall bestå av företrädare för medlemsstaterna och med en företrädare för kommissionen som ordförande.

3. Kommissionens företrädare skall förelägga kommittén ett förslag till åtgärder. Kommittén skall yttra sig över förslaget inom den tid som ordföranden bestämmer med hänsyn till hur brådskande frågan är. Yttrandet skall avges med den majoritet som enligt artikel 148.2 i fördraget skall tillämpas vid beslut som rådet skall fatta på förslag av kommissionen, varvid medlemsstaternas röster skall vägas enligt fördragets artikel 148.2. Ordföranden får inte rösta.

4. Kommissionen skall själv anta förslaget om det är förenligt med kommitténs yttrande.

5. Om förslaget inte är förenligt med kommitténs yttrande eller om inget yttrande avges skall kommissionen utan dröjsmål föreslå rådet vilka åtgärder som skall vidtas. Rådet skall fatta sitt beslut med kvalificerad majoritet.

6. Om rådet inte har fattat något beslut inom tre månader från det att förslaget mottagits, skall kommissionen själv besluta att de föreslagna åtgärderna skall vidtas.

Artikel 7

1. Det förfarande som fastställs i artikel 6.2 6.6 skall tillämpas på

- utarbetande och uppdatering av det arbetsprogram som avses i artikel 5.1,

- innehållet i utlysningen av ansökningsomgång och fastställande av kriterierna och mekanismerna för godkännande och urval av projekt,

- utvärderingen av FTD-verksamheter som föreslås få ekonomiskt stöd från gemenskapen och det beräknade beloppet av gemenskapens stöd till varje verksamhet när detta är lika med eller högre än 0,2 miljoner ecu,

- eventuella justeringar av vägledningen för fördelning av budgeterade medel enligt bilaga 2,

- särskilda villkor för gemenskapens ekonomiska deltagande i de olika planerade verksamheterna,

- åtgärder och referensramar för programutvärdering,

- varje avsteg från bestämmelserna i bilaga 3,

- deltagande i projekt av rättsliga enheter från tredje land samt av internationella organisationer.

2. Om beloppet för gemenskapens bidrag i enlighet med punkt 1 tredje strecksatsen är lägre än 0,2 miljoner ecu skall kommissionen underrätta kommittén om projekten och utvärderingsresultatet.

3. Kommissionen skall regelbundet underrätta kommittén om utvecklingen av genomförandet av programmet i dess helhet.

Artikel 8

Deltagande i följande program får ske från projekt till projekt, utan ekonomiskt stöd från gemenskapen, vad gäller rättsliga enheter från tredje land, om ett sådant deltagande bidrar effektivt till genomförandet av programmet med hänsyn till principen om ömsesidig nytta: hjärnforskning, forskning om sjukdomar med stor socioekonomisk effekt, forskning om det mänskliga genomet, forskning om folkhälsa, inbegripet forskning om sjukvårdssystem, samt forskning om biomedicinsk etik.

Artikel 9

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 15 december 1994.

På rådets vägnar

A. MERKEL

Ordförande

(1) EGT nr C 228, 17.8.1994, s. 119.

(2) EGT nr C 341, 5.12.1994.

(3) Yttrandet avgivet den 14 september.

(4) EGT nr L 126, 18.5.1994, s. 1.

BILAGA 1

VETENSKAPLIGA OCH TEKNISKA MÅL SAMT INNEHÅLL

De urvalskriterier och vetenskapliga och tekniska mål som anges i detta särskilda program överensstämmer fullt ut med riktlinjerna i fjärde ramprogrammet.

Punkt 4 B i bilaga 3, första verksamhetsområdet inom ramprogrammet, utgör en integrerad del av det här programmet.

Detta program kommer att genomföras i samverkan med övriga särskilda program på områdena biovetenskap och teknik liksom på områden som telematik, mätning och provning samt målinriktad socioekonomisk forskning.

Bakgrund

Hälsa har det allra högsta värde för varje europeisk medborgare, och genom artiklarna 129 och 130f i fördraget har gemenskapens forskning nyligen utvidgats till att omfatta offentlig hälsovård. Hälsovård är en primär sektor som tar 7,25 % av BNP i anspråk och ger arbete åt över sex miljoner personer, dvs. 7 % av den arbetande befolkningen. Det finns över en miljon legitimerade sjuksköterskor, 850 000 läkare, 250 000 farmaceuter samt tre miljoner sjukhussängar, och per dag ligger 0,8 % av befolkningen i en sjukhussäng.

Forskning är nödvändig för varje strategi i syfte att skydda medborgarnas hälsa, bekämpa sjukdomar och stödja hälsoindustrin. Det är viktigt att inrikta forskningen mot projekt som är av intresse för gemenskapen och konsumenterna och att främja överföringen från forskning till klinisk praktik.

Utmaningen för hälsoforskningen är att bekämpa de stora sjukdomarna som cancer, aids, hjärt- och kärlsjukdomar, allergiska sjukdomar, nerv- och mentalsjukdomar och problem som hänger samman med åldrande och handikapp. Stigande hälsovårdskostnader har blivit ett bekymmer för samtliga EG-länder, samtidigt som medborgaren kräver mer och bättre sjukvård. Nya hälsovårdsmetoder och hälsovårdssystem krävs för att lösa dessa gemensamma problem. Utvecklingen av nya mediciner har blivit allt dyrare, räknat både i tid och pengar, främst beroende på allt mer komplicerade regelkrav måste uppfyllas, och dessa bör harmoniseras i ett internationellt sammanhang.

Vissa grundläggande hälsoproblem berör hälsoindustrin, vars konkurrenskraft måste säkerställas och förbättras. Snarare än att öka de väsentliga investeringar som redan gjorts av medlemsstaterna och europeisk industri skall gemenskapens forskning bidra till ett mervärde genom integrerade åtgärder, samverkande nationella insatser och växelverkan mellan alla ämnesområden från grundläggande till klinisk forskning inriktad på problemlösande verksamheter.

Åtgärder som är avsedda att uppmuntra små och medelstora företags deltagande skall genomföras, särskilt tekniska stimulansåtgärder och växelverkan mellan forskarbyar och små och medelstora företag inom biomedicin och hälsa, med hänsyn till behoven hos företag i mindre utvecklade regioner, enligt rekommendationen i vitboken om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning.

I och med igångsättningen av det biomedicinska och hälsoforskningsprogrammet Biomed 1 inom tredje ramprogrammet samarbetar nu över 6 000 forskarlag inom 400 nätverk som är avsedda att främja samarbetet mellan forskarlag från alla EG- och EES-länder och mellan kompletterande ämnesområden, i syfte att ta itu med hälsobetingade problem som inte redan lösts i mindre sammanhang.

Inom fjärde ramprogrammet är detta program avsett att gå längre än till endast samordning och att delta i kostnadsdelad forskning, om detta anges för särskilt målinriktat forskningsarbete. Åtskilliga prioriteringar skall göras mot bakgrund av de stora nationella variationerna i hälsovårdssystem, forskningsstrukturer, hälsoindustri, klinisk praktik och behandlingsmetoder. Endast förslag som bygger på ett sunt vetenskapligt koncept, som sannolikt kommer att vara framgångsrikt, som har ett klart mervärde för gemenskapen och som bidrar till de europeiska medborgarnas hälsa och välfärd skall väjas ut.

Inget stöd skall ges till projekt som kan motarbeta grundläggande principer i den europeiska konventionen om mänskliga rättigheter, Förenta nationernas Charter och Europarådets kommande bioetiska konvention, under förutsättning att den antas.

Föreslagna FTD-verksamheter

Programmet bör fokusera på prioriteringar men undvika en alltför oföränderlig inriktning och behålla en viss flexibilitet av följande skäl:

1. Nya svåra hälsoproblem kan uppstå som kräver snabba vetenskapliga svar.

2. Nya vetenskapliga möjligheter kan uppstå som erbjuder intressanta forskningsmöjligheter, som kommer att leda till hälsofördelar för gemenskapens befolkning men som inte sammanfaller exakt med forskningsprioriteringarna i det vetenskapliga och tekniska innehållet.

I. SÄRSKILDA FORSKNINGSOMRÅDEN

1. Farmaceutisk forskning

Det generella målet är att utveckla den vetenskapliga och tekniska grundval som krävs för att utvärdera nya läkemedel, särskilt för behandling av neurologiska, mentala och immunologiska sjukdomar samt virussjukdomar. Dessa insatser bör också förstärka verksamheten vid Europeiska byrån för medicinsk utvärdering och på internationell nivå förse denna med den forskningsbaserade bakgrund som är nödvändig för att uppnå en harmonisering av tekniska krav för läkemedelsutveckling. Forskning kommer att genomföras genom samarbete mellan industri, forskningscentrer, sjukhus, universitet och de myndigheter som ansvarar för kontroll av nya läkemedels effektivitet, säkerhet och kvalitet samtidigt som de etiska, sociala och legala aspekterna av medicinsk forskning iakttas.

Det skall även undersökas hur funktionell bildåtergivning kan bidra till neurofarmakologin.

Forskningen kommer att genomföras särskilt på följande områden:

- Läkemedelstoxikologi: utveckling av in vitro-alternativa metoder, möjligen genom användning av celler och vävnad från människan och, i de fall då djurförsök är oundvikliga, med det generella målet att minska, förfina och ersätta djurexperiment gradvis, varje gång det är vetenskapligt möjligt och även att använda matematiska modellsystem. Företräde kommer att ges åt tester som har nått lika avancerade valideringsstadier som de tester som utvecklats inom bioteknikprogrammet. Utveckling av dessa tester skulle i bästa fall ge Europeiska centret för validering av alternativa metoder de bästa kandidaterna för korrekta validerande undersökningar.

- Övervakning av läkemedels säkerhet: utveckling av system för högeffektiva övervakningsnätverk för tidig upptäckt av nya läkemedels eventuella oönskade effekter, i enlighet med det befintliga ramregelverket och med särskild uppmärksamhet på de internationella harmoniseringssträvandena. Detta kommer att omfatta forskning om patienters exponering för läkemedel, harmonisering av diagnosterminologi och -kriterier, koncept för utvärdering av tecken på oönskade läkemedelsbiverkningar, användning av hälsostatistik för farmakologisk epidemiologi, transnationella fallkontrollstudier, transnationella register och kohortundersökningar.

- Kliniska prövningar: stöd till intereuropeiskt samarbete i omfattande kliniska slumpprövningar av hög vetenskaplig kvalitet, i syfte att stimulera möjligheterna för förbättrade diagnosförfaranden och behandlingar liksom deras läkemedelsekonomiska aspekter.

Utvecklingen av europeiska nätverk för kliniska prövningar genom flera centrer av hög vetenskaplig standard skulle underlätta en objektiv utvärdering av ny diagnostik eller behandling på kortare tid, samtidigt som det vetenskapliga värdet bibehålls; en grund för modellsystem bör också läggas.

Forskning på detta område kommer främst att inriktas mot fastställandet av register över kliniska prövningar, forskning om meta-analytiska metoder och kliniska slumpprövningar av sällsynta sjukdomar, inbegripet en förteckning över läkemedel som sällan används (orphan drugs) och som finns tillgängliga för forskning på europeisk nivå.

2. Forskning om biomedicinsk teknik

Utvärdering av hälsoteknik och standardförberedande forskning blir allt viktigare på en marknad som omfattar hela Europa med direktiv om medicinska apparater och därtill knutna standardiseringsåtgärder. För industrin liksom för beslutsfattare på alla nivåer är det viktigt att utöver säkerhetskrav ha tidig tillgång till objektiv information om effektiviteten hos medicinska apparater innan dessa introduceras på hälsomarknaden.

Forskning och utveckling skall genomföras särskilt på följande områden:

- Metoder för minsta möjliga ingrepp och robotik: robotik, tredimensionell bildbehandling, mikrostrukturteknik och "nanoteknik" till stöd för kirurgisk behandling och utvidgning av kliniska indikatorer för att minimera medicinska ingrepp; nya ergonomiska metoder för operationssalar för att minimera kirurgiska ingrepp.

- Bildbehandlingsmetoder: magnetisk resonans, ultraljud, biomagnetism, positronutsläppstomografi etc. liksom mikrovågsbildåtergivning, fluorescens och nästan infraröd-spektroskopi och -bildåtergivning; jämförande och integrerad utvärdering av olika biomedicinska bildåtergivningsmetoder.

- Forskning om biosensorer, särskilt med hänsyn till deras kliniska värde, vilket bland annat är fallet med glukosövervakning för diabetiker, syrgasövervakning och jonsensorik för intensivvård.

- I syfte att uppfylla behoven hos den ökande andelen äldre och handikappade i befolkningen behövs mer forskning om rehabiliteringsmetoder, samordnat med motsvarande delar av telematikprogrammet. Den tydliga utvecklingen mot ersättningsmedel inom medicin kräver ytterligare forskning om biomaterial, särskilt om förbättrade mekaniska egenskaper och polymerers biokompatibilitet, liksom om artificiella organ, som t. ex. artificiella hjärtan och bukspottkörtlar. Därutöver krävs forskning som inriktas på modellering av mänskliga funktioner liksom forskning om biomekanik, hämodynamik och bioregologi.

- Cellteknik: samverkanseffekter förväntas uppstå genom att cell- och molekylärbiologi kombineras med kemiska, mekaniska och elektriska metoder och öppna nya möjligheter för klinisk tillämpning.

3. Hjärnforskning

Den stora förekomsten av psykiska sjukdomar och det ökande antalet neurodegenerativa sjukdomar utgör en oerhörd ekonomisk och social belastning för medlemsstaterna.

De nya tillfällen som skapas genom molekylärbiologi och genetik, nya apparater och informationsteknik kommer att bidra till stora framsteg inom neurovetenskapen, liksom förbättringar av förebyggande åtgärder och behandling. Forskning som integrerar grundläggande aspekter med klinisk tillämpning och industriell utveckling skall uppmuntras.

Inom neurovetenskap skall deltagande i insatsen "Hjärnforskningens årtionde" främjas, särskilt på följande områden:

- Forskning om fysiopatologi och de grundläggande mekanismer som leder till sjukdomar i nervsystemet bör integrera molekylära, cellulära och kliniska metoder i syfte att främja lämplig och effektiv behandling av nervsjukdomar.

- Forskning om skador på centrala nervsystemet, regenerering och plasticitet, utveckling av behandlingsstrategier för att begränsa skador, främja återväxt och återställande.

- Tvärvetenskaplig forskning om förståelsen av den genetiska och immunologiska grunden för sjukdomar i nervsystemet, i nära samordning med verksamheter inom programmen för analys av det mänskliga genomet och bioteknik.

- Framtagande av cellkulturer och vid behov djurmodeller av mänskliga hjärnsjukdomar för patogenicitet och utveckling av behandlingsmetoder.

- Bidrag till utvecklingen av bättre bildåtergivningsmetoder för hjärnan som tillsammans med datorteknik kommer att ge en bättre förståelse av hjärnans strukturer, funktioner och ämnesomsättning, i syfte att kartlägga proteinfördelningen och andra strukturer i hjärnan och karakterisera anatomiska strukturer och psykologiska mekanismer i växelverkan med kognitiv funktion och dysfunktion.

Denna metod kommer att integrera bidrag från flera ämnesområden liksom biomedicinsk teknik och sammanföra de mest avancerade metoder och infrastrukturer som finns utspridda över hela Europa.

- Klinisk forskning, huvudsakligen baserad på kliniska prövningar, behandling av neurologiska, neurosensoriska och psykiska sjukdomar, dessa sjukdomars prognos och förlopp samt effekten av befintliga behandlingsmetoder.

- Forskning om smärtmekanismer, inbegripet utveckling av nya metoder och genomförandet av kliniska prövningar för att utvärdera nu tillgängliga metoders effektivitet.

- Forskning om beroendebeteende som bör integrera grundläggande och kliniska metoder, med det allmänna målet att minska efterfrågan på läkemedel.

- Utveckling av kombinerade epidemiologiska och långsiktiga förebyggande program för att utvärdera effekten av neurologiska och psykiska sjukdomar och fördelarna med att behandla dem även i små grupper och högriskgrupper.

- Forskning om kognitiva vetenskaper, inbegripet utveckling av modeller för olika aspekter på beteende, inlärning, minne och psykolingvistik.

4. Forskning om sjukdomar med stor socioekonomisk effekt: från grundforskning till klinisk praktik

Värdet av övergripande verksamheter som molekylär biologi, fysiologi, genetik, statistik, epidemiologi och generisk teknik bedöms i slutändan av europamedborgaren utifrån deras värde för honom eller henne personligen. Befolkningen förväntar sig grundläggande svar genom integrering av grundläggande och klinisk forskning i syfte att förbättra förebyggande åtgärder, diagnos och behandling av dessa sjukdomar, som har stor socioekonomisk effekt, och de cirka 5 000 sällsynta sjukdomar som bäst behandlas på internationell nivå.

4.1. Cancerforskning

Förbättringar av cancerdiagnostik, behandling och förebyggande åtgärder kräver integrerade grundläggande och kliniska koncept inom forskningen. Det är särskilt viktigt att sammanföra nya framsteg inom cellulär, molekylär och utvecklingsgenetik med onkologi och epidemiologi, i syfte att nå nya biologiska insikter om de underliggande orsakerna till cancer som skall leda till utvecklingen av nya metoder. Undersökningar av värdtumörers växelverkan i sammanhanget immunrespons och somatisk genterapi som inriktas på cancerceller är grundläggande, tillsammans med epidemiologiska undersökningar för att utröna möjliga orsaksfaktorer i karcinogenesen. På området forskning om genetiska faktorer som ger benägenhet för cancersjukdomar bör projekt som gäller behandlingsinsatser prioriteras.

Forskning skall genomföras särskilt på följande områden:

- Tumörgenesens och metastasens molekylärmekanismer, inbegripet karakterisering av ansvarigt genes och protein. Forskning om genetiska faktorer för cancerbenägenhet tillsammans med forskning om det mänskliga genomet.

- Kontroll av normal celltillväxt, differentiering och död, och abnormiteter som kan ändra detta till cancerbenägenhet, inbegripet utveckling av exakta cellulära och transgeniska modeller som lämpar sig för cancerforskning.

- Särskilda immunresponser mot tumörer och möjligheter till tidig upptäckt, inbegripet användning av biologiska metoder, framsteg inom medicinsk bildåtergivning och kurativa ingrepp.

- Forskning till stöd för systematiska behandlingsmetoder effektivitet, inbegripet cytotoxiska ämnen och biologiska reaktionsmodifikatorer.

- Forskning i syfte att förbättra strålningsbehandling och området ballistisk selektivitet, liksom manipulering av strålningsrespons i tumörer och normal vävnad.

- Livskvalitet som en parameter för behandlingsutvärdering, inbegripet vård i slutskedet och rehabilitering, samtidigt som individens valfrihet respekteras, liksom etiska regler för att skydda människans värdighet vid livsslutet och säkerställa att smärta vid obotliga sjukdomar behandlas på ett tillräckligt tidigt stadium.

- Forskning om orsakssammanhanget mellan miljöfaktorer och utvecklingen av cancer.

4.2. Forskning om aids, tuberkulos och andra infektionssjukdomar

De senaste åren har många framsteg gjorts inom aids-forskningen. Samordningen av aids-forskning på EG-nivå har bidragit till denna process, men ett avgörande genombrott återstår ännu. Det finns inget vaccin eller läkemedel som kan bota sjukdomen. Antalet seropositiva personer fortsätter att öka. Den immunsuppression som drabbar HIV-positiva personer ger gamla sjukdomar tillfälle att dyka upp på nytt, i vissa fall redan motståndskraftiga mot läkemedel, och dessa banar vägen för cancersjukdomar.

Forskning kommer att genomföras särskilt på följande områden, med tonvikt på integrering av grundläggande och klinisk forskning:

- Viro-immunologisk forskning, genetik, HIV:s molekylära och strukturella biologi och dess variationsrikedom.

- Bidrag till utvecklingen av ett säkert och effektivt vaccin mot aids och fastställandet av indikatorer för att utvärdera vaccinets effektivitet samt uppföljning av sjukdomens utveckling.

- Identifiering, syntes och utvärdering av verksamma antivirus-föreningar och läkemedel mot aids.

- Klinisk forskning som främst inriktas på kliniska försök, aids-behandling och opportunistiska sjukdomar, dessa sjukdomars prognos och utveckling samt effekten av behandlingsmetoder.

- Undersökningar av värdrespons, patogenes, experimentmodeller och nya patologier som t. ex. infektionssjukdomar, inbegripet sjukdomar som orsakas av oidentifierade smittämnen, prionbetingade sjukdomar och motståndsmekanismer mot konventionella behandlingsmetoder, inbegripet problemet med sjukhusinfektioner.

- Förebyggande av sjukdom genom epidemiologiska metoder, inbegripet utvecklingen av nya särskilda övervakningssystem för att fastställa spridningsmönstren för gamla och nya infektionssjukdomar, analys av riskfaktorer för aids-utveckling, opportunistiska sjukdomar och nya smittämnen.

- Socioekonomisk och hälsovårdsforskning: krav på vård och förebyggande åtgärder, analys av socioekonomiska konsekvenser och prognoser i samarbete med offentlig hälsovårdsforskning.

4.3. Forskning om hjärt-kärlsjukdomar

I syfte att påskynda blottläggandet av de fysiopatologiska mekanismer som leder till utvecklingen av hjärt-kärlsjukdomar, särskilt åderförkalkning och högt blodtryck, liksom att omsätta dessa upptäckter i praktiken genom förebyggande åtgärder och behandling, skall tvärvetenskaplig forskning stimuleras genom att expertis i form av läkare och vetenskapsmän med olika bakgrund kombineras inom grundläggande och klinisk hjärt-kärlforskning och forskning om molekylär genetik.

Inom hjärt-kärlforskningen är de viktigaste områdena följande:

- Analys av de cellulära och molekylära mekanismer som leder till hjärt- och kärlsjukdomar, inbegripet forskning om celltillväxt, skador och återställande i hjärta och blodkärl; inflammationer i hjärt-kärlprocessen.

- Utveckling av kliniskt användbara medel för att förebygga skador eller överdriven tillväxt, begränsa skador och underlätta återställande.

- Forskning om förståelse av den genetiska grunden för hjärt-kärlsjukdomar, särskilt åderförkalkning och högt blodtryck, inbegripet identifiering och dekodning av gener, forskning om expressionsmönster, genfunktion och modifiering; i oundvikliga fall utveckling av djurmodeller och behandlingsstrategier.

- Klinisk forskning som inbegriper utvärdering, kontroll och definition av nuvarande grundkunskapers bidrag till förståelsen av hur kliniska patologier uppstår och utvecklas; validering av prekliniska screening-program liksom kliniska prövningar vid flera centrer för provning av apparater och behandlingsmetoder.

- Forskning om bildåtergivningsmetoder och metoder för minsta möjliga ingrepp som skall möjliggöra undersökningar av hjärtats och blodkärlens struktur, ämnesomsättning och funktion.

- Forskning om kombinerade epidemiologiska och långsiktiga förebyggande program, inbegripet utvärdering av tänkbara skillnader i riskfaktorer, psykosociala faktorers effekt på uppkomsten och prevalensen av hjärt-kärlsjukdomar och fördelarna med att behandla dessa i högriskgrupper.

4.4. Forskning om kroniska sjukdomar, åldrande och åldersbetingade problem

På grund av Europas demografiska utveckling och den oerhörda sociala och ekonomiska effekten av åldersbetingade problem i allmänhet samt kroniska sjukdomar, särskilt handikapp och beroende, behövs en fokuserad forskningsinsats, i kombination med programmets övriga delar.

Forskning skall genomföras särskilt på följande områden:

- Etiologi, inbegripet miljöaspekter, och behandling av kroniska sjukdomar som t. ex. kronisk reumatism, diabetes mellitus, sjukdomar i luftvägarna (inbegripet astma). Särskild uppmärksamhet skall ägnas åt autoimmuna aspekter, immungenetik och T-cellrubbningar.

- Tvärvetenskaplig utveckling av nya rehabiliteringsmetoder, nya apparater (se bioteknik) och lämpliga vårdformer för att minska beroendet för gamla, handikappade och kroniskt sjuka, i kombination med biomedicinsk teknik inom detta program och telematikprogrammet.

- Medfödda och genetiska sjukdomars etiologi och patogenes, inbegripet hämoglobinförändringar, särskilt thalassemi. Utvärdering av nya protokoll och metoder för riskutvärdering, genetisk rådgivning och eventuella förebyggande åtgärder. Utvärdering av nya behandlingsmetoder.

- Undersökning av dödlighet och med-dödlighet orsakad av mentala, motoriska och sensoriska handikapp och funktionshinder i syfte att slå en bro mellan grundläggande forskning och klinisk praktik och i kombination med hjärnforskningsdelen av detta program.

4.5. Forskning om yrkessjukdomar och miljöbetingade sjukdomar

Målet är att förbättra den vetenskapliga kunskap som krävs för att öka arbetstagarnas säkerhet och hälsoskydd i syfte att undvika olyckor på arbetsplatsen, förebygga yrkesbetingade sjukdomar och minska miljöriskerna för befolkningen.

Forskning skall genomföras särskilt på följande områden:

- Identifiering och kontroll av riskfaktorer på arbetsplatsen, med tonvikt på biologiska och kemiska risker och effekterna på kort och medellång sikt.

- Hälsoutbildning och förebyggande åtgärder för att minska olyckor på arbetsplatsen och exponering för riskfaktorer.

- Växelverkan mellan riskfaktorer på arbetsplatsen och i miljön, grundläggande forskning om allergiska sjukdomar som påverkar folkhälsan liksom yrkessjukdomars och miljöbetingade sjukdomars etiologi. Samband mellan riskfaktorer i arbetsliv respektive miljö (t. ex. giftiga ämnen) och etiologin hos sjukdomar i allmänhet (t. ex. cancer).

4.6. Forskning om sällsynta sjukdomar

Sällsynta är de cirka 5 000 sjukdomar i fråga om vilka varje land i sig inte har nödvändiga resurser och tillräckligt många fall för att kunna genomföra grundläggande och klinisk forskning på det fåtal fall som inträffar på nationell nivå. På EG-nivå liksom på vetenskaplig nivå i allmänhet kan dessa "undantagsfall" visa sig vara mycket lika och erbjuda naturliga och ändå ovanliga experiment för en mer djupgående forskning om dessa sjukdomars och handikapps grundläggande mekanismer och ge tillfälle till sammanlänkning av genetisk forskning med biokemiska och fysiska manifestationer av sjukdomen. Några exempel är medfödda ämnesomsättningsrubbningar på grund av defekta peroxisomer etc. Verksamheten skall omfatta en inventering av sällsynta rubbningar och en förteckning över sällsynta läkemedel för klinisk forskning i samordning med området för läkemedelsforskning.

5. Forskning om det mänskliga genomet

De resultat, verksamheter och den infrastruktur som upprättats under tidigare program måste konsolideras och i tillämpliga fall modifieras för att tjäna framtida behov. Grundläggande forskning skall främjas, med tonvikt på funktionsundersökningar för att säkerställa att framstegen inom genetik används för att förbättra folkhälsan. Utveckling av lämpliga metoder och tillämpningar som bidrar till patienternas välbefinnande skall stimuleras. Särskilt skall försök göras att utveckla somatisk genterapi i de fall då förutsättningarna respektive godtagandet i Europa motiverar en målinriktad insats, t. ex. i fråga om cystisk fibros. Forskning skall också genomföras för att utveckla nya diagnosmetoder för genetiska sjukdomar och nya behandlingar till följd av de senaste framstegen inom molekylär genetik, särskilt vad gäller analoga gener och genexpressionsregulatorer.

Ett gemensamt utnyttjande och en harmonisering av gendatabanker, inbegripet Europeiska gemenskapens deltagande vid förvaltningen av internationella databaser för det mänskliga genomet (t. ex. GDB) skall främjas. Samtidigt skall förbindelserna med lämpliga internationella organisationer upprätthållas (t. ex. HUGO, Human Genome Organization).

Sekretessen för all personlig information som insamlas under forskningsarbetet skall motsvara bästa tänkbara datasekretesspraxis. Inom ramen för detta program kommer inget forskningsarbete att genomföras som syftar till att modifiera eller söka modifiera människans genetiska material genom förändring av könsceller eller något stadium av embryots utveckling som kan göra sådana förändringar ärftliga.

De senaste åren har det blivit uppenbart att det, samtidigt som möjligheten att diagnostisera sjukdomar med hjälp av humangenetik utvecklas snabbt, finns behandlingsmetoder endast i några få fall. Forskningen bör inriktas på att hindra att klyftan mellan diagnos och behandling utvidgas ytterligare.

Stöd i enlighet med detta program bör prioritera projekt som gäller behandlingsmetoder.

Forskning skall genomföras särskilt på följande områden:

- Genetisk kartläggning och genomanalys, inbegripet konstruktion av integrerade transkriptionskartor; sekvenering av särskilda kromosomregioner; utnyttjande av jämförande koncept.

- Analys av genfunktion, inbegripet förbättring av metoder för målsökning i gener och utveckling av djurmodeller (t. ex. möss), om inga motsvarande alternativ finns tillgängliga.

- Analys av genreglering, inbegripet identifiering av styrningssekvenser; analys av mekanismerna för reglering av särskilda geners expression, särskilt de som orsakar sjukdomar.

- Pre- och postnatal diagnos och förståelse av genetiska sjukdomars patofysiologi på DNA-nivå, inbegripet icke-genetiska faktorer och utveckling av protokoll för riskutvärdering och genetisk rådgivning, med tonvikt på eventuella förebyggande åtgärder.

- Somatisk genterapi, inbegripet utveckling av vektorer för överföring av genetiskt material till celler in vitro; utveckling av metoder för att effektivt och säkert leverera korrigerade gener in vivo; samordning av kliniska försök inom somatisk genterapi.

- Databaser, inbegripet experimentdatainsamling, lagring, analys och utveckling av integrerade genomdatabaser, med beaktande av särskilda åtgärder för att skydda intellektuell egendom.

- Teknisk utveckling, inbegripet att främja forskning som inriktas på att utveckla metoder som lämpar sig för att uppnå något av de ovan angivna målen, samtidigt som de etiska, sociala och legala aspekter som är specifika för forskning om det mänskliga genomet respekteras.

6. Offentlig hälsoforskning, inbegripet forskning om hälsovårdstjänster

Mer än 110 000 dödsfall i åldrarna under 65 år av 21 vanliga sjukdomar skulle kunna undvikas årligen om varje europeisk region kunde uppnå de optimala dödstal som rapporteras per nation för var och en av dessa sjukdomar.

Traditioner, praxis liksom den legala och administrativa organisationen av offentliga hälsovårdstjänster och -system är så olika i medlemsstaterna att varje harmonisering på detta område blir ogenomförbar i praktiken. Forskningens mål bör vara att bistå medlemsstaterna vid en förstärkning av deras behandling av hälsovårdsfrågor, bistå vid formuleringen och genomförandet av mål, politiska åtgärder och strategier samt bidra till en kontinuitet i hälsoskyddsbestämmelserna i Europeiska gemenskapen.

Forskning skall genomföras särskilt på följande områden:

- Forskning om metoder för utvärdering av hälsovårdsutbildning och förebyggande åtgärder, primärvård, utvärdering av hälsovårdsbehov, inbegripet behoven hos de grupper som blivit beroende, prestandamätningar av politiska hälsovårdsinitiativ och utvärdering av hälsovårdsmetoder.

- Samordning och jämförelse av europeiska hälsodata, inbegripet näringsdata, från gemenskapens olika medlemsstater.

- Standardisering av metoder för resultatmätningar av hälsovård.

- Effekten av den inre marknadens utbud av hälsovård över de inre gränserna; regleringar och avregleringar liksom balansen mellan hälsovårdssystem som bekostas av den privata respektive den offentliga sektorn.

- Hälsovårdsekonomi och metoder för utvärdering av organisationen av hälsovårdssystem.

- Forskning om nya hälsoindikatorer och nya modelleringsmetoder.

- Utvärdering av hälsovårdsmetoder, inbegripet utvärdering av kostnaderna, effektiviteten och den mer övergripande effekten av samtliga metoder som används av yrkesverksamma inom vårdsektorn för att främja hälsa, förebygga och behandla sjukdomar och förbättra rehabilitering och långtidsvård.

- Definiera ett europeiskt koncept för införandet av nya metoder i hälsovårdssystemen.

7. Forskning om biomedicinsk etik

Forskning om biomedicinsk etik skall inriktas på allmänna normer för respekten för mänsklig värdighet och skydd av individen i samband med biomedicinsk forskning och dess kliniska tillämpning. Den sociala betydelsen och det allmänna medvetandet om problem i samband med biomedicinska framsteg skall beaktas.

De ämnen som särskilt skall utforskas är följande:

- Fortplantning med medicinskt bistånd, inbegripet könsval, preimplantation och prenatal diagnos, forskning om embryon, användning av fetal äggstocksvävnad, havandeskap efter klimakteriet, sperma- och äggdonation och eventuell konservering.

- Analys av det mänskliga genomet och dess kliniska tillämpning, inbegripet prövningar, screening och somatoterapi.

- Livets slutskede, inbegripet palliativbehandling, eutanasi, konstgjord förlängning av livet genom avancerad medicinsk teknik, återupplivning.

- Resursfördelning: etiska och sociala dimensioner av de val som skall göras i hälsovårdsbudget och resursfördelning.

- Organ- och vävnadsdonation, inbegripet användning av mänskliga celler, vävnad och xenotransplantat liksom funktion hos vävnads- och organbanker.

- Patientens medgivande: individens medgivande efter information för diagnos, behandling, förebyggande åtgärder eller forskning, inbegripet medgivande från utsatta befolkningsgrupper som t. ex. intagna i fängelser och kognitivt störda patienter.

- Konfidentialitet och skydd av genetiska och icke-genetiska medicinska data, med tonvikt på det särskilda problem som uppstår genom moderna informationssystem som datorisering med automatisk dataöverföring, inbegripet patentmöjligheter och immateriell äganderätt i samband med lagligt skyddande av biotekniska uppfinningar.

II. ÖVERGRIPANDE VERKSAMHET

Forskningsverksamhet om biomedicinsk etik som genomförs inom den biomedicinska forskningen och hälsoforskningen och den verksamhet i fråga om etiska, legala och sociala aspekter som genomförs inom den övergripande enheten "Rättsliga och etiska aspekter" skall utföras gemensamt inom programmen för biovetenskap och bioteknik liksom verksamheter inom andra ramar, i syfte att dra fördel av den tvärvetenskapliga kompetensen.

Åtgärder skall vidtas för att uppmuntra alla deltagare som är aktiva inom dessa områden (universitet, sjukhus, forskningscentrer, bioetiska institut, patientorganisationer etc.).

I syfte att förbättra dialogen och den ömsesidiga förståelsen mellan de huvudsakliga nationella, socialpolitiska och bioetiska ståndpunkterna samtidigt som befintliga kulturella skillnader i medlemsstaterna erkänns, skall arbetsgrupper inrättas för att förbereda rapporter och undersökningar som är av intresse även för Europaparlamentet och rådet. Målinriktade workshops i syfte att identifiera och debattera områden för nationella och internationella skillnader skall genomföras liksom, i tillämpliga fall, forskningsverksamheter med tvärvetenskapliga metoder med avseende på dessa teman. Verksamheter i syfte att höja det allmänna medvetandet om nya biomedicinska metoder skall också stödjas. Denna övergripande verksamhet skall beakta den europeiska bioetiska konventionen och tillhörande förslagsprotokoll, under förutsättning att dessa antas.

Om möjligt skall experiment och prover på djur ersättas med in vitro-metoder eller andra metoder. Ingen forskning som ändrar eller söker ändra människors genetiska sammansättning genom förändring av könsceller eller något stadium av embryoutvecklingen och som kan göra dessa förändringar ärftliga får genomföras, liksom inte heller forskning för att försöka ersätta cellkärnan i ett embryo med cellkärnan från en person, ett embryo eller en efterföljande tillblivelse av ett embryo, benämnt kloning.

Demonstrationsverksamhet inom biomedicinsk forskning och hälsoforskning kommer att underlätta jämförande europeiska försök med nya läkemedel vid flera centrer, liksom nya behandlingsmetoder och prototyper som är färdiga för provning av nya medicinska apparater. Särskild uppmärksamhet skall ägnas åt att demonstrera de senaste metoderna inom klinisk diagnostik och området för bildåtergivningsmetoder, implantationssensorer för övervakning eller rehabilitering av patologiska tillstånd, konstgjorda organ, biokompatibla material, nya cancerbehandlingsmetoder och strålningsbehandling. Ett förfarande "nerifrån-upp" skall tillämpas, i samarbete med andra program inom biovetenskap för att identifiera de bästa möjligheterna till demonstration i stadiet före konkurrensutsättning, i syfte att förbättra dessa nya metoders bärkraft, i tillämpliga fall kombinerat med deras ekonomiska fördel på nivån före konkurrensutsättning. Att på ett tidigt stadium engagera sjukhus och klinker i dessa demonstrationer kommer att ge en effektiv spridning av kunskap och snabba insikter om de fördelar som står att vinna genom en omsättning i praktiken av dessa innovationsmetoder, läkemedel och apparater. Samtidigt som fördelarna för patienten prioriteras kommer demonstrationer på dessa områden att beakta de särskilda behoven inom biomedicinsk teknik, hos läkemedelsindustri och organisationer som tillhandahåller hälsovårdstjänster och genomföras i partnerskap som omfattar dessa tillverkningsindustrier, yrkesfolk inom hälsovård, tillhandahållare av hälsovårdstjänster och hälsovårdsmyndigheterna.

BILAGA 2

VÄGLEDNING FÖR FÖRDELNINGEN AV BUDGETERADE MEDEL

>Plats för tabell>

Denna fördelning utesluter inte möjligheten att ett projekt kan tillhöra flera områden.

BILAGA 3

SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR GENOMFÖRANDET AV PROGRAMMET

Programmet kommer att genomföras i form av indirekta åtgärder, varvid gemenskapen ger ett finansiellt bidrag till FTD-verksamheter som genomförs av tredje man eller av GFC-institut i samarbete med tredje man.

1. Verksamheter med kostnadsdelning av följande slag:

a) FTD-projekt (inbegripet demonstrationsprojekt) som genomförs av företag, forskningscentrer och universitet, i tillämpliga fall inbegripet grundläggande forskning av industriell betydelse.

Demonstrationsverksamhet enligt definitionen i bilaga 3 i ramprogrammet är avsedd att undanröja hinder för utnyttjandet av nya metoder och att överbrygga klyftan mellan teknikproducenter och användare. Genomförbarhetsundersökningar och bidrag till dem som engagerar sig i dessa metoder får också omfattas.

Gemenskapens finansiering skall normalt inte överskrida 50 % av projektkostnaden, med progressivt sjunkande procentsats ju närmare marknaden projektet befinner sig. De universitet och andra institutioner som inte har eget reviderbart ekonomiskt redovisningssystem skall ersättas med 100 % av de tillkommande kostnaderna.

b) Teknikstimulering för att uppmuntra och underlätta små och medelstora företags deltagande i FTD-verksamheter:

i) Genom beviljande av särskilda förstudiebidrag, inbegripet sökande efter samarbetspartners, under en period på upp till 12 månader. Förstudiebidraget skall beviljas på grundval av ett förslag som normalt skall lämnas in av minst två små eller medelstora företag som inte är förbundna med varandra, från två olika medlemsstater. Förstudiebidraget skall omfatta upp till 75 % av kostnaden för den utforskande fasen, utan att överskrida 45 000 ecu eller 22 500 ecu som undantag för ett enstaka litet eller medelstort företag, och

ii) genom att stödja kooperativa forskningsprojekt, varvid små och medelstora företag med liknande tekniska problem men utan egna forskningsmöjligheter engagerar andra rättsliga enheter för att genomföra FTD å deras vägnar. Gemenskapens finansiering av kooperativa forskningsprojekt, som normalt skall omfatta minst fyra små och medelstora företag som inte är förbundna med varandra, från minst två medlemsstater, skall normalt täcka 50 % av kostnaderna för forskningen.

Efter en inledande utlysning av ansökningsomgång får i båda fallen ansökningar lämnas in när som helst under den period som omfattas av det arbetsprogram som genomförs.

2. Åtgärder som är tillämpliga på detta särskilda program:

- Åtgärder till stöd för standardisering.

- Åtgärder avsedda att upprätta allmänna serviceredskap för forskningscentrer, universitet och företag.

- Stöd till finansiering av infrastrukturer eller anordningar som är nödvändiga för samordningsverksamhet (förstärkt samordningsverksamhet).

Gemenskapens finansiering får täcka upp till 100 % av kostnaden för dessa åtgärder.

3. Förberedelseåtgärder, kompletterande åtgärder och stödåtgärder, t. ex.:

- Undersökningar till stöd för detta program och inledande verksamheter som en förberedelse för framtida verksamheter.

- Stöd till informationsutbyte, konferenser, seminarier, workshops eller andra liknande vetenskapliga eller tekniska sammankomster, inbegripet mellansektoriella och tvärvetenskapliga samordningsmöten.

- Utnyttjande av extern expertis, inbegripet tillgång till vetenskapliga databaser.

- Vetenskapliga publikationer och verksamheter för spridning, främjande och utnyttjande av resultaten i samordning med de verksamheter som genomförs inom de särskilda programmen under tredje verksamhetsområdet; de huvudsakliga faktorer som sannolikt kommer att möjliggöra och uppmuntra användningen av resultaten skall beaktas från början och under hela varaktigheten av FTD-projekt vars parter förväntas utgöra ett centralt nätverk för spridningen och utnyttjande av resultaten.

- Analys av tänkbara socioekonomiska följder och tekniska risker i anslutning till programmet vilket också bidrar till programmet "Målinriktad socioekonomisk forskning".

- Utbildningsverksamhet i samband med forskning som omfattas av detta program i syfte att öka yrkesskickligheten och underlätta tekniköverföring till industrin.

- Oberoende utvärdering av programmets förvaltning och verkställande och verksamheternas genomförande.

- Åtgärder till stöd för driften av nätverk för att öka medvetandet och ge decentraliserat stöd till små och medelstora företag i samordning med Euromanagementverksamheten för FTD-revison.

Gemenskapens deltagande får täcka upp till 100 % av kostnaderna för dessa åtgärder.

4. Samordnade insatser, bestående av samordning, särskilt genom nätverk, av FTD-verksamheter som redan finansieras av offentliga myndigheter eller privata organ. Medlemsstaterna skall hjälpa kommissionen att identifiera lämpliga laboratorier eller institut i syfte att säkerställa att inga större verksamheter utelämnas från denna samordningsprocess.

Samordningsverksamhet får också tjäna som lämpligt samordningsmedel för att bilda grupper med gemensamma intressen som, genom FTD-projekt med kostnadsdelning, sammanför tillverkare, nätverksoperatörer, leverantörer av tjänster, användare, universitet och forskningscentrer kring samma tekniska eller industriella mål.

Samordnade insatser kan också användas under programmet som ett sätt att fastställa genomförbarheten och definiera innehållet i förslag om verksamheter med kostnadsdelning.

Gemenskapens finansiering skall täcka upp till 100 % av kostnaderna för samordningen.

5. Detta programs deltagande i internationella organisationer får i undantagsfall finansieras på samma grundval som för rättsliga enheter som är etablerade i gemenskapen.