KOMMISSIONENS BESLUT

av den 27 juli 1999

om ett förfarande enligt artikel 81 i EG-fördraget och artikel 53 i EES-avtalet

(IV/36.581 - Télécom Développement)

[delgivet med nr K(1999) 2299]

(Endast den franska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(1999/574/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet,

med beaktande av rådets förordning nr 17 av den 6 februari 1962, Första förordningen om tillämpning av fördragets artiklar 85 och 86(1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1216/1999(2),

med beaktande av den ansökan om icke-ingripandebesked och den anmälan för att få undantag som inkommit den 9 juli 1997 i enlighet med artiklarna 2 och 4 i förordning nr 17,

efter att i enlighet med artikel 19.3 i förordning nr 17 ha offentliggjort ett sammandrag av ansökan och anmälan(3),

efter att ha samrått med Rådgivande kommittén för kartell- och monopolfrågor, och

av följande skäl:

I. FAKTA

A. INLEDNING

1. Den 11 april 1997 ingick Cégétel S.A (Cégétel), en ny teleoperatör i Frankrike, och Société nationale des chemins de fer français (SNCF), det franska nationella järnvägsföretaget, ett antal avtal för samarbete genom ett samägt dotterbolag, benämnt Télécom Développement (TD), i syfte att utveckla och driva ett nationellt fjärrnät för teletjänster längs det franska nationella järnvägsnätet.

2. Den anmälda transaktionen är förbunden med bildandet av Cégétel. Kommissionen har genom sitt beslut av den 20 maj 1999 i ärende nr IV/36.592(4) meddelat att avtalen om inrättandet av Cégétel såsom teleoperatör i Frankrike inte ger anledning till invändningar enligt artikel 81.1 i EG-fördraget.

B. PARTERNA

3. SNCF, den statliga järnvägsoperatören i Frankrike, med både industriell och kommersiell verksamhet, tillhandahåller transporter på det riksomfattande järnvägsnätet. Dess huvudverksamhet är passagerar- och godstransporter. SNCF har dessutom ett telenät för eget behov. Företaget hade en total omsättning på 6573 miljoner euro 1997.

4. Cégétel är en teleoperatör som bildades 1996 och som ägs av det franska allmännyttiga vattenföretaget Vivendi S.A.(5), British Telecommunications plc (BT), Mannesmann AG och indirekt av SBC International Inc(6). Sedan den 1 februari 1998 erbjuder Cégétel ett fullständigt sortiment av teletjänster till alla de olika segmenten av den franska marknaden. Cégétel driver också ett nationellt GSM-nät genom sitt dotterbolag Société française de radiotéléphonie (SFR). Cégétel-koncernens samlade omsättning 1997 låg på omkring 1610 miljoner euro.

5. TD är ett icke börsnoterat aktiebolag, bildat enligt fransk lag och inrättat 1996 av SNCF. Cégétel blir aktieinnehavare i TD genom de anmälda avtalen.

C. TRANSAKTIONEN

6. Anmälan avser ramavtalet av den 11 april 1997 som syftar till att definiera principerna för förhållandet mellan SNCF och Cégétel både vad gäller Cégétels aktieinnehav i TD och formerna för anläggandet av nätet och driften av teletjänsterna.

7. Syftet med TD är att utveckla och driva ett nationellt fjärrnät för teletjänster baserat på

a) överskottskapaciteten för överföring på SNCF:s befintliga telenät,

b) de optiska fiberkablar som Cégétel eller dess dotterbolag tillhandahåller TD, och

c) ytterligare investeringar för anläggandet av företagets egna kablar enligt avtalens anläggningsplan för den inledande perioden 1997-2000.

8. TD har licens för drift av allmänt tillgängliga fjärrnät. I de anmälda avtalen anges även att TD skall upprätta och erbjuda fjärrteletjänster i Frankrike som alternativ till den tidigare monopoloperatörens tjänsteutbud.

9. Utifrån detta nät, som ägs av TD, planerar Cégétel att bli den andra teleoperatören i Frankrike med ett fullständigt sortiment av teletjänster, inklusive taltelefoni mellan fasta punkter och överföringskapacitet för andra operatörer.

10. TD kommer inte att ansluta slutanvändare, nämligen företag eller enskilda, förutom SNCF:s anslutningar. TD kommer enligt artikel 1 i ramavtalet att tillhandahålla

a) en fjärrtjänst för samtrafik mellan teleoperatörer,

b) överföringskapacitet för Cégétel och dess dotterbolags fjärrtrafik men också för andra nätoperatörer och teleleverantörer,

c) en taltelefonitjänst för fjärrtrafik från abonnent till abonnent (end-to-end) som skall distribueras exklusivt av Cégétels dotterbolag Cégétel Le 7(7) (privatkunder) och Cégétel Entreprise (företagskunder) som ägs tillsammans med TD.

11. TD:s kapitalstruktur kommer till följd av klausulerna om förvärv av aktier i TD att fördelas enligt följande:

- SNCF: drygt 50 till 60 %

- Cégétel: 40 till knappt 50 %

- Tredje part (i förekommande fall): 10 %

12. TD leds av en ledningsgrupp, en styrelse och en aktieinnehavarkommitté. Ledningsgruppen, som handhar företagets löpande verksamhet, består av fem ledamöter, varav två utses på förslag från SNCF och två på förslag från Cégétel samt en kvalificerad person utan koppling till parterna (ordföranden) som utses av styrelsen, efter en gemensam överenskommelse. Styrelsen granskar hur ledningsgruppen sköter sina uppgifter och består av ett udda antal ledamöter. Antalet ledamöter som utses av aktieinnehavarna på förslag från SNCF kommer alltid att vara en ledamot fler än antalet ledamöter som utses på förslag från Cégétel. Styrelseordföranden väljs bland ledamöterna av de styrelseledamöter som utsetts på förslag från SNCF. Aktieinnehavarkommittén består av tio ledamöter, varav hälften har utsetts av Cégétel och hälften av SNCF och har inrättats för att avgöra parternas gemensamma ståndpunkt i ett antal frågor, inklusive bland annat att fatta strategiska beslut och avgöra inriktningen för TD, godkänna och ändra verksamhetsplanen och årsbudgeten samt fatta beslut om förvärv av tillgångar eller genomförande av viktiga investeringar.

D. RELEVANT MARKNAD

a) Produktmarknad

13. TD driver ett telenät som utgör ett alternativ till den tidigare monopoloperatören France Télécoms nät. TD kommer att tillhandahålla överföringskapacitet för nationell fjärrteletrafik främst till Cégétel men även till andra operatörer samt taltelefonitjänster för fjärrtrafik enbart till Cégétel. De anmälda avtalen kommer därför att avse dels marknaden för nätoperatörstjänster till andra nätoperatörer, dels marknaden för tillhandahållande av fasta teletjänster för fjärrtrafik. Dessa båda marknader har definierats i ett antal tidigare kommissionsbeslut(8). Liksom i tidigare beslut behövs dessutom ingen exakt avgränsning av produktmarknaden eftersom den föreslagna transaktionen inte ens med snävast möjliga definition ger upphov till konkurrensproblem.

b) Geografisk marknad

14. Den geografiska marknadens bestäms i telesektorn genom i) nätets omfattning och täckning samt antal kunder som kan nås ekonomiskt sett och vars efterfrågan kan mötas och ii) det rättsliga systemet och regleringssituationen i det geografiska område där operatören bedriver verksamhet.

15. Med beaktande av licensregler och regelverk för tillhandahållande av fasta teletjänster för fjärrtrafik måste den geografiska marknaden för dessa tjänster anses vara nationell. TD-nätet kommer dessutom att vara begränsat till franskt territorium. Den relevanta marknaden för nätoperatörstjänster till andra nätoperatörer är därför Frankrike.

c) Parternas ställning på telemarknaden

16. SNCF bedriver ingen kommersiell verksamhet inom telesektorn. TD och Cégétel var inte verksamma på marknaden för taltelefonitjänster för fjärrtrafik (avreglerad i Frankrike den 1 januari 1998) före den 1 februari 1998. TD:s marknadsandel under 1997 vad gäller tillhandahållande av överföringskapacitet var försumbar.

d) De viktigaste konkurrenterna

17. France Télécom hade fram till den 31 december 1997 monopol på marknaden för taltelefonitjänster för fjärrtrafik i Frankrike och har fortfarande ett betydande inflytande på denna marknad. France Télécom har också en stark ställning på marknaderna för tillhandahållande av överföringskapacitet för fjärrtrafik respektive samtrafiktjänster, med marknadsandelar på över 95 %.

18. Många företag har trätt in eller avser att träda in på den franska telemarknaden med antingen ett fullständigt tjänstesortiment (9 Télécom) eller i särskilda segment som återförsäljning av taltjänster (Axis, Kertel, etc.), telenät (Hermes, Colt, Esprit Télécom), eller företagstjänster (WorldCom, Siris, Colt, Omnicom, etc.), lokala nät (Lyonnaise Câble) osv. Den 8 april 1999 hade 59 licenser(9) för telenät och/eller tillhandahållande av teletjänster redan godkänts av den nationella övervakningsmyndigheten för teletjänster. Sju operatörer hade tilldelats ett "kort prefix" för val av operatör.

E. DE ANMÄLDA AVTALEN

Avtalen

19. Principerna och formerna för samarbetet mellan parterna har definierats i ett avtal mellan SNCF och Cégétel om partnerskapet inom företaget Télécom Développement. Detta avtal (ramavtalet) undertecknades den 11 april 1997 och innehåller bland annat

- en nätanläggningsplan för TD-nätet (bilaga 2 till ramavtalet),

- en inledande verksamhetsplan för utvecklingen av TD (bilaga 9 till ramavtalet),

- ett affärsavtal för att ställa upp villkor för Cégétels distribution av TD:s fjärrteletjänster, tillhandahållande av samtrafiktjänster och överföringskapacitet för fjärrtrafik (bilaga 3 i ramavtalet),

- ett kontrakt för SNCF:s anläggande av TD-nätet (bilaga 5 i ramavtalet),

- ett kontrakt för SNCF:s underhåll av TD-nätet (bilaga 6 i ramavtalet).

Kontraktsbestämmelser

a) Ensamrätt till kapaciteten i SNCF:s optiska kabelnät

20. Genom ett avtal av den 22 november 1996 överlät SNCF åt TD ensamrätten att utnyttja överskottskapaciteten i SNCF:s befintliga nät med optiska fibrer. Cégétel överförde dessutom sitt fjärrnät med optiska kablar och sina dotterbolags nät på TD. Cégétel Longue Distance förvärvades av TD.

b) Förtursrätt till järnvägsmark

21. Genom ett avtal av den 22 november 1996 överlät SNCF åt TD rätten(10), som dock inte är exklusiv, att under 30 år utnyttja den offentliga järnvägsmarken för att anlägga ett telenät. För att ge TD möjlighet att bygga upp sitt nät så snabbt som möjligt beviljas TD av SNCF dessutom en "förtursrätt" till offentlig järnvägsmark, vilket garanteras av en vitesklausul som är tillämplig under tre och ett halvt år mellan 1997 och 2000.

22. Räckvidden av och tillämpningsvillkoren för denna förtursrätt har ändrats till följd av kommissionens invändningar enligt vad som redovisas i skäl 28, 29 och 30.

c) Exklusiv distribution av taltelefonitjänster

23. Ett mellan Cégétel och TD samägt dotterbolag, Cégétel le 7, som till 80 % står under Cégétels och till 20 % under TD:s kontroll, kommer att vara ensamåterförsäljare av TD:s taltelefonitjänster för fjärrtrafik till allmänheten. Cégétel Entreprise, med samma ägarförhållande, kommer att vara ensamåterförsäljare av taltjänster för företagskunder från abonnent till abonnent (end-to-end).

d) Uppköpsskyldighet

24. Cégétel åtar sig att använda TD som ensamleverantör av överföringskapacitet för sin egen och sina dotterbolags fjärrtrafik i Frankrike. Cégétel får dock köpa tjänster av tredje part, om TD:s priser skulle visa sig vara högre än marknadspriserna. Dessutom får TD köpa kapacitet av andra operatörer för att täcka Cégétels behov. Cégétel är också skyldigt att uppfylla sina tidigare inköpsförpliktelser.

e) Konkurrensklausul

25. SNCF åtar sig att varken direkt eller via ett dotterbolag utöva någon verksamhet på teleområdet som konkurrerar med TD:s eller Cégétel-koncernens verksamhet.

26. Cégétel avstår från att investera i andra fjärrtelenät än TD:s nät.

27. TD åtar sig att inte konkurrera med Cégétel le 7 och Cégétel Entreprises när det gäller saluföringen av teletjänster.

F. KONTRAKTSÄNDRINGAR

28. Den 18 mars 1998 meddelade kommissionen parterna att bestämmelsen om förtursrätt till järnvägsmark enligt kommissionens uppfattning omfattas av artikel 81.1 i fördraget och i den formen inte kan beviljas undantag enligt artikel 81.3. Den 20 april 1998 föreslog parterna en ändring av bestämmelsen i fråga för att fastställa räckvidden av och tillämpningsvillkoren för den förtursrätt som givits TD och för att därigenom klargöra på vilka villkor de böter som avses i avtalen skall utdömas. Parterna beaktade kommissionens invändningar och meddelade den 31 juli 1998 en ändring av de ursprungliga avtalen för att få till stånd i) likabehandling av tredje parter i de undantagsfall, där det enda möjliga sättet att ansluta ett telenät är att förlägga kablarna på järnvägsmark (t.ex. i smala dalgångar) och ii) att SNCF (eller vid behov RFF - se fotnot 10) behåller friheten att erbjuda andra teleoperatörer anslutning till järnvägsinfrastrukturen, under förutsättning att detta inte påverkar anläggandet av TD-nätet.

29. Dessa ändringar gör det möjligt för SNCF att ansluta andra operatörer till sitt eget nät, under förutsättning att detta inte påverkar utvecklingen av TD-nätet.

30. Förtursrätten begränsas vidare till den minimiperiod som krävs för att bygga upp nätet (1997-2000) och det finns ett uttryckligt åtagande om att förtursrätten inte är tilllämplig i det fall andra företag önskar anslutning till särskilda delar av järnvägsmark, där det enda möjliga sättet att ansluta ett telenät är att förlägga det på denna mark.

G. SYNPUNKTER FRÅN TREDJE PART

31. Fyra berörda parter lämnade in synpunkter efter offentliggörandet enligt artikel 19.3 i förordning nr 17. Synpunkterna avsåg främst de ändringar som inlämnats av parterna beträffande TD:s förtursrätt till järnvägsmark, den villkorade tillgång till järnvägsinfrastrukturen som förekommer i avtalet under TD-nätets uppbyggnad samt de alternativ till järnvägsinfrastruktur vid installation av telenät som finns i Frankrike. Kommissionen gjorde en uttömmande bedömning av dessa synpunkter som dock inte visade sig vara av sådan art att de föranledde kommissionen att ändra sitt positiva ställningstagande till de kontraktsändringar som parterna har åtagit sig.

II. RÄTTSLIG BEDÖMNING

A. TILLÄMPNINGEN AV ARTIKEL 81.1 I EGFÖRDRAGET PÅ CÉGÉTELS AKTIEINNEHAV I TD

32. SNCF och Cégétel är varken faktiska eller potentiella konkurrenter. De är verksamma på helt olika marknader. Cégétel är verksamt eller håller på att träda in på de flesta segment av den franska telemarknaden, medan SNCF som bidrar med den infrastruktur som ligger till grund för utvecklingen och utnyttjandet av tjänsterna inte är kommersiellt verksamt inom telesektorn. Varken SNCF eller Cégétel är verksamma på marknaden för nätoperatörstjänster till andra nätoperatörer som är TD:s huvudsakliga marknad.

33. SNCF är den statliga järnvägsoperatören och avser inte att verka som teleoperatör. TD skapades inte av SNCF för att verka som teleoperatör utan för att utnyttja SNCF:s telenät som tidigare endast använts internt. De franska myndigheterna har bekräftat att syftet med TD, som är ett dotterbolag till SNCF, skall begränsas till att utnyttja detta telenät(11). Cégétel kommer genom det anmälda avtalet att få tillgång till den franska nationella järnvägsinfrastrukturen så att företaget kan bygga upp ett eget telenät. I utbyte kommer SNCF att erhålla extra ekonomisk avkastning från sina tillgångar samt telekapacitet för sina egna behov.

34. Anläggandet av ett telenät med nationell täckning tar dessutom ett antal år i anspråk och kräver avsevärda investeringar. TD skulle inte rimligen kunna förväntas genomföra sådana investeringar utan stöd från en teleoperatör med ett fullständigt sortiment som avser att inrätta sig som alternativ tjänste- och infrastrukturleverantör till den tidigare monopoloperatören i Frankrike.

35. Cégétel är nytt på den franska telemarknaden och har en mycket stark konkurrent i France Télécom. Företaget saknar eget stamnät och har hittills varit beroende av den tidigare monopoloperatören för den infrastruktur som ligger till grund för dess tjänster. Genom TD kommer Cégétel få tillgång till den franska nationella järnvägsinfrastrukturen för att bygga upp ett eget telenät. Detta telenät kommer att bli det andra nationella telenätet i Frankrike och utgöra ett alternativ till France Telecoms nät. Även om det finns ett antal alternativ till järnvägsinfrastruktur för utläggning av telenät, vilka Cégétel kunde ha studerat innan man fattade beslutet om att förvärva aktieintresse i TD, är det osannolikt att Cégétel utan TD:s befintliga nät och förtursrätten till SNCF:s järnvägsmark kunde ha varit verksamt på marknaden för taltelefonitjänster för fjärrtrafik (inklusive tillfälligt uppkopplad transit eller fast uppkopplad transit) redan den 1 februari 1998.

36. De anmälda avtalen förutser en fördelning av uppgifterna mellan å ena sidan TD som kommer att handha tekniska aspekter av upprättandet, underhållet och driften av telenätet och å andra sidan Cégétel, som genom Cégétel Le 7 och Cégétel Entreprises, kommer att tillhandahålla kommersiella telekommunikationstjänster till slutanvändare.

37. Den franska telemarknaden liberaliserades inte förrän helt nyligen (den 1 januari 1998) och nya företag utsätts för hård konkurrens av den tidigare monopoloperatören som tidigare var den enda leverantören av inhemska överföringsledningar i Frankrike. Liberalisering av alternativa infrastrukturer skedde i Frankrike den 1 juli 1996. Ett antal teleoperatörer bygger upp eller har meddelat planer på uppbyggnad av nationella fiberoptiska nät i Frankrike, inklusive Hermes(12), COLT, Worldcom/MCI och Cable & Wireless. Det förefaller mot bakgrund av detta inte som om det anmälda avtalet har till resultat att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen på den relevanta marknad som beskrivits ovan. Genom att göra det möjligt för Cégétel att bygga upp sitt eget nät och erbjuda fjärrtjänster via den överföringskapacitet som utvecklats av TD kommer avtalen att underlätta för företaget att konkurrera mera effektivt på marknaden eftersom det inte längre kommer att vara beroende av den tidigare monopoloperatörens stamnät.

38. Avtalen kommer sannolikt inte att påverka tredje parters konkurrenssituation eftersom SNCF inte i någon större utsträckning hindras från att ansluta andra operatörer till sin infrastruktur. Andra operatörer skulle dessutom gynnas av förekomsten av den ytterligare överföringskapacitet för teletjänster som kommer att skapas av TD.

39. Kommissionen har själv medgivit att det var nödvändigt att bevilja nya licensinnehavare som TD rätt till passage genom statlig och privat egendom för att kunna lägga ut sina nät, och har likaledes medgivit fördelarna med facilitetsdelning av infrastrukturer av stadsplaneringsskäl, miljöskäl och ekonomiska skäl, låt vara i form av samtrafik(13).

40. Cégétels förvärv av aktier i TD:s aktiekapital omfattas sammanfattningsvis på grundval av argumentationen ovan inte av artikel 81.1 i EG-fördraget.

B. TILLÄMPNINGEN AV ARTIKEL 81.1 I EG-FÖRDRAGET PÅ KONTRAKTSBESTÄMMELSERNA

41. Kontraktsbestämmelserna i skäl 28, 29 och 30 är underordnade TD:s verksamhet så till vida att de är direkt kopplade till och nödvändiga för denna verksamhet. Med tanke på de ekonomiska investeringar som krävs för att bygga upp ett alternativt nationellt telenät, vilket är syftet med Cégétel, som också är ett nytt företag på den franska telemarknaden säkerställs genom dessa bestämmelser att TD erhåller de operativa förhållanden som krävs för att företaget snabbt skall kunna komma in på marknaden.

a) TD:s ensamrätt till kapaciteten i SNCF:s optiska kabelnät

42. Genom denna bestämmelse säkerställer SNCF att dess företag TD kommer att ha de nödvändiga resurserna för sin huvudsakliga verksamhet. Bestämmelsen om ensamrätt hänger nära samman med överlåtelseavtalets karaktär och är ett resultat av SNCF:s beslut om att inte verka som teleoperatör utan istället till sitt dotterbolag TD överföra alla verksamheter som är kopplade till driften av ett nät som har byggts upp med hjälp av järnvägsinfrastrukturen. Syftet med TD är att bygga upp och underhålla ett nationellt telenät utifrån SNCF:s befintliga optiska fibrer. Dessa fibrer måste uppgraderas för ökad kapacitet och för att kunna införlivas i nätet. Det skulle vara oerhört svårt att driva, införliva och uppgradera ett sådant nät utan att ha ensamrätt till alla fibrer i nätet.

b) Förtursrätt till järnvägsmark

43. Denna bestämmelse avser förutsättningarna för TD:s verksamhet och säkerställer att anläggandet av nätet kommer att ske enligt tidsplaneringen i verksamhetsplanen. Cégétel är helt beroende av TD:s fjärrnät för sin fjärrteletrafik. Förtursrätten till järnvägsmark motiveras av de villkor för anläggandet av nätet som införts genom lagen samt av kontinuitetskraven för järnvägstransporter och tågens körsäkerhet. Formuleringarna i avtalen, som ändrats av parterna (se skäl 28, 29 och 30), innebär inte att TD ges ensamrätt och förhindrar inte heller att tredje parter får tillgång till järnvägsmarken(14) för att lägga ut kablar och hindrar således inte att konkurrenter bygger upp egna nät.

c) Exklusiv distribution av TD:s taltelefonitjänster genom Cégétel

44. I affärsavtalet fastställs att TD inte skall saluföra taltelefonitjänster till slutkunder utan istället tillhandahålla Cégétel dessa tjänster (jfr. artikel 2.1 i affärsavtalet). De två moderföretagens strategi medför att TD ansvarar för de tekniska aspekterna av uppbyggnaden och driften av nätet medan Cégétel, via Cégétel Le 7 och Cégétel Entreprises, tar hand om den kommersiella driften gentemot kunderna. Bestämmelsen avspeglar SNCF:s intention att begränsa TD:s verksamhet till drift av telenätet. Genom denna begränsning i affärsavtalet säkerställs efterfrågan av TD:s fjärrtjänster för taltelefoni, vilka kommer att saluföras av Cégétel. Avtalet är därför ett sätt att säkerställa att TD möts av tillräckligt stor efterfrågan på sina tjänster för att kunna komma in på marknaden och bidrar till företagets långsiktiga överlevnad som operatör.

d) Uppköpsskyldighet

45. Genom att ålägga Cégétel att inrätta sin verksamhet på TD-nätet säkerställer villkoret i artiklarna 4.4-4.5 i ramavtalet att företaget har en effektiv och lönsam minimivolym för verksamheten och en regelbunden avkastning. Det bör emellertid noteras att denna skyldighet kan komma att få minskad betydelse dels om Cégétel skulle välja en annan leverantör om TD:s priser är högre än marknadspriserna, dels beroende på Cégétels tidigare uppköpskyldigheter.

46. Baserat på de särskilda omständigheterna i detta ärende kan man dra slutsatsen att ensamrätten till kapaciteten i SNCF:s optiska kabelnät, förtursrätten till järnvägsmark till följd av de ändringar som infördes av parterna den 31 juli 1998, den exklusiva distributionen av taltelefonitjänster och klausulen om uppköpsskyldighet är direkt kopplade till och nödvändiga för att TD skall kunna bygga upp och driva sitt nät. De måste således i enlighet med EG-fördragets konkurrensregler betraktas som underordnade parternas planerade projekt.

47. Underordnade begränsningar skall bedömas tillsammans med grundandet av företaget. Eftersom kommissionen har gjort bedömningen att avtalen mellan SNCF och Cégétel beträffande TD inte omfattas av tillämpningsområdet för artikel 81.1 i EG-fördraget så omfattas inte heller ovannämnda begränsningar av denna artikel.

e) Konkurrensklausul

48. Genom SNCF:s (artiklarna 3 och 36 i ramavtalet) respektive Cégétels åtaganden om att inte konkurrera (artikel 4.8 i ramavtalet) garanteras att Cégétel och SNCF, två företag som inte är konkurrenter och som är nya på produktmarknaden i fråga, kommer att koncentrera sina insatser i TD. Dessa villkor är dessutom nödvändiga för att säkerställa TD:s fortlevnad på marknaden med tanke på att TD:s telenät, vilket bygger på faciliteter utefter den franska järnvägsinfrastrukturen, är nödvändigt för att Cégétel skall kunna tillhandahålla ett fullständigt telesortiment. Åtagandet om att inte konkurrera som vilar på TD säkerställer att TD kommer att koncentrera sig på att exploatera telenätet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Kommissionen har utifrån de uppgifter som står till dess förfogande ingen anledning att vidta några åtgärder enligt artikel 81.1 i EG-fördraget och artikel 53.1 i EES-avtalet med avseende på de anmälda avtalen som avser samarbetet mellan Société nationale des chemins de fer français och Cégétel S.A. genom deras gemensamt ägda dotterbolag Télécom Développement.

Artikel 2

Detta beslut riktas till:

1. Société nationale des chemins de fer français 88, rue St. Lazare F - 75 009 Paris

2. Cégétel S.A. 52, rue d'Anjou F - 75 008 Paris

3. Télécom Développement 88, rue St. Lazare F - 75 009 Paris

Utfärdat i Bryssel den 27 juli 1999.

På kommissionens vägnar

Karel VAN MIERT

Ledamot av kommissionen

(1) EGT 13, 21.2.1962, s. 204/62.

(2) EGT L 148, 15.6.1999, s. 5.

(3) EGT C 293, 22.9.1998, s. 4.

(4) Se s. 14 i detta nummer av EGT.

(5) Tidigare benämnt Compagnie Générale des Eaux (CGE).

(6) SBCI är ett helägt dotterbolag till SBC Communications Inc., ett amerikanskt företag som främst är verksamt inom telesektorn.

(7) Tidigare benämnt Télécom Development Services (TDS).

(8) Se kommissionens beslut 96/547/EG, ärende IV/35.617, Phoenix/Global One (EGT L 239, 19.9.1996, s. 57); kommissionens beslut 97/780/EG, ärende IV/35.830, Unisource (EGT L 318, 20.11.1997, s. 1); kommissionens beslut 1999/573/EG (Se s. 14 i detta nummer av EGT).

(9) Källa: Autorité de Régulation des Télécommunications, Licences L.33-1 (licence d'opérateur de résaux) och L.34-1 (licence de fournisseur de service téléphonique au public).

(10) SNCF överförde till följd av den franska lagen 97-135 av den 13 februari 1997 äganderätten till den nationella järnvägsinfrastrukturen (främst spår, perronger och utrustning) till "Réseau Ferré de France" (RFF, det offentliga företag som bildas genom denna lag). Genom lagen fastställs som en övergångsåtgärd att alla åtgärder som SNCF vidtar för den egendom som överförts till RFF från och med den 1 januari 1997 till och med då genomförandebestämmelser utfärdas kommer att anses ha skett i RFF:s namn och för dess räkning (artikel 16 i lagen). Därför anges i artikel 36 i ramavtalet mellan SNCF och Cégétel att alla åtgärder som vidtas för de tillgångar som till följd av lagen av den 13 februari 1997 har överförts till RFF anses ha skett RFF:s namn och för dess räkning.

(11) Detta bekräftas i en skrivelse från Frankrikes transportminister till SNCF:s ordförande, daterad den 17 juli 1996.

(12) SNCF är indirekt aktieinnehavare i Hermes till följd av ett aktieinnehav på 9 % i HitTail BV.

(13) Jfr kommissionens direktiv 90/388/EEG av den 28 juni 1990 om konkurrens på marknaderna för teletjänster, EGT L 192, 24.7.90, s. 10, senast ändrat genom direktiv 96/16/EG (EGT L 74, 22.3.1996, s. 13).

(14) Genomförande av arbeten på järnvägsmark måste ske enligt bestämmelserna i den franska lagen 97-135 av den 13 februari 1997 (JO av den l5 februari 1997, bilaga 5).