(9)

En ny bedömning av de åtgärder som vidtagits av Spanien för att korrigera det alltför stora underskottet till 2016 i enlighet med rådets rekommendation av den 21 juni 2013 föranleder följande konstateranden: — På grundval av de uppgifter som anmälts av Spanien under våren 2016 och validerats av kommissionen (Eurostat) den 21 april 2016, uppgick underskottet i de offentliga finanserna till 5,9 % av BNP 2014 och 5,1 % av BNP 2015, vilket överstiger de mellanliggande mål som fastställts av rådet på 5,8 % respektive 4,2 % av BNP. Utfallet för underskottet 2014 påverkades negativt av en nedjustering av nominell BNP som utfördes vid tidpunkten för den andra anmälan inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott i oktober 2015, liksom av underskottsökande transaktioner i den finansiella sektorn motsvarande 0,1 % av BNP. Den expansiva finanspolitiken under 2015 inverkade kraftigt på budgetresultatet. — Baserat på kommissionens vårprognos 2016 beräknas förändringen i det strukturella saldot för 2015 uppgå till – 1,0 % av BNP, vilket är betydligt lägre än de 0,8 % av BNP som rekommenderats av rådet. Den sammanlagda förändringen i det strukturella saldot under perioden 2013–2015 uppgick till 0,6 % av BNP, vilket ligger långt under de 2,7 % av BNP som rekommenderats av rådet. Dessutom uppgick den strukturella ansträngningen justerad för effekterna av den reviderade potentiella produktionstillväxten och icke förutsebara inkomstökningar eller uteblivna intäkter jämfört med det grundscenario som ligger till grund för rekommendationen till – 0,7 % av BNP 2015 och – 0,2 % av BNP under perioden 2013–2015, vilket är långt under den rekommenderade nivån. Vid mätning enligt bottom-up-metoden motsvarar den finanspolitiska ansträngningen – 0,5 % av BNP under 2015, och ingen ansträngning verkar ha gjorts under perioden 2013–2015 jämfört med rekommenderade ansträngningar på 1 % respektive 3 % av BNP. Konsolideringsåtgärder, t.ex. reformer av den offentliga förvaltningen och av pensionssystemet, var otillräckliga för att uppväga effekterna av vissa stimulansåtgärder som genomfördes under 2015, såsom en minskning av inkomstskatten och bolagsskatten och en partiell återbetalning av tidigare uteblivna jultillägg. — Under perioden 2013–2015 var Spaniens inflation (mätt enligt BNP-deflatorn) klart lägre än i det makroekonomiska grundscenariot som ligger till grund för rekommendationen (den var till och med negativ 2014, – 0,4 %) vilket gjorde det svårare att uppnå de finanspolitiska målen. Den negativa inverkan av låg eller till och med negativ inflation på utfallet för Spaniens offentliga finanser kompenserades dock i stort sett av en högre BNP-tillväxt än väntat, och även tack vare reformer som vidtagits som svar på krisen och det framgångsrika avslutandet av programmet för ekonomiskt stöd. Trots en mindre dynamisk utveckling av BNP-deflatorn blev nominell BNP år 2015 bara omkring 1 % lägre än vad som beräknats i grundscenariot, eftersom BNP ökade mycket snabbare under samma period. Dessutom bidrog snabbt jobbskapande och en skatteintensiv tillväxt till det minskade underskottet. — Under 2014 och 2015 generellt minskade Spanien underskottet i de offentliga finanserna tack vare ett lågränteklimat och en starkare ekonomisk återhämtning än väntat, liksom reformer som genomförts som svar på krisen, ett framgångsrikt slutförande av programmet för ekonomiskt stöd samt en gynnsam utveckling på arbetsmarknaden. Samtidigt hindrades den finanspolitiska konsolideringen av en negativ inflationsöverraskning jämfört med det makroekonomiska scenario som låg till grund för rådets rekommendation av den 21 juni 2013. Oförutsedda intäkter, särskilt under 2015, utnyttjades dock inte för att påskynda minskningen av underskottet. Finanspolitiken lättades i stället upp, särskilt genom skattereformen och dynamiska utgiftsökningar.