Kommissionens beslut

av den 27 maj 2003

om det statliga stöd som Österrike planerar att genomföra till förmån fö BMW Motoren GmbH i Steyr

[delgivet med nr K(2003) 1664]

(Endast den tyska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2003/647/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2 första stycket i detta,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a i detta,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget(1),

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig, och

av följande skäl:

FÖRFARANDE

(1) Genom skrivelser av den 26 april 2002 och den 7 maj 2002 anmälde Österrike stödet till kommissionen enligt artikel 88.3 i EG-fördraget. Genom en skrivelse av den 4 juli 2002 begärde kommissionen ytterligare upplysningar. Österrike lämnade dessa upplysningar genom en skrivelse av den 2 augusti 2002.

(2) Genom en skrivelse av den 4 oktober 2002 underrättade kommissionen Österrike om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget avseende nämnda stöd.

(3) Kommissionens beslut om att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning(2). Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter på stödet i fråga. Kommissionen har inte mottagit några synpunkter från berörda parter.

(4) Kommissionen gjorde den 12 och 13 december 2002 en besiktning på platsen. Genom skrivelser av den 7 november 2002 och den 25 februari 2003 yttrade sig Österrike över inledandet av förfarandet.

DETALJERAD BESKRIVNING AV ÅTGÄRDERNA

Stödmottagare

(5) Stödmottagare är BMW Motoren GmbH (nedan kallat "BMW"), ett dotterbolag till BMW AG i München. Motorfabriken i Steyr är BMW-koncernens största motorfabrik. Den tillverkar 4- och 6-cylindriga bensin- och dieselmotorer och utvecklar dieselmotorer och dieselmotorteknik. År 2001 tillverkade fabriken 630000 motorer (varav 47 % dieselmotorer och 53 % bensinmotorer) och sysselsatte omkring 2500 personer.

(6) Fem olika stödåtgärder har planerats till förmån för BMW: regionalstöd, utbildningsstöd, innovationsstöd, stöd till forskning och utveckling och stöd till miljöskydd. Det totala planerade stödbeloppet, som skall beviljas enligt § 51 i lagen om arbetsmarknadsstöd (Arbeitsmarktförderungsgesetz), uppgår till 40,25 miljoner euro.

Regionalstöd

(7) Den totala investeringen till ett belopp av 459 miljoner euro planeras ske under perioden 2002-2006. Tillverkningen av vevhusdelar och monteringen av motorer skall byggas ut så att man förbättrar flexibiliteten i tillverkningen. Investeringen avser i huvudsak tre tillverkningslinjer för cylinderhuvud, vevaxlar, vevhus, bottenplattor samt ett monteringsband.

(8) Enligt uppgift från Österrike avser den rörliga delen av investeringen tillverkning av vevhus och bottenplattor. Alternativt skulle denna investering också ha kunnat göras i den befintliga BMW-fabriken i Landshut (Tyskland). De stödberättigande kostnaderna för den rörliga delen av investeringen uppgår till 111,7 miljoner euro (diskonterat nuvärde 103,56 miljoner euro).

(9) Fabriken i Steyr ligger i ett område (Oberösterreich) som kommissionen enligt den österrikiska kartan över stödområden för perioden 2000-2006 har godkänt som stödområde i den mening som avses artikel 87.3 c i EG-fördraget, och där det regionala stödtaket utgörs av en nettobidragsekvivalent på 12,5 % för stora företag (vilket motsvarar en bruttobidragsekvivalent på 16,7 %). Det planerade regionalstödet uppgår till 18,99 miljoner euro (diskonterat nuvärde 17,6 miljoner euro).

Utbildningsstöd

(10) Utbildningsplanen omfattar perioden 2000-2006. Österrike har för avsikt att med stöd av § 51 a Arbeitsmarktförderungsgesetz bevilja 6,86 miljoner euro i utbildningsstöd. Den stödberättigande investeringen i det allmänna utbildningsprojektet är 5,96 miljoner euro och i det särskilda utbildningsprojektet 11,94 miljoner euro. Stödet skulle därmed uppgå till 3,28 miljoner euro respektive 3,58 miljoner euro.

(11) Enligt uppgift från Österrike avser utbildningsprogrammet omkring 25 % av personalen i väsentlig grad och ytterligare 50 % i stor omfattning. Då en stor del av de anställda är i åldern 35-45 år och fick sin grundutbildning för någon tid sedan, kan utbildningen inte endast förmedla i huvudsak specialkunskaper, utan snarare krävs att grundkunskaperna aktualiseras. De som skall utbildas får sin grundläggande yrkesutbildning på flera områden, där de får formell kompetens. Denna kommer att prövas och erkännas av delstaten inom ramen för Facharbeiterprüfung respektive Lehrabschlussprüfung. År 2001 fanns 88 personer i utbildning hos BMW.

(12) Inom det tekniska området nämns i anmälan följande utbildningsområden: produktkännedom, tillverknings- och verktygsteknik, styrteknik och -programmering, processkunskap och processtyrning, PC- och Internetkunskap, visualiseringsgränssnitt, CA-verktyg, verktyg och metoder för simulering, datatolkning, informations- och datahantering, kvalitetsmetoder och mätmetoder, provningsteknik, exempelvis provbänkar för dynamiska prestandatester, kombinations- och analytisk förmåga, social kompetens och arbetsstrukturer.

Miljöstöd

(13) Enligt uppgift från Österrike är syftet med investeringen att införa senaste provningsteknik för de tillverkade motorerna, nämligen "kallprovning", där motorn provas när den är kall. Målet är att minska avgasutsläppen (CO2, kolväten, NOx, CO, partiklar) och att uppfylla kommande lagstiftning. Med nuvarande varmprovningsteknik varmkörs motorerna 8-12 minuter, vilket ger större avgasutsläpp. BMW planerar därför att fram till 2006 ställa om hela motorprogrammet till kallprovningsteknik. Detta ger stora bränslebesparingar och minskar avgasutsläppen med 95 %. Enligt uppgift från Österrike minskar utsläppen år 2005 med 3950 kg kolväten, 9100 kg NOx, 16000 kg CO och 1520000 kg CO2 beräknat på antalet tillverkade motorer och bränslebesparingar genom projektet i jämförelse med utsläppen vid varmprovningsteknik.

(14) BMW investerar 23,4 miljoner euro i projektet. Miljöskyddsprogrammet sträcker sig över en fyraårsperiod (2002-2005) och omfattar följande områden: Utvidgad kallprovning av 6-cylindriga bensinmotorer 6 miljoner euro, kallprovning av 6-cylindriga dieselmotorer 8,6 miljoner euro, kallprovning av 6-cylindriga bensinmotorer 8,6 miljoner euro och system för registrering av miljödata 0,2 miljoner euro.

(15) Enligt uppgift från Österrike uppgår den stödberättigande investeringskostnaden till 6,33 miljoner euro. De stödberättigande investeringarna har räknats fram genom att de inbesparade drivmedelskostnaderna dragits av från planerings- och utvecklingskostnaderna och de tillkommande investeringskostnaderna (gentemot nuvarande varmprovningsteknik). Österrike avser att stödja miljöskyddsåtgärderna med sammanlagt 1,9 miljoner euro (diskonterat nuvärde 1,77 miljoner euro) och en stödnivå på 30 %.

Stöd till forskning och utveckling

(16) Enligt uppgift från Österrike är syftet med forsknings- och utvecklingsprojektet att införa senaste teknik för motorkontroll, nämligen "kallprovning" där motorn provas när den är kall. Målet är att minska avgasutsläppen (CO2, kolväten, NOx, CO, partiklar) och att uppfylla kommande lagstiftning.

(17) BMW investerar 28,7 miljoner euro i projektet, varav 11,67 miljoner euro går till industriell forskning och 17,03 miljoner euro till utveckling före introduktion på marknaden. Programmet sträcker sig över en femårsperiod (2002-2006). Österrike har för avsikt att stödja forskningsprogrammet med ett sammanlagt belopp på 11,53 miljoner euro (diskonterat nuvärde 10,63 miljoner euro), varav 6,42 miljoner euro skall gå till industriell forskning (stödnivå 55 %) och 5,11 miljoner euro till utveckling före marknadsintroduktion (stödnivå 30 %).

(18) Enligt uppgift från Österrike omfattar programmet för industriell forskning följande områden:

(19) Homogen dieselförbränning: Homogen dieselförbränning, HCCI (Homogenous Charge Compression Ignition) är en "motorintern" ansats för att uppfylla den utsläppslagstiftning som förväntas efter 2008. Genom en förhomogenisering av det direktinsprutade dieselbränslet uppnås ett nytt slags dieselförbränning. Beroende på de lokalt mycket låga temperaturerna blir NOx-bildningen extremt låg och sotbildningen därmed mycket ringa [...]*(3). Investeringskostnaden uppgår till 4,56 miljoner euro.

(20) Sotfilterteknik med användning av plasmateknik: [...]*. Plasmapartikelfiltret är en möjlig ansats till lösning. Det består av en gnistelektrod och en efterföljande porös filterkeramik belagd med växelströmsplasma. Genom gnistelektroden blir sotpartiklarna elektriskt laddade och binder syre till sig. I det efterföljande filtret avskiljs partiklarna och förbränns genom plasman under energitillförsel. Investeringskostnaden uppgår till 3,15 miljoner euro.

(21) Variabel ventilstyrning för dieselmotorer: För dieselmotorer är förbättringspotentialen av variabel ventilstyrning till följd av kvalitetsstyrningen av bränsle-luftblandningen utan spjäll väsentligt mindre än för bensinmotorer. Likväl kan betydande funktionsförbättringar uppnås med variabel ventilstyrning. [...]*. Därmed påverkas återföringen av avgaser till förbränningsrummet och kompressionssluttrycket som viktiga styrdata för antändningens inledning. Investeringskostnaden uppgår till 2,1 miljoner euro.

(22) Utveckling av principer för variabla kompressionsförhållanden för dieselmotorer: De höga kompressionsförhållandena i direktinsprutade dieselmotorer för personbilar är nödvändiga endast för goda kallstart- och varmdriftsegenskaper. Om kompressionsförhållandet sänks kan utsläppsförhållandet förbättras, förutom en ökad prestation utan höjt antändningstryck vid anpassning av förbränningsrummets geometri. För att ändra kompressionsförhållandet kan man tänka sig olika reglermekanismer [...]*. Vid alla kända regleringsprinciper ändras avståndet mellan kolven och cylinderhuvudet och därmed kolvspalten som är den storhet som bestämmer förbränningen. Investeringskostnaden uppgår till 1,87 miljoner euro.

(23) Enligt uppgift från Österrike omfattar programmet för forskning före introduktion på marknaden följande områden:

(24) [...]* laddning: Avgasturboladdning är numera standard i dieselmotorer för personbilar. BMW sätter seriemässigt uteslutande in avgasturboladdare med variabel turbingeometri. Därmed kan målkonflikten mellan startvridmoment och märkeffekt mildras väsentligt. En annan ansats är separation på två aggregat. [...]*. Investeringskostnaden uppgår till 2,56 miljoner euro.

(25) Tredje generationens Common-Rail: Bränsleförbrukning och utsläpp från moderna personbilsdieslar har kunnat minskas endast genom att högflexibla insprutningssystem utvecklats. BMW satsar på det system som kallas Common-Rail. [...]* aktuella seriestandard tillåter maximala tryck på upp till 1600 bar och maximalt fyra insprutningar per arbetstakt. Insprutningarna styrs genom manövrering av en hydraulisk ventil med hjälp av elektromagnetiska aktuatorer. I nästa generation [...]* skall aktuatorn ersättas med en piezoelektrisk givare. Tillsammans med ytterligare viktiga ändringar för att minska rörliga massor och friktion kommer systemets snabbhet att ytterligare höjas markant. [...]*. Investeringskostnaden uppgår till 2,9 miljoner euro.

(26) Spridningsbegränsande åtgärder för att uppfylla de strängaste avgasnormerna (Förenta staterna): De extremt låga gränsvärdena för dieselmotorer i Förenta staterna är en mycket stor utmaning när det gäller att uppfylla gränsvärden för och driftsövervakning (On Board Diagnosis) av utsläppsavvikelser. Utöver minskning av medelvärdena för NOx och partiklar har även minskning av spridningen mycket stor betydelse. Endast på detta sätt kan den föreskrivna utsläppsstabiliteten uppfyllas även vid extremt låga gränsvärden. Investeringskostnaden uppgår till 3,92 miljoner euro.

(27) Sotfilter [...]*: Två möjligheter att använda sotfilter [...]* befinner sig nu i början av sin utveckling före introduktion på marknaden: CSF (Coated Soot Filter) = katalytiskt aktiv, beskickad monolit för att sänka sotantändningstemperaturen, samt CRT (Continuously Regenerating Trap) = filterregenerering av det avskilda kolet med hjälp av NO2 i avgaserna. [...]*. För driftsförhållanden utan kontinuerlig regenerering och därmed följande sotansamling måste förbränningsstrategier genom motorinställning utarbetas. Investeringskostnaden uppgår till 4,43 miljoner euro.

(28) Vevstakslagerteknik [...]*: I dieselmotorer för personbilar måste aluminiumvevhuset tåla mycket höga termiska och mekaniska belastningar. Det blir då svårt att hålla det ringa avståndet mellan cylindrarna i BMW:s radmotorer. Ett nyckelkriterium för detta är den vevstakslagerteknik som valts. I princip kan man skilja mellan utföranden utan bussning och olika bussningstyper. I utvecklingsfasen före introduktion på marknaden kommer lämplig teknik för framtida radmotorer från BMW att väljas ut bland denna mångfald av ansatser till lösningar med FEM-simulering, aggregatförsök och testkörningar i motorprovbänkar. Den anslutande serieutvecklingen kräver att denna teknik konstruktionsmässigt omsätts och utvecklas i en ny dieselmotorfamilj [...]*. Investeringskostnaden uppgår till 3,23 miljoner euro.

Innovationsstöd

(29) BMW planerar att genomföra investeringar i innovationer till ett belopp av 9,7 miljoner euro under perioden 2002-2004. Österrike avser att stödja dessa investeringar med ett belopp av 0,97 miljoner euro. Stödet skall ges till följande projekt: mätning av fördelningens jämnhet vid [...]* variabel ventilstyrning [...]* 4,5 miljoner euro, provbänkar för dynamiska prestandaprov 9,3 miljoner euro, processutveckling för mätning av fördelningens jämnhet och dynamiska prestandaprovbänkar 0,4 miljoner euro.

(30) Beträffande mätning av fördelningens jämnhet anger Österrike att om det eftersträvade mätförfarandet inte kan genomföras skulle en fullständig mätning av alla delar av cylinderhuvudet och ventilstyrningen behövas. Dessutom måste alla delar klassificeras med avseende på tolerans och infogas i ett motsvarande cylinderhuvud. Detta förfarande skulle inte vara kvalitativt och ekonomiskt försvarbart och skulle allvarligt äventyra tillämpningen av den nyskapande produkttekniken variabel ventilstyrning [...]*. Beträffande riskerna vid utveckling av dynamiska prestandaprovbänkar angav Österrike att ett haveri i de högkänsliga mätanordningarna skulle kunna leda till svåra störningar i de interna förfarandena, då den stickprovsfrekvens som kunde tillämpas var ganska låg. Dessutom ledde detta till längre kontrollvägar i kvalitetskontrollen.

INLEDNING AV DET FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDET

(31) Följande överväganden låg till grund för kommissionens inledning av det formella granskningsförfarandet:

(32) Tvivlet på det regionala investeringsstödet avsåg främst stödets proportionalitet och utvidgningen av produktionskapaciteten. Kommissionen ansåg det nödvändigt att granska investeringarna i tomtmark och byggnader i Steyr, som enligt uppgift från Österrike inte skulle ha behövts i samma omfattning i Landshut. Dessutom ställde kommissionen frågan om egendomen i Landshut vid en produktion i Steyr kunde ha utnyttjats för andra ändamål, varigenom den negativa kostnadseffekten totalt sett skulle minska.

(33) Beträffande det planerade utbildningsstödet gick kommissionens tvivel främst ut på att Österrike hade tolkat begreppet allmänna utbildningsåtgärder alltför vitt, och frågan ställdes om Österrike hade kumulerat utbildningsstödet med annat statligt stöd som möjligen kunde avse samma stödberättigande kostnader.

(34) Beträffande det planerade miljöstödet betvivlade kommissionen att projektet var berättigat till miljöstöd, då enligt gemenskapsriktlinjerna för statligt stöd till skydd för miljön(4) utveckling och tillverkning av maskiner eller transportmedel som kräver mindre naturresurser för att fungera inte omfattas av riktlinjerna. Dessutom hade Österrike varken styrkt vilka gällande gemenskapsnormer eller vilka strängare nationella normer som överskrids genom projektet, eller hävdat att det inte fanns några gemenskapsnormer. Kommissionen betvivlade därför att projektets stimulanseffekt uppnås.

(35) Beträffande det planerade forsknings- och utvecklingsstödet avsåg tvivlet den stimulanseffekt som krävs av stödet. Kommissionen antog att det planerade stödet inte skulle motivera företaget att bedriva ytterligare forskning, utan att företaget skulle använda det enbart för normal rutinmässig FoU-verksamhet. Därför ifrågasatte kommissionen om BMW inte under alla omständigheter hade måst genomföra den aktuella forskningen för att bevara sin konkurrenskraft.

(36) Kommissionen uttalade också tvivel på att innovationsstödet verkligen avser produkter av nytt slag enligt föreskrifterna och att risken för misslyckande är knuten till detta. Kommissionen betvivlade att projektet verkligen är innovativt i den meningen att tekniken ännu inte förts i marknaden eller använts av något annat företag i branschen. Dessutom betvivlade kommissionen att stödet utgör någon stimulans för den ekonomiska och tekniska riskberedskapen.

KOMMENTARER FRÅN ÖSTERRIKE

(37) Genom skrivelser av den 7 november 2002 och den 25 februari 2003 uttalade sig Österrike om inledandet av förfarandet.

(38) Beträffande det planerade regionalstödet lade Österrike fram värden med avdrag för ränta på den stödberättigade investeringen och stödet. Kompletterande förklaringar lämnades med avseende på investeringens omställningskaraktär och kostnader, möjligheter till alternativ användning av tillgängliga byggnadsytor i Landshut om produktionen förläggs till Steyr, projekts inverkan på kapaciteten och fakta kring försäljningen av tomtmarken i Steyr.

(39) Beträffande det planerade utbildningsstödet bekräftade de österrikiska myndigheterna att de allmänna utbildningsåtgärderna skulle betraktas som grundläggande yrkesutbildning, erkänd och intygad av statliga myndigheter. Dessutom lämnades detaljerade upplysningar och underlag om utbildningens innehåll. Österrike har försäkrat att det inte är fråga om någon kumulering av stöd till samma stödberättigande kostnader som skulle leda till en stödnivå som överskrider den i förordningen fastställda nivån för utbildningsstöd.

(40) Beträffande det planerade miljöstödet ansåg Österrike att detta enligt undantaget från giltighet i punkt 6(5) i riktlinjerna för statligt miljöstöd inte var tillämpligt på detta projekt, som endast avsåg kontroll av redan tillverkade motorer. Dessutom anförde Österrike med avseende på projektets stimulanseffekt att det inte fanns några gemenskapsnormer för förfaranden för provning av maskiner.

(41) Beträffande det planerade forsknings- och utvecklingsstödet hävdade Österrike att det aktuella stödet inte avsåg utveckling från grunden av befintliga koncept som omfattade upprätthållande och utveckling av konkurrenskraft och modeller och regional utvidgning av dieselutbudet [...]*. Snarare var det inriktat på att höja den tekniska kompetensen och att snabbt förbättra dieselmotorernas funktionsegenskaper. När det gäller stimulanseffekten hävdade Österrike att företaget tack vare projektet ökade sina FoU-utgifter gentemot basåret 2001. Dessutom genomfördes projekten gemensamt med partner från industrin, universitet och forskningsinstitut.

(42) Beträffande det planerade innovationsstödet anförde Österrike att det nya elementet vid mätning av fördelningens jämnhet består i att luftvolymen mäts. Denna teknik kommer endast att användas för seriemätningar av 6-cylindriga motorer. Beträffande dynamiska prestandaprovbänkar hävdade Österrike att andra tillverkare hittills använt denna teknik uteslutande inom FoU och inte som i det aktuella projektet för seriemätningar av motorer.

BEDÖMNING AV ÅTGÄRDERNA

(43) Kommissionen anser att de aktuella åtgärderna utgör statligt stöd som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget. Det är uppenbart att de har getts av staten eller med hjälp av statliga medel, och eftersom de utgör en betydande andel av projektets finansiering torde de dessutom snedvrida konkurrensen inom gemenskapen och gynna BMW gentemot andra företag som inte får något stöd. Marknaden för motorfordon kännetecknas dessutom av en omfattande handel mellan medlemsstaterna.

(44) I artikel 87.2 i EG-fördraget anges vissa slags stöd som är förenliga med den gemensamma marknaden. De bestämmelser som är knutna till stödets slag och syfte och företagets belägenhet är inte tillämpliga på det aktuella projektet. I artikel 87.3 anges ytterligare möjligheter till stöd som kan anses vara förenliga med den gemensamma marknaden. Kommissionen konstaterar att projektet skall genomföras i Oberösterreich (Steyr), som är ett stödområde enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget.

(45) Stödet är avsett för företaget BMW, som tillverkar och monterar motorer för motorfordon. Företaget ingår alltså i bilindustrin enligt gemenskapens rambestämmelser för statligt stöd till bilindustrin (stödramen för bilindustrin)(6).

Regionalstöd

(46) I stödramen för bilindustrin(7) fastställs att allt stöd som offentliga myndigheter inom ramen för godkända stödordningar avser att bevilja ett enskilt projekt till förmån för ett enskilt företag som är verksamt inom bilindustrin enligt artikel 88.3 i EG-fördraget måste anmälas till kommissionen innan det beviljas, om minst ett av följande tröskelvärden överskrids: i) totalkostnaden för projektet är minst 50 miljoner euro, eller ii) det sammanlagda bruttobeloppet för allt stöd som ställts till förfogande för projektet av statliga medel eller från gemenskapsinstrument uppgår till minst 5 miljoner euro.

(47) Såväl de totala kostnaderna för projektet som stödbeloppet överskrider de tröskelvärden över vilka stödet skall anmälas till kommissionen. Med anmälan av det föreslagna utbildningsstödet och regionalstödet till BMW har Österrike uppfyllt kraven i artikel 88.3 i EG-fördraget.

(48) Enligt stödramen för bilindustrin skall kommissionen säkerställa att stödet dels är nödvändigt för att genomföra projektet, dels står i rimlig proportion till de regionala problemen. Båda kriterierna, dvs. nödvändighet och rimlighet, skall uppfyllas för att statligt stöd skall kunna beviljas till bilindustrin genom kommissionen.

(49) Enligt punkt 3.2 a i stödramen för bilindustrin måste det stödmottagande företaget för att påvisa behovet av regionalstöd klart visa att det har en ekonomiskt lönsam alternativ plats för sitt projekt. Förekomsten av en lönsam alternativ plats definierar projektets rörlighet. Ett projekt som inte är rörligt behöver inget regionalstöd.

(50) Österrike har anfört att det bästa lönsamma alternativet till Steyr för lokalisering av investeringen var den befintliga BMW-anläggningen i Landshut (Tyskland). Det definitiva beslutet att föredra Steyr togs den 10 oktober 2001. Österrike har överlämnat en kopia av protokollet från det sammanträde där beslutet togs. Kommissionen fick också ett exemplar av lägesanalysen. Den innehåller en jämförelse av kostnaderna för de båda platserna och aktuella planritningar för anläggningarna i Steyr och Landshut för båda scenarierna. Kommissionen slår fast att lägesanalysen härstammar från den 22 juni 2001, vilket innebär att den gjordes innan lokaliseringsbeslutet togs. Enligt det underlag Österrike lagt fram betraktas Landshut som en lönsammare alternativ lokalisering än Steyr. Kommissionen drar slutsatsen att projektet är rörligt och därför kan anses vara berättigat till regionalstöd, då det är nödvändigt för att investeringen skall göras i stödområdet.

(51) Ett regionalstöd som är avsett för modernisering och rationalisering, som i princip inte är rörlig, är inte tillåtet i bilindustrin. En omställning som innefattar en genomgripande ändring av produktionsstrukturen på den befintliga platsen kan dock komma i fråga. Kommissionen har på platsen övertygat sig om att projektet, som avser uppförande av helt nya tillverkningsanläggningar i en ny byggnad, inte innehåller något moderniseringselement. Det betraktas snarare som en omställning som kan komma ifråga för regionalstöd.

(52) Beträffande tomtförsäljningen till BMW underrättade Österrike kommissionen om att den nödvändiga marken i Steyr inte hade sålts till BMW genom statliga myndigheter utan till marknadspris genom ett fastighetsbolag, Oberösterreichische Baulandentwicklungsfonds AG & Co. Köpeskillingen motsvarar det värde som en edsvuren och rättsligt auktoriserad fastighetssakkunnig fastställt före köpet. Enligt kommissionens uppfattning har BMW därför inte fått något stöd till tomtköpet.

(53) Enligt punkt 3.2 c i stödramen för bilindustrin skall kommissionen säkerställa att stödet till de rörliga delarna av ett projekt står i proportion till de regionala problem som det skall bidra till att lösa. Detta sker genom en kostnads-/intäktsanalys.

(54) I kostnads-/intäktsanalysen jämförs de kostnader för geografiskt rörliga projektkomponenter investeraren måste ta på sig för att genomföra sitt investeringsprojekt i det aktuella området med de kostnader han skulle ha fått åta sig för ett likadant investeringsprojekt på en alternativ plats. På så sätt kan det aktuella stödområdets speciella nackdelar bestämmas. Kommissionen begränsar regionalstödet med hänsyn till de regionala nackdelar som uppstår vid investering i jämförelseanläggningen.

(55) Kommissionen konstaterar att Österrike har lämnat en kostnads-/intäktsanalys tillsammans med anmälan, där de båda platserna Steyr och Landshut jämförs med varandra. Investeringarna verkställs åren 2002-2007. Enligt punkt 3.2 c i stödramen för bilindustrin görs en bedömning av de driftsmässiga nackdelarna under en treårsperiod räknat från igångsättningen av den löpande produktionen år 2005, eftersom projektet avser utvidgning av en befintlig driftsplats.

(56) Kommissionen har bedömt den kostnads-/intäktsanalys som följde med anmälan för att konstatera om det planerade regionalstödet står i rimlig proportion till de regionala problem som det skall lösa.

(57) Kostnads-/intäktsanalysen visar en kostnadsnackdel på 19,07 miljoner euro (diskonterat nuvärde) för lokaliseringsorten Steyr. Kostnads-/intäktsanalysen utgår från något högre arbets- och materialkostnader i Landshut gentemot Steyr, medan den regionala nackdelen för Steyr främst beror på förvärv av tomtmark (nackdel 8 miljoner euro) och byggnader (nackdel 15,05 miljoner euro), som inte behövs i samma omfattning i Landshut. Skälet till detta är att BMW måste investera i förvärv av tomtmark för nybyggnad av en fabrik för tillverkning av vevhus och bottenplattor i Steyr. I Landshut hade tillverkningen av vevhus kunnat ske i befintliga byggnader som lätt kunnat utvidgas, medan gästarbetare hade kunnat göra bottenplattorna (kostnaderna för verktyg för tillverkningen har beaktats i kostnads-/intäktsanalysen).

(58) Kommissionen har emellertid ändrat kostnads-/intäktsanalysen i ett annat avseende. I Landshut skulle tillverkningen av vevhus ha skett i en befintlig, utvidgad byggnad. Det kunde konstateras på platsen att denna byggnad för närvarande används för tillverkning av cylinderhuvud, men detta utnyttjande upphör år 2003. Därför kunde denna byggnad i Landshut vid en produktion i Steyr utnyttjas för andra ändamål. Enligt kommissionens uppfattning måste möjligheten till en sådan alternativ användning av den befintliga byggnaden i Landshut, som potentiellt skulle minska den samlade kostnadsnackdelen i scenariot Steyr, beaktas i kostnads-/intäktsanalysen. Enligt uppgift från Österrike har dessa kostnader beräknats till 0,66 miljoner euro (diskonterat nuvärde 0,54 miljoner euro)(8).

(59) Denna ändring av analysen ger ett förhållande mellan kostnader och intäkter som avviker något från det resultat som ursprungligen angavs. Det diskonterade nuvärdet av de stödberättigande investeringskostnaderna i Steyr uppgår till 103,56 miljoner euro. Det diskonterade nuvärdet av den regionala nackdelen uppgår till 18,53 miljoner euro, vilket ger projektet en nackdelsnivå gentemot Landshut på 17,89 %.

(60) Kommissionen skall slutligen granska frågan om en eventuell justering av stödet (top-up), vilket innebär att den tillåtna stödnivån ändras allt efter koncernens ändrade produktionskapacitet och den berörda regionens stödstatus. Då kan kommissionen räkna om projekt till stöd för investeringar som potentiellt skärper problemet med ökad överkapacitet i branschen genom att det "regionala handikappförhållandet" sänks med upp till två procentenheter. Är förhållandet mellan koncernens kapacitet efter investeringen och dess kapacitet före denna högre än eller lika med 1,01 skulle det "regionala handikappförhållandet" minskas med två procentenheter enligt bestämmelserna i stödramen för bilindustrin för projekt i en region som uppfyller kraven i artikel 87.3 c i EG-fördraget och som har "stor" inverkan på branschen.

(61) Sedan det formella förfarandet inleddes har Österrike angett att kapaciteten [...]*, för vilka vevhusen är avsedda, till följd av den aktuella investeringen skulle öka [...]*, vilket skulle innebära en betydande ökning på [...]*. Dessutom är enligt stödramen för bilindustrin den relevanta marknaden för en fordonstillverkares motortillverkning den fordonsmarknad för vilken motorerna byggs. Då vevhusen och bottenplattorna är avsedda för personbilsmotorer, är den relevanta kapaciteten följaktligen produktionskapaciteten för personbilar. Kommissionen konstaterar att koncernens produktionskapacitet före investeringen är [...]* och efter investeringen [...]*. Anledningen till BMW-koncernens kapacitetshöjning är kapaciteten på [...]* i en ny fabrik i Leipzig. Det "regionala handikappförhållandet" skall därför i det aktuella fallet enligt stödramen för bilindustrin minskas med två procentenheter med hänsyn till den betydande kapacitetshöjningen och regionens status som stödområde enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget. Därför minskade kommissionen den tillåtna nivån på stödet till investeringsprojektet i Steyr med två procentenheter till 15,89 %.

(62) Det diskonterade nuvärdet av det planerade stödet uppgår till 17,6 miljoner euro, vilket ger en planerad stödnivå på 17 % bruttostödekvivalent. Den planerade stödnivån överstiger den nivå på 15,89 % av de stödberättigade investeringarna som beräknas enligt det regionala handikappförhållandet i kostnads-/intäktsanalysen och ändras genom top-up. Regionalstödets övre gräns är 16,7 % bruttostödekvivalent. Därför kan kommissionen endast godkänna ett stöd på 15,89 % av de stödberättigande investeringarna på 103,56 miljoner euro (diskonterat nuvärde), vilket motsvarar ett belopp på 16,46 miljoner euro (diskonterat nuvärde). Överskjutande stöd på 1,14 miljoner euro (diskonterat nuvärde) är oförenligt med den gemensamma marknaden.

Utbildningsstöd

(63) Kommissionens förordning (EG) nr 68/2001 av den 12 januari 2001 om tillämpningen av artikel 87 och 88 i EG-fördraget på stöd till utbildning(9) gäller för utbildningsstöd i alla näringsgrenar och föreskriver att stöd som uppfyller samtliga villkor i förordningen skall anses vara förenliga med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 i EG-fördraget och undantas från anmälningsskyldighet enligt artikel 88.3 i EG-fördraget under förutsättning att stöden innehåller en uttrycklig hänvisning till förordningen om undantag beträffande den aktuella åtgärden.

(64) Enligt artikel 5 i förordningen om undantag gäller anmälningsplikten dock fortfarande om det stödbelopp som beviljas ett företag till ett enskilt utbildningsprojekt överstiger 1 miljon euro. Kommissionen konstaterar att det anmälda stödet i det aktuella fallet uppgår till omkring 6,86 miljoner euro (diskonterat nuvärde 6,29 miljoner euro), att det skall betalas till ett enskilt företag och att det rör sig om ett enskilt utbildningsprojekt. Kommissionen konstaterar vidare att anmälan avser ett enskilt stöd som inte beviljas enligt någon godkänd stödordning. Därför drar kommissionen slutsatsen att det planerade stödet måste anmälas och granskas enligt kraven i förordningen om undantag.

(65) Enligt artikel 3.1 i förordningen om undantag är enskilda stöd, som uppfyller samtliga villkor enligt förordningen, förenliga med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 i EG-fördraget.

(66) I artikel 4 i förordningen om undantag skiljer man mellan särskild och allmän utbildning. Särskild utbildning definieras i artikel 2 som utbildning som direkt och i huvudsak kan användas i arbetstagarens nuvarande eller framtida anställning i det stödmottagande företaget och som ger färdigheter som inte alls eller endast i begränsad utsträckning kan överföras till andra företag eller arbetsområden.

(67) Allmän utbildning definieras i artikel 2 i förordningen om undantag som utbildning som inte uteslutande eller i huvudsak kan användas i arbetstagarens nuvarande eller framtida anställning i det stödmottagande företaget, utan ger färdigheter som i stor utsträckning går att överföra till andra företag eller andra arbetsområden och därmed väsentligt förbättrar arbetstagarens möjligheter att få anställning. Den är knuten till företagets totala verksamhet och ger färdigheter som i stor utsträckning går att överföra till andra företag. En utbildning skall anses vara allmän om den exempelvis organiseras gemensamt av flera företag som är oberoende av varandra eller om den är öppen för anställda vid olika företag, eller om den erkänns, intygas eller godkänns av offentliga myndigheter eller organ eller av andra organ eller institutioner som staten eller gemenskapen har givit nödvändiga befogenheter på detta område.

(68) De stödberättigande kostnaderna i ett utbildningsprojekt förklaras i artikel 4.7 i förordningen om undantag. När det gäller personalkostnader för deltagarna har Österrike bekräftat att enbart de timmar beaktas då deltagarna faktiskt deltar i utbildningen. Enligt artikel 4.7 f i förordningen om undantag beaktades endast personalkostnaderna för deltagarna upp till det sammanlagda beloppet av de i artikel 4.7 a-e nämnda stödberättigande kostnaderna. På grundval av Österrikes uppgifter konstaterar kommissionen att de totala stödberättigande kostnaderna för utbildningsprogrammet uppgår till 17,90 miljoner euro.

(69) Enligt artikel 4.2 och 4.3 i förordningen om undantag är utbildningsstöd förenligt med den gemensamma marknaden om de tillämpade stödnivåerna i förhållande till de stödberättigande kostnaderna följs. Enligt förordningen om undantag uppgår de högsta möjliga stödnivåer som kan godkännas för det aktuella projektet, som genomförs av ett storföretag i ett stödområde som avses i artikel 87.3 c i EG-fördraget, till 30 % för särskild utbildning och 55 % för allmän utbildning.

(70) I beslutet att inleda förfarandet konstaterade kommissionen främst att den inte hade fått tillräckligt underlag för att kunna kontrollera att en stor del av utbildningen var allmän utbildning. Dessutom uttalade kommissionen tvivel när det gäller kumulering av stödet med andra gemenskapsmedel som avser samma stödberättigande kostnader, varigenom stödets tillåtna nivå kan ha överskridits.

(71) I sina synpunkter på inledandet av förfarandet bekräftade Österrike att den allmänna utbildningen består av lärlingsutbildning som organiseras gemensamt med ett annat självständigt företag (MAN Steyr). Kommissionen har fått detaljerade upplysningar och handlingar om lärlingsutbildningens innehåll. All lärlingsutbildning ger deltagarna formell kompetens som erkänns och prövas av staten (Facharbeiterprüfung respektive Lehrabschlussprüfung).

(72) Dessa ytterligare upplysningar och handlingar övertygade kommissionen om de anmälda åtgärdernas allmänna utbildningskaraktär. Utbildningen är användbar inte endast i arbetstagarnas nuvarande eller framtida anställning i det stödmottagande företaget, utan ger också färdigheter som i stor utsträckning går att överföra till andra företag eller andra arbetsområden och därmed väsentligt förbättrar arbetstagarens möjligheter att få anställning.

(73) Kommissionens slutsats är att kostnaderna uppgår till 5,96 miljoner euro för allmän utbildning och 11,94 miljoner euro för särskild utbildning. Den tillämpliga övre gränsen för stödets nivå uppgår för den särskilda utbildningen till 30 % av de stödberättigande kostnaderna och för den allmänna utbildningen till 55 %.

(74) Det tillåtna stödet uppgår för den särskilda utbildningen till 3,58 miljoner euro (30 % av de stödberättigande kostnaderna) och för den allmänna utbildningen till 3,28 miljoner euro (55 % av de stödberättigande kostnaderna). Det tillåtna totala stödet för projektet uppgår till 6,86 miljoner euro och skall betalas i årliga poster fram till år 2006 (diskonterat nuvärde 6,29 miljoner euro).

(75) Enligt artikel 6.2 i förordningen om undantag får stöd som undantas och avser samma stödberättigande kostnader inte kumuleras med något annat statligt stöd eller med annan gemenskapsfinansiering om detta skulle leda till en högre stödnivå än den som fastställs i förordningen. Österrike har försäkrat kommissionen att det inte är fråga om någon kumulering av stöd som avser samma stödberättigande kostnader och som skulle leda till en högre stödnivå än den som föreskrivs i förordningen om undantag.

Miljöstöd

(76) Enligt kommissionens uppfattning är gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till skydd för miljön tillämpliga på det anmälda projektet. Det undantag som fastställs i punkt 6 i riktlinjerna gäller inte för det aktuella projektet, då det planerade miljöstödet inte avser utveckling och tillverkning av maskiner utan endast processen för kontroll av redan tillverkade motorer.

(77) I punkterna 28-40 i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till skydd för miljön regleras fall då investeringsstöd kan godkännas av miljöskyddsskäl. Enligt punkt 29 i riktlinjerna kan investeringsstöd som möjliggör för företag att gå längre än vad som föreskrivs i tillämpliga EG-normer godkännas upp till en maximal nivå på 30 % brutto av de stödberättigande investeringskostnaderna. Dessa villkor gäller också då företag gör investeringar på områden där det inte finns några obligatoriska EG-normer samt då företagen måste göra investeringar för att anpassa sig till nationella normer som är strängare än EG-normerna.

(78) I punkterna 33 och 34 i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till skydd för miljön fastställs tillägg för företag belägna i stödområden, varvid taket för stödet beräknas enligt ett av följande två alternativ:

- Basnivån för stöd till miljöinvesteringar dvs. 30 % brutto (allmänna regler), 40 % brutto (för investeringar för energisparande, investeringar i förnybara energislag och investeringar i kraftvärmeproduktion), eller 50 % brutto (för investeringar i förnybara energikällor för att försörja ett helt samhälle), med ett tillägg på fem procentenheter brutto i stödområden som omfattas av artikel 87.3 c eller tio procentenheter i stödområden som omfattas av artikel 87.3 a i EG-fördraget.

- Nivån för regionalstöd med tillägg av tio procentenheter brutto.

(79) Enligt punkterna 33 och 34 i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till skydd för miljön är taket för stöd till ett företag som investerar i Steyr - ett stödområde - 35 % brutto.

(80) I punkt 37 i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till skydd för miljön finns regler om stödberättigande kostnader. Stödberättigande är enbart de merkostnader som krävs för att nå miljöskyddsmålen. Detta innebär att om det är svårt att särskilja kostnaderna för investeringen till skydd för miljön från totalkostnaderna, kommer kommissionen att beakta objektiva och transparenta beräkningsmetoder, till exempel kostnaderna för en investering som är jämförbar på det tekniska planet men som inte ger möjlighet att uppnå samma miljöskydd. I samtliga fall skall de stödberättigande kostnaderna beräknas så, att ett avdrag görs för en eventuell kapacitetsökning, för inbesparade kostnader under de fem första åren av investeringens varaktighet och för ytterligare kompletterande produktion under samma femårsperiod.

(81) Den stödberättigande investeringen uppgår till 6,33 miljoner euro. Detta belopp har beräknats genom att de inbesparade drivmedelskostnaderna dragits från kostnaderna för planering och utveckling och tillkommande investeringskostnader (jämfört med nuvarande varmprovningsteknik).

(82) Kommissionen anser att enligt punkterna 20 och 29 i riktlinjerna för statligt stöd till skydd för miljön kan investeringar som genomförs av storföretag endast för att uppfylla nya eller befintliga tekniska gemenskapsnormer inte försvaras. Ett stöd kan i och för sig vara till nytta om det ger ett incitament till miljöskyddsåtgärder vars nivå överstiger gemenskapsnormerna. Så är fallet när en medlemsstat beslutar utfärda normer som är strängare än gemenskapens för att uppnå ett bättre miljöskydd. Det gäller också om ett företag investerar i miljöskyddsåtgärder som överträffar de strängaste befintliga gemenskapsnormerna, eller då särskilda gemenskapsnormer saknas.

(83) Det kunde dock inte styrkas att stödet har en sådan stimulanseffekt i fall då det endast hjälper företag att uppfylla gällande eller nya tekniska gemenskapsnormer. Sådana normer ingår i vanlig lag som företagen ändå måste följa, och det är inte nödvändigt att betala stöd till dem för att de skall följa föreskrifterna. Beträffande det faktum att det inte finns några särskilda gemenskapsnormer för motorprovningsteknik, vilket Österrike klargjorde sedan förfarandet inletts, ger projektet enligt kommissionens uppfattning den erforderliga stimulanseffekten.

(84) Det planerade miljöstödet till BMW uppgår till 1,9 miljoner euro (diskonterat nuvärde 1,77 miljoner euro), vilket motsvarar en stödnivå på 30 % brutto. Kommissionen konstaterar att stödets nivå därmed ligger under den tillåtna högsta sats på 35 % som kan godkännas enligt tillämpliga gemenskapsriktlinjer för statligt stöd till skydd för miljön.

Stöd till forskning och utveckling

(85) Beträffande investeringens och stödets storlek har projektet anmälts enligt punkt 4.7 i gemenskapsramen för statligt stöd till forskning och utveckling(10). När FoU-stödets förenlighet med den gemensamma marknaden bedöms granskar kommissionen särskilt den genomförda forskningens art, stödmottagaren, resultatens tillgänglighet, den planerade nivån och stödets stimulanseffekt.

(86) Enligt punkt 6.2 i gemenskapsramen måste stödet medföra att företagen utför mer forskning än de skulle ha gjort utan stöd eller inom samma tid. Statliga FoU-stöd skall därför vara en stimulans för företag att bedriva FoU-verksamhet utöver den ordinarie driften. Medlemsstaterna skall därför när de anmäler FoU-stöd styrka stödets nödvändighet och stimulanseffekt samt visa att det inte i något fall rör sig om driftsstöd. Är denna stimulanseffekt inte uppenbar kan kommissionen bedöma stödet på ett mindre gynnsamt sätt än den normalt skulle göra. För att otvetydigt fastställa att det planerade stödet medför att företagen genomför mera forskning än de skulle ha gjort utan stödet beaktar kommissionen också kvantifierbara faktorer.

(87) Kommissionen fäster stor vikt vid FoU-stödets stimulanskrav vid storföretags enskilda marknadsnära forskningsprojekt samt i alla fall där FoU-utgifterna i betydande omfattning gjorts redan innan stödet söks.

(88) Kommissionen konstaterar att BMW är ett storföretag. Dessutom utgår den från att projektet till sin karaktär är marknadsnära forskning. Därför tillmäter kommissionen i detta fall FoU-stödets stimulanskrav särskild betydelse.

(89) När det gäller stimulanseffekten hävdade Österrike i sina synpunkter på inledandet av förfarandet att företaget ökade sina FoU-utgifter gentemot basåret 2001 till följd av projektet. Kommissionen konstaterar dock att FoU-utgifternas andel av den totala omsättningen under denna tid endast stiger svagt, [...]*, och är tillbaka på 1999 års nivå. Antalet sysselsatta i forskning och utveckling minskar något under samma tid, [...]*.

(90) Sedan förfarandet inletts anförde Österrike att projektet koncentreras på att höja den tekniska kompetensen och på en snabb förbättring av dieselmotorernas driftsegenskaper. Kommissionen erkänner att vissa delar av det planerade FoU-programmet är mycket ambitiös och riskfylld forskning av allmänt interesse som inte kan anses ingå i företagets vanliga verksamhet. Detta gäller områdena "Homogen dieselförbränning", "Sotfilterteknik med användning av plasmateknik" och "Variabel ventilstyrning för dieselmotorer".

(91) Homogen dieselförbränning syftar till att minska utsläpp av skadliga ämnen och partiklar. Kväveoxider, som bildas i betydande mängd vid dieselförbränning, samt partikelutsläpp kan minskas betydligt genom denna teknik. Dessutom kan man spara betydande mängder bränsle. Denna teknik är visserligen relativt enkel att tillämpa inom en liten del av en motors driftsområde, vid lågt vridmoment och motorvarv, men det är mycket svårt att utvidga detta område till motorns hela driftsområde. Detta kräver en betydande och ambitiös forskningsinsats som är förenad med stor risk. Variabel ventilstyrning syftar till en högre bränsleeffektivitet. Eftersom förbränningsprocesserna är helt olika är denna teknik inte så effektiv i dieselmotorer som i bensinmotorer. Tillämpning av homogen dieselförbränning kan dock öppna nya tillämpningsmöjligheter för ventilstyrning i dieselmotorer. Forskningen på området är mycket kostsam och forskningens framgång osäker. Forskning på området "Sotfilterteknik med användning av plasmateknik" i samband med partikelfilter befinner sig ännu på ett mycket tidigt stadium och är därför riskfylld. Den kan visa sig mycket lovande när det gäller målet att avlägsna särskilt finpartiklar hos dieselmotorer.

(92) Kommissionen konstaterar också att Europaparlamentets och rådets beslut nr 1513/2002/EG(11) om sjätte ramprogrammet för Europeiska gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration omfattar jämförbara forskningsområden för utveckling av en kommande generation renare och sparsammare motorer som en del av det prioriterade temat "Marktransporttjänster". Den konstaterar att de tre delprojekten "Homogen dieselförbränning", "Sotfilterteknik med användning av plasmateknik" och "Variabel ventilstyrning för dieselmotorer" går utöver företagets vanliga verksamhet. Forskningsstödet till dessa tre delområden är därför nödvändigt som stimulans för att genomföra forskningsverksamheten.

(93) På grundval av Österrikes projektbeskrivning anser kommissionen att dessa tre delprojekt med stödberättigande investeringar på sammanlagt 9,81 miljoner euro kan betraktas som industriell forskning. Den tillåtna stödnivån för industriella forskningsprojekt är i detta fall 55 %. Ett stödbelopp på 5,39 miljoner euro kan därför anses vara förenligt med gemenskapens ram för FoU.

(94) Kommissionen är dock av den uppfattningen att övriga anmälda delprojekt (Utveckling av principer för variabla kompressionsförhållanden i dieselmotorer, [...]* laddning, Tredje generationens Common-Rail, Spridningsbegränsande åtgärder för uppfyllande av de strängaste avgasnormerna, Sotfilter [...]* och vevstakslagerteknik för [...]* vevhus) endast är avsedda att förbättra dieselmotorernas konkurrenskraft genom att förbättra dieselmotortekniken. I bilindustrin ingår sådan fortlöpande forskning i en motortillverkares normala verksamhet. För världsmarknaden, som präglas av stark konkurrens för produkten, är en ständig utveckling av helt ny dieselmotorteknik en ekonomiskt tvingande nödvändighet. Därför hade BMW ändå måst genomföra den forskning som berörs av återstående delprojekt för att bevara konkurrenskraften.

(95) Kommissionen konstaterar att BMW:s övriga FoU-delprojekt är normala för ett företag i motorfordonsbranschen. Alltså har Österrike enligt kommissionens mening inte kunnat bevisa stimulanseffekten i dessa anmälda FoU-projekt. Alltså är det planerade stödet till FoU-delprojekten oförenligt med den gemensamma marknaden. Då stimulanseffekten inte styrkts när det gäller dessa projekt, är en ytterligare analys av fallet och särskilt de enskilda delprojekten och stödnivån enligt kommissionens uppfattning inte nödvändig.

(96) Kommissionen konstaterar dessutom att Österrike visserligen har anfört att projekten skulle genomföras tillsammans med andra partner från industrin, universitet och forskningsinstitut, men att inga vägande belägg för detta påstående lagts fram. Inte heller har Österrike styrkt att projekten omfattar något effektivt gränsöverskridande samarbete mellan oberoende partner i minst två medlemsstater. Därför måste kommissionen dra slutsatsen att konkurrenter inte nödvändigtvis drar nytta av forskningsprojektens framsteg.

Innovationsstöd

(97) Enligt stödramen för bilindustrin skall med innovation avses införande av produkter eller produktionsförfaranden som verkligen är nya, dvs. ännu inte har använts eller marknadsförts av andra aktörer inom sektorn, i gemenskapen, EES eller länderna i Central- och Östeuropa. En verklig innovation innebär risk för misslyckande och utgör en riskfaktor, vilket kommissionen kommer att ta hänsyn till vid bedömning av nivån på det planerade stödet.

(98) Stöd till innovationer kan godkännas endast i välmotiverade fall som incitament till ett industriellt eller tekniskt risktagande i företagen. Den högsta stödsatsen är 10 % av de totala stödberättigande kostnader som direkt och uteslutande används till investeringar och teknisk verksamhet för projektets innovativa del.

(99) Kommissionen har analyserat projektet med expertstöd från en utomstående sakkunnig på bilindustrin. Av analysen framgår att projektet enligt kommissionens åsikt inte kan anses vara verkligt innovativt i den meningen att tekniken ännu inte förts i marknaden eller använts av något annat företag i branschen.

(100) Beträffande mätning av fördelningens jämnhet enligt metoden variabel ventilstyrning [...]* noterar kommissionen Österrikes uppgift att denna teknik används för första gången i 6-cylindriga motorer. Tekniken används faktiskt redan i 4-cylindriga och 8-cylindriga motorer och kan därför inte anses vara verkligt ny. Beträffande dynamiska prestandaprovbänkar noterar kommissionen att tekniken enligt de österrikiska myndigheterna för första gången används i serieproduktion. Kommissionen anser dock inte att denna teknik är verkligt ny, då den redan används av andra tillverkare (för speciella motorer).

(101) Dessutom drar kommissionen slutsatsen att det berörda stödet inte utgör någon stimulans för den ekonomiska och tekniska riskberedskapen. För att förbli konkurrenskraftiga måste motortillverkare som nödvändiga rutinåtgärder investera i prov- och mätutrustning som motsvarar senaste teknik. Man kan därför utgå från att BMW skulle ha gjort investeringen även utan det planerade stödet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det statliga regionalstöd till ett belopp av 17,6 miljoner euro (diskonterat nuvärde) som Österrike planerar att genomföra till förmån för företaget BMW Motoren GmbH, Steyr, (BMW) för dess investeringar i Steyr är enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget förenligt med den gemensamma marknaden till ett belopp av 16,46 miljoner euro (diskonterat nuvärde).

Detta regionalstöd är oförenligt med den gemensamma marknaden till ett belopp av 1,14 miljoner euro (diskonterat nuvärde), som inte får beviljas.

Artikel 2

Det statliga stöd som Österrike planerar att ge till BMW för utbildning är förenligt med den gemensamma marknaden enligt artikel 87 i EG-fördraget upp till ett högsta belopp av nominellt 6,86 miljoner euro (diskonterat nuvärde 6,29 miljoner euro).

Artikel 3

Det statliga stöd som Österrike planerar att ge till BMW för miljöskyddsåtgärder är förenligt med den gemensamma marknaden enligt artikel 87 i EG-fördraget upp till ett högsta belopp av nominellt 1,9 miljoner euro (diskonterat nuvärde 1,77 miljoner euro).

Artikel 4

Det statliga stöd till ett belopp av 11,53 miljoner euro som Österrike planerar att ge till företaget BMW Steyr för dess investeringar i forskning och utveckling i Steyr är förenligt med den gemensamma marknaden till ett belopp av 5,39 miljoner euro.

Detta stöd är oförenligt med den gemensamma marknaden till ett belopp av 6,14 miljoner euro, som inte får beviljas.

Artikel 5

Det statliga stöd till ett belopp av 0,93 miljoner euro (diskonterat nuvärde) som Österrike planerar att ge till BMW för främjande av innovationer är enligt artikel 87 i EG-fördraget oförenligt med den gemensamma marknaden och får inte beviljas.

Artikel 6

Österrike skall inom två månader från delgivningen av detta beslut underrätta kommissionen om vilka åtgärder som har vidtagits för att följa beslutet.

Artikel 7

Detta beslut riktar sig till Republiken Österrike.

Utfärdat i Bryssel den 27 maj 2003.

På kommissionens vägnar

Mario Monti

Ledamot av kommissionen

(1) EGT L 83, 27.3.1999, s. 1.

(2) EGT C 308, 11.12.2002, s. 19.

(3) Hakparenteserna anger företagshemligheter eller konfidentiell information som har strukits.

(4) EGT C 37, 3.2.2001, s. 3.

(5) "Utveckling och tillverkning av maskiner eller transportmedel som kräver mindre naturresurser för att fungera omfattas inte av riktlinjerna."

(6) EGT C 279, 15.9.1997, s. 1.

(7) Enligt punkt 39 i de sektorsövergripande rambestämmelserna för regionalstöd till stora investeringsprojekt (EGT C 70, 19.3. 2002, s. 8) kommer anmälningar som registrerats av kommissionen före den 1 januari 2003 att granskas mot bakgrund av de kriterier som gällde vid tidpunkten för anmälan.

(8) Beräkningsunderlag: Yta till förfogande 2450 m2; potentiell hyra: 90 euro/m2.

(9) EGT L 10, 13.1.2001, s. 20.

(10) EGT C 45, 17.2.1996, s. 5.

(11) EGT L 232, 29.8.2002, s. 1.