TJECKISKA REPUBLIKEN: PARTNERSKAP FÖR ANSLUTNING (98/C 202/02)

1. INLEDNING

I det yttrande som kommissionen, i enlighet med artikel O i Fördraget, lämnade till rådet i juli 1997 har kommissionen rekommenderat att anslutningsförhandlingar med Tjeckiska republiken inleds. Denna rekommendation är grundad på analysen i yttrandet i vilket kommissionen framför som sin åsikt i) att i Tjeckiska republiken finns stabila institutioner, garantier för att rättsstatliga principer iakttas, mänskliga rättigheter och skydd för minoriteter, ii) Tjeckiska republiken kan betraktas som en fungerande marknadsekonomi som har frömåga att på medellång sikt hantera det konkurrenstryck och de marknadskrafter som råder inom unionen samt iii) att Tjeckiska republiken, förutsatt att landet fortsätter sina ansträngningar för införlivande och lägger särskild vikt vid den konkreta tillämpningen, har förmåga att på medellång sikt tillämpa gemenskapens regelverk.

Europaavtalet kommer även fortsättningsvis att utgöra grunden för Europeiska unionens förbindelser med Tjeckiska republiken. Strategin inför anslutningen kommer dock att förstärkas för att göra det möjligt att inrikta stödet på de olika kandidatländernas specifika behov och på så sätt hjälpa dem att lösa de särskilda problem som påtalats i yttrandet. I Agenda 2000 anförde kommissionen följande: "Den förstärkta samarbetssstrategi inför anslutning som presenteras nedan har två huvudsyften. För det första att samla de olika former av stöd som unionen tillhandahåller inom en och samma ram, partnerskap för anslutning, och att arbeta tillsammans med kandidatländerna inom denna ram på grundval av ett tydligt definierat program för att förbereda länderna för medlemskap, vilket bland annat innebär att kandidatländerna förbinder sig att ange vissa prioriterade mål och en tidtabell för deras genomförande. För det andra att göra kandidatländerna bekanta med unionens politik och arbetssätt genom att de erbjuds möjlighet att delta i gemenskapsprogram."

Vid sitt möte i Luxemburg i december 1997 beslöt Europeiska rådet att partnerskapen för anslutning skall utgöra kärnan i strategin inför anslutningen och inom denna enhetliga ram samla alla former av stöd till kandidatländerna i Central- och Östeuropa. Detta partnerskap för anslutning har beslutats av kommissionen efter samråd med Tjeckiska republiken och på grundval av de principer, prioriteringar, etappmål och villkor som fastställts av rådet.

2. MÅL

Syftet med partnerskapet för anslutning är att inom en och samma ram fastställa de prioriteringar i det fortsatta arbetet som anges i kommissionens yttrande om Tjeckiska republikens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen, de finansiella medlen för att hjälpa Tjeckiska republiken att förverkliga dessa prioriteringar samt villkoren för detta stöd. Detta partnerskap för anslutning utgör en ram för ett antal politiska instrument som kommer att användas för att hjälpa kandidatländerna att förbereda sig för medlemskap. Hit hör bland annat det nationella program för antagandet av gemenskapens regelverk som skall antas av Tjeckiska republiken, den gemensamma utvärderingen av prioriteringarna i den ekonomiska politiken, pakten mot organiserad brottslighet och vägledningen till den inre marknaden. Dessa instrument är alla olika och kommer att utarbetas och genomföras på olika sätt. De kommer inte att utgöra en integrerande del av detta partnerskap men de prioriteringar de innehåller kommer att vara förenliga med partnerskapet.

3. PRINCIPER

De viktigaste prioriterade områden som fastställts för varje kandidatland rör landets förmåga att uppfylla Köpenhamnskriterierna, enligt vilka det för medlemskap krävs följande:

- Kandidatlandet skall ha stabila institutioner som garanterar demokrati, rättssäkerhet, mänskliga rättigheter samt respekt för och skydd av minoriteter.

- Kandidatlandet skall ha en fungerande marknadsekonomi liksom förmågan att hantera det konkurrenstryck och de marknadskrafter som råder inom unionen.

- Kandidatlandet skall ha förmåga att uppfylla de skyldigheter som följer av medlemskapet, inbegripet att ansluta sig till de mål som sammanhänger med den politiska, ekonomiska och monetära unionen.

Vid sitt möte i Madrid underströk Europeiska rådet att kandidatländerna måste anpassa sina administrativa strukturer för att kunna tillämpa gemenskapspolitiken på ett friktionsfritt sätt efter anslutningen. Vid sitt möte i Luxemburg framhöll Europeiska rådet att införlivandet av gemenskapens regelverk med lagstiftningen är nödvändigt, men inte i sig tillräckligt. Det är nödvändigt att tillse att regelverket verkligen tillämpas.

4. PRIORITERINGAR OCH ETAPPMÅL

Av kommissionens yttranden och rådets behandling av dessa har framgått att kandidatländerna måste göra stora ansträngningar på vissa områden för att förbereda sig för anslutningen. Det har också bedömts att inget kandidatland för närvarande helt uppfyller Köpenhamnskriterierna. Denna situation kommer att göra det nödvändigt att fastställa olika etapper med prioriteringar med angivande, för varje prioritering, av bestämda mål vilka skall fastställas i samarbete med de berörda länderna. Uppnåendet av dessa mål kommer att påverka omfattningen av det stöd som beviljas, hur förhandlingarna med vissa länder utvecklas och inledandet av förhandlingar med andra länder. Prioriteringarna och etappmålen har delats upp i två grupper, de på kort sikt och de på medellång sikt. Som kortsiktiga betecknas de prioriteringar och etappmål som Tjeckiska republiken realistiskt sett kan förväntas uppnå under 1998 eller beträffande vilka Tjeckiska republiken i vart fall kan förväntas göra betydande framsteg inom samma frist. Med hänsyn till den korta tidsfristen och den administrativa kapacitet som fordras för att genomföra dem har endast ett mindre antal prioriteringar fastställts på kort sikt. Prioriteringarna på medellång sikt förväntas ta över ett år att uppnå, även om arbetet med dem kan och bör inledas under 1998.

Tjeckiska republiken kommer att uppmanas att till slutet av mars utarbeta ett nationellt program för antagandet av gemenskapens regelverk som innehåller en tidsplan för genomförandet av dessa prioriteringar och etappmål och, i de fall det är möjligt och relevant, uppgift om behovet av personella och finansiella resurser.

I partnerskapet för anslutning anges att Tjeckiska republiken måste vidta åtgärder på alla de områden som tas upp i yttrandet. Bilagan innehåller en kortfattad checklista över dessa områden. Det inte är tillräckligt att införliva gemenskapens regelverk med den nationella lagstiftningen. Det är dessutom nödvändigt att se till att regelverket faktiskt tillämpas i enlighet med de standarder som gäller inom unionen. På alla de områden som är förtecknade nedan krävs att gemenskapens regelverk genomförs på trovärdigt och effektivt sätt.

Med ledning av kommissionens yttrande och rådets behandling av detta har följande prioriteringar och etappmål, på kort respektive medellång sikt, fastställts för Tjeckiska republiken.

4.1 Prioriteringar på kort sikt (1998)

- Ekonomiska reformer: Fastställande av prioriteringar på medellång sikt inom den ekonomiska politiken och gemensam utvärdering inom ramen för Europaavtalet, genomförande av en politik för upprätthållande av såväl inre som yttre balans, förbättring av förutsättningarna och reglerna för drift av företag, särskilt genom en snabbare omstrukturering av vissa industrisektorer, såsom stålsektorn, liksom av bankerna, tillämpning av de lagar som reglerar finanssektorn (banker och investmentbolag) samt genomdrivande av övervakning genom den nya börs- och värdepappersinspektionen.

- Förstärkning av den institutionella och administrativa kapaciteten: Förbättring av kapaciteten på områdena banktillsyn, värdepapper, försäkringar, intern finansiell kontroll, miljö och jordbruk; förstärkning av de fytosanitära och veterinärmedicinska förvaltningarna, särskilt vad gäller resurserna vid de yttre gränserna; påbörjande av arbetet med att upprätta de strukturer som krävs för regional- och strukturpolitiken.

- Den inre marknaden: Detta omfattar bland annat intellektuell äganderätt (lagstiftning och lagarnas tillämpning), certifiering och standardisering (ytterligare anpassning av lagstiftningen och ingående av ett europeiskt avtal om bedömning av överensstämmelse), ändring av lagstiftningen mot konkurrensbegränsande samarbete, vidareutveckling av den rättsliga ramen för kontroll av statligt stöd samt ökade insynsmöjligheter genom upprättande av ytterligare förteckningar över statligt stöd.

- Rättsliga och inrikes frågor: Utveckling av en effektiv gränskontroll.

- Miljö: Fortsatt införlivande av ramlagstiftning, upprättande och genomförande av detaljerade tillnärmningsprogram och genomförandestrategier rörande enskilda rättsakter. Planering och inledande av genomförandet av dessa program och strategier.

4.2 Prioriteringar på medellång sikt

- Politiska kriterier: Ytterligare insatser för att integrera romerna. Förstärkning av lagarna om pressfrihet. Ytterligare uppmärksamhet bör ägnas frågan om lika tillträde till offentliga tjänster.

- Ekonomisk politik: Regelbunden översyn av den gemensamma utvärderingen inom ramen för Europaavtalen av prioriteringarna i den ekonomiska politiken, med fokus på uppfyllande av Köpenhamnskriterierna för medlemskap i unionen och gemenskapens regelverk rörande ekonomisk och monetär politik (samordning av den ekonomiska politiken, framläggande av konvergensprogram, undvikande av alltför stora underskott). Tjeckien förväntas inte införa euron omedelbart vid anslutningen, men förväntas dock föra en politik som syftar till faktisk konvergens i enlighet med unionens mål beträffande ekonomisk och social sammanhållning och till nominell konvergens som är förenlig med slutmålet, införandet av euron.

- Förstärkning av den institutionella och administrativa kapaciteten: Fortsatt modernisering av den offentliga förvaltningen, förbättring av rättssystemet, utbildning i gemenskapsrätt och dess tillämpning för tjänstemän inom rättsväsendet, tullväsendet, inrättande av oberoende organ för övervakning av dataskydd och för konsumentskydd, förstärkning av institutioner med ansvar för rättsliga och inrikes frågor (så att de får tillräcklig och välutbildad personal, särskilt polis och gränsvakter samt personal i ministerier och domstolar), förstärkning av kärnsäkerhetsmyndigheten, slutförande av anpassningen av kapaciteten för finansiell kontroll, reformer av tull- och skattemyndigheterna så att de skall vara redo att tillämpa gemenskapens regelverk och förstärkning av myndigheterna med ansvar för livsmedelskontroll.

- Den inre marknaden: Detta omfattar bland annat anpassning av lagstiftningen om offentlig upphandling, bokföringslagstiftning, dataskydd, finansiella tjänster, indirekt beskattning, den audiovisuella sektorn, konsumentskydd, ytterligare utveckling av organ för standardisering och bedömning av överensstämmelse samt upprättande och genomdrivande av ett system för marknadsövervakning, teknisk lagstiftning rörande industriprodukter, förstärkning av konkurrensmyndigheterna, fullständig anpassning och effektiv tillämpning av konkurrenslagstiftningen, främjande av företagsutvecklingen, inbegripet små och medelstora företag, anpassning till gemenskapens regelverk rörande telekommunikation, konsumentskydd och den inre marknaden för energi.

- Rättsliga och inrikes frågor: Utveckling av effektiv gränskontroll och genomförande av invandringspolitiken och av reformer av asylförfarandena, bekämpning av narkotika, organiserad brottslighet (särskilt penningtvätt, narkotikahantering och människosmuggling) och korruption, samt anpassning av viseringspolitiken till Europeiska unionens viseringspolitik och slutförande av anpassningen till internationella konventioner, särskilt med sikte på tillämpning av Schengenregelverket.

- Jordbruk: Detta omfattar bland annat anpassning till gemenskapens regelverk på jordbruksområdet (inbegripet fytosanitära och veterinärmedicinska frågor, särskilt vad gäller kontrollen vid yttre gränser), beaktande av jordbrukets miljöaspekter och av den biologiska mångfalden, utveckling av kapaciteten att införa och genomdriva den gemensamma jordbrukspolitiken, särskilt de grundläggande förvaltningsmekanismerna och administrativa strukturerna för övervakning av marknaderna för jordbruksprodukter och genomförande av strukturåtgärder och åtgärder för utveckling av landsbygden, antagande och genomförande av veterinärmedicinska och fytosanitära krav, förbättring av vissa anläggningar för beredning av livsmedel och av anläggningar för provtagning och diagnostisering samt omstrukturering av jordbrukets livsmedelsindustri.

- Transport: Ytterligare insatser för anpassning till gemenskapens regelverk, särskilt beträffande vägtransport (tillträde till marknaden, säkerhetsregler och beskattning) och järnvägstransport och för att tillhandahålla nödvändiga investeringar i transportinfrastruktur, särskilt en utbyggnad av de transeuropeiska näten.

- Sysselsättning och sociala frågor: Utveckling av lämpliga arbetsmarknadsstrukturer och gemensam översyn av sysselsättningspolitiken som förberedelse för deltagande i samordningen inom Europeiska unionen, anpassning av arbetslagstiftningen och av lagstiftningen rörande hälsa och säkerhet i arbetet och utveckling av strukturerna för genomförande, särskilt ett tidigt antagande av ramdirektivet om hälsa och säkerhet i arbetet, genomdrivande av lika möjligheter för män och kvinnor, ytterligare utveckling av en aktiv och oberoende dialog mellan arbetsmarknadens parter, ytterligare utveckling av det sociala skyddet och åtgärder för att bringa folkhälsostandarderna i linje med Europeiska unionens normer.

- Miljö: Utveckling av strukturer och kapacitet för övervakning och genomförandekontroll, fortgående planering och genomförande av tillnärmningsprogram rörande enskilda rättsakter; särskild vikt bör läggas vid luft och vatten samt vid avfallssektorn. Miljöskyddskraven och vikten av en hållbar utveckling måste integreras i fastställandet och genomförandet av nationell politik på olika områden.

- Regionalpolitik och sammanhållning: Upprättande av en rättslig och administrativ ram samt en budgetram för en integrerad regionalpolitik med sikte på deltagande i Europeiska unionens strukturprogram efter anslutningen.

5. DE VIKTIGASTE INSTRUMENTEN FÖR GEMENSKAPENS TEKNISKA OCH EKONOMISKA STÖD

5.1 Programplanering

Anslagen från Phare för perioden 1995 1997 uppgick till sammanlagt 224 miljoner ecu. Förutsatt att Phare-budgeten för den kvarvarande perioden godkänns kommer kommissionen att bekräfta anslagen för 1998 och 1999. Finansieringsförslag kommer i enlighet med rådets förordning (EG) nr 3906/89 att läggas fram för Phares förvaltningskommitté. Samfinansiering med kandidatländerna kommer systematiskt att krävas för samtliga investeringsprojekt. Kommissionen kommer tillsammans med Tjeckiska republiken, Europeiska investeringsbanken och de internationella finansiella instituten, särskilt Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling och Världsbanken, att arbeta för att unterlätta samfinansieringen av projekt som rör prioriteringarna inför anslutningen. Det finansiella stödet från år 2000 och framåt kommer att omfatta stöd till jordbruket och ett instrument för strukturpolitiken med vars hjälp åtgärder liknande dem som genomförs i sammanhållningsfondens regi kan prioriteras. Tjeckiska republiken kommer dessutom att få tillgång till finansiering från sådana program som omfattar flera länder och som direkt rör gemenskapens regelverk.

Phare-programmet är det främsta finansieringsinstrumentet inom den förstärkta strategin inför anslutningen. Målet för Phare är i första hand att bistå länderna i Central- och Östeuropa i deras förberedelser inför anslutningen genom att inrikta stödet på åtgärder för antagandet av gemenskapens regelverk och särskilt på de prioriteringar som fastställts i detta partnerskap för anslutning och i det nationella programmet för antagande av gemenskapens regelverk. Kommissionen kommer varje år att underteckna ett finansavtal med Tjeckiska republiken i vilket Tjeckiska republiken förbinder sig att förverkliga ett antal av de prioriteringar som anges i detta partnerskap för anslutning och kommissionen förbinder sig att bidra finansiellt till detta. Programplaneringen av gemenskapens finansiella stöd kommer att göras med hänsyn till prioriteringarna och tidsplanen i det nationella programmet för antagande av gemenskapens regelverk.

Vidare kommer det fortsatta beviljandet av finansiellt stöd att i hög grad göras beroende av att de tjeckiska myndigheterna fullgör åtagandena i det nationella programmet för antagande av gemenskapens regelverk. Vissa insatser inför anslutningen kan förstärkas nu (t.ex. stöd till förstärkningen av institutionell och administrativ kapacitet) medan andra, såsom finansieringen av större investeringsprojekt som syftar till att kraven i gemenskapens regelverk på områden som miljö och kärnsäkerhet skall uppfyllas, kommer att bli föremål för programplanering över en period på fem till sex år.

Från 1998 kommer stödet inom Phare att kanaliseras genom insatser av följande slag.

- Förstärkning av institutionell och administrativ kapacitet, "Institution building" (omkring 30 %), vilket omfattar förstärkning av de demokratiska institutionerna, rättsstaten, den offentliga förvaltningen och alla organ som ansvarar för de offentliga tjänsterna i syfte att upprätta de nödvändiga institutionella och administrativa strukturerna och utbilda de personer som behövs för att tillämpa gemenskapens regelverk. Stödet till förstärkning av den institutionella och administrativa kapaciteten kommer att ges i form av, bland annat, utbildningsåtgärder, tekniskt stöd och organiserat samarbete mellan institutioner och förvaltningar i Tjeckiska republiken och motsvarande organ i medlemsstaterna. Inledningsvis kommer detta organiserade samarbete att inriktas på prioriterade områden såsom ekonomi, jordbruk, miljö samt rättsliga och inrikes frågor.

- Investeringsstöd (omkring 70 %) för att möjliggöra de investeringar som krävs för att anpassa Tjeckiska republikens infrastruktur till gemenskapens regelverk. Detta stöd skall koncentreras på i) strukturåtgärder, vilket omfattar omstrukturering av jordbrukssektorn, regional utveckling och investeringar i mänskligt och intellektuellt kapital, vilket också skulle kunna omfatta Phare-bidraget för deltagande i ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling, ii) förenlighet med gemenskapens normer, särskilt vad gäller miljö, jordbruk, industri, säkerhet på arbetsplatsen och arbetsmiljö, transport och telekommunikation, iii) samfinansiering av stora infrastrukturprojekt (1) och iv) utveckling av små och medelstora företag (2).

5.2 De internationella finansiella institutens roll

Partnerskapet för anslutning kommer att ge ny inriktning och nya impulser åt samarbetet mellan Tjeckiska republiken och de internationella finansiella instituten. Gåvobiståndet som tillhandahålls inom partnerskapet för anslutning kommer att utgöra ett startkapital och fungera som en katalysator för att få fram större belopp för utvecklingsfinansiering från de internationella finansiella instituten. Denna process kommer att utvecklas av kommissionen tillsammans med kandidatländerna, Europeiska investeringsbanken och Världsbanken i syfte att göra det lättare att samfinansiera projekt med anknytning till prioriteringarna inför anslutningen.

Med stöd av ett nytt långivningsmandat för perioden 1997 1999 kan Europeiska investeringsbanken ställa 3 520 miljoner ecu till förfogande i Central- och Östeuropa. Genom det nya stöd inför anslutningen som godkändes av EIB:s råd i början på 1998 ökas detta belopp till 7 miljarder ecu. Lån från Europeiska investeringsbanken kommer, för att underlätta anslutningsprocessen, att användas inom alla sektorer som kan komma i fråga för finansiering från banken.

6. VILLKORLIGHET

Gemenskapens stöd kommer att villkoras av att Tjeckiska republiken fullgör sina åtaganden enligt Europaavtalet liksom av fortsatta framsteg när det gäller att uppfylla Köpenhamnskriterierna och av framsteg i tillämpningen av detta partnerskap för anslutning. Om dessa allmänna villkor inte uppfylls kan rådet komma att på grundval av artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 622/98 av den 16 mars 1998 besluta att tills vidare inställa det finansiella stödet.

7. GENOMFÖRANDE AV STÖDET INFÖR ANSLUTNINGEN

Det finansiella stödet till Tjeckiska republiken kommer att vara beroende av om de projekt som den tjeckiska regeringen föreslår skall tas med i finansieringsavtalen är tillräckligt långt framskridna. När det gäller projekt som måste bli föremål för anbudsinfordran kommer kommissionen endast att finansiera projekt som när finansieringsavtalet undertecknas är klara för anbudsinfordran. Dessutom måste eventuella tidigare åtaganden inom samma sektor helt ha omsatts i avtal eller vara under fullgörande. För att ett effektivt genomförande skall kunna säkerställas får projekten i princip inte understiga ett tröskelvärde på två till tre miljoner ecu, särskilt inte när det gäller infrastrukturprojekt. Om dessa principer leder till att Tjeckiska republiken inte kan tillgodogöra sig hela sitt vägledande anslag, kommer anslaget att reduceras i motsvarande mån. Skillnaden mellan det vägledande och det slutgiltiga anslaget kommer att överföras till det horisontella stödet för små och medelstora företag eller stödet för stora infrastrukturprojekt. Det kommer inte att ske någon efterföljande gottgörelse för detta belopp.

Tjeckiska republiken uppmanas att inrätta en genomförandestruktur som innebär en garanti för att de olika slagen av finansiellt stöd från Europeiska unionen och de nationella resurserna är konsekventa och kompletterar varandra. En nationell samordnare kommer att vara ansvarig för att det upprätthålls ett nära samband mellan anslutningsprocessen i stort och programplaneringen av gemenskapens finansiella stöd.

Tjeckiska republikens regering kommer under 1998 (helst inom finansministeriet) att inrätta en nationell fond för att främja investeringar och för förstärkning av den institutionella och administrativa kompetensen, vilken skall ledas av en nationell utanordnare. Denna fond skall vara det centrala organet för kanalisering av Phare-stöd och andra former av finansiellt stöd från gemenskapen och som sådant ha ansvar för förvaltningen av dessa medel i ett decentraliserat genomförandesystem som skall medge ökad öppenhet och motverka att fondmedlen splittras. Fonden skall ha det övergripande ansvaret för hur medlen förvaltas, inbegripet iakttagandet av bestämmelserna i finansieringsavtalet, och inför kommissionen ansvara för hur medlen används. Fonden skall också sörja för och övervaka flödet av nationella och andra samfinansieringsresurser i enlighet med finansieringsavtalet. Den nationella fondens exakta uppgifter och ansvar kommer att fastställas i de enskilda finansieringsavtalen.

I samarbete med Tjeckiska republikens regering kommer kommissionen, när vissa förutsättningar är uppfyllda och i den utsträckning som medges av gemenskapernas budgetförordning, särskilt artikel 105.3 i denna, att eftersträva en vidare decentralisering av genomförandet av det finansiella stödet. Detta kommer att göras i syfte att, gradvis och inom vissa gränser, upprätta ett förhållande mellan kommissionen och Tjeckiska republiken som präglas av gemensamt ansvar i linje med det förhållande som råder mellan kommissionen och medlemsstaterna vad gäller strukturfonderna.

Kommissionen kan, om Tjeckiska republiken så begär, undersöka möjligheten att tillämpa nationella upphandlingsförfaranden vid infordran av anbud och ingående av avtal i samband med Phare-projekt, särskilt vad gäller investeringar. Kommissionens beslut i denna fråga kommer att fattas efter, bland annat, en granskning av Tjeckiska republikens nationella upphandlingslagstiftning med avseende på dess förenlighet med gemenskapens grundläggande regler för offentlig upphandling och med budgetförordningen, inbegripet bestämmelserna om lika möjlighet att delta i anbudsförfaranden och bestämmelserna i artikel 118. Kommissionen kommer att fatta eventuella beslut om att använda sig av nationella upphandlingsreglerna i varje enskilt fall, och sådana beslut kommer att bekräftas i de enskilda finansieringsavtalen.

Övervakningen av genomförandet av programmen skall utföras gemensamt med kommissionen enligt förfaranden som fastställts i de enskilda finansieringsavtalen. För att säkerställa effektiv övervakning av genomförandet av stödet inom Phare-programmet kommer varje Phare-program att innehålla kvantifierade fysiska och finansiella mål som skall anges i finansieringsavtalet. För att man skall kunna bedöma hur effektiva de åtgärder som finansieras inom Phare-programmet faktiskt är kommer dessa att bli föremål för en utvärdering i efterhand av deras verkan i förhållande till målen.

8. ÖVERVAKNING

Genomförandet av partnerskapet för anslutning kommer att övervakas inom Europaavtalets ram. Detta kommer att börja 1998, innan kommissionen för rådet lägger fram sin första ordinarie rapport om Tjeckiska republikens framsteg som också skall omfatta genomförandet av partnerskapet för anslutning.

Relevanta delar av partnerskapet för anslutning kommer att diskuteras i den behöriga underkommittén. Associeringskommittén kommer att behandla den allmänna utvecklingen, framsteg och problem vad gäller att uppfylla prioriteringarna och etappmålen liksom mer specifika frågor som hänskjuts till kommittén från underkommittéerna. Associeringskommittén kommer att rapportera till associeringsrådet om genomförandet av partnerskapet för anslutning.

Phares förvaltningskommitté kommer att sörja för att finansieringsbesluten är förenliga med partnerskapen för anslutning.

Partnerskapet för anslutning kommer att i enlighet med artikel 2 i förordning (EG) nr 622/98 av den 16 mars 1998 ändras då så behövs. Kommissionen kommer att föreslå att detta partnerskap ses över före utgången av 1999 och därefter regelbundet. I denna översyn kommer att tas upp frågan om det, mot bakgrund av de förslag som gjorts när det gäller att nå de mål som fastställts i detta partnerskap, finns ett behov av att ange ytterligare etappmål.

(1) Vad gäller investeringsprojekt i allmänhet kommer det att fordras av Tjeckiska republiken att landet, i enlighet med komplementaritetsprincipen, bidrar med minst 25 % till gemensamt finansierade projekt.

(2) Ett horisontellt stöd för små och medelstora företag kommer att ställas till förfogande för att avhjälpa bristen av kapital för investeringar i små företag.

BILAGA

Tjeckiska republiken kommer att behöva vidta åtgärder på alla de områden som anges i yttrandet. Syftet med denna bilaga är att ge en kortfattad checklista för detta i form av rekommendationer till åtgärder. Dessa anges i den ordning i vilken motsvarande område behandlas i yttrandet, utan rangordning efter betydelse eller angelägenhetsgrad. De prioriterade åtgärdsområdena för varje kandidatland anges i form av prioriteringar och etappmål i själva partnerskapet för anslutning.

1. Politiska kriterier

De återstående svaga punkterna i lagstiftningen om pressfrihet måste behandlas. Särskild uppmärksamhet måste ägnas åt omständigheterna kring att eventuellt förlänga giltigheten av den lag som utesluter medlemmar av de tidigare säkerhetsstyrkorna och aktiva medlemmar av kommunistregimen från att få anställning i det allmännas tjänst. Ansträngningar måste göras för att undanröja domstolarnas överbelastning, särskilt genom att öka domarnas erfarenhet och kvalifikationer. Kampen mot korruption måste intensifieras. Problemet med diskriminering av romerna, särskilt genom tillämpningen av lagen om medborgarskap, måste lösas.

2. Ekonomiska kriterier

Åtgärder bör vidtas för att återupprätta extern och intern makroekonomisk balans. I synnerhet bör landet vidta både strukturella och makroekonomiska åtgärder för att kontrollera underskottet i betalningsbalansen.

En av huvudprioriteringarna bör vara att fortsätta att vidta åtgärder för att förbättra ramen för ledning av företag, särskilt i syfte att påskynda omstruktureringen av företag. I detta avseende bör de banker som fortfarande ägs av staten privatiseras. De ändringar som nyligen gjorts av lagstiftning som styr banker och investeringar bör genomföras i sin helhet.

Åtgärder måste vidtas för att stärka den finansiella sektorn, öka öppenheten och återställa förtroendet hos investerare. Den nya värdepappers- och valutakommissionen bör ges en stark regleringsroll. Banksektorn bör stärkas och tillsynen över bankerna effektiviseras.

3. Förmåga att ta på sig skyldigheterna i samband med ett medlemskap

3.1 En gränslös inre marknad

De fyra friheterna

Den allmänna ramen - Ytterligare arbete krävs, särskilt vad gäller offentlig upphandling, skydd av immateriell äganderätt och strukturer för genomförande av skydd av personuppgifter. Mindre ansträngningar krävs i fråga om bolags- och bokföringslagstiftning för att den tjeckiska lagstiftningen skall fås att helt överensstämma med gemenskapens lagstiftning.

Fri rörlighet för varor - Tjeckiska republiken har infört den ramlagstiftning som gör det möjligt för landet att genomföra Europeiska unionens system. Någon fullständig anpassning till gemenskapens lagstiftning har dock ännu inte skett. Det är nu nödvändigt att fullborda anpassningen av lagstiftning om den nya metoden, stärka infrastrukturen för bedömning av överensstämmelse, fullfölja harmoniseringen av lagstiftning om kemikalier och läkemedel, förbättra lagstiftningen om livsmedel, påskynda harmoniseringen av lagstiftning om motorfordon samt att inrätta en mekanism för marknadsövervakning. Tjeckiska republiken bör fortsätta den snabba tillnärmningen av lagstiftning om industriprodukter så att unionens system kan införas fullständigt.

Fri rörlighet för kapital - Vissa lagar behöver ändras för att göra det möjligt för personer som inte är fast bosatta att förvärva inhemsk fast egendom.

Fri rörlighet för tjänster - Ytterligare betydande ansträngningar måste göras inom sektorn för finansiella tjänster. Tillsynen över bankerna måste stärkas. Lagstiftningen om värdepapper, fondbörsen, investeringsbolag och investeringsfonder måste anpassas fullständigt. Genomförandet av de åtgärder på försäkringsområdet som avses i vitboken om den inre marknaden (fas I-direktiv) måste påskyndas.

Fri rörlighet för personer - Ytterligare ansträngningar måste göras för att säkerställa att det finns nödvändiga lagar och genomförandemekanismer för ömsesidigt erkännande av examensbevis och kvalifikationer. Ytterligare ansträngningar måste även göras för att säkerställa att det finns nödvändiga lagar och genomdrivandemekanismer för samordning av systemen för social trygghet.

Konkurrens

Bestämmelser mot konkurrensbegränsande samverkan måste fullbordas och anpassas ytterligare till gemenskapens lagstiftning. Vad gäller statligt stöd krävs ökade ansträngningar för att säkerställa fullständig öppenhet. I syfte att inrätta och kontinuerligt uppdatera en mera fullständig förteckning över statligt stöd på samma grundval som i gemenskapen bör särskilt information tillhandahållas om allt befintligt direkt och indirekt stöd som beviljas av statliga, regionala och lokala myndigheter eller via offentliga medel. Vidare måste den nödvändiga rättsliga ramen för beviljande av statligt stöd i enlighet med gemenskapens lagstiftning om statligt stöd skapas. Övervakningsmyndigheten för statligt stöd bör ha tillräckliga befogenheter och kvalificerad personal samt de förfaranden och praktiska verktyg som krävs för att genomföra övervakningen. Vad gäller de sektorer som traditionellt omfattas av monopol bör man fortsätta att driva en politik för att liberalisera marknaden och öppna den för konkurrens.

3.2 Ny teknik och framtidsfrågor

Utbildning, yrkesutbildning och ungdomsfrågor

Den rättsliga ramen måste stärkas och förfinas, varvid uppmärksamhet bör ägnas högre utbildning (diversifiering av finansiering och utbud, förbättring av den strategiska styrningen av universiteten, utveckling av sektorn utanför universiteten) och anpassning av studieprogrammen för de yrkesutbildningar som är reglerade inom gemenskapen. Ett mera strategiskt synsätt behövs i fråga om reformen av systemet för yrkesutbildning.

Forskning och teknisk utveckling

Förbättringar måste ske vad gäller innovationstakten i ekonomin samt förbindelserna mellan forskningsinstitut, industrin och små och medelstora företag.

Telekommunikation

Politiken måste ändras för att säkerställa att den reglerande myndigheten har det oberoende som krävs och att den på ett övertygande sätt kan agera för större konkurrens. Ny lagstiftning behövs för att unionens direktiv skall kunna efterlevas. Samtidigt föreskrivs i gemenskapens regelverk att regeringarna skall säkerställa att moderna telefonitjänster är allmänt tillgängliga till skäliga priser. För att kunna fullgöra denna skyldighet krävs betydande investeringar.

Den audiovisuella sektorn

En betydande samordnad insats krävs för att Tjeckiska republikens lagstiftning i audiovisuella frågor skall bli förenlig med gemenskapens lagstiftning. Brister i lagstiftningen i fråga om fri mottagning, främjande av europeiska och nya produktioner, oberoende producenter och enstaka reklaminslag måste behandlas.

3.3 Ekonomiska och fiskala frågor

Den ekonomiska och monetära unionen

Lagstiftningen om centralbanken måste göras förenlig med gemenskapens regler. Privatiseringen och omstruktureringen av banksektorn måste fortsätta och konkursförfarandena tillämpas på ett riktigt sätt.

Beskattning

Särskilda ansträngningar krävs vad gäller strukturen för mervärdesskattesatser och det system för återbetalning av moms som tillämpas på utländska skattesubjekt och turister.

I fråga om punktskatter bör särskild uppmärksamhet ägnas åt inrättandet av ett lagersystem för befordran av varor inom ramen för suspensiva tullförfaranden. Avgiftsstrukturer och punktskattenivåer måste anpassas till gemenskapens modell.

Statistik

Vissa frågor rörande öppenhet och insynsskydd behöver fortfarande ägnas uppmärksamhet och det finns brister vad gäller exempelvis företagsregister, regionalstatistik, ekonomisk statistik och jordbruksstatistik.

3.4 Politiken inom olika sektorer

Industri

I syfte att stärka konkurrenskraften bör ytterligare insatser göras för att främja öppna och konkurrensutsatta marknader och överta de styrmedel som ingår i gemenskapens industripolitik, både de som avser marknadens funktion (produktspecifikationer och tillträde till marknaden, handelspolitik, statligt stöd och konkurrenspolitik) och åtgärder knutna till industrins anpassningsförmåga (stabilt makroekonomiskt klimat, teknik, yrkesutbildning osv.). Vissa industrisektorer, särskilt stålsektorn, måste omstruktureras ytterligare.

Jordbruk

Särskilda ansträngningar behövs när det gäller att genomföra och genomdriva de veterinära och fytosanitära kraven och förbättra anläggningarna så att de uppfyller gemenskapens normer, förbättra de administrativa strukturerna för att säkerställa att det finns nödvändig kapacitet för att genomföra och genomdriva den gemensamma jordbrukspolitikens politiska instrument och ytterligare omstrukturera jordbrukets livsmedelsindustri så att dess konkurrenskraft förbättras.

Energi

De nuvarande insatserna för anpassning av regelverket måste fortsätta, särskilt vad gäller anpassning av monopolen inbegripet import och export, tillgång till nät, energiprissättning, beredskap för nödsituationer inbegripet uppläggning av obligatoriska oljelager och statliga ingrepp i sektorerna för fasta bränslen och uran, och utvecklingen av standarder för effektiv energianvändning och bränslekvalitet måste följas noga.

Särskild uppmärksamhet måste ägnas åt att programmen för kärnsäkerhet genomförs i tid så att alla kärnkraftverk uppnår de i unionen allmänt accepterade säkerhetsnivåerna, och långsiktiga lösningar för avfallshantering måste utformas. Stärkandet av kärnsäkerhetsmyndigheten bör stödjas.

Transport

Tjeckiska republiken måste förbättra funktionen hos den inhemska marknaden för godstransporter på väg (särskilt i fråga om marknadstillträde och säkerhets- och skattebestämmelser) och den ekonomiska öppenheten inom järnvägssektorn. De resurser som krävs för att lägga grunden till det framtida utvidgade transeuropeiska transportnätet bör göras tillgängliga. På nationell nivå finns det behov av att utarbeta särskilda strategier för utveckling och finansiering av transportinfrastrukturen. Förvaltningsstrukturerna, i synnerhet kontrollorgan för exempelvis säkerhet, bör snabbt förstärkas.

Små och medelstora företag

Insatser bör göras för att förfina politiken för små och medelstora företag och göra den mera enhetlig i syfte att skapa ett rättsligt och administrativt klimat som stöder dessa företag.

3.5 Ekonomisk och social sammanhållning

Sysselsättning och sociala frågor

Ansträngningarna måste fortsätta för att tillnärma lagstiftningen om skydd av arbetstagares hälsa och säkerhet på vissa områden. Arbetsrätten måste anpassas ytterligare vad beträffar skydd av anställda vid arbetsgivares insolvens och kollektiva uppsägningar. Anpassning av lagstiftningen måste även ske när det gäller överlåtelse av företag, information till anställda om anställningsvillkoren samt arbetstiden. Informationen till och samråden med arbetstagare i enlighet med vissa gemenskapsdirektiv måste utvecklas ytterligare. Den nationella lagstiftningen måste ändras såtillvida att rätt till fri rörlighet, särskilt vad gäller tillträde till anställning och förbud mot diskriminering på grund av nationalitet, införs. Vissa tekniska anpassningar är nödvändiga i fråga om social trygghet för migrerande arbetstagare. Gemenskapsdirektiven om varningstexter på cigarettförpackningar och högsta tjärhalt måste införlivas med den nationella lagstiftningen. Hälsovårdssystemets finansiering måste ses över.

Regionalpolitik och sammanhållning

En rättslig, administrativ och budgetär ram för en integrerad regionalpolitik som är förenlig med unionens regler behöver upprättas.

3.6 Miljö och livskvalitet

Miljö

Luckor i lagstiftningen på detta område och i den sekundärlagstiftning som reglerar ekonomiska instrument, genomförande och genomdrivande måste behandlas. Särskild uppmärksamhet måste ägnas åt ett snabbt införlivande av ramdirektiv i fråga om luft, avfall och vatten och av direktivet om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar (IPPC), samt fastställandet av finansieringsstrategier för lagstiftning inom vatten-, luft- och avfallssektorerna.

Den faktiska efterlevnaden av gemenskapens regelverk är på vissa områden låg, och man måste inrikta sig på ett effektivt genomförande och genomdrivande, inklusive de ekonomiska instrumentens effektivitet. Stora investeringar, både av offentliga organ och företag, kommer att krävas. Kompletterande mekanismer, t.ex. licenssystem eller system för allmänhetens deltagande, måste inrättas eller förbättras, och institutionerna för genomdrivande och genomförande måste stärkas.

Konsumentskydd

Ytterligare ansträngningar krävs för att anpassa lagstiftningen om vilseledande reklam och oskäliga avtalsvillkor. Lagstiftning måste antas i fråga om exempelvis försäljning utanför fasta affärslokaler, distansförsäljning, paketresor, fast egendom på tidsdelningsbasis (s.k. timeshare) och konsumentkredit. Några viktiga aspekter saknas fortfarande vad gäller allmän produktsäkerhet och farliga kopior. Ansvarsområdena för de olika institutionella organ som arbetar med konsumentskydd måsta samordnas och organiseras, och genomförandet av lagstiftningen säkerställas. En stark och oberoende konsumentrörelse som stöds av offentliga myndigheter kommer att behöva utvecklas.

3.7 Rättsliga och inrikes frågor

Vissa betydande luckor i lagstiftningen måste åtgärdas. Arbete krävs för att kontrollera migrationsströmmarna. Problemen med begränsade institutionella resurser och brist på sakkunskap om ny lagstiftning i polis- och domstolsväsendet måste bemästras. Gemenskapens regelverk avseende migration och asyl behöver antas. Domstolsväsendets oberoende (domare och åklagare) måste stärkas och dess funktionssätt förbättras. Förvaltningsdomstolar behöver inrättas. En förbättring bör ske av kommunikationen inom och samarbetet mellan polisen, gränspolisen och domstolsväsendet. En betydande del av det administrativa arbetet hos polis och domstolar bör utföras av administrativ personal. Polis och gränspolis måste följa Schengenmodellen. Kampen mot de olika formerna av organiserad brottslighet, inbegripet handel med kvinnor, tvättning av pengar, handel med narkotika, vapen, sprängämnen och kärnmaterial, måste intensifieras. Den institutionella korruption måste behandlas.

Kommunikationssystemen inom gränsförvaltningen behöver förbättras. Effektiva system för bekämpning av narkotikahandel och organiserad brottslighet måste utvecklas och bibehållas.

3.8 Utrikespolitik

Handel och internationella ekonomiska förbindelser

Förberedelser måste ske så att landet vid en anslutning kan tillämpa gemenskapens olika samarbets- och förmånsavtal, gemenskapens multilaterala och bilaterala handelspolitiska åtaganden och dessa autonoma handelspolitiska skyddsåtgärder. Samtidigt måste den nationella lagstiftningen på detta område upphävas.

Utvecklingssamarbete

Förberedelser måste ske så att landet vid en anslutning kan tillämpa Lomékonventionens handelsordning gentemot AVS-länderna och tillsammans med de övriga medlemsstaterna delta i finansieringen av Europeiska utvecklingsfonden.

Tull

Tullagstiftningen måste anpassas till gemenskapens lagstiftning, och organisationen och personalens arbetsuppgifter anpassas till vad som gäller i en modern tullförvaltning. De tjeckiska myndigheterna måste påskynda avvecklingen av butikerna för skattefri försäljning vid landgränserna mot Tyskland och Österrike. Ansträngningar måste göras för att utveckla datorsystem för ett heltäckande deltagande i tullunionen och den inre marknaden. Särskild uppmärksamhet måste ägnas åt att förbereda tullförvaltningen för tillämpningen av alla tullförfaranden med ekonomisk verkan och systemet med tillfälliga upphävanden av tullar och förvaltningen av tullkvoter och tulltak. I samband med den strategiska planeringen måste man beakta en eventuell förstärkning av gränskontrollstationerna längs den yttre gräns som Tjeckiska republiken vid en anslutning till Europeiska unionen kommer att ha till icke-medlemsländer.

3.9 Finansiella frågor

Finansiell kontroll

Mekanismer för finansiell förvaltning och kontroll måste införas för att säkerställa ett fullgott genomförande av gemenskapens politik (i synnerhet ett oberoende kontrollorgan). I syfte att bekämpa bedrägeri måste det säkerställa att tillräckligt med personal ställa till förfogande, att information sammanförs i ett enhetligt system för informationsutbyte och att en enhet för bedrägeribekämpning inrättas så att gemenskapens finansiella intressen kan skyddas.

4. Den offentliga förvaltningens förmåga att tillämpa gemenskapens regelverk

Avsaknaden av ett centralt organ med allmän uppsikt över den offentliga förvaltningen och av en lag om offentlig anställning utgör betydande strukturella svagheter som man måste ta itu med.

Inom de flesta av ministerierna är de enheter som ansvarar för juridiska frågor bristfälligt bemannade. Bristen på erfaren personal på områden som banktillsyn, kapitalmarknader och strukturer för genomförande och genomdrivande på vissa områden, t.ex. miljöpolitik, måste behandlas. Bestämmelserna om rekrytering och befordran måste förbättras och problemen med löner lösas. Ansträngningar måste göras för att stärka organen för övervakning och reglering av veterinära och fytosanitära kontroller, livsmedelskontroll och konsumentskydd.

Kampen mot korruption måste intensifieras.