Inkomst- och utgiftsredovisning och balansräkning

för verksamheten under budgetåret 1999

(i enlighet med artiklarna 78 och 81 i budgetförordningen av den 21 december 1977)

Volym IV

Konsoliderad inkomst- och utgiftsredovisning och balansräkning

(Korrigerad version)

(2000/C 343/01)

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

>Plats för tabell>

INLEDNING

STRUKTUR

1. Europeiska unionens inkomst- och utgiftsredovisning och balansräkning upprättas enligt artiklarna 78, 80 och 81 i budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget av den 21 december 1977, senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 2673/1999 av 13 december 1999.

2.

>Plats för tabell>

3. I volym I redogörs i stora drag för hur budgeten genomförts det budgetår som behandlas.

I volym II och III anges budgetårets inkomster och utgifter fördelade på de olika institutionerna enligt kontoplanen. I dessa volymer finns också tabeller över kapitaltransaktioner i form av upp- och utlåning.

Den här volymen (IV) innehåller Europeiska gemenskapens konsoliderade inkomst- och utgiftsredovisning och balansräkning med förklarande anmärkningar. Den konsoliderade inkomst- och utgiftsredovisningen samt balansräkningen innehåller även siffrorna för det föregående budgetåret.

1. PRINCIPER FÖR REDOVISNINGEN

1.1. Enligt internationell redovisningsstandard(1) skall redovisningen visa institutionernas verksamhet och verksamhetsområden, hur de finansieras samt innehålla slutgiltiga uppgifter om genomförandet.

Det är också syftet med den konsoliderade inkomst- och utgiftsredovisning och balansräkning som Europeiska kommissionen årligen upprättar. Hur budgeten genomförts under budgetåret beskrivs i volym I, del 2: "Analys av den ekonomiska förvaltningen".

Redovisningen skall inte bara vara informativ och ge en tillförlitlig och rättvisande bild av situationen, den skall dessutom vara tydlig, förståelig, koncis och jämförbar från ett budgetår till ett annat. Det är riktlinjerna även för detta dokument.

1.2. De europeiska institutionernas räkenskaper delas upp i allmänna räkenskaper och budgeträkenskaper. Räkenskaperna upprättas i euro och löper över ett kalenderår.

1.2.1. De allmänna räkenskaperna för alla budgetårets inkomster och utgifter förs med dubbel bokföring och skall ge en översikt över samlade tillgångar och skulder genom att en balansräkning upprättas för det föregående budgetåret på balansdagen den 31 december.

De allmänna räkenskaperna förs enligt följande principer:

- Principen om kontinuerlig verksamhet.

- Försiktighetsprincipen, enligt vilken tillgångssidan inte får övervärderas och skuldsidan inte får undervärderas.

- Principen om beständiga redovisningsmetoder.

- Principen om att tillgångar inte får kvittas mot skulder.

- Principen om den ingående balansräkningens oantastlighet.

Kommissionen undersöker möjligheten att i framtiden redovisa ett mer övergripande resultat på så sätt att en inkomst- och utgiftsredovisning tas in i balansräkningen varje budgetår. I kontoplanen skall även fortsättningsvis inkomst- och utgiftsredovisningen skiljas från balansräkningen och kontoplanen skall därför innehålla följande:

a) Inkomst- och utgiftsredovisning som delas upp på:

- Redovisning av budgetmässiga kostnader och intäkter som skall ge insyn både i budgetgenomförandet och ställningen på konton för växelkursdifferenser. Därigenom visas budgetårets saldo.

- Redovisning av kostnader och intäkter utanför budgeten, som skall läggas till ovanstående uppgifter för att ge ett mer övergripande resultat.

b) Balansräkningen visar situationen vad avser gemenskapens tillgångar och skulder. Den visar även den förväntade effekten av olika åtaganden och fordringar.

1.2.2. Budgeträkenskaperna visar hur budgeten genomförts i detalj och skall ge underlag för:

- Den inkomst- och utgiftsredovisning som avses i avdelning VI i budgetförordningen.

- Den överblick över budgetgenomförandet som avses i artikel 34 i budgetförordningen.

2. BESTÄMMELSER OCH REDOVISNINGSMETODER

2.1. Räkenskaperna förs enligt bestämmelserna i budgetförordningen av den 21 december 1977, senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 2673/1999 av 13 december 1999 och kompletterad genom en förordning om närmare bestämmelser för genomförandet av vissa bestämmelser i budgetförordningen.

2.2. Omräkning till euro

2.2.1. Räkenskaperna förs i euro.

2.2.2. De omräkningskurser för euron som använts för att fastställa balansräkningen är från den 30 december(2) 1999, utom i fråga om följande rubriker:

- Materiella tillgångar som behåller de värden i euro som beräknas enligt den växelkurs som gällde när de inköptes.

- En del anslag som skall överföras avser åtaganden i nationell valuta som vid bokföringen räknas om i euro enligt gällande kurs i december. Det totala beloppet i euro för dessa anslag får inte senare skrivas upp.

- Förskotten som betalats inom ramen för garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket omräknas enligt växelkursen per den 10:e månaden efter den månad de beviljats.

- Interimskontona där värdet i euro beräknas enligt den växelkurs som gällde när transaktionen bokfördes.

2.2.3. Belopp i andra valutor än euro, förutom de som nämns nedan, omräknas vid räkenskapsavslutningen enligt växelkursen för euron vid samma tidpunkt. Det omräknade beloppet behandlas enligt följande:

- Likvida medel: Positiva och negativa växelkursskillnader avseende likvida medel motbokas i resultaträkningen.

- Belopp i andra valutor än euro, utom likvida medel: Om de negativa växelkursskillnaderna avseende tillgångar och åtaganden i en viss valuta är större än de positiva växelkursskillnaderna avseende tillgångar och åtaganden i samma valuta förs differensen upp i resultaträkningen. I annat fall förs överskottet upp under rubriken "tillfälliga skuldkonton".

2.3. Inkomster

2.3.1. Egna medel och bidrag till budgeten redovisas med de belopp som medlemsstaternas myndigheter under budgetåret satt in på kommissionens konton.

Skillnaden mellan de belopp i egna medel från mervärdesskatt och BNI samt de finansiella bidragen som förs in i budgeten å ena sidan, och de belopp som faktiskt kan uppbäras å andra sidan, skall beräknas senast den 1 juli påföljande budgetår. Beloppet skall sedan föras in i en ändringsbudget under det året.

2.3.2. Övriga inkomster redovisas med utgångspunkt från de belopp som de facto uppburits under budgetåret.

2.4. Utgifter

2.4.1. Utgifterna i årssaldot omfattar betalningar mot budgetårets anslag för betalningar, till vilka läggs de anslag för betalningar som överförs till följande budgetår.

2.4.2. Betalningar som sker mot budgetårets anslag för betalningar skall godkännas och föreläggas styrekonomen senast den 31 december och verkställas av räkenskapsföraren senast den 15 januari närmast efterföljande år.

För garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket skall medlemsstaterna verkställa betalning fr.o.m. den 16 oktober 1998 t.o.m. den 15 oktober 1999, varför åtagande och godkännande av utgifter skall föreläggas räkenskapsföraren senast den 31 januari 2000.

2.4.3. Betalningsbemyndiganden får bara föras över till närmast efterföljande budgetår enligt följande:

- Icke-differentierade anslag: Överföring får vanligen göras om åtaganden återstår att fullgöra. I annat fall krävs ett förhandsgodkännande från budgetmyndigheten.

- Differentierade anslag: Betalningsbemyndiganden som inte utnyttjats skall normalt förfalla. Kommissionen kan emellertid besluta om överföring, om påföljande års betalningsbemyndiganden inte räcker för att täcka tidigare åtaganden eller åtaganden som görs mot åtagandebemyndiganden som i sin tur förts över från tidigare budgetår.

2.5. Budgetårets saldo

Budgetårets saldo omfattar två komponenter (Europeiska gemenskapens resultat samt resultatet från EES-anslutna EFTA-länder). Den utgörs av differensen mellan

- de sammanlagda inkomsterna under budgetåret, och

- summan av de betalningar som verkställs via budgetårets anslag, plus överföring av betalningar till närmast efterföljande budgetår(3).

Denna differens skall ökas eller minskas med

- nettosumman av de anslagsbelopp som överförts från tidigare budgetår och som förfaller, och de eventuella betalningar som, på grund av euro-kursens variationer, överskrider de icke-differentierade anslag som överförts från tidigare budgetår, samt

- saldot av budgetårets kursvinster och -förluster.

2.6. Värderingsregler

Om inte annat anges i de förklarande anmärkningarna till balansräkningen värderas nedanstående rubriker på följande sätt:

2.6.1. Materiella och immateriella anläggningstillgångar värderas till inköpspriset omräknat i euro till den kurs som gällde vid inköpet. Avskrivningar för anläggningstillgångarna måste göras enligt den linjära metoden och per helt år (avsnitt 8 i kommissionens förordning om inventarieförteckning).

2.6.2. Lager värderas till det senaste leveranspriset, omräknat i euro till den kurs som gällde den 30 december.

2.6.3. Finansiella anläggningstillgångar värderas till inköpspriset. Om de utfärdats i annan valuta räknas de om i euro till den kurs som gällde den 30 december. Enligt försiktighetsprincipen skall värdekorrigering göras när förlust är trolig.

2.6.4. Fordringar bokförs till det nominella värdet, omräknat i euro till den kurs som gällde den 30 december, med undantag för fordringar som anges till fast kurs. När en värdekorrigering bokförs kommenteras det i de förklarande anmärkningarna till balansräkningen.

2.6.5. Kapitalinvesteringar och disponibla medel bokförs till nominellt värde, omräknat i euro till den kurs som gällde den 30 december. Av försiktighetsskäl skall värdekorrigering göras när förlust är trolig.

2.6.6. Skulder bokförs till nominellt värde och räknas om i euro till den kurs som gällde den 30 december om de angivits i annan valuta.

2.7. Förskottsbetalningar och delbetalningar

Delbetalningar som sker inom ramen för driftsutgifterna tas upp som budgetutgifter och införs inte i balansräkningen.

De förskott som har beviljats offentliga eller privata mellanhänder, som inte hade kommit de slutliga stödmottagarna till godo den 31 december 1999 och som tas upp som budgetutgifter ingår som kortfristiga fordringar på tillgångssidan i balansräkningen.

2.8. EFTA-ländernas bidrag till 1999 års allmänna budget

Anslag som härrör från de EES-anslutna EFTA-ländernas bidrag till gemenskapens budget framgår av tabellerna i den här volymen.

2.9. Konsolidering

De konsoliderade räkenskaperna omfattar Europaparlamentets (inklusive ombudsmannen), rådets, kommissionens (inklusive publikationsbyrån och det gemensamma forskningscentret), domstolens, revisionsrättens, Ekonomiska och sociala kommitténs och Regionkommitténs räkenskaper.

Den metod som tillämpas är fullständig konsolidering.

KAPITEL 1

GRUNDLÄGGANDE FAKTA OM GENOMFÖRANDET AV EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS ALLMÄNNA BUDGET FÖR 1999

BUDGETENS GENOMFÖRANDE 1999

Resultatet av budgetens genomförande 1999 återfinns under rubrik I.B i den konsoliderade balansräkningen, under skulder.

>Plats för tabell>

KONSOLIDERAD SAMMANSTÄLLNING AV BUDGETGENOMFÖRANDET 1999

>Plats för tabell>

ANVÄNDNING AV DISPONIBLA ANSLAG

>Plats för tabell>

FULLGÖRANDE AV ÅTAGANDEN

>Plats för tabell>

KAPITEL 2

KONSOLIDERAD INKOMST- OCH UTGIFTSREDOVISNING FÖR EUROPEISKA GEMENSKAPERNA FÖR 1999

Tabell 1

SALDO FÖR BUDGETÅRET 1999

>Plats för tabell>

Tabell 2

INKOMSTER UNDER BUDGETÅRET 1999

>Plats för tabell>

Tabell 3

UTGIFTER UNDER BUDGETÅRET

>Plats för tabell>

Tabell 4

ANSLAG FÖR BETALNINGAR SOM ÖVERFÖRTS FRÅN BUDGETÅRET 1999

Utom ytterligare anslag (tredje land, inkomster avsatta för särskilda ändamål)

>Plats för tabell>

Tabell 5

ANSLAG FÖR ÅTAGANDEN BUDGETÅRET 1999

>Plats för tabell>

Tabell 6

ANSLAG FÖR BETALNINGAR BUDGETÅRET 1999

>Plats för tabell>

Tabell 7

ÅTAGANDEN MOT DIFFERENTIERADE ANSLAG SOM ÅTERSTOD ATT FULLGÖRA DEN 31 DECEMBER 1999

EFTER RUBRIKER I BUDGETPLANEN

>Plats för tabell>

Tabell 8

ÅTAGANDEN MOT DIFFERENTIERADE ANSLAG SOM ÅTERSTOD ATT FULLGÖRA DEN 31 DECEMBER 1999

BETALNINGAR SOM UTFÖRTS SEDAN DET URSPRUNGLIGA ÅTAGANDET

>Plats för tabell>

Tabell 9

ÅTAGANDEN SOM FULLGJORTS UNDER BUDGETÅRET 1999 MOT DIFFERENTIERADE ANSLAG

>Plats för tabell>

Tabell 10

ÅTAGANDEN SOM SKALL BETALAS PER DEN 31.12.1999

REDOGÖRELSE FÖR TRANSAKTIONER SEDAN DET URSPRUNGLIGA ÅTAGANDET

(inklusive åtaganden som fullgjorts under 1999)

EUGFJ-UTVECKLINGSSEKTIONEN (B2-10)

>Plats för tabell>

FONDEN FÖR FISKETS UTVECKLING - FFU (B2-11)

>Plats för tabell>

ERUF (B2-12)

>Plats för tabell>

EUROPEISKA SOCIALFONDEN (B2-13)

>Plats för tabell>

GEMENSKAPENS INITIATIVVERKSAMHET (B2-14)

>Plats för tabell>

ÖVERGÅNGSÅTGÄRDER, UTVECKLINGSPROJEKT OCH BEDRÄGERIBEKÄMPNING (B2-15, B2-16 OCH B2-18)

>Plats för tabell>

SAMMANHÅLLNINGSFONDEN (B2-3)

>Plats för tabell>

FORSKNING OCH TEKNISK UTVECKLING (B6)

>Plats för tabell>

ANDRA ÅTGÄRDER INOM JORDBRUKET (B2-5)

>Plats för tabell>

ANDRA REGIONALA ÅTGÄRDER (B2-6)

>Plats för tabell>

TRANSPORT (B2-7)

>Plats för tabell>

FISKERINÄRINGEN OCH HAVET (B2-9)

>Plats för tabell>

UTBILDNING, YRKESUTBILDNING OCH UNGDOMSFRÅGOR (B3-1)

>Plats för tabell>

KULTUR OCH AUDIOVISUELLA MEDIER A316 (B3-2)

>Plats för tabell>

INFORMATION OCH KOMMUNIKATION (B3-3)

>Plats för tabell>

ANNAN SOCIAL VERKSAMHET (B3-4)

>Plats för tabell>

ENERGI (B4-1)

>Plats för tabell>

EURATOMS NUKLEÄRA SÄKERHETSKONTROLL (B4-2)

>Plats för tabell>

MILJÖ (B4-3)

>Plats för tabell>

KONSUMENTSKYDD (B5-1)

>Plats för tabell>

STÖD TILL ÅTERUPPBYGGNAD (B5-2)

>Plats för tabell>

DEN INRE MARKNADEN (B5-3)

>Plats för tabell>

INDUSTRIN (B5-4)

>Plats för tabell>

ARBETSMARKNAD OCH TEKNISK INNOVATION (B5-5)

>Plats för tabell>

STATISTISK INFORMATION (B5-6)

>Plats för tabell>

TRANSEUROPEISKA NÄT (B5-7)

>Plats för tabell>

SAMARBETE I RÄTTSLIGA OCH INRIKES FRÅGOR (B5-8)

>Plats för tabell>

BEDRÄGERIBEKÄMPNING OCH STÖDUTGIFTER (B5-9)

>Plats för tabell>

LIVSMEDELSBISTÅND (B7-20)

>Plats för tabell>

HUMANITÄRT BISTÅND (B7-21)

>Plats för tabell>

SAMARBETE MED UTVECKLINGSLÄNDER I ASIEN (B7-30)

>Plats för tabell>

SAMARBETE MED UTVECKLINGSLÄNDER I LATINAMERIKA (B7-31)

>Plats för tabell>

SAMARBETE MED UTVECKLINGSLÄNDER I SÖDRA AFRIKA OCH SYDAFRIKA (B7-32)

>Plats för tabell>

SAMARBETE MED MEDELHAVSLÄNDERNA OCH MELLANÖSTERN (B7-4)

>Plats för tabell>

SAMARBETE MED LÄNDER I CENTRAL- OCH ÖSTEUROPA (B7-50)

>Plats för tabell>

EUROPEISKA BANKEN FÖR ÅTERUPPBYGGNAD OCH UTVECKLING (B7-51)

>Plats för tabell>

SAMARBETE MED DE NYA OBEROENDE STATERNA OCH MONGOLIET (B7-52)

>Plats för tabell>

EXCEPTIONELLT FINANSIELLT STÖD TILL ARMENIEN, GEORGIEN OCH TADZJIKISTAN (B7-53)

>Plats för tabell>

SAMARBETE MED DE REPUBLIKER SOM UTGJORDE DELAR AV F.D. JUGOSLAVIEN (B7-54)

>Plats för tabell>

ANDRA SAMARBETSÅTGÄRDER (B7-6)

>Plats för tabell>

EUROPEISKT INITIATIV FÖR DEMOKRATI OCH SKYDD AV MÄNSKLIGA RÄTTIGHETER (B7-7)

>Plats för tabell>

INTERNATIONELLA FISKEAVTAL (B7-80)

>Plats för tabell>

ANDRA YTTRE ASPEKTER (B7-81 TILL B7-87)

>Plats för tabell>

UTGIFTER TILL STÖD FÖR EXTERNA ÅTGÄRDER (B7-95)

>Plats för tabell>

GEMENSAM UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK (B8-0)

>Plats för tabell>

KOMMENTARER TILL INKOMST- OCH UTGIFTSREDOVISNINGEN FÖR 1999

1. Förskott, delbetalningar och slutbetalningar

Sedan 1994 sammanställs en rapport om betalningarna av differentierade anslag fördelade enligt slag. Rapporten är ett svar på revisionsrättens krav på ett redovisningssystem som skiljer mellan förskottsbetalningar å ena sidan och mer definitiva belopp samt slutbetalningar å andra sidan.

Erfarenheterna har visat att detta område är mycket mer komplicerat än man inledningsvis trodde, såväl på begreppsnivå och i fråga om vilka uppgifter som skall tas fram som beträffande möjligheterna till ett enhetligt genomförande inom de olika berörda områdena(4), framför allt på strukturfondernas område, vilket har lett till påpekanden från revisionsrätten.

Beträffande vilka uppgifter som skall tas fram har det framkommit en skillnad, knuten till strukturfondernas funktion under programperioden 1994-1999, mellan de uppgifter som måste redovisas och de som nationella och regionala myndigheterna kan välja att lämna eller ej. Revisionsrätten konstaterar: "De betalningar som finns upptagna i gemenskapens räkenskaper utgör olika inbetalningar av förskott eller återbetalningar av saldon från kommissionen till nationella och regionala myndigheter med ansvar för genomförandet av programmen. Dessa betalningar kan dock inte sägas återspegla det verkliga genomförandet av programmen och bör inte anses motsvara de betalningar som gjorts till de slutliga stödmottagarna"(5). I detta sammanhang finns det anledning att, i fråga om programgenomförande, skilja mellan förbindelserna mellan kommissionen och de nationella och regionala myndigheterna och de förbindelser som etablerats mellan dessa myndigheter och den slutliga stödmottagaren. Kommissionen har tillgång till uppgifter som rör dess förbindelser med de berörda myndigheterna. Dessa myndigheter är dock i allmänhet inte skyldiga att i de "intygade utgiftsredogörelserna" upplysa kommissionen om betalningar till slutliga stödmottagare, särskilt inte när det gäller Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF), eftersom de i enlighet med subsidiaritetsprincipen har direktansvar för denna aspekt av programförvaltningen. Genom rapporten om betalningarnas fördelning går det dessutom att indirekt följa ett program enligt hypotesen att ett program är direkt knutet till ett åtagande. För program med årligen på varandra följande åtaganden har frågan uppstått om man skall följa slutförandet av de räkenskapsmässiga åtagandena eller av åtagandena inom programmet (vanligen i slutet av perioden) utan att någon enhetlig tolkning har kommit till stånd. Dessutom måste man komma ihåg att på grund av ändringar i finansieringsplanen kan någon tidsmässig överensstämmelse mellan räkenskapsmässiga åtaganden och årliga delutbetalningar inte längre garanteras.

Beträffande strukturfonderna, som är det område där förskottsbeloppen är störst, har kommissionen undersökt alternativa förfaranden grundade på uppgifter utanför bokföringen för att sammanställa relevanta uppgifter beträffande budgetåret 1999, men utan att komma fram till någon tillfredsställande lösning.

Sammanfattningsvis kan sägas att kommissionen i stället för att presentera uppgifter som har visat sig vara av begränsat intresse har valt att inte publicera dem utan i stället inrikta sig på att utveckla ett nytt förfaringssätt, omdefiniera vilka uppgifter som skall tas fram och analysera möjligheterna till ett effektivt genomförande. Häri ingår att klargöra begreppen i fråga om betalningstyper inom ramen för omarbetningen av budgetförordningen och att ta hänsyn till strukturfondernas nya rättsliga ramar för programperioden 2000-2006, som innebär mer insyn i förvaltningen. Kommissionen har redan inlett diskussioner för att i samråd med revisionsrätten snabbt fastställa vilka uppgifter som är relevanta för strukturfondernas nya programperiod (2000-2006). Liknande åtgärder kommer att inledas på områdena för inre politik och externa åtgärder.

2. Anslag som härrör från tredje mans deltagande

De från föregående budgetår överförda anslag som härrör från tredje mans deltagande och som är av sådant slag att de aldrig förfaller, tas hädanefter upp under budgetårets tilläggsanslag. Detta förklarar skillnaden mellan de anslag som överförts från föregående budgetår och tagits upp i inkomst- och utgiftsredovisningen för 1999 och de som överförts till följande budgetår i inkomst- och utgiftsredovisningen för 1998.

3. Utestående åtaganden

De åtaganden som återstår att täcka med överförda anslag bokförs inte längre som förfallna utan tas upp tillsammans med övriga utestående anslag, vilket förklarar ökningen med 11,362 miljoner euro i början av budgetåret.

KAPITEL 3

KONSOLIDERAD BALANSRÄKNING FÖR EUROPEISKA GEMENSKAPERNA PER DEN 31 DECEMBER 1999

(Om inget annat anges är beloppen uttryckta i euro)

TILLGÅNGAR

>Plats för tabell>

SKULDER OCH EGET KAPITAL

>Plats för tabell>

KOMMENTARER TILL BALANSRÄKNINGEN PER DEN 31 DECEMBER 1999

1. Balansräkningen är upprättad i enlighet med bestämmelserna i den förordning om inventarieförteckning och förvaltning av Europeiska kommissionens egendom som trädde i kraft den 1 januari 1997. Inköpskostnaderna för materiella och immateriella anläggningstillgångar tas upp i budgetutgifterna under det budgetår då de anskaffas. De tas upp i balansräkningen så länge de är i kommissionens besittning. Motsvarigheten på skuldsidan återfinns under rubriken "eget kapital" och under skulder för egendom som har förvärvats genom leasingkontrakt men ännu inte är betald.

2. Materiella och immateriella tillgångar i balansräkningen omfattar all egendom med ett anskaffningsvärde på 400 euro eller mer i enlighet med artikel 130 i kommissionens förordning (Euratom, EKSG, EG) nr 3418/93 om bestämmelser för genomförandet av budgetförordningen.

3. Enligt bestämmelserna i avsnitt 8 i förordningen om inventarieförteckning(6) skall kommissionen göra avskrivningar för all egendom utom mark. Avskrivning görs enligt den linjära metoden och per helt år ("prorata temporis" används inte). Den årliga avskrivningstakt som skall tillämpas från och med den 1 januari 1997 anges i bilaga 6 till förordningen om inventarier.

För första gången har man bokfört avskrivningar av materiella och immateriella tillgångar(7). Denna bokföring har dock endast gjorts för följande institutioner: kommissionen(8), revisionsrätten och ombudsmannen. Förra årets siffror har inte anpassats, eftersom man inte vill ändra alltför mycket i 1998 års balansräkning och eftersom ombudsmannen samt vissa av kommissionens avdelningar inte har beräknat beloppen för avskrivningarna per den 31 december 1998.

FÖRKLARANDE ANMÄRKNINGAR TILL DEN KONSOLIDERADE BALANSRÄKNINGEN

TILLGÅNGAR

II. IMMATERIELLA ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR

Identifierbara, icke monetära tillgångar som inte har någon fysisk substans, t.ex. standardprogram, betraktas som immateriella anläggningstillgångar. Det skall vara tillgångar som kontrolleras av institutionen och genererar framtida ekonomiska fördelar.

Samtliga institutioner har detta år bokfört dylika tillgångar(9).

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

III. MATERIELLA ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR

A. Mark och byggnader

När det gäller Gemensamma forskningscentrets (GFC) mark och byggnader i Ispra och Geel, motsvarar det angivna värdet det reella värdet i bevarat skick på grundval av en utvärderande rapport som utarbetats av oberoende experter under 1998.

Värdena på delegationernas mark och byggnader har setts över, och man har beräknat avskrivningarna(10). De värdesförändringar som gjorts i förhållande till 1998 är införda på raden för övriga justeringar för budgetåret.

I maj 1998 utnyttjade Europaparlamentet sin köpoption för ett byggnadskomplex i Bryssel för en sammanlagd investeringskostnad (inklusive markkostnader) på 1097 miljoner euro. I enlighet med två avtalsprotokoll med Europaparlamentet bidrog Belgien finansiellt till markförvärvet samt väg- och vattenarbetena på tomten. I en klausul i protokollet stipuleras att ifall Europaparlamentet flyttar till andra lokaler kommer marken att återgå till belgiska staten antingen för 1 belgisk franc eller för marknadsvärdet. Markvärdet har därför korrigerats och anges i balansräkningen till 1 belgisk franc.

C. + D. Lösöre, fordonspark samt datautrustning

Inventeringen av denna egendom hos delegationerna har delvis verifierats. Värdeförändringarna i förhållande till den 31 december 1998 är införda under övriga justeringar (tabell III nedan).

När det gäller forskningscentret i Ispra, är uppgifterna baserade på den fysiska inventering som ägt rum. De slutgiltiga uppgifterna från den fysiska inventeringen av egendomen i andra forskningscentrum kommer inte att vara tillgängliga förrän vid slutet av budgetåret 2000.

E. Leasing och liknande rättigheter

Enligt artikel 7 i kommissionens inventarieförteckningsförordning skall hyresavtal (leasing), långfristiga hyresavtal och tomträttsavtal tas upp i inventarieförteckningen när följande tre villkor är uppfyllda:

- hyrestagaren har övertagit egendomens risker och förmåner,

- hyresavtalet kan inte hävas annat än mot straffavgift,

- hyresavtalet ger värden ersättning för hela investeringen samt avkastning.

Om inte alla tre villkoren är uppfyllda tas tillgångarna upp under åtaganden utanför balansräkningen.

G. Anläggningar under uppförande och avbetalningar på materiella anläggningstillgångar

De byggnader vid vissa av gemenskapens kontor och delegationer som ursprungligen finansierats av EKSG förs upp under denna rubrik i balansräkningen. Trots att hela beloppet återbetalades till EKSG i slutet av 1995 tas byggnaderna fortfarande upp i EKSG:s balansräkning eftersom handlingarna ännu inte undertecknats.

Eftersom äganderätten till rådsbyggnaden inte har överförts under 1999, tas betalningarna upp under denna rubrik.

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

IV. FINANSIELLA ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR

De finansiella anläggningstillgångarna består dels av kapitalinvesteringar som skall skapa beständiga relationer eller som anses nödvändiga för Europeiska gemenskapens verksamhet, dels av investeringar som skall stödja mottagarnas affärsutveckling.

Vidare ingår stående garantier, förskott och garantifondens nettotillgångar. Man bör skilja garantier som Europeiska gemenskapen beviljat tredje man från sådana som garantifonden ställt för att täcka risker i samband med utlåning till tredje land.

A. Investeringar i närstående organisationer

A.1 Aktieinnehav

Kapitalandelar i EBRD

Startkapitalet i Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling uppgick till 10 miljarder euro, varav 3 % tecknades av Europeiska gemenskapen. 30 % av detta kapital är fullständigt inbetalt.

Påpekas kan att bankens direktörer vid årsmötet den 15 april 1996 beslutade att fördubbla bankens auktoriserade kapital. Gemenskapen tecknade efter detta beslut ytterligare 30000 aktier à 10000 euro vardera. Transaktionen omfattar inbetalda andelar och inlösbara andelar enligt följande fördelning: 22,5 % av de tecknade andelarna utgörs av helt betalda andelar och återstoden av inlösbara andelar.

Det kapital som gemenskapen tecknat i Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling förs upp under denna rubrik i sin helhet. Den inlösta delen av kapitalet (57712500 euro) tas upp under kortfristiga skulder (6,4 miljoner euro) och långfristiga skulder (51,3 miljoner euro). Den oinlösta delen av kapitalet (442,5 miljoner euro) tas upp som åtaganden utanför balansräkningen.

Aktieinnehav i Europeiska investeringsfonden:

Enligt rådets beslut av den 6 juni 1994 bidrar Europeiska gemenskapen företrädd av kommissionen till Europeiska investeringsfondens kapital med totalt 600 miljoner euro, vilket motsvarar 30 % av fondens kapital. Kommissionen har betalat in 20 % av kapitalandelen.

Liksom i fallet med Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling upptas betalningar för den icke-inbetalda delen, dvs. 80 % eller 480,00 miljoner euro, som åtaganden utanför balansräkningen.

B. Övriga finansiella anläggningstillgångar:

B.1. Aktieinnehav

Rubriken avser aktier som köpts för att stödja mottagarnas affärsutveckling.

Kapitalandelar i ECIP-programmet

Till denna rubrik förs gemenskapens andelar och deltagarlån i kapitalet hos samriskföretag som skapats inom ramen för programmet European Community Investment Partners (ECIP).

Eurotech capital, Venture consort och JOP

Instrumentet Eurotech capital har som mål att med privat kapital stimulera finansiering av högteknologiprojekt som görs av små och medelstora företag via ett nätverk av riskkapitalinvesterare. Bidrag har betalats ut sedan 1990 och består av förskott som skall återbetalas enligt vissa villkor när kontrakten löper ut.

Instrumentet Venture consort skall främja tillkomsten av konsortier mellan flera länders riskkapitaloperatörer som investerar i små och medelstora företag. Sedan 1985 täcks bidrag till investeringar i små och medelstora företag som utvecklar innovativa projekt.

JOP-programmet (Joint Venture programme Phare-Tacis) syftar till att underlätta tillkomst och utveckling av samriskbolag i Central- och Östeuropa och i de nya oberoende staterna.

Eftersom det i alla tre fallen rör sig om riskkapitaltransaktioner är det synnerligen svårt att bedöma det nuvarande reella värdet av dessa tillgångar. I linje med försiktighetsprincipen har värdet på dessa bidrag justerats ned med 100 % och införts in i redovisningen som 0.

>Plats för tabell>

B.3. Beviljade garantier och förskott

Denna rubrik omfattar de fasta tillgångar som inte tagits upp under materiella anläggningstillgångar, såsom betalda säkerheter och garantier, fasta förskottskrediter för fastighetskostnader, fonden för rörliga förskott till tredje man samt garantifonden.

Garantifonden

Denna fond skall täcka de risker som är knutna till lån och lånegarantier som avtalats för tredje land eller för de projekt som genomförs i tredje land.

Fonden inrättades genom rådets förordning (EG) nr 2728/94 av den 31 oktober 1994.

Fondens kapital kommer från betalningar ur den allmänna budgeten, ränteinkomster från räntebärande placeringar av fondens disponibla medel samt inbetalningar från försumliga gäldenärer sedan fonden gått in med garantibelopp. Garantifondens konto mottog medel ur den allmänna budgeten för första gången i december 1994. Fondens finansförvaltning har överlåtits till Europeiska investeringsbanken som fått i uppdrag att sköta detta för gemenskapens räkning.

Beloppet på tillgångssidan i kommissionens balansräkning avser fondens nettotillgångar den 31 december 1999.

Eftersom fonden är avsedd att i alla sammanhang täcka risken för försumliga gäldenärer och med tanke på försiktighetsprincipen har det gjorts en avsättning för risker och kostnader. Denna avsättning (1205231971,16 euro) motsvarar garantifondens målbelopp(11) som beräknats på grundval av utestående belopp den 31 december 1999. Det belopp (107900000 euro) som motsvarar garantifondens överskott, som skall betalas tillbaka till gemenskapsbudgeten under det första kvartalet 2000 har tagits upp under eget kapital.

>Plats för tabell>

V. LÅNGFRISTIGA FORDRINGAR

Rubriken avser Europeiska gemenskapens utestående fordringar som löper på över ett år dels hos medlemsstater, tredje land och tredje man på grundval av utlåning av endera upplånat kapital eller budgetanslag, dels hos tredje man inom Media-programmet.

A. Utlåning ur budgetanslag

Rubriken avser huvudsakligen riskkapitallån och lån på särskilda villkor vid samarbete med tredje land. Därtill kommer lån som skall främja samriskföretag som gör investeringar i Asien, Latinamerika, Medelhavsområdet och Sydafrika inom ramen för ECIP-programmet.

Under 1991 beviljades Turkiet ett lån på 175 miljoner euro inom ramen för de finansiella stödåtgärder som riktades till de länder som närmast berördes av gulfkrisen.

Under denna rubrik återfinns också fordringar som gäller Media II-programmet eftersom kommissionen ingått avtal direkt med stödmottagarna. Eftersom kontrakten stipulerar att återbetalningen av lånen är knuten till projektens framgång, vilken aldrig kan förutses, har man för detta budgetår bokfört en avskrivning för sådana lån som definitivt omvandlats till bidrag.

Denna rubrik upptar också några mindre lån som beviljas med budgetanslag, nämligen utlåningen till förmån för migrerande arbetstagare och bygglån till gemenskapens tjänstemän.

Mer detaljerade tabeller över utlåningen återfinns i volym II.

B. Utlåning av upplånat kapital

Enligt fördraget får rådet enhälligt anta garanti- eller låneprogram som anses vara nödvändiga för att uppnå gemenskapens målsättningar. EG:s upplåning är direkt bindande för Europeiska gemenskapen, men inte för någon enskild medlemsstat.

Eftersom det rör sig om upplånat kapital redovisas hela den finansiella verksamheten i en separat balansräkning och inkomst- och utgiftsredovisning som ger en tillförlitlig och fullständig inblick i tillgångar, finansiering och resultat.

Balansräkningen för den finansiella verksamheten har konsoliderats i kommissionens balansräkning enligt metoden för fullständig konsolidering.

Balansräkningar, redogörelser för kostnader och utvecklingen av lån som rör intäkter från den finansiella verksamheten under denna rubrik återfinns i tabellform i volym II.

Inkomster och utgifter i upp- och utlåningsverksamheten under budgetår 1999 redovisas nedan.

>Plats för tabell>

Enligt avtal skall Europeiska investeringsbanken stå risken för instrumentet GNI-likvida medel. Därför förs över- och underskott upp på Europeiska investeringsbanken.

Europeiska gemenskapens utlåning har sammantaget utvecklats på följande sätt:

>Plats för tabell>

Utestående ECIP-lån och utlåning av upplånat kapital per den 31 december 1999 tas upp som långfristiga fordringar om lånet löper på mer än ett år och som kortfristiga fordringar om lånet löper på mindre än ett år. Eftersom löptiden för MEDIA II-lånen är osäker fördes det utestående beloppet per den 31 december 1999 upp som långfristiga fordringar.

Den övriga utlåningen ur budgetanslag har ännu inte kunnat delas upp på samma sätt. De tas därför upp som långfristiga fordringar.

>Plats för tabell>

C. Övriga långfristiga fordringar

Rubriken omfattar utlåning inom MEDIA I-programmet som skall främja den audiovisuella industrin i Europa. Eftersom dessa lån inte slutits direkt mellan kommissionen och den slutliga stödmottagaren tas de inte upp under rubriken utlåning ur budgetanslag. Liksom för utlåning inom Media II-programmet sammanhänger återbetalningen med huruvida projekten lyckas ekonomiskt. En avskrivning på 14,6 miljoner euro har därför bokförts detta år för sådana lån som definitivt omvandlats till subventioner.

I denna rubrik ingår även Belgiens finansiella bidrag (se punkt III.A) på 176 miljoner euro, som skall betalas ut under en period om minst 10 år och vars sista förfallodag infaller 2008.

VI. LAGER

Rubriken avser lagervärdet på kontorsmateriel och övriga förbrukningsvaror per den 31 december 1999. Värdet beräknas enligt priset på de senaste leveranserna och räknas om i euro till den kurs som gällde på balansdagen, enligt den interinstitutionella metoden för beräkning av lagervärde.

Rubriken omfattar också vetenskaplig och teknisk utrustning till Gemensamma forskningscentret. Enligt försiktighetsprincipen värderas lagren av tungt vatten, klyvbart material samt prover för industriell och vetenskaplig användning årligen och tas upp i balansräkningen till marknadsvärdet, vilket är lägre än de ursprungliga inköpspriserna(12).

Rubriken omfattar även lager av publikationer i publikationsbyråns besittning, som värderas enligt särskilda regler(13).

>Plats för tabell>

VII. KORTFRISTIGA FORDRINGAR

A. Långfristiga fordringar som förfaller till betalning under året

Rubriken avser långfristiga fordringar som förfaller till betalning under året.

B. Löpande fordringar

B.2 Fordringar på medlemsstaterna

- GARANTISEKTIONEN VID EUGFJ : Denna rubrik omfattar bl.a. fordringarna hos medlemsstaterna (3516848,84 euro) till följd av avslutningen av räkenskaperna för garantisektionen vid EUGFJ.

För första gången omfattar rubriken även de belopp som medlemsstaterna är skyldiga garantisektionen vid EUGFJ och har anmält och som skrivs in i huvudboken över gäldenärer vid budgetårets slut. Detta belopp, som uppgår till 1041928526,4 euro, utgörs delvis av fordringar vars betalning är föga trolig. I enlighet med försiktighetsprincipen bör Europeiska gemenskapen avsätta en del av detta belopp. Kommissionen kan emellertid inte räkna ut exakt vad denna övervärdering får för följder, eftersom reglerna inte tillåter att kommissionen tar reda på de uppgifter som krävs(14). För att inte övervärdera fordringarna har man därför bokfört en värdekorrigering på 100 % för osäkra fordringar.

I enlighet med förordning (EG) nr 2761/99 krävs det från och med budgetåret 2000 att medlemsstaterna meddelar dessa uppgifter två gånger per år. Man bör då kunna upptäcka de fordringar för vilka de rättsliga indrivningsförfarandena ännu inte övergivits men vilka det är föga troligt att man skall inkassera. Man kan då göra en mer exakt värdering av dess fordringar.

- Erlagd moms som skall återbetalas av medlemsstaterna: Denna post omfattar fordringar som uppstår när institutionerna betalat skatt som skall återbetalas av medlemsstaterna.

- Övriga fordringar: Beloppet 163 miljoner euro avser de fordringar på medlemsstaterna för vilka beloppen kunnat beräknas och fastställas helt. För fordringar som ännu inte uppfyller kraven att vara fastställda, likvida och ha en fastställd förfallodag har preliminära beräkningar gjorts, och de har bokförts som symboliska belopp (p.m.) i kommissionens räkenskaper. Dessa fordringar redovisas i tabell 3 på följande sida.

Denna rubrik omfattar bl.a. gemenskapens fordringar på medlemsstaterna som uppgick till 25,6 miljoner euro efter tilläggs- och ändringsbudgeten nr 5/99 och som återbetalades den 1 januari 2000, samt 73 miljoner euro efter uppmaningar till inbetalning av medel till reserven för utlåning och lånegarantier.

Rubriken omfattar vidare egna medel, närmare bestämt 1951876314,39 euro, som i enlighet med artikel 6.2 b i förordning (EEG, Euratom) nr 1552/89 har fastställts av medlemsstaterna men inte ställts till gemenskapernas förfogande eftersom de ännu inte har uppburits, inga säkerheter har ställts eller i motsatt fall då det rests invändningar mot dem.

Detta belopp utgör en överskattning av Europeiska gemenskapernas reella fordringar, eftersom dessa särskilda räkenskaper över traditionella egna medel till stor del omfattar belopp som det är föga troligt att man kommer att kunna driva in.

Enligt bokföringens försiktighetsprincip bör Europeiska gemenskapen sätta av en del av denna summa. Det är emellertid omöjligt att exakt beräkna vad denna överskattning kan få för följder, eftersom nu gällande regler inte gör det möjligt för kommissionen att få fram nödvändiga uppgifter. Detta skulle kräva en detaljerad analys av uppgifter som endast finns tillgängliga på lokal nivå i medlemsstaterna. För att inte överskatta fordringarna har det därför för första gången införts en värdekorrigering på 100 % för osäkra fordringar, och denna har tagits upp bland balansräkningens tillgångar som en reduktion av värdet av posten för fordringar på medlemsstaterna.

För att förbättra värderingen av dessa fordringar har kommissionen lagt fram ett förslag till ändring av förordning (EEG, Euratom) nr. 1552/89 som bl.a. syftar till att förstärka förfarandet för medlemsstaternas avskrivning av icke indrivningsbara fordringar.

>Plats för tabell>

Tabell 1

A-RÄKENSKAPER: FASTSTÄLLDA EGNA MEDEL SOM ÅTERSTOD ATT UPPBÄRA VID SLUTET AV BUDGETÅR 1999

>Plats för tabell>

Tabell 2

SÄRSKILDA RÄKENSKAPER: FASTSTÄLLDA EGNA MEDEL SOM ÅTERSTOD ATT UPPBÄRA VID SLUTET AV BUDGETÅR 1999+A1

>Plats för tabell>

Tabell 3

PROGNOSER ÖVER ANSPRÅK PÅ EGNA MEDEL VID SLUTET AV BUDGETÅR 1999

>Plats för tabell>

B.3 Fordringar på gemenskapens organ

Rubriken avser diverse fordringar som Europeiska gemenskaperna har på gemenskapsorgan vars räkenskaper inte ingår i de konsoliderare, där institutionerna gör vissa utlägg som sedan skall återbetalas.

B.4 Diverse gäldenärer

Rubriken avser fordringar som uppstått i kommissionens verksamhet, bl.a.:

1. Betalningskrav som förts upp i inkomstredovisningen den 31 december 1999 som utestående fastställda fordringar.

Rubriken omfattar även fordringar i form av utestående böter för brott mot den fria konkurrensen som täcks av bankgarantier. Totalt har bankgarantier för böter betalats in till ett belopp på 724,6 miljoner euro. Framhållas bör att för utestående böter har ett belopp på 1067 miljoner euro suspenderats efter ett överklagande mot kommissionens beslut. Ett belopp på 154,3 miljoner euro har däremot inkasserats preliminärt.

2. Samtliga gäldenärer inom ramen för utlåningen av upplånade medel.

3. Fordringar som uppstår när garantifonden belastas. Dessa fordringar fördelar sig som följer:

>Plats för tabell>

På grund av risken för att återbetalning uteblir har enligt försiktighetsprincipen en värdekorrigering införts på tillgångssidan (som en minskning av fordringarnas värde), motsvarande 100 % av de fordringar som garantifonden täckt och som gäldenärerna ännu inte hade återbetalat den 31 december 1999.

4. De förskott ur budgeten som betalats ut till offentliga eller privata intermediärer som kommissionen givit i uppdrag att sköta förvaltningen och att se till att pengarna når de slutliga betalningsmottagarna, antingen p.g.a lagar, regler eller kontraktsbestämmelser. Detta belopp, som uppgår till 622,4 miljoner euro (inklusive bankränta på 10,8 miljoner euro), utgör således de medel som intermediärerna innehade den 31 december 1999.

C. Diverse fordringar

Rubriken avser huvudsakligen institutionernas fordringar på den egna personalen. Det gäller huvudsakligen löneförskott och andra belopp som skall återbetalas.

VIII. KAPITALINVESTERINGAR

>Plats för tabell>

IX. DISPONIBLA MEDEL

>Plats för tabell>

Denna rubrik omfattar institutionernas totala disponibla finansiella tillgångar på konton i medlemsstaterna och Efta-länderna (i statskassa eller centralbank), på avistakonton och förskottskonton eller i handkassa samt disponibla medel i samband med upp- och utlåningstransaktioner och utlåning i syfte att förbättra migrerande arbetstagares bostadsförhållanden.

Till följd av två bankkonkurser i tredje land torde tillgodohavandena på avistakonton i dessa banker inte kunna återvinnas (totalt 1,38 miljoner euro). Med hänsyn till försiktighetsprincipen har värdet på kassa- och bankkontona på tillgångssidan därför justerats (och tillgångsposten "förskott" har minskats).

>Plats för tabell>

X. INTERIMSKONTON

>Plats för tabell>

Rubriken avser utestående ränta, huvudsakligen upplupen ränta på utlåning, placeringar och svappar som inte förfallit till betalning, förutbetalda kostnader samt diverse utgifter som inte definitivt kunnat konteras på balansdagen.

SKULDER OCH EGET KAPITAL

I. EGET KAPITAL

A. Nettokapital efter ekonomiska justeringar

>Plats för tabell>

B. Budgetårets saldo

>Plats för tabell>

C. Nettoöverskott på avgifter från upp- och utlåningsverksamheten

Rubriken avser överförda överskott och överskott från utlåningen av upplånade medel.

>Plats för tabell>

En del av inkomsterna från upp- och utlåningstransaktioner 1998 togs upp i budgeten (77,2 miljoner euro).

II. AVSÄTTNINGAR FÖR RISKER OCH KOSTNADER

>Plats för tabell>

Med tanke på de risker som är förknippade med lån till tredje land har det gjorts en avsättning för risker och kostnader för garantifondens nettotillgångar, varvid man uteslutit fondens överskott som skall återbetalas till den allmänna budgeten under det första kvartalet 2000 (se punkt IV.B.3 på tillgångssidan).

III. LÅNGFRISTIGA SKULDER

Rubriken avser skulder som löper på mer än ett år.

>Plats för tabell>

Mer detaljerade tabeller över upplåningen återfinns i volym II.

Fonder avsatta för personalen: Denna rubrik omfattar arbetslöshetsfonden för tillfälligt anställda vid EU:s samtliga institutioner (9,3 miljoner euro) samt socialförsäkringsfonden för kommissionens lokalt anställda som tjänstgör utanför EU (9,6 miljoner euro).

Säkerheter och garantier: Denna rubrik omfattar avdrag som görs för garantier i samband med byggnadsarbeten samt beloppen på räkenskapsförares, biträdande räkenskapsförares och förskottsförvaltares garantikonton.

Leasing: Denna rubrik omfattar leasingskulder som har en löptid på längre än ett år.

Aktieinnehavet i Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling: den del av det tecknade kapitalet som inbetalats.

Övrigt: Eftersom Europaparlamentet har utnyttjat sin köpoption, åligger det parlamentet att betala investeringskostnaderna (se punkt III.A tillgångssidan).

>Plats för tabell>

Utestående lån per den 31 december 1999 tas upp som långfristiga skulder om lånet löper på mer än ett år och som kortfristiga om lånet löper på mindre än ett år.

>Plats för tabell>

IV. KORTFRISTIGA SKULDER

A. Långfristiga skulder som förfaller under året

Rubriken avser lån som förfaller inom ett år samt långfristiga skulder som förfaller under året och som rör leasing, aktieinnehavet i Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling samt köpet av parlamentets byggnadskomplex (se tabell nedan).

B. Övriga skulder

>Plats för tabell>

C. Löpande skulder

C.1 Skulder till medlemsstater och Efta-länder

Denna rubrik avser skulder gentemot de Efta-länder som ingår i EES. Den omfattar bl.a. saldot för budgetåret 1999 i fråga om dessa länders deltagande, vilket uppgår till ett belopp på 10789056,50 euro(15), samt saldot för budgetåret 1998 (0,86 miljoner euro) som ännu inte reglerats.

C.2 Gemenskapsorgan

Denna rubrik omfattar institutionernas skulder till vissa gemenskapsorgan.

Denna rubrik omfattar avgifter och utbetalningar i enlighet med de byggnadslån som beviljats gemenskapens tjänstemän och som finansierats av och skall återbetalas till EKSG.

C.3 Anslag som skall överföras

>Plats för tabell>

C.4 Diverse skulder

Rubriken avser skulder som uppstått i samband med gemenskapernas verksamhet.

D. Övriga skulder

Främst skulder till personal, samt medel som skall överföras till olika organisationer eller annan tredje man.

V. INTERIMSKONTON

>Plats för tabell>

Denna rubrik omfattar bl.a. inkomster som inte kunnat konteras definitivt på balansdagen, samt inkomster som skall användas på nytt. Den omfattar även upplupen ränta på lån och svappar.

Belopp som inbetalats som böter för överträdelse av konkurrenslagstiftningen förs in på detta interimskonto om fallet överklagats till EG-domstolen (summan av sådana belopp var 154289546 euro). Om domstolen dömer till den överklagandes fördel skall beloppet återbetalas med omedelbar verkan. Så länge domstolen inte avgivit någon dom kan beloppet inte bokföras som inkomst direkt vid mottagandet.

Denna rubrik omfattar även inkomster från konvertering av monetära poster utanför likvida medel.

KAPITEL 4

ÅTAGANDEN SOM INTE FÖRS IN I BALANSRÄKNINGEN

SKULDER OCH POTENTIELLA FORDRINGAR FÖR EUROPEISKA GEMENSKAPERNA PER DEN 31 DECEMBER 1999

POTENTIELLA SKULDER PER DEN 31.12.1999

>Plats för tabell>

POTENTIELLA FORDRINGAR PER DEN 31.12.1999

>Plats för tabell>

FÖRKLARANDE ANMÄRKNINGAR

ÅTAGANDEN SOM INTE FÖRS IN I BALANSRÄKNINGEN - POTENTIELLA SKULDER OCH FORDRINGAR

1. Vad gäller differentierade anslag återstod 31 december 1999 åtaganden att fullgöra till ett belopp av 70931479082,22 euro, varav 4442806119,380 euro utgjordes av betalningsbemyndiganden som överförts från 1999 till 2000.

Det bör understrykas att de åtaganden som rör strukturutgifter och har uppskattats till 435 miljoner euro ännu inte har fullgjorts på grund av pågående rättsliga åtgärder. Beloppen kan inte annulleras av kommissionen även om man mot bakgrund av tidigare erfarenheter kan förmoda att en stor del av dessa åtaganden inte kommer att leda till några utbetalningar.

2. Att planerat stöd inte utnyttjats beror på att kommissionen beslutade om åtaganden men inga åtagandebemyndiganden fördes in i budgeten.

2.1 och 2.2. Kommissionen anser att det totalanslag som fastställdes i Edinburgh innebär ett utgiftsåtagande från gemenskapens sida gentemot medlemsstaterna. Budgeten för år 1999 upprättas med hänsyn till totalanslaget. Planerat stöd som inte utnyttjats för strukturfondernas och Sammanhållningsfondens räkning beräknas därför på Edinburgh-anslaget, minus de budgetåtaganden som genomförts under perioden 1994-1999. Beloppet visar alltså de sammanlagda åtaganden som gjorts gentemot medlemsstaterna efter 31 december 1999 för programperioden 1994-1999 för gemenskapens stödramar, gemenskapsinitiativ samt Sammanhållningsfonden (frånsett anslag för bedrägeribekämpning, miljöinsatser, tillfälliga åtgärder och nya åtgärder). Enligt försiktighetsprincipen utgår man från hur stora åtagandena för de båda fonderna maximalt kan bli.

Åtagandebemyndigandena för programperioden 2000-2006 godkändes av Europeiska rådet i Berlin och uppgår, i 1999 års penningvärde, till 195010 miljoner euro för strukturfonderna och 18000 miljoner euro för Sammanhållningsfonden.

2.3 till 2.5. Att planerat stöd inte utnyttjats beror på att kommissionen beslutade om åtaganden i fall där inga åtagandebemyndiganden fördes in i budgeten.

3. EUGFJ - Garantisektionen

3.1. För garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket skall de avsedda betalningarna göras av medlemsstaterna från och med den 16 oktober till och med den 15 oktober följande år, varför åtagande och godkännande av utgifterna skall föreläggas räkenskapsföraren senast den 31 januari närmast efterföljande år. Betalningar som medlemsstaterna verkställt mellan den 16 oktober och 31 december 1999 tas upp som åtaganden utanför balansräkningen.

3.2. Potentiella förpliktelser gentemot medlemsstaterna i samband med avslutningen av räkenskaperna. De slutliga beloppen och vilket år de skall belasta budgeten beror på hur lång tid förfarandet vid domstolen tar.

4.1. Den rättsliga grunden för garantin är lån som Europeiska investeringsbanken beviljat per den 31 december 1999 (inklusive utlåning till tre medlemsstater inför anslutningen). Det bör dock påpekas att dessa lån ännu inte utbetalats i sin helhet. 31 december 1999 uppgick de utestående beloppen till 10253 miljoner euro (10184 miljoner euro om man bortser från de länder som nu blivit medlemsstater). Europeiska unionens risk är således begränsad till detta belopp. Av de sammanlagt (13884 miljoner euro som hade betalts ut 31 december 1999 har 3631 miljoner euro återbetalats.

Nedanstående tabell visar årsprognoserna för lån som Europeiska investeringsbanken beviljat med den allmänna budgeten som säkerhet. Tabellen utgår från de belopp som hade betalts ut den 31 december 1999 (lånen till nuvarande medlemsstater ingår inte i prognoserna).

>Plats för tabell>

Europeiska investeringsbankens sammanlagda utlåning med gemenskapens budget som säkerhet uppgår till 15624 miljoner euro och garantier från tredje man har ställts enligt följande fördelning:

- 82,9 % statliga garantier eller liknande,

- 0,9 % garantier från offentliga institutioner,

- 5,7 % garantier från privata finansiella institut,

- 8,8 % garantier från ett konsortium av finansinstitut,

- 1,7 % garantier från andra institutioner.

4.2. I samband med att Europeiska gemenskaperna ställt garantier inom ramen för in- och utlåningstransaktionerna har även garantier från tredje man använts. Garantierna fördelar sig på följande sätt:

>Plats för tabell>

Noteras bör att garantier från tredje man inte används för gemenskapslån som avser ekonomiskt stöd och livsmedelsbistånd. Det bör dock understrykas att garantifonden ställt garantier för lånen, på 1665,4 miljoner euro.

4.3. Den 31 december 1999 uppgick de garantier som undertecknats av Europeiska investeringsfonden till 2782 miljoner euro. Därmed uppgick den totala risken för Europeiska gemenskapen till 927,8 miljoner euro (med hänsyn till att det totala tecknade kapitalet i Europeiska investeringsfonden motsvarar 89,95 %). Europeiska gemenskapen bidrar till Europeiska investeringsfondens kapital med sammanlagt 600 miljoner euro och kan därför i värsta fall tvingas betala 327,8 miljoner euro. Noteras bör att Europeiska gemenskapen tecknat aktier som till 80 % ännu inte betalts in (motsvarande 480 miljoner ecu) och de tas därför upp som potentiell skuld under åtaganden utanför balansräkningen (punkt 9).

5.1. Hyrköpskontrakt och liknande

Rubriken upptar också tillgångar inom ramen för ett hyresavtal med köpoption.

5.1.1. Europaparlamentet

I mars 1994 undertecknade Europaparlamentet ett tomträttsavtal med köpoption för en fastighetsanläggning i Strasbourg. Parlamentet beräknar de preliminära investeringskostnaderna, frånsett de långsiktiga finansieringskostnaderna, till 454 miljoner euro (nuvärde i december 1998), varav 10 miljoner euro motsvarande 40 % av tomtkostnaden har betalts av de franska myndigheterna. Europaparlamentet skall därmed betala 444 miljoner euro. Tre förskott till ett belopp på 43 miljoner euro har hittills betalts.

Europaparlamentet har även tecknat kontrakt för hyra av datorutrustning som kommer att kräva en utbetalning av 0,4 miljoner euro, samt hyreskontrakt motsvarande 18 miljoner euro.

5.1.2. EG-domstolen

Den 15 november 1994 undertecknade domstolen ett hyrköpavtal med den luxemburgiska staten för annex A, B och C till huvudbyggnaden, vilka har en bruttoyta på 26635 m2, 24505 m2 respektive 14809 m2.

Domstolen hyr byggnaden under hela avtalets löptid, och möjligheten att förvärva byggnaderna inträder först sedan hela försäljningspriset betalats (artikel 8.4) och senast den 31 december år 2015. Från och med den 1 januari 1997 har den årsavgift som domstolen skall betala minskat till 405 miljoner luxemburgska franc enligt hyresavtalets tillägg nr 1.

Försäljningspriset för byggnaderna skall fastställas av en oberoende expert som utses efter överenskommelse mellan parterna (artikel 9). Som expert har företaget KPMG utsetts.

Expertens beräkningar är följande:

Försäljningspris per den 31.12.1998

>Plats för tabell>

Försäljningspris per den 31.12.1999 (uppskattning)

>Plats för tabell>

Om den budgetansvariga myndigheten hade beslutat att betala hela det återstående försäljningspriset 31 december 1999 istället för de avtalsenliga betalningarna, skulle man ha fått erlägga 2,62 miljarder franc, eller 65,06 miljoner euro.

5.2 Långfristiga hyreskontrakt

Rubriken avser tillgångar som omfattas av långfristiga hyreskontrakt (ursprunglig löptid på minst fem år) utan köpoption. Dessa kontrakt kan bestå av t.ex. hyreskontrakt eller tomträttsavtal. Beloppen avser utestående åtaganden där betalning skall verkställas under kontraktets löptid, med undantag för domstolens huvudbyggnad som hyrs på obegränsad tid och där beloppen istället avser årshyran.

Kommissionen

5.2.1 Tomt på 2,29 hektar mark i Luxemburg som omfattas av ett tomträttsavtal på 29 år.

5.2.2. Denna budgetpost omfattar tillgångar i kommissionens besittning, på grundval av hyreskontrakt eller tomträttsavtal som inte fullgör de tre villkor som anges i artikel 7 i förordningen om inventarier (se förklarande anmärkningar till balansräkningen, punkt III.E). Beloppen avser utestående hyra som skall betalas enligt villkoren i hyreskontrakten samt fastighetsskatt. Beloppet fördelar sig som följer:

>Plats för tabell>

5.2.3. Byggnader som kommissionen hyr i Luxemburg.

5.3 Långfristiga leasingavtal

Eftersom det rör sig om belopp utanför räkenskaperna är de uppgifter som införts under denna rubrik inte uttömmande. Rubriken avser tillgångar inom ramen för långfristiga leasingavtal i anknytning till materiel eller drift (med en löptid på mer än fem år). Beloppen avser hyra som återstår att betala enligt avtalsvillkoren.

8. Pensionsåtaganden

Bestämmelserna om gemenskapens pensionssystem för tjänstemän och övriga anställda i Europeiska gemenskaperna återfinns bland annat i tjänsteföreskrifterna, i kapitel 3 "Pensioner" inom avdelning V med titeln "Tjänstemännens löneförmåner och sociala förmåner", samt i bilaga VIII "Pensionssystemet". De är direkt tillämpliga i samtliga medlemsstater.

Systemet omfattar familjebidrag och olika typer av pension, som ålderspension, invaliditetspension och änkepension.

Enligt artikel 83 i tjänsteföreskrifterna skall förmåner som betalas ut inom ramen för pensionssystemet belasta gemenskapernas budget (det interinstitutionella kapitlet A19 "Pensioner och avgångsvederlag"). Medlemsstaterna skall gemensamt garantera utbetalningen av dessa förmåner enligt den fördelningsnyckel som fastställs för finansieringen av sådana utgifter (punkt 1 första stycket).

Tjänstemännen bidrar för övrigt med en tredjedel av den långsiktiga finansieringen av systemet via en obligatorisk avgift som fastställts till 8,25 % av grundlönen (§ 2).

Systemet finansieras alltså både via budgeten (kommissionens budget) och via avgifter, och garanteras av medlemsstaterna gemensamt.

Beräkningarna av storleken på pensionsåtagandena (i enlighet med den finansiering som nämns i artikel 83 i tjänsteföreskrifterna) överensstämmer med IAS 19-standarden. Denna metod är en internationell redovisningsstandard enligt vilken arbetsgivaren beräknar sitt försäkringsmatematiska pensionsåtagande (med utgångspunkt i antagandet att pensionssystemet kommer att bibehållas) utifrån pensionsutfästelserna till löntagarna fram till pensionsåldern och med hänsyn tagen till förväntade lönehöjningar. Den försäkringsmatematiska kalkylen för beräkningen av åtagandet bygger på den s.k. projected unit credit-metoden (eller accumulated entitlements-metoden).

Uppskattningen av åtagandebeloppet för pensionerna härrör från en försäkringsstudie som bygger på uppgifter den 31 december 1998, justerade den 31 december 1999 i linje med ytterligare rättigheter som tillkommit 1998 och 1999.

Åtagandena omfattar pensionsrättigheter för följande personal:

1. Personal som var verksam 31 december 1999 i alla EU:s institutioner och organ och upptagna i gemenskapens pensionsordning.

2. Avgångspensionärer.

3. Efterlevandepension.

4. Barnpension.

5. Invaliditetspensionärer.

6. Nuvarande eller före detta ledamöter i kommissionen.

Försäkringsberäkningen bygger på IAS 19-normen och främst på följande parametrar:

1. Aktualiserade mortalitetstabeller.

2. En kalkylränta i enlighet med IAS 19-normen: 3,85 % effektiv ränta.

3. Sluten grupp-modell (personer som ingick i pensionssystemet den 31 december 1999).

4. Tillämpning av principen om gift personal i aktiv tjänst utan att pensioner till föräldralösa barn beaktas.

5. Civilstånd för personer som inte längre arbetar, med beaktande av pensioner som utbetalas till föräldralösa barn.

6. Avdrag för effekterna från korrektionskoefficienten, inflationen eller den allmänna uppräkningen av löner/pensioner.

7. Genomsnittliga uppskrivningar av löner på ca 2 % per år.

8. En pensionsålder på 60 år.

9. Statistik över förtidspensionering och invaliditet baseras på aktuella uppgifter.

Beräkningen av bruttopension och familjetillägg baseras på bestämmelserna i tjänsteföreskrifterna.

Enligt IAS 19-normen uppgår det belopp som skall föras upp per den 31 december 1999 till 12,59 miljarder euro. Detta belopp är på väg att minska eftersom en högre räntesats används vid nuvärdeberäkningen. Med räntesatsen 2,5 %, som användes året innan, uppgår beloppet till 15,99 miljarder euro.

9. Potentiella skulder till följd av aktieköp i närstående organisationer

Detta belopp motsvarar utestående betalningar för ännu ej inbetalda aktier som kommissionen tecknat i Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling och Europeiska investeringsfonden:

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

10. Brysselregionen (Bruxelles-capitale) införde 1993 en skatt som drabbar dem som hyr kontorsutrymmen. Kommissionen har begärt undantag från skatten hos de lokala myndigheterna med åberopande av protokollet om immunitet och privilegier och det underhandsbesked som gavs var positivt.

De rättsliga procedurer som inletts av vissa ägare till de fastigheter som kommissionen hyr har emellertid lett till att denna inställning ändrats. Kommissionen kan därför bli tvungen att betala denna skatt.

Skillnaden mellan beloppen för 1998 och 1999 motiveras genom de justeringar som kommissionen kunnat göra sedan budgetåret 1999, tack vare en mer detaljerad beräkningsmetod av den potentiella skulden.

Till följd av Kassationsdomstolens dom av den 11 februari 1999, som på nuvarande stadium är den enda definitiva domen på området, och på grundval av dokument som fastighetsägarna överlämnat till skattemyndigheten (för återbetalning), har kommissionen fått kännedom om den exakta fastighetsskatten för varje enskild fastighet och kunnat beräkna dröjsmålsräntan i förhållande till sista betalningsdag som anges på varje slutskattesedel.

11. I nedanstående tabell redogörs för alla de fall av böter för brott mot konkurrensfriheten och som ännu var utestående 31 december 1999 (årsvis efter datumen för kommissionens beslut). Tabellen tar inte upp affärer som var helt avslutade detta datum.

Med tanke på hur komplicerade dessa ärenden är, det stora antalet berörda företag och de olika beslutsalternativ som föreligger visar denna tabell inte hur ärendena har utvecklats under loppet av flera år. Den visar endast situationen per den 31 december 1999 för varje pågående ärende i förhållande till kommissionens ursprungliga beslut (en mer detaljerad tabell finns i volym II).

>Plats för tabell>

12. De två tabellerna grundas på medlemsstaternas formella meddelanden enligt förordningarna nr 595/911(16) och nr 1681/94(17), med beloppen fördelade per medlemsstat. Tabellerna visar skillnaden mellan de belopp medlemsstaterna angivit som återstående att återvinna (beräknade antingen på ett konstaterat belopp eller på en bedömning) och de belopp som redan återvunnits eller inte kan återvinnas.

De belopp som anges i tabellerna visar snarast ett teoretiskt maximum för hur mycket som kan komma att återvinnas till gemenskapens budget, och det av följande skäl:

- Medlemsstaterna anmäler inte alltid resultaten av återvinningsåtgärder (och framför allt inte särskilt skyndsamt).

- Trots att medlemsstaterna är skyldiga att informera kommissionen om möjligheterna till återvinning är det omöjligt att närmare avgöra i vilken utsträckning ännu ej återvunna belopp faktiskt kommer att kunna återvinnas. Enligt tillämplig nationell lagstiftning tillåts ibland en preskriptionstid på 30 år, vilket ofta gör att den nationella förvaltningen tvekar att formellt förklara återvinning omöjlig, även om chanserna bara är teoretiska. Kommissionen uppmanar ändå medlemsstaterna att regelbundet se över flera år gamla ärenden och att skriva av belopp som inte kan återvinnas.

- En stor del av totalsumman till EUGFJ:s garantisektion kan objektivt sett bedömas vara omöjlig att återvinna, utan att för den skull de berörda medlemsstaterna kan göras ansvariga för detta.

- Om återvinning är objektivt sett omöjlig i ett givet fall skall kommissionen besluta om det belopp som inte kan återvinnas skall belasta gemenskapens budget eller budgeten i den medlemsstat som inte varit tillräckligt vaksam. När det gäller garantisektionen vid Europeiska utvecklings - och garantifonden för jordbruket fattas sådana beslut när räkenskaperna avslutas, men de kan också fattas efter flera år.

- Även om den berörda medlemsstaten inlett återvinningsförfaranden inom utsatt tid ger detta inga garantier för ett positivt resultat. Detta gäller t.ex. då ett betalningskrav bestrids i domstol.

- När det gäller strukturåtgärder samfinansieras enskilda projekt inom ramen för fleråriga program. Innan ett flerårigt program avslutats kan de belopp som skall återvinnas inte närmare urskiljas, eftersom belopp som utsatts för oegentligheter på vissa villkor kan omfördelas till andra projekt som skötts korrekt, och eftersom utbetalning i olika omgångar, särskilt slutbetalningen, gör det möjligt att reglera utgifterna i vissa fall.

Framhävas bör att tabellens siffror är provisoriska och att de bygger på anmälningar som mottagits och behandlats fram till slutet av mars 2000. Dessa siffror kan därför ändras på basis av ytterligare rapporter som inkommer sent.

Den information som tillhandahålls av medlemsstaterna räcker alltså inte till någon tillräckligt precis uppskattning av utsikterna för en återvinning i de enskilda fallen. Erfarenheterna från de senaste åren visar att den reella återvinningsnivån sällan når över 20 %.

POTENTIELLA FORDRINGAR TILL FÖLJD AV FALL AV BEDRÄGERIER OCH OEGENTLIGHETER SOM MEDDELATS I ENLIGHET

med förordning nr 595/91 (ang. EUGFJ, garantisektionen)

>Plats för tabell>

POTENTIELLA FORDRINGAR TILL FÖLJD AV FALL AV BEDRÄGERIER OCH OEGENTLIGHETER SOM MEDDELATS I ENLIGHET

med förordningarna nr 1681/94 och 1831/94

>Plats för tabell>

När inkomst- och utgiftsredovisningen upprättades hade årsrapporten om bedrägeribekämpningen för 1999 ännu inte antagits. Till följd av OLAF:s oberoende bör antagningsförfarandet för rapporten ändras.

13.1. Den 30 september 1999 konstaterades att avyttringen av jordbruksprodukter i lager skulle kunna generera en nettovinst på 104,8 miljoner euro. Detta belopp motsvarar mellanskillnaden mellan möjliga kostnader (26,1 miljoner euro) och vinster (130,9 miljoner euro). Det är en kraftig minskning jämfört med föregående år (307,9 miljoner euro).

13.2. Nästan hela (110 miljoner euro) den potentiella vinsten härrör från spannmål. Då värdeminskningen för spannmålsprodukter fastställdes var marknadssituationen för dessa produkter ogynnsam. Beloppen sattes på en relativt låg nivå på basis av de utsikter som då förelåg. Den avsevärda förbättringen av marknadsläget som följde, ledde dock till stora ökningar i de förväntade försäljningsvärdena och därför även till ökningar av de potentiella vinsterna. Den andra posten som förväntas ge vinst (10 miljoner euro) utgörs av ris.

>Plats för tabell>

VOLYM, VÄRDE I RÄKENSKAPERNA, FÖRVÄNTADE FÖRSÄLJNINGSVÄRDEN SAMT POTENTIELLA VINSTER OCH FÖRLUSTER FÖR LAGER

30 SEPTEMBER 1999

>Plats för tabell>

15.1. Nedmonteringen av Gemensamma forskningscentrets kärnkraftsanläggningar och eliminering av radioaktivt avfall uppskattas till 450 miljoner euro.

15.2. Kommissionen medger att felmarginalen för dessa uppskattningar ligger på cirka 20 %. Samlade erfarenheter från hela världen visar att kostnaderna i samband med nedmontering av kärnkraftsanläggningar och eliminering av radioaktivt avfall ofta underskattas, och ofta underskattas grovt.

(1) International Organisation of Supreme Audit Institutions (INTOSAI) Accounting Standard Framework - september 1995.

(2) Europeiska centralbanken var stängd den 31 december 1999.

(3) För EES-anslutna EFTA-länder är beloppet för anslagsöverföringar från ett budgetår N till påföljande budgetår N+1 känt när räkenskaperna avslutats. I årssaldot inräknas därför anslag som överförts från budgetår n-1 till budgetår n.

(4) Strukturfonder, inre politik, externa åtgärder.

(5) Årsrapport 1998, punkt 3.8.

(6) Dokument E/96/280 antaget den 22 januari 1997.

(7) Kumulerade avskrivningar, som beräknats från och med anskaffningsdatum den 31 december 1999.

(8) I avsaknad av adekvat programvara har det inte varit möjligt att beräkna avskrivningarna av delegationernas lösa egendom, tillgångar som befinner sig i EU:s kontor (med undantag av byggnadsarbeten) samt tillgångar som befinner sig i forskningscentrumen i Petten, Karlsruhe (med undantag av byggnadsarbeten).

(9) Domstolen och kommissionen påbörjade sin bokföring först den 31 december 1998.

(10) Det bör betonas att det i vissa utvecklingsländer är omöjligt att skilja mellan markens och byggnadens värde..

(11) Målbeloppet motsvarar 10 % av det utestående beloppet.

(12) Med undantag av forskningscentrumet i Karlsruhe där beräkningen görs på grundval av den ursprungliga kostnaden.

(13) Se värderingsreglerna för publikationsbyråns lager av publikationer.

(14) Hittills har medlemsstaterna inte haft någon rättslig skyldighet att lämna sådana uppgifter.

(15) Beloppet är lågt uppskattat till 747,89 euro. Justering kommer att ske för budgetåret 2000.

(16) EUGFJ, garantisektionen.

(17) Strukturåtgärder.