Kommissionens förordning (EG) nr 358/2002

av den 26 februari 2002

om införande av en preliminär antidumpningstull på import av vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Tjeckiska Republiken, Malaysia, Ryska federationen, Republiken Korea och Slovakiska Republiken och godtagande av ett åtagande som gjorts av en exporterande tillverkare i Slovakien

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen(1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 2238/2000(2), särskilt artikel 7 i denna,

efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A. FÖRFARANDE

1. Förfaranden rörande andra länder

(1) Genom rådets förordning (EG) nr 584/96(3), ändrad genom förordning (EG) nr 1592/2000(4), infördes en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Kina, Kroatien och Thailand. För denna import utformades åtgärderna som en specifik tull, med undantag för tre thailändska exporterande tillverkare vilka hade gjort åtaganden som godtagits genom kommissionens beslut 96/252/EG(5). I juli 2000 upphörde den antidumpningsåtgärd som tillämpades på import från ett av dessa tre företag att gälla efter det att en interimsöversyn på begäran av detta företag hade genomförts enligt artikel 11.3 i förordning (EG) nr 384/96 (nedan kallad grundförordningen) och vilken visade att det inte förekom någon dumpning(6).

(2) Efter offentliggörandet i september 2000 av ett tillkännagivande(7) om att giltighetstiden för de gällande antidumpningsåtgärderna snart skulle komma att löpa ut mottog kommissionen en begäran om översyn vid giltighetstidens utgång. Denna begäran ingavs av "Defence Committee of EU Steel Butt-welding Fittings Industry" som företräder gemenskapstillverkare som svarar för en betydande del av gemenskapens samlade produktion av vissa rördelar av järn eller stål. En översyn av dessa åtgärder inleddes i april 2001(8).

2. Denna undersökning

Inledande

(3) Ett klagomål ingavs den 17 april 2001 av "Defence Committee of EU steel butt-welding fittings industry" (nedan kallad den klagande), som företräder gemenskapstillverkare som svarar för en betydande del av gemenskapens samlade produktion av vissa rördelar. Klagomålet innehöll bevisning om dumpning av den ovannämnda produkten och därav följande väsentlig skada, och denna bevisning ansågs tillräcklig för att det skulle vara motiverat att inleda ett förfarande.

(4) Den 1 juni 2001 meddelade kommissionen därför genom ett tillkännagivande (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) i Europeiska gemenskapernas officiella tidning(9) att ett antidumpningsförfarande skulle inledas i fråga om import till gemenskapen av vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Tjeckien, Malaysia, Ryssland, Sydkorea och Slovakien (nedan kallade de berörda länderna).

Undersökning

(5) Kommissionen underrättade officiellt de exporterande tillverkare, importörer och handlare, användare och intresseorganisationer för användare som den visste var berörda samt företrädarna för de berörda exportländerna och tillverkarna i gemenskapen om inledandet av förfarandet. Berörda parter gavs tillfälle att skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda inom den tidsfrist som angivits i tillkännagivandet om inledande.

(6) Kommissionen sände frågeformulär till tillverkarna i gemenskapen, alla exportörer och tillverkare, alla importörer och handlare samt till alla användare som den visste var berörda och till alla parter som gav sig till känna inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande. Svar på frågeformulären mottogs från fyra tillverkare i gemenskapen och sex exporterande tillverkare samt från nio importörer, två intresseorganisationer för användare och sju användare.

(7) Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde nödvändiga för att preliminärt avgöra frågorna om dumpning, skada, orsakssamband och gemenskapens intresse. Kontrollbesök genomfördes på plats hos följande företag:

- Tillverkare i gemenskapen

- Erne Fittings GmbH & Co, Schlins, Österrike.

- Interfit, Maubeuge, Frankrike.

- Siekmann Fittings GmbH & Co. KG, Lohne, Tyskland.

- Virgilio CENA & Figli Spa, Brescia, Italien.

- Exporterande tillverkare

- Tjeckien

- Mavet a.s./Bovex s.r.o., Trebic.

- Malaysia

- Anggerik Laksana SDN BHD, Kepong, Selangor Darul Ehsan.

- Wing Tiek Ductile Pipe SDN BHD, Petaling Jaya.

- Slovakien

- Bohus s.r.o., Hronec.

- Zeleziarne Podbrezová a.s., Podbrezová.

- Zeleziarne Podbrezova närstående importör.

- Pipex Italia, Milano, Italien.

- Ej närstående importörer inom gemenskapen

- IN.RA.BO, Bologna, Italien.

- I.R.C. Spa, Cortemaggiore, Italien.

- Van Leeuwen, Vilvoorde, Belgien.

(8) Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 april 2000 till och med den 31 mars 2001 (nedan kallad undersökningsperioden). När det gäller den utveckling som är relevant för bedömningen av skada undersökte kommissionen perioden från och med 1996 till och med utgången av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

3. Berörd produkt och likadan produkt

Berörd produkt

(9) Den produkt som undersökningen gäller (nedan kallad den berörda produkten) är vissa rördelar (med undantag för gjutna rördelar, flänsar samt rördelar avsedda för gängning) av järn eller stål (med undantag för rostfritt stål) med en yttre diameter på högst 609,6 mm av det slag som används för stumsvetsning eller andra ändamål, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7307 93 11 (TARIC-nummer 7307 93 11 91 ), ex 7307 93 19 (TARIC-nummer 7307 93 19 91 ), ex 7307 99 30 (TARIC-nummer 7307 99 30 92 ) och ex 7307 99 90 (TARIC-nummer 7307 99 90 92 ). Produkten är allmänt känd under beteckningen "rördelar".

(10) Dessa rördelar tillverkas väsentligen genom kapning och formning av rör. Rördelarna används för att foga samman rör och förekommer såväl i olika utföranden, t.ex knärör, övergångsrör, T-rör och hattmuttrar, som i olika storlekar och materialkvalitet. De används främst inom petrokemisk industri, bygg- och anläggningsektorn, energiproduktion, skeppsbyggnad och industrianläggningar. När de säljs för användning inom den petrokemiska industrin är ANSI-standard den globala standard som används. För andra ändamål är DIN-standard den vanligast förekommande inom gemenskapen.

(11) Alla rördelar har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och det är inte förrän i det sista tillverkningsstadiet som det avgörs vilken form som tillverkas. Det konstaterades även att rördelarnas form inte nödvändigtvis avgör vad de skall användas till. De kan därför i denna undersökning betraktas som en produkt.

Likadan produkt

(12) Undersökningen har visat att de rördelar som tillverkas i de berörda länderna och säljs på hemmamarknaden eller exporteras till gemenskapen, har samma grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper som de produkter som säljs inom gemenskapen av de klagande gemenskapstillverkarna och anses därför vara likadana produkter enligt artikel 1.4 i grundförordningen.

B. DUMPNING

(13) Fyra av de länder som ingår i denna undersökning är länder med marknadsekonomi, dvs. Tjeckien, Malaysia, Sydkorea och Slovakien. När det gäller Ryssland kommer normalvärdet att bestämmas på samma sätt som i länder med marknadsekonomi förutsatt att de villkor som fastställs i artikel 2.7 b och c i grundförordningen är uppfyllda. I andra hand kommer bestämmelserna i artikel 2.7 a i grundförordningen att tillämpas.

LÄNDER MED MARKNADSEKONOMI

1. Allmän metod

(14) Den allmänna metod som anges nedan har tillämpats på import från alla berörda exportländer med marknadsekonomi. Undersökningsresultaten rörande dumpning av import från vart och ett av de berörda länderna beskriver följaktligen endast det som är specifikt för vart och ett av exportländerna.

Normalvärde

(15) Vad normalvärdet beträffar fastställde kommissionen först för varje exporterande tillverkare huruvida dess sammanlagda inhemska försäljning av rördelar var representativ i förhållande till dess sammanlagda exportförsäljning till gemenskapen. I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen ansågs försäljningen på hemmamarknaden vara representativ om den sammanlagda försäljningsvolymen på hemmamarknaden för varje exporterande tillverkare motsvarade minst 5 % av tillverkarens sammanlagda exportförsäljning till gemenskapen.

(16) Kommissionen identifierade därefter de typer av rördelar som såldes på hemmamarknaden av företag vilkas försäljning på hemmamarknaden var representativ, och som var identiska eller direkt jämförbara med den typ av rördelar som såldes på export till gemenskapen.

(17) För varje typ av rördelar som de exporterande tillverkarna sålde på sina hemmamarknader, och som konstaterades vara direkt jämförbar med den typ som exporterades till gemenskapen, fastställdes huruvida försäljningen på hemmamarknaden var tillräckligt representativ enligt artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden av en viss typ av rördelar ansågs vara tillräckligt representativ om den sammanlagda försäljningsvolymen på hemmamarknaden av denna typ under undersökningsperioden motsvarade minst 5 % av den sammanlagda försäljningsvolym av den jämförbara typen av rördelar som exporterades till gemenskapen.

(18) Det undersöktes också huruvida den inhemska försäljningen av varje typ kunde anses ha ägt rum vid normal handel, genom att andelen lönsam försäljning till oberoende kunder av typen i fråga fastställdes. I de fall där försäljningsvolymen för rördelar som såldes till ett nettopris som motsvarade eller översteg den beräknade produktionskostnaden utgjorde minst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen och där det vägda genomsnittliga priset för den typen var detsamma som eller översteg produktionskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska priset vid försäljning på hemmamarknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av priserna vid all försäljning på hemmamarknaden under undersökningsperioden, oavsett om denna försäljning varit lönsam eller inte. I de fall där det vägda genomsnittliga priset understeg produktionskostnaden eller om volymen av den lönsamma försäljningen av rördelar utgjorde mindre än 80 %, men minst 10 %, av den sammanlagda försäljningsvolymen, grundades normalvärdet på det faktiska priset på hemmamarknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av enbart den lönsamma försäljningen.

(19) I de fall andelen lönsam försäljning av en viss typ av rördelar utgjorde mindre än 10 % av den sammanlagda försäljningsvolymen ansågs försäljningen av denna typ inte ha skett i tillräckliga mängder för att det skulle vara möjligt att fastställa normalvärdet på grundval av det inhemska priset.

(20) Om de inhemska priserna för en särskild typ som såldes av en exporterande tillverkare inte kunde användas för att fastställa normalvärdet, måste en annan metod tillämpas. I det hänseendet använde kommissionen en annan tillverkares priser för den berörda produkten på hemmamarknaden. I de fall där detta inte var möjligt, och i avsaknad av någon annan lämplig metod, användes ett konstruerat normalvärde.

(21) I samtliga fall där ett konstruerat normalvärde användes fastställdes normalvärdet i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen genom att det till tillverkningskostnaden, vid behov justerad, för de exporterade typerna lades ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader samt andra allmänna kostnader och en skälig vinstmarginal. Kommissionen undersökte för detta ändamål huruvida varje berörd tillverkande exportörs uppgifter om försäljnings- och administrationskostnader samt andra allmänna kostnader och vinst på hemmamarknaden var tillförlitliga. Uppgifterna om faktiska försäljnings- och administrationskostnader samt andra allmänna kostnader på hemmamarknaden ansågs tillförlitliga när det berörda företagets försäljningsvolym på hemmamarknaden kunde betraktas som representativ. Vinstmarginalen på hemmamarknaden bestämdes på grundval av försäljningen på hemmamarknaden vid normal handel.

Exportpris

(22) I samtliga fall där rördelar exporterades till oberoende kunder i gemenskapen fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, dvs. på grundval av de exportpriser som faktiskt betalades eller skulle betalas.

(23) I de fall där exportförsäljningen skedde genom en närstående importör konstruerades exportpriset enligt artikel 2.9 i grundförordningen på grundval av det pris till vilket de importerade produkterna först såldes vidare till en oberoende kund. I dessa fall gjordes justeringar för alla kostnader som tillkommit mellan importen och återförsäljningen samt förväntad vinst, i syfte att fastställa ett tillförlitligt exportpris. Vad gäller vinstmarginalen fastställdes den preliminärt på grundval av de uppgifter som lämnats av samarbetsvilliga icke-närstående importörer.

Jämförelse

(24) För att möjliggöra en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset gjordes, i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen, justeringar för åberopade olikheter som bevisligen påverkade prisernas jämförbarhet. Lämpliga justeringar beviljades i samtliga fall där det konstaterades att de var skäliga, korrekta och väldokumenterade.

Dumpningsmarginal för de undersökta företagen

(25) I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen jämfördes för varje samarbetsvillig exporterande tillverkare det vägda genomsnittliga normalvärdet per produkttyp med det vägda genomsnittliga exportpriset.

Övrig dumpningsmarginal

(26) För icke-samarbetsvilliga företag fastställdes en "övrig" dumpningsmarginal på grundval av tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen.

(27) För att säkerställa att eventuella åtgärder skulle bli effektiva beslöts det, för de länder beträffande vilka det inte fanns någon anledning att tro att någon exporterande tillverkare inte varit samarbetsvillig, att dumpningsmarginalen för övriga företag skulle fastställas till samma nivå som den högsta dumpningsmarginal som konstaterats för ett samarbetsvilligt företag.

(28) För de länder där samarbetsviljan var låg fastställdes dumpningsmarginalen för övriga företag på grundval av den exportförsäljning till gemenskapen av representativa kvantiteter som hade den högsta dumpningsmarginalen. Denna metod ansågs också nödvändig för att undvika att bristande samarbete belönades, och eftersom det inte fanns några uppgifter som tydde på att en icke-samarbetsvillig part hade bedrivit dumpning på en lägre nivå.

För att i detta fall kunna avgöra beträffande vart och ett av de berörda länderna huruvida samarbetsviljan varit bristfällig jämfördes den sammanlagda exportvolym som uppgivits av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna med Eurostats uppgifter beträffande landet i fråga.

2. Tjeckien

(29) Två exporterande tillverkare besvarade frågeformuläret. Svaren innehöll uppgifter om produkter som tillverkats av två företag i samma fabrik under olika delar av undersökningsperioden, eftersom fabrikens driftsledning överfördes från Mavet till Bovex den 1 januari 2001. Därför gjordes två olika beräkningar för att individuella dumpningsmarginaler för vart och ett av företagen skulle kunna fastställas.

Normalvärde

(30) Normalvärdet fastställdes enligt beskrivningen i skälen 15-21, dvs. på grundval av de priser som oberoende kunder hade betalat eller skulle betala vid normal handel på hemmamarknaden enligt artikel 2.1 i grundförordningen, och konstruerades enligt artikel 2.3 i grundförordningen för den typ av den berörda produkten som såldes till gemenskapen.

Exportpris

(31) Eftersom exportförsäljningen skedde direkt till oberoende kunder i gemenskapen fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen.

Jämförelse

(32) Justeringar gjordes för rabatter och transport- och kreditkostnader.

Dumpningsmarginal

(33) Jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset visade att det förekommit dumpning från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas sida. De preliminära dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, är följande:

>Plats för tabell>

(34) Det konstaterades beträffande Tjeckien att samarbetsviljan var stor och den övriga preliminära dumpningsmarginalen fastställdes på samma nivå som för det samarbetsvilliga företaget med den största dumpningsmarginalen, dvs. 22,4 %.

3. Malaysia

(35) Båda kända exporterande tillverkare besvarade frågeformuläret. En av dessa vägrade emellertid att lämna nödvändiga uppgifter. Företaget hävdade framför allt att det inte kunde tillhandahålla transaktionsvisa förteckningar över vare sig sin inhemska försäljning eller sin exportförsäljning och vägrade också att förse kommissionen med kopior av fakturor. Företaget varnades för följderna av denna brist på samarbetsvilja men vidhöll sin ståndpunkt. Det beslöts därför att artikel 18 i grundförordningen skulle tillämpas och att avgörandena skulle träffas på grundval av de uppgifter som var tillgängliga beträffande detta företag. Eftersom inga företagsspecifika uppgifter fick användas, beslutades det att den övriga tullen skulle tillämpas på detta företag.

Normalvärde

(36) Normalvärdet fastställdes enligt beskrivningen i skälen 15-21, dvs. på grundval av de priser som oberoende kunder hade betalat eller skulle betala vid normal handel på hemmamarknaden enligt artikel 2.1 i grundförordningen, och konstruerades enligt artikel 2.3 i grundförordningen för den typ av den berörda produkten som såldes till gemenskapen.

Exportpris

(37) Eftersom exportförsäljningen skedde direkt till oberoende kunder i gemenskapen fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen.

Jämförelse

(38) Justeringar gjordes för rabatter och transport-, hanterings- och kreditkostnader.

(39) Det berörda företaget begärde en justering för olikheter i handelsled på grundval av den omständigheten att försäljningen till slutanvändare på hemmamarknaden genomgående skedde till högre priser än försäljningen till detaljhandlare och att företaget genomgående hade olika funktioner i samband med försäljningen i de två olika handelsleden. Eftersom denna begäran ansågs motiverad beviljades justeringen.

Dumpningsmarginal

(40) Jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset visade att det förekommit dumpning från den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens sida. Den preliminära dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, är följande:

>Plats för tabell>

(41) Det konstaterades att samarbetsviljan var mycket låg från Malaysias sida och därför fastställdes den preliminära dumpningsmarginalen för övriga företag till samma nivå som för den produkttyp som hade den största dumpningsmarginalen och ansågs representativ, dvs. 75 %.

4. Sydkorea

(42) Inte någon sydkoreansk exporterande tillverkare besvarade frågeformuläret. Därför var det nödvändigt att tillämpa artikel 18 i grundförordningen och träffa avgörandena på grundval av tillgängliga uppgifter. Beträffande normalvärdet var de mest tillförlitliga tillgängliga uppgifterna de som ingick i klagomålet, eftersom det var ett konstruerat värde baserat på kostnaden för rören jämte en rimlig uppskattning av tillverkningskostnaderna. När det gäller exportpriset ansågs det att klagomålet innehöll de mest tillförlitliga uppgifterna, eftersom rördelar registreras med ett ex-nummer i Eurostat, vilket gör uppgifterna mindre exakta, och med hänsyn till den goda kvaliteten på uppgifterna i klagomålet vilka byggde på ett priserbjudande. Både normalvärdet och exportpriset fastställdes således på grundval av klagomålet, eftersom detta ansågs utgöra den rimligaste tillgängliga grundvalen.

(43) Det framgick av jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset att dumpning förekom. Den preliminära dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, är följande:

>Plats för tabell>

5. Slovakien

(44) Båda kända exporterande tillverkare besvarade frågeformuläret. En importör i gemenskapen som var en av de exporterande tillverkarna närstående besvarade bilagan till frågeformuläret vilken är avsedd för närstående företag. Samma exporterande tillverkare exporterade under undersökningsperioden till gemenskapen även några produkter som tillverkats i Tjeckien. Dessa produkter uteslöts från beräkningen av dumpning beträffande Slovakien.

Normalvärde

(45) Normalvärdet fastställdes enligt beskrivningen i skälen 15-21, dvs. på grundval av de priser som oberoende kunder hade betalat eller skulle betala vid normal handel på hemmamarknaden enligt artikel 2.1 i grundförordningen, och konstruerades enligt artikel 2.3 i grundförordningen för den typ av den berörda produkten som såldes till gemenskapen.

Exportpris

(46) Priset för exportförsäljning direkt till oberoende kunder i gemenskapen fastställdes i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, medan exportpriserna för försäljning genom en av de exporterande tillverkarnas närstående importör konstruerades i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen.

Jämförelse

(47) Justeringar gjordes för rabatter, transport- och kreditkostnader samt provisioner.

(48) Ett företag begärde en justering för fysiska egenskaper, särskilt för den ytterligare blästring och passivering som krävs på hemmamarknaden. Företaget kunde emellertid inte lägga fram någon bevisning vare sig beträffande den begärda justeringens storlek eller olikhetens marknadsvärde. Denna begäran avvisades därför.

(49) Samma företag begärde även en justering för förpackning på grundval av den omständigheten att de lastpallar som används på hemmamarknaden ofta inte är fulla, i motsats till dem som exporteras. Eftersom företaget inte kunde lägga fram någon bevisning beträffande det belopp som den begärda justeringen uppgick till och eftersom det inte kunde påvisas någon prispåverkan, avvisades också denna begäran.

Dumpningsmarginal

(50) Jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset visade att det förekom dumpning från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas sida. De preliminära dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, är följande:

>Plats för tabell>

(51) Det konstaterades att samarbetsviljan var stor från Slovakiens sida och den preliminära dumpningsmarginalen för övriga företag fastställdes till samma nivå som för det samarbetsvilliga företag som hade den högsta dumpningsmarginalen, dvs. 15 %.

RYSSLAND

Marknadsekonomisk status

(52) Inte någon rysk exporterande tillverkare begärde att i enlighet med artikel 2.7 b i grundförordningen få status som företag som är verksamma under marknadsekonomiska förhållanden (nedan kallat marknadsekonomisk status). Därför tillämpades bestämmelserna i artikel 2.7 a i grundförordningen.

Jämförbart land

(53) För länder som inte har marknadsekonomi och för företag i dessa länder som enligt artikel 2.7 b i grundförordningen inte kunde beviljas marknadsekonomisk status måste normalvärdet i enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen fastställas på grundval av priset eller det konstruerade värdet i ett tredje land med marknadsekonomi (nedan kallat jämförbart land).

(54) I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen sin avsikt att använda Tjeckien eller Slovakien som lämpligt jämförbart land när det gällde att fastställa normalvärdet för Ryssland. Inte någon av de berörda parterna lämnade synpunkter beträffande detta förslag till val av jämförbart land.

(55) Undersökningen visade att priserna i Slovakien styrdes av marknadskrafterna, att två tillverkare konkurrerade på hemmamarknaden och att båda samarbetade med kommissionen, att det förekom en betydande import från tredjeland och att det fanns tecken på att produktionstekniken och produktionsprocessen i stor utsträckning var likartade i Slovakien och Ryssland. Dessutom var försäljningsvolymen på hemmamarknaden betydande jämfört med den ryska exportförsäljningen av den berörda produkten till gemenskapen.

(56) Mot denna bakgrund drogs slutsatsen att Slovakien var det lämpligaste jämförbara landet och att Slovakien under dessa omständigheter därför i enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen föreföll vara ett lämpligt och inte oskäligt val av jämförbart land för fastställande av normalvärdet för den berörda produkten när det gäller Ryssland.

Normalvärde

(57) Inte någon rysk exporterande tillverkare besvarade frågeformuläret. Vid beräkningen av den preliminära dumpningsmarginalen måste kommissionen således enligt artikel 18 i grundförordningen använda tillgängliga uppgifter. På grund av omständigheterna i detta fall, dvs. att det inte fanns några uppgifter om produktblandningen i den ryska exporten, fastställdes normalvärdet i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen på grundval av det vägda genomsnittet av de normalvärden som fastställts för de samarbetsvilliga slovakiska exporterande tillverkarna.

Exportpris

(58) Eftersom inte någon rysk exporterande tillverkare besvarade frågeformuläret och det saknades annan skälig grund, fastställdes exportpriset för Ryssland på grundval av klagomålet. Uppgifterna i detta grundade sig på Eurostat.

Jämförelse

(59) För att jämförelsen skulle bli rättvis gjordes justeringar för skillnader beträffande transport- och försäkringskostnader vilka ansågs påverka priserna och prisjämförbarheten.

Dumpningsmarginal

(60) I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet med det vägda genomsnittliga exportpriset fritt fabrik. Denna jämförelse visade att dumpning förekom. Den preliminära landsomfattande vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av cif-värdet, uppgår till 43,3 %.

C. SKADA

1. Definition av gemenskapsindustrin

(61) De fyra gemenskapstillverkare som besvarade frågeformuläret svarade för cirka 60 % av gemenskapens produktion. Det bör påpekas att tre andra tillverkare, vilka svarar för cirka 10 % av gemenskapens produktion, inte helt och hållet besvarade frågeformuläret inom den beviljade tidsfristen även om de stödde undersökningen.

(62) Under undersökningsperioden importerade två av de fyra ovannämnda klagande gemenskapstillverkarna den berörda produkten och en av dessa importerade från de berörda länderna. Dessa två klagandes import av den berörda produkten motsvarade 2,5 % respektive 10 % av dessa tillverkares sammanlagda försäljningsvolym inom gemenskapen. Trots denna vidareförsäljning av importerade rördelar hade emellertid dessa företag fortfarande sin huvudverksamhet i gemenskapen. Dessutom kompletterade denna import de berörda tillverkarnas sortiment för vart och ett av dessa företag. Följaktligen inverkade inte dessa tillverkares importverksamhet på deras ställning som gemenskapstillverkare. Dessa fyra gemenskapstillverkare anses därför utgöra gemenskapsindustrin i enlighet med artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen.

2. Förbrukning i gemenskapen

(63) Det bör påpekas att en del av gemenskapstillverkarnas försäljning på hemmamarknaden enligt klagomålet sker till lagerhållare (som inte var samarbetsvilliga) som i sin tur säljer betydande kvantiteter av produkten utanför gemenskapen. Gemenskapens synbara förbrukning fastställdes därför på grundval av gemenskapsindustrins och övriga gemenskapstillverkares produktionsvolym (på grundval av uppgifterna i klagomålet) och på import- och exportvolymen vilka byggde på uppgifter från Eurostat.

(64) Sålunda ökade gemenskapens förbrukning till att börja med från cirka 57000 ton 1996 till cirka 65000 ton 1998 men minskade därefter till cirka 51000 ton under undersökningsperioden.

3. Import från de berörda länderna

Sammantagen bedömning av den berörda importens verkan

(65) Kommissionen övervägde huruvida en sammantagen bedömning borde göras av importen från de berörda länderna på grundval av de kriterier som anges i artikel 3.4 i grundförordningen.

(66) De dumpningsmarginaler som konstaterats beträffande importen från samtliga berörda länder ligger över miniminivån, importvolymerna är inte försumbara och en sammanslagen bedömning synes lämplig med tanke på konkurrensförhållandena såväl mellan importen från de olika länderna som mellan importprodukterna och den likadana gemenskapsprodukten. Detta styrks av den omständigheten att alla importvolymerna var betydande och att deras marknadsdelar har ökat mellan 1996 och undersökningsperioden, att de rördelar som såldes vara likadana och distribuerades genom samma handelskanaler och att priserna för alla rördelar underskred gemenskapsindustrins priser och ledde till en sänkning av priset för gemenskapsindustrins rördelar. Pristrender för enskilda länder i genomsnitt ansågs inte meningsfulla i detta sammanhang, eftersom de sannolikt påverkas av förändringar i produktsortimentet.

(67) Den preliminära slutsatsen dras därför att den dumpade importen med ursprung i de berörda länderna bör bedömas sammantaget.

Den dumpade importens volym och marknadsandel

(68) Importen av rördelar från de berörda länderna till gemenskapen ökade volymmässigt från 1157 ton 1996 till 6242 ton under undersökningsperioden. Marknadsandelen ökade i motsvarande grad från 2,0 % 1996 till 12,3 % under undersökningsperioden.

Den dumpade importens priser

(69) Även om pristrenderna för enskilda länder i genomsnitt påverkades av förändringar av produktsortimentet beräknades ett genomsnittligt vägt pris på import med ursprung i de berörda länderna. Detta ökade från 1378 euro/ton 1996 till 1408 euro/ton under undersökningsperioden. Det bör emellertid påpekas att genomsnittspriset under skadeundersökningsperioden först ökade till 1628 euro/ton 1997, en ökning med 18 %. Det minskade därefter med cirka 15 % mellan 1997 och undersökningsperioden samtidigt som även förbrukningen inom gemenskapen uppvisade en nedåtgående trend.

Prisunderskridande

(70) Kommissionen har undersökt om de exporterande tillverkarna från de berörda länderna underskred gemenskapsindustrins priser under undersökningsperioden. Vid denna beräkning har de exporterande tillverkarnas cif-priser justerats till nivån gemenskapens gräns, levererat förtullat. Dessa priser har sedan jämförts i förhållande till lämpliga produkttypsgrupper med gemenskapstillverkarnas priser fritt fabrik.

(71) De därvid konstaterade prisunderskridandemarginalerna för varje land, på grundval av samarbetsvilliga exporterande tillverkares siffror, i mån av tillgång, eller Eurostats siffror är följande, uttryckta i procent av gemenskapstillverkarnas priser:

>Plats för tabell>

Det bör också påpekas att det även rådde prisdepression eftersom gemenskapsindustrin gjorde förluster under undersökningsperioden.

4. Gemenskapsindustrins situation

Inledande anmärkning

(72) Nedan anges en rad ekonomiska indikatorer beträffande gemenskapsindustrin vilka visar på en positiv utveckling under perioden 1996-1998 vilken i sin tur senare följdes av en försämring. Vid en närmare analys framgår det att samtliga indikatorer med undantag för investeringar och priser förbättrades mellan 1996 och 1998, dvs. efter det att åtgärder 1996 hade införts mot Kina och Thailand. Detta ändrades från och med 1998 fram till undersökningsperioden då mycket viktiga indikatorer tydligt försämrades även om vissa andra förblev tämligen stabila.

Tillverkning

(73) Till att börja med ökade gemenskapsindustrins produktion med cirka 10 % mellan 1996 och 1998, från cirka 42500 ton till cirka 46500 ton, och sjönk sedan till 1996 års nivå, men under undersökningsperioden ökade den igen till 1998 års nivå.

Produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

Gemenskapsindustrins sammanlagda produktionskapacitet var tämligen stabil under skadeundersökningsperioden och därför följde kapacitetsutnyttjandet samma trend som produktionsvolymen. 1996 låg det på 48 %, ökade till 53 % 1998, sjönk därefter till 49 % under 1999 och ökade på nytt till 53 % under undersökningsperioden.

Försäljningsvolym för den berörda produkten för förbrukning inom gemenskapen

(74) Endast försäljningen för förbrukning i gemenskapen har beaktats. Sålunda minskade gemenskapens försäljningsvolym under skadeundersökningsperioden från cirka 30100 ton 1996 till cirka 24300 ton under undersökningsperioden vilket motsvarar en minskning på cirka 19 %. Det är dock viktigt att notera att försäljningsvolymen mellan 1996 och 1998 ökade med 9 % så att den 1998 låg på cirka 33000 ton och sedan minskade till cirka 24300 ton under undersökningsperioden.

Lager

(75) Lagerhållningen minskade med cirka 4 % mellan 1996 och undersökningsperioden, från cirka 5600 ton 1996 till cirka 5400 ton under undersökningsperioden. Medan den under skadeundersökningsperiodens fyra första år ökade och 1999 nådde en topp på cirka 6100 ton började den därefter att minska avsevärt.

Marknadsandel

(76) Gemenskapsindustrin förlorade marknadsandelar med 4,9 procentenheter mellan 1996 och undersökningsperioden, från 52,8 % 1996 till 47,9 % under undersökningsperioden. Från och med 1999 syns en tydlig tendens till att gemenskapsindustrins ställning på marknaden höll på att försämras, eftersom marknadsandelarna minskade från 54,7 % 1999 till 47,9 % under undersökningsperioden.

Försäljningspriser

(77) Gemenskapsindustrins genomsnittliga nettoförsäljningspris per styck minskade från 1812 euro 1996 till 1413 euro under undersökningsperioden vilket motsvarar en minskning med 22 %. Försäljningspriserna sjönk med ungefär 5 % varje år.

Lönsamhet och avkastning på investeringar

(78) Gemenskapsindustrin lyckades öka sin lönsamhet (vinster och förluster i procent av omsättningen) från 3,1 % 1996 till 5,2 % 1997. Efter det året vittrade lönsamheten emellertid fortlöpande bort och uppvisade klart negativa siffror under undersökningsperioden, dvs. - 3,5 %.

(79) Avkastningen på investeringar följde under skadeundersökningsperioden i stort sett samma kurva som lönsamheten, från 7,5 % 1996 till - 3,7 % under undersökningsperioden. Det bör noteras att både direkta investeringar och en del av de investeringar som indirekt hade ett samband med tillverkningen av den berörda produkten har beaktats.

Kassaflöde

(80) Det kassaflöde som försäljningen av den berörda produkten skapade ökade med cirka 65 % mellan 1996 och 1998, från 3009000 euro till 4939000 euro, och minskade därefter kraftigt till 281000 euro under undersökningsperioden.

Förmåga att anskaffa kapital

(81) Inte något av företagen uppgav några svårigheter att för närvarande anskaffa kapital. Om kassaflödet skulle fortsätta att försämras kan detta läge emellertid komma att ändras.

Sysselsättning och löner

(82) Sysselsättningen inom gemenskapsindustrin uppvisade ingen klar trend. Den ökade mellan 1996 och 1998, från 547 till 580 anställda, minskade därefter, men ökade igen under undersökningsperioden till 1998 års nivå. Ökningen under undersökningsperioden skall ses i relation till en ökning av produktionen under samma period. Lönerna följde totalt sett ungefär samma mönster som antalet anställda.

(83) Medellönen per anställd förblev tämligen stabil under åren 1996 och 1997 och ökade därefter gradvis. Mellan 1996 och undersökningsperioden skedde totalt sett en höjning med cirka 7 %.

Produktivitet

(84) Produktiviteten ökade med 3 % mellan 1996 och 1998, från 77,6 ton till 80,2 ton per anställd. Därefter minskade den men återuppnådde under undersökningsperioden 1998 års nivå.

Investeringar

(85) Nyinvesteringarna låg kvar på en tämligen stabil nivå under skadeundersökningsperioden och uppgick under undersökningsperioden till cirka 2,5 miljoner euro. Dessa investeringar bestod huvudsakligen av utbyte eller förbättring av befintlig utrustning och är inte förknippade med någon ökning av kapaciteten.

Tillväxt

(86) Mellan åren 1996 och 1998 drog gemenskapsindustrin, såsom det redogjorts för ovan, nytta av den växande marknaden och ökade sin försäljningsvolym och sin marknadsandel. Därefter minskade emellertid gemenskapens förbrukning och gemenskapsindustrins försäljning. Även dess marknadsandel minskade.

Dumpningsmarginalens storlek

(87) Verkningarna för gemenskapsindustrin av storleken på de faktiska dumpningsmarginalerna kan med hänsyn till volymen av och priserna för importen från de berörda länderna inte anses vara försumbara.

5. Slutsats av analysen av situationen på gemenskapsmarknaden

(88) Införandet av åtgärder mot Kina och Thailand hade uppenbart en positiv inverkan på gemenskapsindustrins ekonomiska situation. De flesta skadeindikatorerna uppvisade en positiv utveckling mellan 1996 och 1998. Produktionen, kapacitetsutnyttjandet och försäljningsvolymen ökade vilket ledde till ökade marknadsandelar och ökande sysselsättning. Indikatorerna när det gäller lönsamhet, t.ex. vinster i procent av omsättningen, avkastningen på investeringar och kassaflödet utvecklades också gynnsamt. Efter 1998 försämrades emellertid gemenskapsindustrins allmänna ekonomiska läge: samtidigt som produktionen förblev tämligen stabil och kapacitetsutnyttjandet och sysselsättningen ökade något, försämrades sådana avgörande indikatorer såsom försäljningsvolym och marknadsandelar liksom lönsamhet, avkastning på investeringar, kassaflöde och priser. Därför dras slutsatsen att gemenskapsindustrin led väsentlig skada.

D. ORSAKSSAMBAND

1. Inledning

(89) Enligt artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen har kommissionen undersökt huruvida den dumpade importen av den berörda produkten med ursprung i de berörda länderna har vållat gemenskapsindustrin skada i en sådan utsträckning att den kan betecknas som väsentlig. Utöver den dumpade importen omfattade undersökningen även andra kända faktorer vilka samtidigt eventuellt kunde vålla gemenskapsindustrin skada. Detta skedde för att säkerställa att den eventuella skada som vållats av dessa faktorer inte tillskrevs den dumpade importen.

2. Den dumpade importens verkningar

(90) Mellan 1996 och 1998 låg importen från de berörda länderna kvar på en tämligen stabil nivå. En radikal förändring i detta avseende skedde under återstoden av skadeundersökningsperioden. Mellan 1998 och undersökningsperioden ökade den dumpade importen från de berörda länderna volymmässigt i betydande grad och dess marknadsandel ökade från 2,7 % till 12,3 %. Vad exportpriserna beträffar, ökade dessa först mellan 1996 och 1998 men sjönk igen mellan 1998 och undersökningsperioden. Den kraftiga ökningen av importen från de berörda länderna och den betydande sänkningen av importpriserna ägde rum samtidigt som gemenskapsindustrins läge från och med 1998 försämrades dels genom minskad försäljning och krympande marknadsandel, dels genom prissänkningar och försämrad lönsamhet. Under undersökningsperioden underskreds dessutom gemenskapsindustrins priser betydligt av priserna för större delen av den dumpade importen.

3. Verkningar av andra faktorer

Import från andra länder utanför gemenskapen

(91) Importen från andra tredjeländer ökade under skadeundersökningsperioden, från cirka 6200 ton 1996 till cirka 8123 ton under undersökningsperioden. Motsvarande marknadsandel ökade också från 10,9 % 1996 till 16 % under undersökningsperioden. Eftersom det finns många andra tredje länder, drogs slutsatsen preliminärt att även om vissa skada skulle ha kunnat vållas av andra tredje länder, bröt inte denna import orsakssambandet mellan den dumpade importen från de berörda länderna och den väsentliga skada som gemenskapsindustrin hade lidit.

Andra faktorer

(92) Kommissionen undersökte även om andra faktorer än de ovan nämnda skulle ha kunnat bidra till den skada som gemenskapsindustrin lidit, särskilt vad gäller en eventuell efterfrågeminskning, den tekniska utvecklingen och produktivitetsutvecklingen inom gemenskapsindustrin eller gemenskapsindustrins exportresultat.

(93) När det gäller utvecklingen av efterfrågan ökade till att börja med den synbara förbrukningen av rördelar mellan 1996 och 1998, men därefter minskade den kraftigt. Den minskade efterfrågan sedan 1998 har sannolikt bidragit till ökad konkurrens och utövat ett visst pristryck nedåt. Om inte den dumpade importen hade utövat ett pristryck nedåt hade emellertid nedgången i priser och lönsamhet för gemenskapsindustrin varit mycket mindre markant.

(94) När det gäller teknisk utveckling och produktivitetsutveckling har gemenskapsindustrin gjort avsevärda investeringar för att inte förlora konkurrenskraft och den har ökat sin produktivitet.

(95) När det gäller exportresultatet ökade gemenskapsindustrin sin direktförsäljning på exportmarknaderna med 78 % under undersökningsperioden trots att de konkurrerade med de berörda exporterande tillverkarna. Den direkta exportförsäljningen svarade för cirka 25 % av gemenskapsindustrins sammanlagda försäljning under undersökningsperioden. Detta visar att gemenskapsindustrin var konkurrenskraftig. Exportverksamheten kan således inte ha bidragit till den skada som gemenskapsindustrin lidit.

(96) Den preliminära slutsatsen drogs därför att denna utveckling inte bröt orsakssambandet mellan den dumpade importen och den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit.

4. Slutsats om skada

(97) Med hänsyn till sammanträffandet i tiden mellan å ena sidan de prissänkningar och det prisunderskridande som konstaterats och de ökade volymerna och marknadsandelarna för den dumpade importen och å andra sidan sjunkande försäljningsvolymer och försäljningspriser, försämrad lönsamhet och minskande marknadsandelar för gemenskapsindustrin drar kommissionen preliminärt slutsatsen att den dumpade importen med ursprung i Tjeckien, Malaysia, Ryssland, Sydkorea och Slovakien har vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada. Dessutom fann kommissionen inga andra kända faktorer som bröt orsakssambandet mellan den dumpade importen från de berörda länderna och denna skada.

E. GEMENSKAPENS INTRESSE

1. Inledande anmärkning

(98) I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida införandet av antidumpningsåtgärder skulle strida mot gemenskapens allmänna intresse. Gemenskapens intresse fastställdes på grundval av en undersökning av alla berörda parters intressen, dvs. gemenskapsindustrins, importörernas och handlarnas samt produktanvändarnas intresse.

(99) För att kunna bedöma de sannolika verkningarna av att åtgärder införs respektive inte införs begärde kommissionen in uppgifter från alla berörda parter som den visste var berörda eller som hade givit sig till känna.

(100) På detta grundval undersökte kommissionen om det, trots slutsatserna beträffande dumpning, gemenskapsindustrins situation och orsakssamband, fanns tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte skulle ligga i gemenskapens intresse att införa åtgärder i detta särskilda fall.

2. Gemenskapsindustrins intresse

(101) Gemenskapsindustrin har visat att den är strukturmässigt bärkraftig. Detta bekräftades av den positiva utvecklingen av dess ekonomiska läge vid den tidpunkt när effektiv konkurrens hade återupprättats sedan antidumpningsåtgärder beträffande import med ursprung i Kina och Thailand hade införts. Den lyckades nämligen kraftigt öka sitt kassaflöde och förbättrade sin lönsamhet från 3,1 % 1996 till 5,2 % 1997 när den sammanlagda marknadsandelen för dumpad import från de berörda länderna fortfarande var mycket liten (under 3 %).

(102) Kommissionen drar slutsatsen att gemenskapsindustrin skulle kunna återupprätta sin finansiella position och fortsätta sin verksamhet inom gemenskapen när det gäller den berörda produkten om åtgärder införs och det därigenom sker en återgång till rättvisa marknadsvillkor.

3. Icke-närstående importörers och handlares intresse

(103) Kommissionen sände frågeformulär till 65 icke-närstående importörer och handlare. Nio importörer besvarade frågeformuläret och kommissionen genomförde kontroller på platsen av svaren från tre företag. Endast tre av de nio importörer som svarade motsatte sig uttryckligen eventuella åtgärder. En av dessa motsatte sig det på grund av de kostnader som det skulle medföra om de skulle tvingas hitta nya leverantörer. Två företag motsatte sig detta på grund av eventuella förluster av arbetstillfällen. Dessa importörer köper emellertid rördelar från flera olika ursprungsländer och kan fortfarande välja att köpa från exporterande tillverkare som omfattas av obetydliga antidumpningsåtgärder eller från länder som inte berörs av detta förfarande och inte omfattas av antidumpningsåtgärder. I förhållande till det sammanlagda antalet importörer ansågs dessa verkningar inte utgöra skäl för att provisoriska antidumpningsåtgärder inte skulle införas.

(104) 16 importörer svarade att de inte berördes av förfarandet, eftersom de under den undersökta perioden inte hade importerat från de berörda länderna.

(105) Med hänsyn till att ett antal importföretag också handlade med rördelar som tillverkats inom gemenskapen och med hänsyn till att ett så litet antal av de företag som importerade från de berörda länderna uttryckligen motsatte sig åtgärder, i kombination med den omständigheten att det fortfarande skulle finnas andra tullfria leverantörer utanför gemenskapen om åtgärder infördes, kan slutsatsen därför dras att införandet av åtgärder totalt sett inte skulle ha någon betydande negativ inverkan på importörerna eller handlarna.

4. Användarnas intresse

(106) Användarna av den berörda produkten är huvudsakligen verksamma inom den petrokemiska industrin och i industrier inom byggsektorn. Kommissionen sände frågeformulär till 23 användarföretag och fem sammanslutningar för potentiella användare inom EU. Två sammanslutningar svarade. En av dessa svarade att den inte anser det nödvändigt att ingripa och den andra uppgav att dess medlemmar inte använder den berörda produkten med ursprung i de berörda länderna. Sju användarföretag svarade. Tre av dem uppgav att de inte använde produkter med ursprung i de berörda länderna och fyra svarade att de köpte sitt material från leverantörer inom gemenskapen utan att känna till produkternas ursprung. Inte någon användarsammanslutning eller något användarföretag motsatte sig förfarandet.

(107) Denna brist på invändningar bekräftar att rördelarna svarar för en mycket liten del av de sammanlagda produktionskostnaderna för de företag som använder den berörda produkten och att införandet av åtgärder inte skulle ha någon betydande negativ inverkan på användarna.

5. Verkningar för konkurrensen och handelssnedvridande verkningar

(108) De berörda länderna svarade för 53 % av all import av rördelar under undersökningsperioden. Rördelar med ursprung i Kina och Thailand, för vilka antidumpningstullar för närvarande gäller, svarade för ytterligare 13 % av importen. Även om vissa exporterande tillverkare i de berörda länderna kan komma att dra sig tillbaka från gemenskapsmarknaden, är det rimligt att anta att de flesta kommer att fortsätta att sälja rördelar till icke-skadevållande priser. Dessutom kommer frånvaron av skadevållande dumpning från de berörda länderna att innebära att gemenskapsmarknaden blir mera lockande för andra leverantörer.

(109) I och med att det kommer att finnas ett fortsatt behov av import kommer ett antal konkurrenter till tillverkarna i gemenskapen att finnas kvar eller inträda på marknaden. Tillsammans med tillverkarna i gemenskapen kommer de att sörja för att användarna också i fortsättningen kan välja mellan olika, konkurrerande leverantörer av den berörda produkten.

(110) Av dessa skäl dras preliminärt slutsatsen att det inte finns något som talar för att införandet av de föreslagna antidumpningstullarna skulle komma att påverka konkurrensen i någon större utsträckning. Tvärtom skulle dumpningens handelssnedvridande verkningar undanröjas.

6. Slutsats beträffande gemenskapens intresse

(111) Mot denna bakgrund dras den preliminära slutsatsen att det är osannolikt att verkningarna för importörer och användarindustrier skulle uppväga den positiva effekt som åtgärder mot skadevållande dumpning skulle få för gemenskapsindustrin. Det finns därför inte några tvingande skäl för att antidumpningsåtgärder beträffande import med ursprung i de länder vilka har konstaterats bedriva skadevållande dumpning inte skulle införas.

F. PROVISORISKA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

1. Nivå för undanröjande av skada

(112) Med hänsyn till slutsatserna beträffande dumpning, skada, orsakssamband och gemenskapens intresse bör provisoriska antidumpningsåtgärder införas för att förhindra att gemenskapsindustrin vållas ytterligare skada genom dumpad import. Vid fastställandet av tullens nivå har kommissionen beaktat de konstaterade dumpningsmarginalerna liksom det tullbelopp som är nödvändigt för att skadan för gemenskapsindustrin skall kunna undanröjas.

(113) För fastställandet av den tullnivå som krävs för att den skada som dumpningen vållat skall kunna undanröjas har skademarginaler beräknats. Den nödvändiga prishöjningen fastställdes på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset och det icke-skadevållande priset på den berörda produkt som sålts av gemenskapsindustrin på gemenskapens marknad.

(114) Det icke-skadevållande priset har erhållits på grundval av gemenskapsindustrins faktiska försäljningspriser, vilka sedan justerats till den kritiska punkten varefter det tillagts vinst beräknad efter den vinstmarginal som industrin rimligtvis skulle uppnå om det inte förekom någon skadevållande dumpning. Vid denna beräkning användes en vinstmarginal på 5 % av omsättningen, eftersom denna nivå uppnåddes 1997 när åtgärder var i kraft beträffande Kina, Kroatien och Thailand och när marknadsandelen för import från de berörda länderna fortfarande var tämligen liten.

(115) Den skillnad som framkom vid jämförelsen mellan det vägda genomsnittliga importpriset och gemenskapsindustrins icke-skadevållande pris uttrycktes sedan i procent av det totala importvärdet cif.

2. Provisoriska åtgärder

(116) Mot denna bakgrund anser kommissionen i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen att en preliminär antidumpningstull bör införas beträffande Tjeckien, Malaysia, Ryssland, Sydkorea och Slovakien. Denna tull bör införas på samma nivå som de dumpningsmarginaler som konstaterats, med undantag för Sydkorea and Zeleziarne Podbrezova a.s., beträffande vilka det konstaterats att skademarginalen var lägre än dumpningsmarginalen.

(117) Mot bakgrund av ovanstående bör följande preliminära tullar införas:

>Plats för tabell>

3. Åtaganden

(118) En exporterande tillverkare i Slovakien har gjort ett prisåtagande i enlighet med artikel 8.1 i grundförordningen. Kommissionen anser att åtagandet kan godtas, eftersom företaget har samtyckt till att sälja den berörda produkten till priser som inte understiger sådana priser genom vilka den skadevållande effekten av dumpningen undanröjs. De detaljerade rapporter som företaget åtagit sig att regelbundet överlämna till kommissionen kommer vidare att möjliggöra en effektiv kontroll. Företaget tillverkar och säljer dessutom bara den berörda produkten vilket gör att risken för att åtagandet kommer att kringgås är begränsad.

(119) I syfte att tillse att åtagandet faktiskt efterlevs och övervakas när ansökan om övergång till fri omsättning enligt åtagandet uppvisas för den berörda tullmyndigheten bör tullbefrielse endast beviljas under förutsättning att en faktura innehållande åtminstone de uppgifter som anges i bilagan till denna förordning uppvisas. Denna uppgiftsnivå är nödvändig också för att tullmyndigheterna med tillräcklig säkerhet skall kunna förvissa sig om att leveranserna motsvarar beskrivningen i de kommersiella dokumenten och omfattas av åtagandet. Om någon sådan faktura inte uppvisas eller om denna inte svarar mot den produkt som uppvisas för tullmyndigheterna bör i stället tillämplig antidumpningstull betalas.

(120) Om åtagandet bryts eller återtas, eller om det finns en misstanke om att det har brutits, kan en antidumpningstull införas enligt artikel 8.9 och 8.10 i grundförordningen.

G. SLUTBESTÄMMELSE

(121) Av administrativa skäl bör en period fastställas inom vilken berörda parter som gav sig till känna inom den tid som angavs i tillkännagivandet om inledande av förfarandet kan inkomma med skriftliga synpunkter och begära att bli hörda. Vidare bör det anges att alla avgöranden i denna förordning rörande införande av tullar är preliminära och kan behöva omprövas vid fastställandet av eventuella slutgiltiga tullar.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1. En preliminär antidumpningstull skall införas på import av rördelar (med undantag för gjutna rördelar, flänsar samt rördelar avsedda för gängning) av järn eller stål (med undantag för rostfritt stål) med en yttre diameter på högst 609,6 mm av det slag som används för stumsvetsning eller andra ändamål, enligt KN-nummer ex 7307 93 11 (TARIC-nummer 7307 93 11*91 och 7307 93 11*99 ), ex 7307 93 19 (TARIC-nummer 7307 93 19*91 och 7307 93 19*99 ), ex 7307 99 30 (TARIC-nummer 7307 99 30*92 och 7307 99 30*98 ) och ex 7307 99 90 (TARIC-nummer 7307 99 90*92 och 7307 99 90*98 ) med ursprung i Tjeckien, Malaysia, Ryssland, Sydkorea och Slovakien.

2. Följande preliminära antidumpningstullsatser skall tillämpas på nettopriset fritt gemenskapens gräns, före tull, på produkter tillverkade av följande företag:

>Plats för tabell>

3. Trots vad som sägs i punkt 1 skall den preliminära antidumpningstullen inte tillämpas på import som övergår till fri omsättning enligt bestämmelserna i artikel 2.

4. För att den produkt som avses i punkt 1 skall få övergå till fri omsättning i gemenskapen skall en säkerhet ställas som motsvarar den preliminära tullens belopp.

5. Om inget annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

1. Det åtagande som det nedan nämnda företaget har gjort i samband med det här antidumpningsförfarandet skall godtas. Import av produkter som deklarerats för övergång till fri omsättning enligt det nedan angivna TARIC-tilläggsnumret och som tillverkats och exporteras direkt av detta företag (dvs. levereras och faktureras) till ett importerande företag i gemenskapen skall, om importen sker i enlighet med punkt 2, vara befriad från den antidumpningstull som införs genom artikel 1.

>Plats för tabell>

2. Den import som avses i punkt 1 skall vara befriad från antidumpningstull förutsatt att

a) det vid uppvisandet för den berörda medlemsstatens tullförvaltning av deklarationen för övergång till fri omsättning uppvisas en faktura som innehåller åtminstone de uppgifter som förtecknas i bilagan,

b) de varor som deklareras och uppvisas för tullen exakt motsvarar beskrivningen i fakturan.

Artikel 3

1. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 20.1 i förordning (EG) nr 384/96 får berörda parter inom en månad från dagen för den här förordningens ikraftträdande begära att bli underrättade om de viktigaste omständigheter och överväganden som legat till grund för dess antagande, lämna synpunkter skriftligen och begära att muntligen bli hörda av kommissionen

2. Berörda parter får i enlighet med artikel 21.4 i förordning (EG) nr 384/96 begära en utfrågning rörande analysen av gemenskapens intresse och får inom en månad från dagen för denna förordnings ikraftträdande yttra sig om tillämpningen av förordningen.

Artikel 4

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Artikel 1 skall tillämpas i sex månader.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 26 februari 2002.

På kommissionens vägnar

Pascal Lamy

Ledamot av kommissionen

(1) EGT L 56, 6.3.1996, s. 1.

(2) EGT L 257, 11.10.2000, s. 2.

(3) EGT L 84, 3.4.1996, s. 1.

(4) EGT L 182, 21.7.2000, s. 1.

(5) EGT L 84, 3.4.1996, s. 46.

(6) Kommissionens beslut 2000/453/EG (EGT L 182, 21.7.2000, s. 25).

(7) EGT C 271, 22.9.2000, s. 4.

(8) EGT L 103, 3.4.2001, s. 5.

(9) EGT C 159, 1.6.2001, s. 4.

BILAGA

Följande uppgifter skall anges på den faktura som åtföljer företagets försäljning till gemenskapen av sådana rördelar som omfattas av åtagandet.

1. Rubriken "FAKTURA SOM ÅTFÖLJER VAROR SOM OMFATTAS AV ETT ÅTAGANDE".

2. Namnet på det företag som nämns i artikel 2.1 och som utfärdat fakturan.

3. Fakturanummer.

4. Dag för utfärdande av fakturan.

5. Det TARIC-tilläggsnummer enligt vilket de fakturerade varorna skall tullklareras vid gemenskapens gräns.

6. En exakt beskrivning av varorna med bl.a. följande uppgifter:

- Produktkodnummer (PCN).

- Beskrivning av varorna enligt produktkodnummer (t.ex. PCN 1 ..., PCN 2 ...).

- Företagets produktkodnummer (CPC) (i tillämpliga fall).

- KN-nummer.

- Kvantitet (i ton och antal styck).

7. Beskrivning av försäljningsvillkoren, med bl.a. följande uppgifter:

- Pris per ton och per styck.

- Betalningsvillkor.

- Leveransvillkor.

- Sammanlagda rabatter och avdrag.

8. Namnet på det importerande företag till vilket fakturan utfärdats direkt av det berörda företaget.

9. Namnet på den företrädare för företaget som har utfärdat åtagandefakturan samt följande undertecknade försäkran: "Jag intygar härmed att försäljningen för direkt export av [företagets namn] till Europeiska gemenskapen av de varor som avses i denna faktura omfattas av och sker enligt villkoren i det åtagande som gjorts av [företagets namn] och som godtagits av Europeiska kommissionen genom förordning (EG) nr 358/2002. Jag försäkrar att uppgifterna på denna faktura är fullständiga och korrekta."