ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(15)

Under 2022 fasade regeringen ut de flesta av de åtgärder som vidtogs i samband med covid-19-krisen, så de tillfälliga krisåtgärderna förväntas minska från 2,7 % av BNP 2021 till 0,8 % 2022. Underskottet i de offentliga finanserna påverkas av de åtgärder som vidtogs för att motverka de ekonomiska och sociala effekterna av de höjda energipriserna, som i kommissionens vårprognos 2022 beräknas till 0,7 % av BNP 2022 och förväntas vara utfasade 2023 (12). Åtgärderna består främst av sociala transfereringar till fattigare hushåll, pristak på el- och värmepriser och sänkta el- och gasnätsavgifter för konsumenterna. Dessa åtgärder har angetts vara tillfälliga. Om energipriserna förblir höga 2023 kan dock vissa av dessa åtgärder bli kvar. Vissa av åtgärderna är inte riktade, särskilt det allmänna pristaket på energipriserna för hushåll, de lägre nätavgifterna och den generella sänkningen av punktskatterna (med verkan från 2020). Underskottet i de offentliga finanserna påverkas också av kostnaderna för att erbjuda tillfälligt skydd till fördrivna personer från Ukraina, som i kommissionens vårprognos 2022 beräknas till 0,4 % av BNP under 2022 och 0,6 % under 2023 (13), samt av kostnaderna för försvarsutgifter som beräknas öka med 0,6 % av BNP under 2023.
(18)

Under 2022 förväntas enligt kommissionens vårprognos 2022 den finanspolitiska inriktningen vara stödjande med – 1,7 % av BNP (13). Frankrike planerar att ge fortsatt stöd till återhämtningen genom att använda faciliteten för återhämtning och resiliens för att finansiera ytterligare investeringar, i enlighet med rådets rekommendation. Det positiva bidraget till den ekonomiska verksamheten från utgifter som finansieras med bidrag inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens och andra unionsmedel förväntas minska med 0,2 procentenheter av BNP jämfört med 2021. Minskningen under 2022 beror på tidigarelagt ekonomiskt stöd från faciliteten för återhämtning och resiliens under 2021. Bidraget från nationellt finansierade investeringar förväntas vara neutralt i den finanspolitiska inriktningen 2022 (14). Därför planerar Frankrike att upprätthålla de nationellt finansierade investeringarna, i enlighet med rådets rekommendation. Samtidigt beräknas ökningen i nationellt finansierade primära löpande utgifter (exklusive nya åtgärder på inkomstsidan) under 2022 ge ett expansivt bidrag på 1,6 procentenhet till den övergripande finanspolitiska inriktningen. Detta betydande expansiva bidrag omfattar den ytterligare effekten från åtgärder för att motverka de ekonomiska och sociala effekterna av de ökade energipriserna (0,5 % av BNP) liksom kostnaderna för att ge tillfälligt skydd åt fördrivna personer från Ukraina (0,1 % av BNP). Övriga löpande utgifter omfattar dem som lagts fram i återhämtnings- och resiliensplanen för att hantera de ekonomiska konsekvenserna av konflikten i Ukraina, såsom direkta subventioner till ad hoc-sektorer (0,1 % av BNP), och löneökningar för offentliganställda (0,1 % av BNP). På intäktssidan beräknas också sänkningen av bolagsskatten (0,1 % av BNP) och av fastighetsskatter (0,1 % av BNP) bidra till den expansiva finanspolitiska inriktningen. Den kraftigare ökningen av konsumentpriserna jämfört med BNP-deflatorn beräknas påverka det expansiva bidraget från nationellt finansierade primära löpande utgifter under 2022 genom ökad offentlig konsumtion och ökade sociala förmåner. Enligt kommissionens vårprognos 2022 kompenseras dessa åtgärder och drivkrafter för högre utgifter inte fullt ut av uppvägande åtgärder.
(13)

I sin rekommendation av den 20 juli 2020 (11) rekommenderade rådet Lettland att under 2020 och 2021 vidta alla nödvändiga åtgärder, i enlighet med den allmänna undantagsklausulen, för att effektivt hantera covid-19-pandemin, upprätthålla ekonomin och stödja den påföljande återhämtningen. Lettland rekommenderades också att, när de ekonomiska förhållandena så medger, driva en finanspolitik som syftar till att nå en sund offentligfinansiell ställning på medellång sikt och säkerställa en hållbar skuldsättning, samtidigt som investeringarna ökas. Enligt uppgifter som validerats av Eurostat ökade Lettlands underskott i de offentliga finanserna under 2021 från 4,5 % av BNP 2020 till 7,3 %. Lettlands finanspolitiska åtgärder bidrog till den ekonomiska återhämtningen under 2021, samtidigt som de tillfälliga krisåtgärderna ökade från 2,8 % av BNP 2020 till 5,2 % 2021. De åtgärder som Lettland vidtog 2021 var i linje med rådets rekommendation av den 20 juli 2020. De diskretionära budgetåtgärder som regeringen antog 2020 och 2021 var i de flesta fall tillfälliga eller kompenserades med uppvägande åtgärder. En del av de diskretionära åtgärder som regeringen antog 2020–2021 var emellertid inte tillfälliga eller kompenserades genom uppvägande åtgärder, utan bestod främst av sänkta socialförsäkringsavgifter, en höjning av gränsen för grundavdrag, en ökning av lönerna till vårdpersonal och lärare samt en höjning av lägstanivån för sociala förmåner. Enligt uppgifter som validerats av Eurostat ökade den offentliga bruttoskulden från 43,3 % av BNP 2020 till 44,8 % av BNP 2021.
Portugal har en hög andel förnybara bränslen i sin energimix (omkring en tredjedel) och är inte särskilt beroende av fossila bränslen från Ryssland. Olja och gas (främst flytande naturgas, LNG) står emellertid fortfarande för två tredjedelar av landets primära energiförsörjning, med 42 respektive 24 % enligt 2020 års uppgifter. Kolet i elproduktionen fasades ut under 2021, men gasförbrukningen har ökat snabbt under de senaste åren. Detta beror delvis på att vattenkraften har minskat på grund av torka. Tack vare en omfattande användning av LNG kommer endast 10 % av Portugals gasimport från Ryssland, vilket är långt under unionsgenomsnittet på 44 %. Landet importerar varken olja eller kol från Ryssland (22). Portugal importerar emellertid 100 % av sina fossila bränslen. En minskning av detta importberoende genom ökade klimatambitioner på unionsnivå med inriktning på billigare, säkrare och mer hållbar energi kommer att kräva en ytterligare utbyggnad av Portugals potential för sol- och vindkraft, främst i havsbaserade anläggningar, framför allt genom att förenkla tillståndsförfarandena och utöka den administrativa kapaciteten. En uppgradering av näten för överföring och distribution av elektricitet, däribland med likströmsteknik, i kombination med investeringar för att möjliggöra lagring av el och förnybar vätgas med respektive ytterligare kapacitet för förnybar energi, skulle göra det möjligt att leverera flexibel och snabbt tillgänglig energi, vilket krävs för förvaltningen av ett system med en hög andel förnybara energikällor. Den begränsade utbyggnaden av elsammanlänkningar med Spanien (och i förlängningen med Frankrike) är också en utmaning för resiliensen i Portugals och unionens elsystem. Ytterligare sammanlänkningar över gränserna skulle kunna bidra till en bättre integrering av förnybar kapacitet från Iberiska halvön på den inre marknaden för energi, inbegripet gasinfrastruktur med beredskap för vätgas, eftersom det skulle kunna bidra till att diversifiera gas supply in the internal market and help tap into the long-term potential for renewable hydrogen.

När det gäller att förbättra energieffektiviteten i byggnader skulle investeringarnas effektivitet kunna öka avsevärt genom lämpliga finansieringsprogram, informationskampanjer och utveckling av grön kompetens. In addition, there is a need to further decarbonise the transport sector, including by speeding up the deployment of e-charging infrastructure and advancing key railway, cycling and public transport projects. Det bör noteras att det kommer att behövas en ytterligare höjning av ambitionerna när det gäller att minska utsläppen av växthusgaser, öka andelen förnybar energi och öka energieffektiviteten för att Sverige ska uppnå målen i 55 %-paketet.
(41)

Den 2 mars 2022 avgav kommissionens grupp av vetenskapliga rådgivare det vetenskapliga yttrandet Cancer screening in the European Union om förbättrad cancerscreening i unionen. I yttrandet rekommenderades en uppdatering av metoderna och testerna avseende screening för bröstcancer, livmoderhalscancer och tjock- och ändtarmscancer, och en utvidgning av organiserade program för cancerscreening så att de också omfattar lungcancer, prostatacancer och, under vissa omständigheter, magsäckscancer, så som anges i bilagan. Yttrandet baserades på evidensrapporten Improving cancer screening in the European Union från konsortiet Science Advice for Policy by European Academies (Sapea).
(7)

Eurostats rapport från 2021 Possibility of recognising COVID-19 as being of occupational origin at national level in EU and Efta countries (5) (Möjligheten att erkänna covid-19 som arbetsrelaterad på nationell nivå i EU och Eftaländer, ej översatt till svenska) visar att de flesta medlemsstater erkänner covid-19 som en arbetssjukdom eller som en arbetsolycka, i enlighet med de villkor som fastställts på nationell nivå.
(18)

This Recommendation is based on exchanges with concerned stakeholders, notably journalists, media companies and their associations. It builds on the discussions at the European News Media Forum (14), in particular the second edition held on 29 November 2021, which discussed the media sector’s industrial transformation and related challenges (15). It also takes account of the existing industry initiatives, including the Journalism Trust Initiative (JTI) by Reporters without Borders and its partner, which aim to foster a healthier information space supported by industry standards.
(13)

I sin rekommendation av den 20 juli 2020 (10) rekommenderade rådet Tjeckien att under 2020 och 2021 vidta alla nödvändiga åtgärder, i enlighet med den allmänna undantagsklausulen, för att effektivt hantera covid-19-pandemin, upprätthålla ekonomin och stödja den påföljande återhämtningen. Rådet rekommenderade även Tjeckien att så snart de ekonomiska förhållandena medger det bedriva en finanspolitik som syftar till att nå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt och säkerställa en hållbar skuldsättning, samtidigt som investeringarna ökas. Enligt uppgifter som validerats av Eurostat ökade Tjeckiens underskott i de offentliga finanserna under 2021 från 5,8 % av BNP 2020 till 5,9 %. Tjeckiens finanspolitiska åtgärder bidrog till den ekonomiska återhämtningen 2021, samtidigt som de tillfälliga krisåtgärderna minskade från 3,1 % av BNP 2020 till 2,3 % 2021. De åtgärder som Tjeckien vidtog 2021 var i linje med rådets rekommendation av den 20 juli 2020. De diskretionära budgetåtgärder som regeringen antog 2020 och 2021 var mestadels tillfälliga eller kompenserades genom uppvägande åtgärder. En del av de diskretionära åtgärder som regeringen antog under perioden 2020 till 2021 var dock inte tillfälliga eller kompenserades med uppvägande åtgärder, och bestod främst av sänkningar av den personliga inkomstskatten med en effekt på omkring 1,9 % av BNP. Enligt uppgifter som validerats av Eurostat ökade den offentliga bruttoskulden från 37,7 % av BNP 2020 till 41,9 % av BNP 2021.
(17)

Under 2022 förväntas enligt kommissionens vårprognos 2022 och inbegripet uppgifterna i Kroatiens konvergensprogram 2022 den finanspolitiska inriktningen vara stödjande med – 1,8 % av BNP, i enlighet med rådets rekommendation (13). Kroatien planerar att ge fortsatt stöd till återhämtningen genom att använda faciliteten för återhämtning och resiliens för att finansiera ytterligare investeringar, i enlighet med rådets rekommendation. Det positiva bidraget till den ekonomiska verksamheten från utgifter som finansieras med bidrag inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens och andra unionsmedel förväntas öka med 0,5 procentenhet av BNP jämfört med 2021. Nationellt finansierade investeringar förväntas ge ett expansivt bidrag på 0,4 procentenhet till den finanspolitiska inriktningen 2022 (14). Därför planerar Kroatien att upprätthålla de nationellt finansierade investeringarna, i enlighet med rådets rekommendation. Samtidigt beräknas ökningen i nationellt finansierade primära löpande utgifter (exklusive nya åtgärder på inkomstsidan) under 2022 ge ett expansivt bidrag på 1,0 procentenhet till den övergripande finanspolitiska inriktningen. Detta betydande expansiva bidrag inbegriper den ytterligare effekten från åtgärderna för att motverka de ekonomiska och sociala effekterna av de stigande energipriserna (0,4 % av BNP) liksom kostnaderna för att erbjuda tillfälligt skydd till fördrivna personer från Ukraina (0,1 % av BNP), medan de högre utgifterna för insatsförbrukning, som delvis speglar en ökning av inflationen, också beräknas bidra till ökningen av de löpande nettoutgifterna. De senaste uppskattningarna från kommissionen visar därför att Kroatien inte i tillräcklig utsträckning har ökningen i de nationellt finansierade löpande utgifterna 2022 under kontroll.
(19)

I stabilitetsprogrammet 2022 förväntas underskottet i de offentliga finanserna successivt minska till 2,1 % av BNP 2024 och till 1,7 % 2025. Underskottet i de offentliga finanserna förväntas därför nå 3 % av BNP till 2023 och ligga kvar under 3 % av BNP under programperioden för stabilitetsprogrammet 2022. Enligt stabilitetsprogrammet 2022 väntas den offentliga skuldkvoten minska till 2025, närmare bestämt sjunka till 69,5 % av BNP under 2024 och sedan ytterligare till 68 % under 2025. Enligt kommissionens analys verkar riskerna för skuldhållbarheten vara höga på medellång sikt.
(24)

I den danska återhämtnings- och resiliensplanen är visserligen 59 % av anslagen öronmärkta för gröna initiativ, men Danmark underpresterar ändå inom vissa områden av den cirkulära ekonomin. Den danska andelen cirkulärt material ligger långt under unionsgenomsnittet. Landet producerar för närvarande den största mängden kommunalt avfall per capita i unionen med 845 kg per capita och år. Danmark ligger visserligen precis över unionsgenomsnittet när det gäller kommunalt avfall som samlas in för materialåtervinning (53,9 % 2020 jämfört med unionsgenomsnittet på 47,8 %), men man förbränner 45,2 % av sitt kommunala avfall, nästan dubbelt så mycket som i genomsnitt i unionen. En stor del av avfallet i Danmark bränns för energiproduktion, men då missar man möjligheten att förbättra resurseffektiviteten. Det bör snabbt införas en ny strategi för avfallshantering och cirkulär ekonomi och tillhörande nationella program och planer för avfall och cirkulär ekonomi. Förluster i form av lägre energiproduktion till följd av minskad avfallsförbränning kan kompenseras genom mer miljövänliga metoder, till exempel energieffektiviseringar och användning av elektriska värmepumpar.
(14)

I sin rekommendation av den 20 juli 2020 (11) rekommenderade rådet Spanien att under 2020 och 2021 vidta alla nödvändiga åtgärder, i enlighet med den allmänna undantagsklausulen, för att effektivt hantera covid-19-pandemin, upprätthålla ekonomin och stödja den påföljande återhämtningen. Spanien rekommenderades också att, när de ekonomiska förhållandena medger det, driva en finanspolitik som syftar till att nå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt och säkerställa en hållbar skuldsättning, samtidigt som investeringarna ökas. Enligt uppgifter som validerats av Eurostat minskade Spaniens underskott i de offentliga finanserna under 2021 från 10,3 % av BNP 2020 till 6,9 %. Spaniens finanspolitiska åtgärder bidrog till den ekonomiska återhämtningen 2021, samtidigt som de tillfälliga krisåtgärderna minskade från 3,9 % av BNP 2020 till 2,8 % 2021. De åtgärder som Spanien vidtog 2021 var i linje med rådets rekommendation av den 20 juli 2020. De diskretionära budgetåtgärder som regeringen antog 2020 och 2021 var i de flesta fall tillfälliga eller kompenserades av uppvägande åtgärder. En del av de diskretionära åtgärder som regeringen antog under perioden 2020–2021 var dock inte tillfälliga eller kompenserades med uppvägande åtgärder, och bestod främst av löpande transfereringar till regioner för att tillgodose nya hälso- och sjukvårdsbehov. Enligt uppgifter som validerats av Eurostat minskade den offentliga bruttoskulden från 120,0 % av BNP 2020 till 118,4 % av BNP 2021.
(14)

Det makroekonomiska scenario som ligger till grund för budgetprognoserna i stabilitetsprogrammet 2022 är realistiskt. Regeringen beräknar att BNP i fasta priser kommer att öka med 2,7 % 2022 och med 3,8 % 2023. Som jämförelse visar kommissionens vårprognos 2022 en lägre real BNP-tillväxt, 2,3 % 2022 och 3,5 % 2023, främst på grund av en förväntad svagare extern efterfrågan i kommissionens prognos, vilket innebär ett negativt bidrag från nettoexporten jämfört med ett lägre bidrag i stabilitetsprogrammet 2022. I sitt stabilitetsprogram 2022 förväntar sig regeringen att Cypern kommer att uppnå en balanserad budget under 2022 och ett budgetöverskott på 0,4 % av BNP under 2023. Förbättringen under 2022 beror främst på att de flesta krisåtgärder har avvecklats. Enligt stabilitetsprogrammet 2022 väntas den offentliga skuldkvoten minska till 93,9 % av BNP 2022 och sjunka till 88,2 % 2023. Utifrån de politiska åtgärder som var kända vid prognosens brytdatum förutses i kommissionens vårprognos 2022 ett underskott i de offentliga finanserna för 2022 och 2023 på 0,3 % respektive 0,2 % av BNP. Detta är lägre än beräknat i stabilitetsprogrammet 2022 och beror främst på att kommissionens prognos innehåller mer försiktiga beräkningar av skatteintäkter. I kommissionens vårprognos 2022 förutses en i stort sett liknande offentlig skuldkvot, 93,9 % av BNP 2022 och 88,8 % 2023. Enligt kommissionens vårprognos 2022 beräknas i nuläget den potentiella produktionstillväxten på medellång sikt (10 års genomsnitt) till 2,6 %. Den beräkningen omfattar dock inte effekten av de reformer som ingår i återhämtnings- och resiliensplanen och som kan stärka Cyperns potentiella tillväxt.
11.

För att främja höga sysselsättningsnivåer och inkluderande arbetsmarknader rekommenderas medlemsstaterna att, i samarbete med arbetsmarknadens parter i relevanta fall, säkerställa aktivering på arbetsmarknaden, undanröja hinder för att komma in i eller tillbaka till sysselsättning och förbli där, stödja dem som kan arbeta på deras väg till sysselsättning av god kvalitet, säkerställa incitament att arbeta, bekämpa fattigdom bland förvärvsarbetande och segmentering på arbetsmarknaden, ge incitament till formell sysselsättning, bekämpa odeklarerat arbete och underlätta arbetstillfällen, på följande sätt: a) Säkerställa att krav på aktivering ger tillräckliga incitament att komma in på eller tillbaka till arbetsmarknaden och att de är gradvisa och proportionerliga. Unga vuxna bör särskilt uppmärksammas så att de leds tillbaka till utbildning eller arbetsmarknad så fort som möjligt. b) Förbättra investeringarna i humankapitalet genom inkluderande utbildningspolitik, med stöd till kompetenshöjning och omskolning, i synnerhet för dem med låga eller inaktuella färdigheter, och inbegripet genom samarbete med arbetsmarknadens parter. c) Sörja för möjlighet att kombinera inkomststöd med inkomster från arbete, stegvis fasa ut inkomststödet eller behålla rätten till inkomststöd under kortvarigt eller sporadiskt arbete, provanställningar eller praktik. d) Regelbundet se över de positiva och negativa incitamenten i skatte- och förmånssystemen. e) Stödja arbetstillfällen i den sociala ekonomin, däribland genom tillhandahållande av praktisk arbetslivserfarenhet. f) Underlätta övergången till sysselsättning genom att erbjuda åtgärder till arbetsgivare och arbetstagare, såsom incitament till rekrytering, stöd under eller efter placeringen, mentorskap, rådgivning, främjande av bevarande av arbetstillfällen samt karriärmöjligheter.
Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 213 , 24/08/1993 s. 0021 - 0022



BILAGA Nedanstående medlemsstaters beredskapsplaner för bekämpning av mul- och klövsjuka är godkända: Belgien Danmark Frankrike Förenade kungariket Grekland Irland Italien Luxemburg Portugal Spanien Tyskland --------------------------------------------------
YTTRANDE FRÅN KOMMISSIONEN av den 2 maj 1995 om planen för hantering av radioaktiva ämnen från kärnenergianläggningen "TU5" i Pierrelatte (Frankrike) enligt artikel 37 i Euratomfördraget (Endast den franska texten är giltig.) (95/172/Euratom)

Den 24 november 1994 fick Europeiska kommissionen i enlighet med artikel 37 i Euratomfördraget ett meddelande från den franska regeringen som innehöll allmänna upplysningar om planen för hantering av radioaktiva ämnen från kärnenergianläggningen "TU5" i Pierrelatte i Frankrike.

På grundval av dessa upplysningar och efter samråd med expertgruppen, avger kommissionen följande yttrande:

1. Avståndet mellan kärnenergianläggningen "TU5" och territoriet för den närmast liggande medlemsstaten, Italien, är 175 km (till Spanien är det 260 km).

2. Under normala driftsförhållanden orsakar hantering av gasformiga och flytande ämnen en påverkan som inte är av signifikant betydelse för hälsan hos befolkningen i en annan medlemsstat.

3. De fasta radioaktiva avfallen behandlas och mellanlagras på platsen och förs sedan till slutförvaring vid en för detta syfte tillåten nationell lagringsplats.

4. Vid icke förutsedd hantering av radioaktiva ämnen till följd av en olycka vars art och omfattning beaktats i de allmänna upplysningarna är de doser som en annan medlemsstats befolkning eventuellt exponeras för inte av signifikant betydelse ur hälsoskyddssynpunkt.

Sammanfattningsvis anser kommissionen att intet talar för att planen för hantering av radioaktiva ämnen från kärnenergianläggningen "TU5" vid normala driftsförhållanden eller vid en olycka vars art och omfattning beaktats i de allmänna upplysningarna kommer att orsaka någon sådan radioaktiv kontamination av vattnet, jorden eller luften i en annan medlemsstat som är signifikant ur hälsoskyddssynpunkt.

Detta yttrande riktar sig till republiken Frankrike

På kommissionens vägnar

Ritt BJERREGAARD

Ledamot av kommissionen
KOMMISSIONENS YTTRANDE av den 12 januari 1996 om planen för omhändertagande av radioaktivt avfall från avvecklingen av den avancerade gaskylda Windscalereaktorn som finns vid UKAEA:s anläggning i Windscale, Cumberland, Storbritannien i enlighet med artikel 37 i Euratomfördraget (Endast den engelska texten är autentisk) (96/171/Euratom)

Den 17 juli 1995 mottog Europeiska kommissionen i enlighet med artikel 37 i Euratomfördraget allmänna uppgifter från Storbritannien angående planen för omhändertagande av radioaktivt avfall från avvecklingen av den avancerade gaskylda Windscalereaktorn som finns vid UKAEA:s anläggning i Windscale, Cumberland.

Kommissionen har på grundval av dessa uppgifter och efter samråd med expertgruppen, vars rapport bifogas, utarbetat följande yttrande:

a) Avståndet mellan anläggningen och annan medlemsstats närmaste område, i det här fallet Irland, är 180 km.

b) Under normala driftsförhållanden kommer vätske- och gasutsläpp inte att medföra att befolkningen i andra medlemsstater utsätts för strålning av betydelse ur hälsosynpunkt.

c) Lågaktivt fast avfall ska förvaras på Drigganläggningen som drivs av BNF. Medelaktivt avfall ska förvaras på plats tills dess att det finns en lämplig nationell slutförvaringsanläggning. Inaktivt avfall ska friklassas efter att lämplig kontroll av föroreningsnivåerna har utförts. Eftersom en del av detta avfall ska släppas ut på marknaden för återvinning anmodas behöriga myndigheter att hålla kommissionen underrättad om vilka mängder och sorters material som avses.

d) Skulle ett oförutsett radioaktivt utsläpp uppstå som en följd av den olycka i den storleksordning som övervägts i de allmänna uppgifterna, kommer inte de troliga doserna som befolkningen utsätts för att vara av betydelse ur hälsosynpunkt.

Kommissionen anser att det vid genomförandet av planen för avvecklingen av den avancerade gaskylda Windscalereaktorn vid UKAEA:s anläggning i Windscale, inte föreligger någon risk för radioaktiv kontamination av betydelse ur hälsosynpunkt av någon annan medlemsstats vatten, mark eller luft.

På kommissionens vägnar

Ritt BJERREGAARD

Ledamot av kommissionen