KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2018/210

av den 12 februari 2018

om antagande av det fleråriga arbetsprogrammet för Life 2018–2020

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1293/2013 av den 11 december 2013 om inrättandet av ett program för miljö och klimatpolitik (Life) samt om upphävande av förordning (EG) nr 614/2007 (1), särskilt artikel 24.1,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (2), särskilt artikel 84.2,

efter att ha hört Life-kommittén för miljö och klimatpolitik, och

av följande skäl:

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det fleråriga arbetsprogrammet

Härmed antas det fleråriga arbetsprogrammet för Life 2018–2020 som återfinns i bilagan.

Artikel 2

Unionens bidrag till det fleråriga arbetsprogrammet

Det maximala bidraget till det fleråriga arbetsprogrammet för Life 2018–2020 fastställs till 1 657 063 000 euro och ska användas för att finansiera relevanta delprogram och prioriterade områden enligt följande:

Artikel 3

Finansieringsinstrument

1. Följande finansieringsinstrument, som beskrivs i bilagan, ska beviljas bidrag i enlighet med artikel 17.1 i förordning (EU) nr 1293/2013:

2. Genomförandet av bidraget till instrumentet för privat finansiering för energieffektivitet och finansieringsmekanismen för naturkapital ska anförtros Europeiska investeringsbanken.

Artikel 4

Detta beslut ska tillämpas från och med den 1 januari 2018.

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

(1) EUT L 347, 20.12.2013, s. 185.

(2) EUT L 298, 26.10.2012, s. 1.

BILAGA

1. INLEDNING

I enlighet med artikel 3 i förordning (EU) nr 1293/2013 (nedan kallad Life-förordningen) har Life-programmet följande allmänna mål:

— Att bidra till övergången till ett resurseffektivt, koldioxidsnålt och klimattåligt samhälle, till skydd och förbättring av miljön och till att stoppa och vända förlusten av biologisk mångfald, inbegripet stöd till Natura 2000-nätverket och åtgärder för att motverka förstöringen av ekosystem.

— Att förbättra utarbetandet, genomförandet och kontrollen av efterlevnaden av unionens politik och lagstiftning på miljö- och klimatområdena, och fungera som en katalysator för och främja integreringen av miljö- och klimatmål i unionens övriga politik och i de offentliga och privata sektorernas praxis, exempelvis genom att öka de offentliga och privata sektorernas kapacitet.

— Att stödja bättre miljö- och klimatstyrning på alla nivåer, inbegripet ökad medverkan från civilsamhället, icke-statliga organisationer och lokala aktörer.

— Att stödja genomförandet av det sjunde miljöhandlingsprogrammet.

Detta andra fleråriga arbetsprogram för Life har utformats med beaktande av erfarenheterna under perioden 2014–2017 och framför allt rekommendationerna från halvtidsutvärderingen (1), som i huvudsak gäller

1. förenkling av förfarandena för inlämning av förslag och rapportering,

2. reproducerbarhet av projektresultat,

3. förbättring av kommunikationsstrategin.

Åtgärderna för att förenkla förfarandet för att lämna in förslag har integrerats i detta fleråriga arbetsprogram för Life (se avsnitt 5.1.1.1). Behovet av att fortsätta, reproducera och/eller föra över projektresultat lyfts fram ytterligare i tilldelningsfasen (se avsnitt 5.1.1.2) och kommer att få mer stöd genom upphandling. Rapporteringen kommer att förenklas genom projektledningsförfarandena och genom att stödmottagarna får tillgång till en onlinedatabas som underlättar insamlingen av uppgifter om projektens nyckelindikatorer. Kommunikationsstrategin ska förbättras genom upphandling. De åtgärderna beskrivs därför inte i detalj i detta fleråriga arbetsprogram.

I detta arbetsprogram för Life behandlas även den senaste utvecklingen av EU:s politik, t.ex. handlingsplanen för den cirkulära ekonomin (2) och handlingsplanen för naturen, människan och näringslivet (3). Programmet är också avsett att fungera som en bro till den framtida finansieringen av ”hållbarhet” som beskrivs i diskussionsunderlaget om EU:s framtida finanser (4). Följande förändringar har inkluderats:

Delprogrammet Miljö:

— Minska antalet projektämnen (från 87 till 42) och tydligare fokus på att i högre grad styra sökande mot EU:s politiska prioriteringar och samtidigt öka möjligheterna att få projekt inom vissa delområden, som biologisk mångfald och cirkulär ekonomi, och projekt med stor och direkt effekt för hälsan hos majoriteten av EU:s invånare.

— Ändra inriktning för projektämnen som rör styrning och information så att de får mer fokus på specifika frågor inom dessa områden.

Båda delprogrammen:

— Öka resultatinriktningen ytterligare genom att införa ett krav på att mätbara effekter på miljön eller klimatförändringen ska produceras i alla prioriterade områden.

— Uppmuntra ökat deltagande av privata enheter genom att lyfta fram fördelarna med marknadsnära strategier som ett verktyg för att skapa hållbara projektresultat, stödja insatser som bidrar till att utveckla investeringsklara, ekonomiskt och miljömässigt hållbara projekt som mobiliserar ytterligare privata och offentliga finansiella resurser för att bygga ut och reproducera resultat.

— Förenkla förfarandena för att bevilja bidrag, framför allt för att pröva ett ansökningsförfarande i två steg för pilotprojekt och projekt för demonstration, bästa praxis och information, ökad medvetenhet och kunskapsspridning, enligt förslagen i halvtidsutvärderingen av Life-programmet.

Halvtidsutvärderingen av Life-programmet och Europaparlamentet (angående EU:s utgifter) (5) bekräftade behovet och vikten av mätbara effekter av projekt ute i fältet. Life-programmet innehåller resultatindikatorer och de fleråriga arbetsprogrammen omfattar kvantitativa (dvs. resultat) och kvalitativa utfallsindikatorer som överensstämmer med dem. För att det ska gå att rapportera om dessa indikatorer på programnivå behöver stödmottagarna göra prognoser för och mäta effekterna på miljö, klimat, styrning och information, dvs. samhällseffekterna på projektnivå i förhållande till specifika resultat- och utfallsindikatorer (6). För att effekterna ska bli varaktiga, dvs. hållbara över tid, måste stödmottagarna också utarbeta starka mekanismer för att se till att projekten får effekt även utanför det ursprungliga projektområdet genom utökning och reproducering. En tydlig och sammanhängande förklaring av hur projektets verksamhet och effekter ska vidmakthållas, reproduceras och/eller överföras blir därför ett ännu mer avgörande tilldelningskriterium när projektförslagen utvärderas. Framgångsrikt demonstrerade marknadsnära lösningar på miljö- och klimatproblem har särskilt stora chanser att få en fortsättning, reproduceras och/eller överföras. Förslag som på ett trovärdigt och sammanhängande sätt visar en strategi för hur projektet kan föras ut på marknaden när det är genomfört kommer därför att få höga poäng enligt detta kriterium.

Vid halvtidsutvärderingen gjordes en analys i enlighet med artikel 25 i Life-förordningen, och Life-programmets förmåga att främja synergier inom programmet bekräftades. I diskussionsunderlagen om EU:s framtida finanser (7) betonas den sociala dimensionens betydelse i EU:s politik. För Life-programmet skulle detta vara en drivkraft för att sträva efter ännu större synergier mellan de miljömässiga, ekonomiska och sociala dimensionerna av hållbar utveckling. Väl utformade strategier som fyller flera syften utöver sina primära miljö- eller klimatmål, t.ex. social delaktighet eller ekonomisk tillväxt, kommer att få en bonus (8). Insatser som skyddar natur och biologisk mångfald eller syftar till att förstärka den cirkulära ekonomin kan t.ex. även bidra till samhällsuppbyggnaden och den sociala delaktigheten. Det kan vara svårt att demonstrera ekonomisk bärkraft hos den cirkulära ekonomin och i många fall är det viktigt att beakta den sociala dimensionen (t.ex. missgynnade personers integration på arbetsmarknaden).

Life-programmet har utrymme för ”andra projekt” och ”andra verksamheter”. Denna flexibilitet kan användas för försök med nya strategier, projekttyper och stödtjänster till befintliga projekt och/eller berörda parter som inte lockas av de traditionella projektformaten. Exempelvis skulle klyftan mellan en framgångsrik tillämpning av miljö- eller klimatlösningar i Life-projekt och deras faktiska tillgång till marknaden kunna överbryggas, om de mest lovande Life-projekten fick särskilt stöd för att nå ut till marknader och potentiella investerare. Detta kan ske i form av ett kompletterande projekt med inriktning på stöd till marknadstillträde, projektspecifik affärsledning och coachning för att få fram medel, stöd för att bygga upp och/eller samarbete inom kretsloppskluster eller årliga priser för projekt som har särskilt stort mervärde för EU. Om den nya budgetförordningen ger mer utrymme för flexibilitet i tilldelningen av klumpsummor för specifika resultat kan detta också användas för att bygga upp kapacitet i syfte att skapa ekonomisk bärkraft hos investeringsprojekt och marknadstillgång.

Life-programmet förvaltas av kommissionens avdelningar själva och av det genomförandeorgan som delegeras detta uppdrag genom direkt förvaltning. Genomförandeorganet verkar inom de delegeringsgränser som fastställs i kommissionens beslut C(2013) 9414 eller ett beslut av kommissionen som ersätter det beslutet, och under överinseende av kommissionens avdelningar. Det övergripande ansvaret för programmet kommer att ligga kvar hos kommissionen. Externa experter kan komma att anlitas för att stödja kommissionens avdelningar och/eller genomförandeorganet i deras arbete.

I enlighet med den princip om komplementaritet med andra europeiska finansieringsprogram som avses i skälen 5, 11 och 13 och artikel 8 i Life-förordningen ska genomförandet av det fleråriga arbetsprogrammet säkerställa samstämmighet och synergier samt undvika överlappning med unionens övriga politikområden och finansieringsinstrument och eftersträva komplementaritet med Horisont 2020 (9), unionens forsknings- och innovationsprogram för 2014–2020, och med dess arbetsprogram (10). Detta kommer främst att uppnås genom kriterierna för stödberättigande för de olika projekttyperna och inriktningarna i de ansökningsriktlinjer som åtföljer ansökningsomgångarna (11) och eftersträvar komplementaritet med Horisont 2020. Dubbelfinansiering kommer att undvikas genom dubbelkontroll under urvalsetappen och genom efterhandsutvärderingar. Projekt som inriktas på forskning eller anläggning av storskalig infrastruktur som omfattas av andra EU-program kommer att uteslutas från finansiering genom Life-programmet.

Det fleråriga arbetsprogrammet är strukturerat på samma sätt som artikel 24.2 i Life-förordningen och omfattar bara delprogrammen Miljö och Klimatpolitik separat, i förekommande fall.

Det sträcker sig mellan den 1 januari 2018 och den 31 december 2020.

1.1 Delprogrammet Miljö

Delprogrammet Miljö omfattar de prioriterade områdena Miljö- och resurseffektivitet, Natur och biologisk mångfald samt Miljöstyrning och miljöinformation (artiklarna 9–12 i Life-förordningen). Vart och ett av dessa prioriterade områden omfattar flera tematiska prioriteringar, som anges i bilaga III till Life-förordningen.

I detta fleråriga arbetsprogram för 2018–2020 definieras projektämnen för att genomföra de tematiska prioriteringarna.

1.2 Delprogrammet Klimatpolitik

Delprogrammet Klimatpolitik omfattar de prioriterade områdena Begränsning av klimatförändringar, Klimatanpassning samt Klimatstyrning och klimatkommunikation (artiklarna 13–16 i Life-förordningen). Varje prioriterat område innehåller ett antal politikområden som beskrivs i avsnitt 4. Det är områden som anses vara av särskilt intresse under den period som omfattas av detta fleråriga arbetsprogram.

2. FÖRDELNING AV MEDEL MELLAN PRIORITERADE OMRÅDEN OCH MELLAN OLIKA TYPER AV FINANSIERING – ARTIKEL 24.2 a

I enlighet med artikel 4 i Life-förordningen ska den övergripande budgetramen för Life-programmet under perioden 2014–2020 vara 3 456 655 000 euro, varav 75 % ska fördelas till delprogrammet Miljö (2 592 491 250 euro) och 25 % ska fördelas till delprogrammet Klimatpolitik (864 163 750 euro).

Under åren 2014–2017 anslogs 1 349 miljoner euro till delprogrammet Miljö och 446 miljoner euro till delprogrammet Klimatpolitik. Ytterligare 1 657 miljoner euro finns tillgängliga för åren 2018–2020.

I Life-förordningen fastställs också den lägsta procentandel av den totala budgeten som ska avsättas för projekt (81 %, artikel 17.4 i Life-förordningen) och den högsta procentandel av de budgetmedel som ska fördelas till projekt som stöds genom verksamhetsbidrag som kan fördelas till integrerade projekt (30 %, artikel 17.5 i Life-förordningen).

Artikel 4 i Life-förordningen är under omarbetning för att införliva ett bidrag på 4 500 000 euro till Europeiska solidaritetskåren för projekt där unga volontärer i hela EU deltar i miljöskydds- och klimatåtgärder (12).

Life-projekt ska finansieras genom verksamhetsbidrag eller, i förekommande fall, genom finansieringsinstrument (artikel 17.4 i Life-förordningen).

I enlighet med artikel 24.2 a i Life-förordningen innehåller detta fleråriga arbetsprogram uppgifter om de belopp som ska tilldelas per prioriterat område och finansieringstyp.

Övergripande tilldelning per typ av finansiering för båda delprogrammen

Budget 2018–2020 miljoner euro Projekt och driftsbidrag Verksamhetsbidrag 1 263,44 Driftsbidrag 36,00 Finansieringsinstrument 75,00 Offentlig upphandling 252,70 Stödutgifter 29,92 Totalt 1 657,06





Övergripande tilldelning per prioriterat område 2018–2020

Prioriterade områden Miljö och resurseffektivitet Natur och biologisk mångfald Miljöstyrning och miljöinformation Europeiska solidaritetskåren Begränsning av klimatförändringar Klimatanpassning Klimatstyrning och klimatinformation Totalt per område (miljoner euro) 444,81 632,55 143,38 4,50 230,50 123,85 47,55 Delsumma 1 627,14 Stödutgifter (tekniskt och administrativt stöd) 29,92 Totalt 1 657,06

Tilldelningarna per prioriterat område och finansieringstyp är vägledande. För verksamhetsbidragen kommer den slutliga tilldelningen att bero på det faktiska antalet finansieringsbara projektförslag enligt varje prioriterat område. Budgetanslagen till och mellan finansieringsinstrumenten kan komma att anpassas under Life-programmets gång som svar på det faktiska genomslaget. I linje med budgetförordningen (13) får omfördelningarna mellan prioriterade områden inte överskrida 5 % av den totala tilldelningen till de berörda prioriterade områdena, inom de tröskelvärden som fastställs genom Life-förordningen.

2.1 Delprogrammet Miljö

Under genomförandet av detta fleråriga arbetsprogram ska en budget på 1 243,81 miljoner euro (14) tilldelas delprogrammet Miljö.

En viss andel av de budgetmedel som tilldelas projekt som får stöd genom verksamhetsbidrag inom ramen för delprogrammet Miljö ska gå till projekt som stöder bevarandet av natur och biologisk mångfald, inklusive projekt som rör information och styrning, tekniskt stöd och förberedelser (artikel 9.3 i Life-förordningen) (15). Resten av budgetmedlen för projekt kommer att fördelas till projekt inom de prioriterade områdena miljö och resurseffektivitet och miljöstyrning och miljöinformation.

Vägledande tilldelning per typ av finansiering inom delprogrammet Miljö

Budget 2018–2020 miljoner euro Verksamhetsbidrag (*1) — Projekt för kapacitetsuppbyggnad 7,75 — Projekt för tekniskt stöd 2,95 — Andra verksamhetsbidrag 992,37 Finansieringsinstrument (*2) Finansieringsmekanismen för naturkapital (NCFF) p.m. Driftsbidrag 27,00 Offentlig upphandling 193,67 Stödutgifter (*3) 20,07 Totalt 1 243,81

Tilldelningarna per prioriterat område och finansieringstyp är vägledande.

Budgetanslagen till och mellan finansieringsinstrumenten kan komma att anpassas under Life-programmets gång som svar på det faktiska genomslaget. Inom de tröskelvärden som fastställs genom Life-förordningen får omfördelningarna mellan prioriterade områden inte överskrida 5 % av den totala tilldelningen till de berörda prioriterade områdena.

2.2 Delprogrammet Klimatpolitik

För detta fleråriga arbetsprogram kommer budgeten för delprogrammet Klimatpolitik att vara 413,25 miljoner euro. Tilldelningen till prioriterade områden är vägledande och beror på det faktiska antalet förslag till verksamhetsbidrag inom varje prioriterat område och på det relaterade genomslaget på marknaden för finansieringsinstrumenten Privat finansiering för energieffektivitet (endast för detta delprogram) och Finansieringsmekanismen för naturkapital.

Vägledande tilldelning per typ av finansiering inom delprogrammet Klimatpolitik

Budget 2018–2020 miljoner euro Verksamhetsbidrag (*4) Projekt för kapacitetsuppbyggnad 3,00 Projekt för tekniskt stöd 0,78 Andra verksamhetsbidrag 256,59 Finansieringsinstrument (*5) Privat finansiering för energieffektivisering (PF4EE) 75,0 Finansieringsmekanismen för naturkapital (NCFF) p.m. Driftsbidrag 9,00 Offentlig upphandling 59,03 Stödutgifter (*6) 9,85 Totalt 413,25

3. PROJEKTÄMNEN SOM GENOMFÖR DE TEMATISKA PRIORITERINGARNA I BILAGA III FÖR DELPROGRAMMET MILJÖ (ARTIKEL 24.2 b I LIFE-FÖRORDNINGEN)

I linje med skäl 36 och artikel 24 i Life-förordningen innehåller det fleråriga arbetsprogrammet en icke-uttömmande förteckning över projektämnen som genomför de tematiska prioriteringarna, som riktar insatserna mot konkreta miljöpolitiska och åtföljande styrnings- och informationspolitiska prioriteringar och åtgärdsområden inom delprogrammet Miljö. I linje med skäl 22 i Life-förordningen bör kommissionen, när den utvärderar projektens mervärde för unionen avseende delprogrammet Miljö, särskilt uppmärksamma hur de bidrar till de tematiska prioriteringar som genomförs genom projektämnena. Projektämnena är alltså ett redskap för att ge bonus till projekt som tar itu med strategiskt viktiga politikområden, samtidigt som man förblir öppen för välgrundade förslag inom andra områden och införlivandet av nya idéer för att möta nya utmaningar.

En specifik procentandel av medlen som tilldelas projekt som får stöd genom verksamhetsbidrag ska öronmärkas för projekt som stöder bevarandet av natur och biologisk mångfald (16). Den ökade avsättningen jämfört med Life+-förordningen begränsar den tillgängliga budgeten för projekt inom andra tematiska prioriteringar enligt delprogrammet Miljö och är således ett ytterligare skäl till att använda medlen inom dessa områden på ett bättre sätt.

Det bör noteras att projekt inom ämnen som inte ingår i denna förteckning ändå kan få finansiering. Högkvalitativa projekt som uppfyller de tillämpliga kriterierna för stödberättigande och urvalskriterierna kan alltjämt tilldelas medel. Genom att fastställa denna förteckning för det fleråriga arbetsprogrammets varaktighet säkerställer man alltså både den flexibilitet som krävs för att uppnå Life-programmets mål och den nödvändiga stabiliteten så att potentiella sökande kan planera, förbereda och lägga fram förslag.

3.1 Det prioriterade området Miljö och resurseffektivitet

Enligt artikel 10 a i Life-förordningen ska de projektämnen som motsvarar detta område och åtföljande tematiska prioriteringar som anges i bilaga III till Life-förordningen framför allt vara inriktade på det specifika målet att utveckla, prova och demonstrera policy- eller förvaltningsstrategier, bästa praxis och lösningar på miljöproblem, inbegripet utveckling och demonstration av innovativ teknik, som lämpar sig för att upprepas, spridas eller integreras, bl.a. med hänsyn till sambandet mellan miljö och hälsa samt till stöd för politik och lagstiftning om resurseffektivitet, inbegripet färdplanen för ett resurseffektivt Europa. Innovativa förvaltningsstrategier omfattar framför allt gemensamma försök hos offentliga, privata och det civila samhällets aktörer i värdekedjor som väntas ge direkta och mätbara positiva miljöeffekter. Alla projekt inom detta prioriterade område ska därför vara pilot- eller demonstrationsprojekt i den mening som avses i artikel 18 a och b i Life-förordningen, men ska inte vara inriktade på forskning. Begränsad tillämpad forskning är tillåten inom ramen för förberedelserna och/eller övervakningen. När det gäller demonstrationsprojekt inom detta prioriterade område som omfattas av ett av de projektämnen som anges nedan ska projekt som tillämpar, prövar, utvärderar och sprider åtgärder, metoder eller strategier som är nya eller okända i unionen prioriteras.

Life-programmets resultat för de mål inom detta prioriterade område som rör pilot- och demonstrationsprojekt och framför allt dess bidrag till omställningen till en resurseffektiv ekonomi och till skydd och förbättring av miljöns kvalitet ska mätas i förhållande till de miljöförbättringar som kan hänföras till Life-projekt. Därför ska alla Life-projekt inom detta prioriterade område omfatta åtgärder som resulterar i direkta och mätbara effekter på miljön under projektets löptid.

Bilaga III till Life-förordningen a) Tematiska prioriteringar för vatten, inbegripet havsmiljön: verksamhet för att genomföra de särskilda mål för vatten som fastställs i färdplanen för ett resurseffektivt Europa och det sjunde miljöhandlingsprogrammet, särskilt i) integrerade strategier för genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG (17), ii) verksamhet för genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/60/EG (18), iii) verksamhet för genomförande av åtgärdsprogrammet i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG (19) i syfte att uppnå god miljöstatus för havsvatten, iv) verksamhet för att säkerställa säker och effektiv användning av vattenresurser, förbättra den kvantitativa vattenförvaltningen, bevara en hög vattenkvalitet och undvika missbruk och förstöring av vattenresurser.

Hanteringen av vattenkvalitet, översvämningar och torka på ett kostnadseffektivt sätt är en stor utmaning för EU. Bemötandet av utmaningarna och möjligheterna i vattensektorn kräver en holistisk strategi som omfattar en mängd olika aktörer. I linje med genomförandet av ramdirektivet för vatten, översvämningsdirektivet och prioriteringarna i Europeiskt innovationspartnerskap om vatten ska projekten inriktas på utvecklings- och, framför allt, genomförandeåtgärder som kan hjälpa medlemsstaterna att röra sig mot en helt integrerad förvaltning av vattenresurserna, samtidigt som man i förekommande fall främjar ekosystembaserade strategier. I fråga om åtgärder som rör genomförandet av ramdirektivet om en marin strategi ska särskild uppmärksamhet riktas mot framväxande påverkan och effekter, liksom mot att främja en bättre integrering av kusthanteringen och den fysiska planeringen i kust- och havsområdena. När det gäller vattenindustrin håller de tekniker och processer som används för att säkerställa tillhandahållandet av vattentjänster (produktion av dricksvatten och avloppsvattenrening) på att nå sin mognad. I linje med de prioriterade områdena i Europeiskt innovationspartnerskap om vatten består den nuvarande utmaningen av två delar: i) att säkerställa ett effektivt genomförande på ett sätt som ger resultat som är kostnadseffektiva, resurseffektiva och följer lagen, och ii) att säkerställa en förmåga att hantera framväxande frågor inom detta område.

Följande projektämnen kommer därför att prioriteras:

Vatten, översvämningar och torka – bilaga III avsnitt A led a i–ii

1. Genomförande av åtgärder för hantering av översvämningsrisk och/eller risk för torka på något av följande sätt: — Naturbaserade lösningar i form av åtgärder för naturlig vattenupptagning som ökar infiltrationen och lagringen av vatten och avlägsnar föroreningar genom naturliga eller ”naturlika” processer, inklusive återställande av morfologin i floder, sjöar, flodmynningar och kuster, och/eller återskapar de relaterade livsmiljöerna, även översvämningsområden och våtmarker. — Verktyg och tekniker för förebyggande och skydd som kan användas för politiskt stöd, markanvändningsplanering, riskreducering, återhämtningsförmåga och krishantering. — Integrerade strategier för riskbedömning och riskhantering som tar hänsyn till samhällets sårbarhet och syftar till att förbättra motståndskraften och samtidigt säkerställer samhällelig acceptans.

2. Projekt för att ta itu med den hydromorfologiska påverkan som identifierats i förvaltningsplaner för avrinningsdistrikt och som kommer från markanvändning eller användning i vattendrag, i syfte att uppnå god vattenstatus eller potential enligt kraven i målen för ramdirektivet för vatten.

3. Integrerad förvaltning av näringsämnen och organiska föroreningar från människor och/eller jordbruk genom att avlägsna föroreningarna direkt. De beslutade insatserna bör fastställas genom en heltäckande gapanalys (20) som klargör vilka åtgärder som behövs på avrinningsområdesnivå för att göra det möjligt att uppfylla kraven i ramdirektivet för vatten och ramdirektivet om en marin strategi, med hänsyn till vad som har åstadkommits genom direktivet om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse (21), nitratdirektivet (22), badvattendirektivet (23) och grundvattendirektivet (24).

4. Minska påverkan av kemiska föroreningar i vattenmiljön genom att minska utsläppen vid källan av prioriterade ämnen och andra kemikalier som har identifierats som särskilda förorenande ämnen i avrinningsområdet, genom att använda lämpliga substitut (25) eller alternativ teknik.

5. Genomföra vattenbesparingsåtgärder för att minska den kvantitativa och kvalitativa belastningen på vattendrag i avrinningsområden med konstaterad vattenstress enligt förvaltningsplanen för avrinningsområdet.

Förvaltning av havs- och kustmiljön – bilaga III avsnitt A led a iii

1. Tillämpning av verktyg, tekniker och förfaranden för att se till att mänsklig verksamhet med anknytning till havsmiljön är hållbar, bland annat genom att minska den mänskliga verksamhetens påverkan på havsmiljön och genom att ta itu med minst ett av följande allvarliga problem: — undervattensbuller, — störningar på havsbotten, — djuphavsutvinning, — fiske, — jordbruk och/eller — sjöfart.

2. Projekt för att förebygga och minska nedskräpning och föroreningar i havsmiljön genom att ta itu med källorna på land och/eller till havs.

Vattenindustrin – bilaga III avsnitt A led a iv

1. Tillämpning av teknik för dricksvattensystem och system för rening av avloppsvatten från tätbebyggelse genom användning av resurseffektiva processer för tillhandahållande av vattentjänster (26), förfaranden och/eller kontrollprocesser på plats för att minska eller eliminera utsläpp av nya förorenande ämnen och/eller patogener som en del av utflödet från reningen av avloppsvattnet.

2. Tillämpning av verktyg för att säkerställa ett effektivt tillhandahållande av vattentjänster som överensstämmer med dricksvattendirektivet och direktivet om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse för invånare i landsbygdsområden (27).

3. Förbättra effektiviteten och ändamålsenligheten hos lösningar och/eller reningsalternativ gällande återvunnet vatten genom ett eller flera av följande alternativ: — Koncept för (alternativ) vattenförsörjning, rening av avloppsvatten, återanvändning och återvinning av resurser (28). — Metoder för källkontroll och kostnadseffektiva tekniker på plats vad gäller utsläpp av nya förorenande ämnen och patogener i systemet för rening av avloppsvatten. — Innovationsnav för vattenrening i regioner som för närvarande saknar lämpliga avloppsledningar och renings- och sanitetsanläggningar, som tillämpar smarta tekniker och decentraliserade system med fokus på alternativa vattenkällor. — Systematiska strategier för att undvika förluster av vatten, energi och resurser inom industriproduktionen och/eller vatten- och avloppsinfrastrukturerna.

Bilaga III till Life-förordningen b) Tematiska prioriteringar för avfall: verksamhet för att uppfylla de särskilda målen för avfall som fastställs i färdplanen för ett resurseffektivt Europa och det sjunde miljöhandlingsprogrammet, särskilt i) integrerade strategier för genomförandet av avfallsplaner och avfallsprogram, ii) verksamhet för genomförande och utarbetande av unionens avfallslagstiftning, med särskild betoning på de första stegen i unionens avfallshierarki (förebyggande, återanvändning och materialåtervinning), iii) verksamhet för resurseffektivitet och produkters livslängd, konsumtionsmönster och avmaterialisering av ekonomin.

När det gäller avfall syftar färdplanen för ett resurseffektivt Europa och det sjunde miljöhandlingsprogrammet till att nå följande övergripande mål senast 2020:

— Att reducera det avfall som genereras.

— Att maximera materialåtervinningen och återanvändningen.

— Att begränsa förbränningen till icke-återvinningsbara material.

— Att begränsa deponeringen på avfallsupplag till icke-återvinningsbart avfall som inte kan användas för energiutvinning.

Följande projektämnen kommer därför att prioriteras:

Genomförande av avfallslagstiftning – bilaga III avsnitt A led b i–ii

1. Genomförande av metoder för hantering (separat insamling, sortering och återvinning) av avfall i EU:s yttersta randområden (29) eller på öar (30) med en stadigvarande befolkning på mindre än 250 000 invånare (31).

2. Genomförande av innovativa lösningar med inriktning på något av följande: — Separat insamling och återvinning av avfall som utgörs av eller innehåller elektrisk och elektronisk utrustning (elavfall) och/eller batterier och ackumulatorer eller återvinning av elavfall och/eller batterier och ackumulatorer. — Nedmontering och återvinning av uttjänta fordon. — Selektiv nedmontering av byggnadsverk eller byggnader som leder till återvunna material eller produkter med mervärde (32). — Sortering och återvinning med mervärde av plast (33). — Separat insamling och återvinning av biologiskt avfall och/eller — återvinning av kompositmaterial för att återvinna viktiga råvaror. Förklarande anmärkning: Som ett komplement till dessa innovativa lösningar och Life-projektet bör även andra relevanta insatser för avfallshantering göras i linje med avfallshierarkin under och efter projektperioden.

3. Identifiering (34) och separering av farliga ämnen i avfall för att göra det möjligt att skapa mervärde genom återvinning (35) av det hanterade avfallet och en säker bortskaffning av farliga ämnen inom ramen för projektet.

Avfalls- och resurseffektivitet – bilaga III avsnitt A led b iii

1. Genomförande av nya affärs- och/eller konsumtionsmodeller och/eller strategier som bidrar till resurseffektivitet i de prioriterade industrisektorer som anges i färdplanen för ett resurseffektivt Europa (36) och EU-handlingsplanen för den cirkulära ekonomin (37), med inriktning på hållbarhet, återanvändning, reparation och återvinning av produkter och på alternativ till produktförsäljningsprocessen. Genomförandet av nya affärsmodeller och affärsstrategier bör redan under projektets löptid — leda till minskad resursanvändning (dvs. materialanvändning, energi- och/eller vattenförbrukning, beroende på de största effekterna) och — ge stöd till omställning i små och medelstora företag (38) och/eller — integrera den sociala dimensionen i affärsmodellen. Förklarande anmärkning: Alternativa processer omfattar, men är inte begränsade till, delning eller hyra av produkter, återtillverkning, industriell symbios, optimerade livsmedelskedjor, transport och rörlighet, hållbara byggnader samt hållbar konstruktion/rivning.

Bilaga III till Life-förordningen c) Tematiska prioriteringar för resurseffektivitet, inbegripet mark och skog, och ett miljövänligt kretsloppssamhälle: verksamhet för att genomföra färdplanen för ett resurseffektivt Europa och det sjunde miljöhandlingsprogrammet som inte omfattas av andra tematiska prioriteringar som avses i denna bilaga, särskilt i) verksamhet för industriell symbios och kunskapsöverföring och utarbetande av nya modeller för övergång till ett miljövänligt kretsloppssamhälle, ii) verksamhet för en strategi för markskydd (kommissionens meddelande av den 22 september 2006, Mot en temainriktad strategi för markskydd) med särskild betoning på lindring och kompensation för hårdgörning av mark samt förbättrad markanvändning, iii) verksamhet för skogsövervakning och informationssystem samt för att förhindra skogsbränder.

Projekt enligt de tematiska prioriteringarna för resurseffektivitet, inbegripet mark och skog, och ett miljövänligt kretsloppssamhälle kommer att inriktas på genomförandet av färdplanen för ett resurseffektivt Europa, EU-handlingsplanen för den cirkulära ekonomin (39), den temainriktade strategin för markskydd (40) och EU:s skogsstrategi från 2013 (41).

När det gäller industriell symbios, kunskapsöverföring och övergången till ett miljövänligt kretsloppssamhälle bör cirkulärt/resurseffektivt och miljömässigt sunt arbete inom näringsliv, konsumentpolitik, nya företag och konsumtionsmodeller uppmärksammas särskilt. Hittills har det offentliga stödet till den cirkulära ekonomin främst varit inriktat på ”återvinning”, medan projekt för återanvändning, reparation och återtillverkning är underrepresenterade (42). Om den införs i (lokala) värdekedjor har den cirkulära ekonomin stor potential att skapa positiva samhällseffekter, t.ex. för integration på arbetsmarknaden av missgynnade personer och formalisera verksamhet i skuggekonomin. Projekt som rör den cirkulära ekonomin uppmanas att ta hänsyn till dessa effekter utöver de direkt mätbara miljökonsekvenserna. Dessa värdekedjor ska avse prioriterade sektorer och därmed främja genomförandet av den kommande strategin för plast i den cirkulära ekonomin (43).

När det gäller markskydd finns det ett behov av att förbättra markförvaltningen och, i synnerhet, att begränsa och dämpa hårdgörningen av mark. Markrelaterade uppgifter som samlas in i projektet bör skickas till relevanta regionala och nationella databaser och/eller EU-databaser.

Projekt med inriktning på skog väntas bidra till skogsövervakningen genom att överlämna eventuella relevanta uppgifter som de genererar till befintliga eller framtida europeiska skogsinformationssystem. Samtidigt finns ett behov av att hitta kostnadseffektiva, naturnära eller liknande skogsbruksstrategier som ett alternativ till planterade jämnåriga och ensartade bestånd, för att stärka den biologiska mångfalden och motståndskraften ytterligare. Det bör göras särskilda insatser för att förhindra skogsbränder, minimera brandspridningsmöjligheterna och öka skogars övergripande motståndskraft, framför allt i skyddade områden, exempelvis de Natura 2000-områden som innehåller en stor andel skog och utgör ryggraden i EU:s naturskyddspolitik.

Följande projektämnen kommer därför att prioriteras:

Resurseffektivitet, miljövänligt kretsloppssamhälle – bilaga III avsnitt A led c i

Genomföra konceptet cirkulär ekonomi med inriktning på minst en av de prioriterade sektorerna i EU-handlingsplanen för den cirkulära ekonomin (44) och säkerställa användningen av sekundära resurser, skrotmaterial och/eller avfall av hög kvalitet i en värdekedja eller i andra värdekedjor. Genomförandet av nya affärsmodeller och affärsstrategier bör redan under projektets löptid

— ge stöd till omställning i små och medelstora företag och/eller

— integrera den sociala dimensionen i värdekedjan eller värdekedjorna.

Mark – bilaga III avsnitt A led c ii

1. Genomförande av åtgärder i linje med riktlinjerna för att begränsa hårdgörning av mark (45), som är effektivare än marknadslösningar för att uppnå regional eller nationell fysisk utveckling utan att man tar ytterligare markytor i anspråk eller hårdgör marken ytterligare. Åtgärderna ska omfatta minst något av följande: — begränsning och/eller andra avhjälpande åtgärder med inriktning på förorenade områden, — minskad hårdgörning av mark och/eller — kompensation för hårdgörning av mark.

2. Genomförande av integrerade hållbara markförvaltningsmetoder i linje med de frivilliga riktlinjerna för hållbar markförvaltning (46) genom regionala, nationella eller transnationella nätverk eller organisationer.

Skogar – bilaga III avsnitt A led c iii

Utöver de indikatoruppgifter som avser skogens livsmiljöer och ekosystem samt deras tjänster, bör Life-projekt med inriktning på skog också lämna uppgifter om de relevanta indikatorerna under kriterierna 1, 2, 4 och 5 i de uppdaterade alleuropeiska indikatorerna för hållbart skogsbruk (47).

1. Effektiv och ändamålsenlig tillämpning av verktyg, metoder, tekniker och utrustning för att införa naturnära skogsbruksmetoder och liknande skogsskötselalternativ (48) till mer intensivt (49) skogsbruk och/eller skogsbruksstrategier som baseras på planterade jämnåriga och ensartade bestånd, med en kostnadseffektivitet som är jämförbar med den hos medelstora eller stora verksamheter som används i samband med mer intensivt skogsbruk och/eller skogsbruk som baseras på jämnåriga och ensartade bestånd (50). Förklarande anmärkning: Naturnära skogsbruk (kallas ibland även ekologiskt skogsbruk, eller hyggesfritt skogsbruk) utmärks av metoder som försöker efterlikna naturliga processer och som syftar till att det ekonomiska utnyttjandet av skogen ska kombineras med naturvård. Resultatet blir aktivt brukade, flerskiktade och rikt blandade skogar som är förhållandevis lika naturskogar. Konceptet omfattar aktivt skogsbruk med uttag av timmer och ska alltså inte sammanblandas med strategier som uttryckligen är avsedda att bevara naturliga processer, t.ex. i vildmarksområden. Vilka metoder som används kan variera något mellan olika länder, men bör vanligtvis omfatta användning av inhemska eller lokalanpassade trädarter, naturlig föryngring, begränsad maskinanvändning, användning av naturskyddsåtgärder, ingen användning av gödsel- eller bekämpningsmedel, långa omloppstider samt avverkning av enskilda träd eller trädgrupper (51).

2. Pröva och genomföra metoder (52) för att omvandla befintliga mycket brandkänsliga skogar till mer motståndskraftiga bestånd med mindre uppbyggnad av bränsle och mindre spridningsrisk med hjälp av skogsbruks- och markförvaltningsmetoder som främjar halvnaturliga blandade skogar eller lövskogar, utesluter överutnyttjande av närliggande vattendrag och/eller säkerställer hållbar markanvändning som minskar brandrisken och/eller brandintensiteten.

Bilaga III till Life-förordningen d) Tematiska prioriteringar för Miljö och hälsa, inbegripet kemikalier och buller: stöd till verksamhet för genomförande av de särskilda målen för miljö och hälsa i det sjunde miljöhandlingsprogrammet, särskilt i) stöd till verksamhet för genomförande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 (53) (Reach) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 (54) (förordningen om biocidprodukter) för en säkrare och mer hållbar eller ekonomisk användning av kemikalier (inbegripet nanomaterial), ii) stöd till verksamhet för att främja genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/49/EG (55) (bullerdirektivet) i syfte att uppnå bullernivåer som inte leder till betydande negativa konsekvenser och risker för människors hälsa, iii) stöd till verksamhet för att undvika allvarliga olyckshändelser, särskilt underlättande av genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/18/EU (56) (Seveso III-direktivet).

När det gäller miljö och hälsa bör nya metoder för att minska inverkan av kemikalier, buller och industriolyckor på miljön och människors hälsa undersökas.

Följande projektämnen kommer därför att prioriteras:

Kemikalier – bilaga III avsnitt A led d i

Minska inverkan på miljön eller människors hälsa av minst något av följande:

— Ämnen som har identifierats som farliga för människors hälsa eller för miljön enligt förordningen om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar (CLP) (57).

— Kombinationseffekter av kemikalier, däribland hormonstörande ämnen.

— Nanomaterial.

— Biocidprodukter och/eller bekämpningsmedel.

Detta ska uppnås på ett eller flera av följande sätt:

— Säkrare och hållbarare användning.

— Minimering av exponering för giftiga kemikalier i produkter eller i miljön.

— Ersättning med säkrare ämnen eller med icke-kemiska lösningar.

Buller – bilaga III avsnitt A led d ii

Under denna rubrik kommer projekt i stadsområden för att förbättra situationen för ett så stort antal personer som möjligt att prioriteras.

Minskning av buller från vägar i tätbefolkade stadsområden genom användning av ytor med lågt buller och/eller tysta däck vars livscykelkostnader kan jämföras med de för standardytor och/eller standarddäck samtidigt som bullret minskas avsevärt.

Industriolyckor – bilaga III avsnitt A led e iii

Främja genomförandet av Seveso III-direktivet (direktiv 2012/18/EU) om åtgärder för att förebygga och begränsa faran för allvarliga olyckshändelser där farliga ämnen ingår genom utbyggnad av särskilt kostnadseffektiva metodverktyg för kartläggning av risker för människors hälsa och miljö, och för hantering av dominoeffekter. Projekten ska innehålla planer för att demonstrera användningen av dessa verktyg hos olika ansvariga och genomföra riskförebyggande eller riskreducerande åtgärder på grundval av dem.

Bilaga III till Life-förordningen e) Tematiska prioriteringar för luftkvalitet och utsläpp, inbegripet miljön i städer: stöd till verksamhet för att genomföra de särskilda målen för luft och utsläpp som fastställs i färdplanen för ett resurseffektivt Europa och det sjunde miljöhandlingsprogrammet, särskilt i) integrerade strategier för genomförandet av lagstiftningen om luftkvalitet, ii) stöd till verksamhet för att underlätta uppfyllande av unionens standarder för luftkvalitet och utsläpp, inbegripet Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/81/EG (58) (direktivet om nationella utsläppstak), iii) stöd till verksamhet för förstärkt genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/75/EU (59) (industriutsläppsdirektivet) med särskild betoning på att förbättra processen för att definiera och genomföra bästa tillgängliga teknik, och säkra att informationen är lättillgänglig för allmänheten och förstärka utsläppsdirektivets bidrag till innovation.

Den tematiska prioriteringen ”luftkvalitet och utsläpp, inbegripet miljön i städer” är inriktad på genomförandet av lagstiftningen om miljökvalitet och en helhetssyn på miljöproblem i städerna. Luftföroreningarna är fortfarande det allvarligaste miljöhälsoproblemet i Europa, med ett dödlighetstal som är mer än tio gånger så högt som dödlighetstalet för trafikolyckor. De har också en omfattande inverkan på ekosystemen (t.ex. är 70 % av EU:s Natura 2000-områden drabbade av försurning på grund av luftföroreningarna). Luftföroreningarna bör hanteras i linje med EU:s kommande luftkvalitetsstrategi fram till 2030. Projekten bör gälla partiklar och/eller kvävedioxid, inte koldioxid. Om det främsta målet är att minska koldioxidutsläpp bör projektansökan lämnas in inom ramen för delprogrammet Klimatpolitik.

Industriutsläppsdirektivet är ett viktigt instrument för att förebygga föroreningar och kontrollera stora punktkällor. Erfarenheter från genomförandet av industriutsläppsdirektivet (och dess föregångare, direktivet om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar) har gjort det möjligt att fastställa ytterligare behov i fråga om information till allmänheten och införandet av nya tekniker.

Följande projektämnen kommer därför att prioriteras:

Lagstiftning om luftkvalitet och direktivet om nationella utsläppstak – bilaga III avsnitt A led e i–ii

Såvida inget annat uttryckligen anges ska luftkvalitetsprojekt i allmänhet vara inriktade på stadsområden för att omfatta så många människor som möjligt.

1. Förbättra luftkvalitet och minska utsläpp av partiklar (PM) i områden med stor användning av fasta bränslen som biomassa, kol och torv för bostadsuppvärmning. Projekten ska genomföra minst en av följande lösningar: — Tekniska lösningar (60), — Förvaltningslösningar. — Regleringslösningar. — Incitamentsbaserade lösningar (61).

2. Hållbara mobilitetsprojekt för vägtransporter för att minska utsläppen av luftföroreningar, vilket krävs för att uppfylla luftkvalitetsnormer, med minst en av följande inriktningar: — Renare bilkörning. — Renare två- eller trehjulingar och/eller analys för och genomförande av försöksutbyggnad av åtföljande nödvändig infrastruktur. — Användning av elfordon eller fordon med superlåga utsläpp (62). — Användning av alternativa bränslen. — Innovativa program för eftermontering av fordon (63). — Alternativ drivlineteknik (64). — Effektiva trafikåtkomstsystem (t.ex. områden med låga utsläpp och system med vägtullar) genom avancerade åtkomstkriterier och/eller märkningar. — Användning av innovativa logistikplattformar (65).

3. Hållbar luftfart och mobilitet för maskiner som inte är avsedda att användas för transporter på väg för att minska utsläppen, framför allt för befintliga mobila maskiner som inte är avsedda att användas för transporter på väg och som (ännu) inte omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1628 (66).

4. Minskning av ammoniak- och partikelutsläppen från jordbruket till stöd för genomförandet av Uneces uppgraderade riktlinjer för minskning av ammoniak- och partikelutsläpp från jordbruket (67).

Industriutsläppsdirektivet – bilaga III avsnitt A led e iii

Tillämpning av ny teknik för att förebygga och minska föroreningar enligt direktivet om industriutsläpp.

Miljön i städer – bilaga III avsnitt A led e

Genomförande av integrerad stadspolitik och regleringsstrategier för hållbar planering och design och/eller för att stödja innovativa tekniska lösningar i syfte att förbättra minst en av följande aspekter:

— Kollektivtrafik och rörlighet i städer.

— Energi- eller resurseffektivitet eller utsläppsfria/utsläppssnåla lösningar för förnybar energi (68) och för material (69).

— Lokal livsmedelsproduktion.

— Tillståndet för stadsekosystem och deras tjänster (70).

3.2 Det prioriterade området Natur och biologisk mångfald

Enligt artikel 11 a i Life-förordningen ska de projektämnen som motsvarar detta prioriterade område och åtföljande tematiska prioriteringar som anges i bilaga III till Life-förordningen ha som specifikt mål att ”bidra till utarbetandet och genomförandet av unionens politik och lagstiftning om natur och biologisk mångfald, inklusive genomförandet av strategin för biologisk mångfald till 2020, rådets direktiv 92/43/EEG (71) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG (72), i synnerhet genom utveckling, testning och demonstration av bästa praxis och lösningar”.

Life har varit ett viktigt verktyg till stöd för genomförandet av fågel- och habitatdirektiven under de 25 senaste åren och har varit behjälpligt och i vissa fall avgörande för att säkerställa inrättandet av Natura 2000-nätverket. Kontrollen av naturvårdsdirektivens ändamålsenlighet (73) och handlingsplanen för naturen, människorna och näringslivet (74) understryker behovet av att öka finansieringen för detta prioriterade område, vilket genomförs genom den delegerade förordningen om ändring av artikel 9.4 i Life-förordningen. Life Natur och biologisk mångfald kommer att fortsätta att inrikta sina finansiella medel på Natura 2000 för att säkerställa att åtagandena om mål 1 i strategin för biologisk mångfald uppfylls till fullo och samtidigt främja projekt som rör målen 2, 3, 4 och 5 i strategin för biologisk mångfald fram till 2020.

Projekt inom Life Natur och biologisk mångfald är avsedda att komplettera varandra och även när det är relevant komplettera andra tematiska prioriteringar för natur och biologisk mångfald. När ett projekt t.ex. är inriktat på Natura 2000 bör det också i förekommande fall ta itu med invasiva främmande arter. För att undvika inkonsekvens ska de principer som gäller för en av de tematiska prioriteringarna också gälla för den kompletterande prioriteringen. Om projekt som genomför målen 2, 3, 4 och/eller 5 i strategin för biologisk mångfald fram till 2020 genomförs (även delvis) i Natura 2000-områden måste de föreslagna åtgärderna stämma överens med områdets bevarandemål, förvaltningsplaner eller likvärdiga instrument och/eller akten om inrättande av särskilda bevarandeområden. Dessutom bör Life-projekt med inriktning på skog också lämna uppgifter om de relevanta indikatorerna under kriterierna 1, 2, 4 och 5 i de uppdaterade alleuropeiska indikatorerna för hållbart skogsbruk (75).

Bilaga III till Life-förordningen a) Tematiska prioriteringar för natur: verksamhet för genomförande av direktiven 92/43/EEG och 2009/147/EG, särskilt i) verksamhet som syftar till att förbättra bevarandestatusen för livsmiljöer och arter, inbegripet havsmiljöer och arter, även fågelarter, av unionsintresse, ii) verksamhet till stöd för Natura 2000-nätverkets biogeografiska seminarier, iii) integrerade strategier för genomförande av prioriterade åtgärdsplaner.

Följande projektämnen som bidrar till mål 1 i strategin för biologisk mångfald fram till 2020 för att till fullo genomföra fågel- och habitatdirektiven kommer att prioriteras:

1. Förbättring av bevarandestatusen för typer av livsmiljöer eller arter av gemenskapsintresse (76) enligt EU:s fågeldirektiv och habitatdirektiv, med inriktning på Natura 2000-områden som har föreslagits eller utsetts för dessa typer av livsmiljöer eller arter (77).

2. Projekt som syftar till att förbättra bevarandestatusen för livsmiljötyper eller arter av gemenskapsintresse, förutsatt att deras status inte är ”gynnsam/säker och inte minskande” eller ”okänd” i enlighet med de senaste övergripande bedömningar som medlemsstaterna har tillhandahållit på relevant geografisk nivå i enlighet med artikel 17 i habitatdirektivet eller enligt de senaste bedömningarna enligt artikel 12 i fågeldirektivet och fågelbedömningarna på EU-nivå.

3. Genomförande av den marina komponenten i habitat- och fågeldirektiven och relaterade bestämmelser enligt deskriptor 1 i ramdirektivet om en marin strategi, när sådana projekt är inriktade på en eller flera av följande åtgärder: — Komplettering och färdigställande av nationella inventeringar för inrättande av marina områden i Natura 2000-nätverket. — Återställande och förvaltning av marina Natura 2000-områden, inbegripet utarbetande och genomförande av områdesförvaltningsplaner. — Åtgärder som behandlar art-, livsmiljö- eller områdesrelaterade konflikter mellan bevarandet av havsmiljön och fiskare eller andra ”marina användare”, liksom åtgärder som kombinerar bevarandeåtgärder med en hållbar användning av Natura 2000-områden. — Demonstrativa eller innovativa strategier för att bedöma eller övervaka inverkan av mänskliga aktiviteter på kritiska marina livsmiljöer och arter och deras tillämpning som ett verktyg för att ledsaga aktiva bevarandeåtgärder.

Bilaga III till Life-förordningen b) Tematiska prioriteringar för biologisk mångfald: verksamhet för genomförande av unionens strategi för biologisk mångfald fram till 2020, särskilt i) verksamhet som syftar till att bidra till uppnåendet av mål 2, ii) verksamhet som syftar till att bidra till uppnåendet av målen 3, 4 och 5.

Följande projektämnen är inriktade på genomförandet av målen 2, 3, 4 och 5 i strategin för biologisk mångfald fram till 2020, i den mån de i första hand är inriktade på de allmänna och specifika mål som anges i artiklarna 3 och 11 i Life-förordningen och därmed kan finansieras genom Life-programmet.

Följande projektämnen kommer att prioriteras:

1. Utveckling och genomförande av planer och åtgärder för grön infrastruktur (78) som förbättrar tillståndet för ekosystem och de tjänster de tillhandahåller (79) och/eller kopplingen mellan Natura 2000-områden och/eller andra skyddade områden. Utveckling och tillämpning av brett reproducerbara metoder och/eller tekniker som rör grön infrastruktur och som effektivt minskar energi- eller transportinfrastrukturens negativa följder för den biologiska mångfalden genom att förbättra sammanlänkningen mellan områden. Dessa tekniker och/eller metoder bör vara mer kostnadseffektiva än kvalitativt likvärdiga lösningar som redan erbjuds på marknaden och bör i förekommande fall leda till kostnadsfritt delade lösningar eller utveckling av tekniska standarder.

2. Utveckling och tillämpning av verktyg som syftar till att integrera biologisk mångfald i finansiella och affärsmässiga beslut för att säkerställa att projektet, genom de åtgärder för att bevara och återställa den biologiska mångfalden som genomförs under dess löptid, leder till att det inte uppstår några nettoförluster av biologisk mångfald och/eller ger ökade inkomster från ekosystemtjänster (80).

3. Med inriktning på hotade arter eller livsmiljöer som inte ingår i bilagorna till habitatdirektivet men har status som ”starkt hotade” eller värre i de europeiska rödlistorna över arter (81) eller livsmiljöer (82) eller i Internationella naturvårdsunionens (IUCN) rödlista (83) för de arter som inte omfattas av de europeiska rödlistorna.

4. Ta itu med invasiva främmande arter (84) genom att pröva och genomföra följande tre steg i lämplig geografisk omfattning inom en heltäckande ram: — Förhindra introduktion av invasiva främmande arter, i synnerhet genom att ta itu med prioriterade introduktionsvägar. — Inrätta ett system för tidig upptäckt och snabb utrotning. — Utrota, kontrollera eller innesluta etablerade invasiva främmande arter. Projekten bör vara utformade för att förbättra befintliga – eller införa nya – tekniska, administrativa och/eller rättsliga ramar på relevant nivå, framför allt, men inte enbart, avseende de arter som ingår i förteckningen över invasiva främmande arter av betydelse för EU enligt artikel 4.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1143/2014 (85). Förklarande anmärkning: När det redan har vidtagits åtgärder för ett steg oberoende av projektet, eller det inte går att ta itu med steget i samband med projektet, ska insatserna inom projektet åtminstone tydligt ingå i en bredare ram som knyter samman de tre stegen.

3.3 Det prioriterade området Miljöstyrning och miljöinformation

Enligt artikel 12 a i Life-förordningen ska de projektämnen som hör till detta prioriterade område och de relaterade tematiska prioriteringar som tas upp i bilaga III till Life-förordningen i synnerhet ha som specifikt mål ”främja ökad medvetenhet om miljöfrågor, inbegripet att få allmänheten och berörda parter att stödja unionens beslutsfattande på miljöområdet, och att främja kunskap om hållbar utveckling och nya mönster för hållbar konsumtion”.

Bilaga III till Life-förordningen Det prioriterade området Miljöstyrning och miljöinformation: a) Information, kommunikation och åtgärder för att öka medvetenheten enligt prioriteringarna i det sjunde miljöhandlingsprogrammet. b) Verksamhet till stöd för effektiva kontrollprocesser samt åtgärder för att unionens miljölagstiftning ska följas, och till stöd för informationssystem och informationsverktyg om genomförandet av unionens miljölagstiftning.

Information, kommunikation och åtgärder för att öka medvetenheten – bilaga III avsnitt C led a

Den geografiska omfattningen när det gäller information, kommunikation och åtgärder för att öka medvetenheten kommer att beaktas i bedömningen av de föreslagna projektens mervärde för Europa.

Öka medvetenheten om miljöproblem, EU:s miljöpolitik, verktyg och/eller lagstiftning bland de berörda målgrupperna för att ändra deras uppfattningar och bidra till mer miljövänliga beteenden och metoder och/eller direkt engagemang hos invånarna. De sökande måste lämna starka belägg för att en ökad medvetenhet (86) inom det område eller de områden som projektet avser är en avgörande faktor för att underlätta en korrekt tillämpning och/eller framtida utveckling av EU:s miljöpolitiska verktyg och/eller lagstiftning. Verksamheten för att öka medvetenheten bör ha så stor täckning som möjligt för den särskilda fråga som avses (87). De miljöproblem, de av EU:s miljöpolitikområden eller miljöpolitiska verktyg och/eller den lagstiftning som projekten inriktas på bör ha direkt anknytning till ett eller flera av de teman som anges nedan, enligt följande tre prioriteringar (88):

Grön tillväxt: — Hållbar konsumtion med fokus på att förebygga avfall, framför allt plastavfall, livsmedelsavfall och marint skräp. — Omställning till ett kretsloppssamhälle, framför allt genomförande av hållbara affärsmodeller, hållbar produktion, hållbara produkter och tjänster (89).

Kontakt med medborgarna: — Natura 2000 och fördelarna med att tillämpa EU:s naturlagstiftning i linje med handlingsplanen för naturen, människorna och näringslivet (90). — Invasiva främmande arter. — Säker användning av kemikalier. — Fördelarna med natur, bl.a. grön infrastruktur och tillhörande ekosystemtjänster.

Att sätta bollen i rullning: — Luftkvalitet i stadsområden och dess hälsoeffekter, och/eller — fördelarna med att genomföra vattenlagstiftningen.

Verksamhet till stöd för effektiva kontrollprocesser samt åtgärder för att främja efterlevnaden – bilaga III avsnitt C led b

Informationssystem, kvalitet i den offentliga förvaltningen och frivilliga strategier

1. Förbättra miljöinformationssystem som används av offentliga myndigheter för elektronisk insamling, behandling, lagring och delning av miljöinformation genom att utveckla nya eller förbättra befintliga system när sådana finns tillgängliga. Projekten bör förbättra genomförandet av EU:s miljöpolitik och vara förenliga med EU:s rapporteringsskyldigheter. Förklarande anmärkning: Förbättringarna kan t.ex. vara minskad administrativ börda, förbättrad informationsdelning inom och mellan myndigheter, förbättrad slutanvändning av miljöinformation, inbegripet rapportering, och bättre service till slutanvändarna, inklusive allmänheten. När det gäller kemikalieövervakningsdata bör projekten förbättra tillgången till och tillgängligheten hos dem för tillsynsprocesserna genom användning av informationsplattformen för kemikalieövervakning (IPCheM), som kopplar och korrelerar kemikalieövervakningsdata till data om människors hälsa och miljön.

2. Förbättra den offentliga förvaltningens kapacitet och kvalitet i fråga om planer, program, analyser, granskningar och bedömningar och/eller i fråga om tillstånd, undantag och andra beslut om specifika verksamheter, i förekommande fall också i partnerskap med privata enheter, i syfte att minska den administrativa bördan och optimera utfallet för miljön och integrering av naturskydd när så är lämpligt. Inriktningen ska ligga på ett eller flera av följande områden: Planer, program, analyser, granskningar och bedömningar — Luftkvalitetsplaner (91). — Nationella luftvårdsprogram (92). — Förvaltningsplaner för avrinningsområden (93) och tillhörande åtgärdsprogram, analyser och granskningar. — Planer för fysisk planering i kust- och havsområden och tillhörande åtgärdsprogram och marina strategier för att säkerställa synergier med Natura 2000 och förvaltningsplaner för avrinningsområden. — Planer för hantering av översvämningsrisker (94). — Åtgärdsplaner för nitrat (95). — Avfallsplaner (96). — Förvaltningsplaner för Natura 2000 (97). — Skogsbruksplaner enligt förordningen om landsbygdsutveckling för att säkerställa skogar med större biologisk mångfald. — Markanvändningsplaner och andra planer som kräver strategiska miljöbedömningar (98) för att se till att större hänsyn tas till ekosystemen (99) och deras tjänster (100). — Bedömningar av ekosystemtjänster och tillhörande arbete (101), och/eller Beslut som rör — industriutsläpp, — avfallshantering, — vattenföroreningar och vattenuttag (102), — naturskydd (103). Förklarande anmärkning: För de planer eller program eller andra åtgärder som verksamheten är inriktad på, kan en förbättring av den offentliga förvaltningens kapacitet och kvalitet avse en eller flera av följande: att engagera och stödja berörda parter, att samråda med allmänheten, att optimera dokumentens innehåll, att övervaka genomförandet och efterlevnaden av den berörda åtgärden, att utbyta bästa praxis, att använda effektiva metoder för utarbetande, översyn och miljöbedömning av de berörda åtgärderna. Ökad övervakningskapacitet, t.ex. genom teknik för övervakning i realtid med bred spridning, som införs på ett sammanhängande sätt på flera platser, vilket ökar möjligheterna och informationsunderlaget, inte bara för att bedöma planerna utan också för att skapa nya dynamiska planer. När det gäller förvaltningsplaner för Natura 2000 och beslut som rör naturskydd bör rekommendationerna från de biogeografiska seminarierna om Natura 2000 beaktas. När det gäller beslut som rör naturskydd handlar detta om tillståndskrav enligt artikel 6.3 och 6.4 i habitatdirektivet och artskyddsreglerna enligt artiklarna 12 och 16 i habitatdirektivet och artiklarna 5 och 9 i fågeldirektivet. I bedömningarna ingår mätning och modellering samt upprättande och/eller förbättring av utsläppsinventeringar. Med beslut avses de beslut som fattas av behöriga myndigheter för att följa EU:s gällande miljölagstiftning.

3. Utveckling, främjande, genomförande och/eller harmonisering av en eller flera av följande frivilliga strategier och deras användning av enheter som arbetar för att minska miljökonsekvenserna av sin verksamhet, sina produkter och tjänster: — Tredjepartsverifiering av prestandan hos innovativ teknik som är redo för marknaden, t.ex. verifiering av miljöteknik (ETV) (104). — Regler för produktkategoriers miljöavtryck (PEFCR) och/eller sektorsregler för organisationers miljöavtryck (OEFSR) på europeisk nivå för produkter och sektorer som ännu inte omfattas av befintliga PEFCR/OEFSR och tillhörande databaser av hög kvalitet, baserat på den europeiska metoden för miljöavtryck (105) och de senast tillgängliga riktlinjerna (106). — Åtgärder, tjänster, nätverk och nya affärsmodeller för att främja användning av återtillverkade, reparerade, renoverade och/eller återanvända produkter som också är knutna till produkters hållbarhet och planerade åldrande, och/eller för att främja användning av offentligt erkänd miljömärkning, t.ex. EU-miljömärket. — Gemensamma anbudsspecifikationer och/eller övervakningsverktyg för användning för offentliga myndigheter med liknande upphandlingsbehov för att främja användningen av miljövänlig och kretsloppsbaserad offentlig upphandling. — Koppling av incitament som rör tillsyn, ekonomi och anseende till miljöprestanda genom att använda Emas. — Bedömning av byggnaders miljöprestanda genom att använda byggnadsregelverket med kärnindikatorer (107).

Efterlevnad av miljöregler och tillgång till rättslig prövning

1. Stöd till efterlevnad av miljöregler genom att utveckla och genomföra eller genomföra befintliga gränsöverskridande, nationella eller regionala riskbaserade strategier för att främja, kontrollera och verkställa efterlevnad genom att använda en blandning av förvaltningsrätt, straffrätt och miljöansvar för en eller flera av följande aspekter: — Avfallsbrottslighet och avfallsöverträdelser. — Olaglig handel med vilda djur och växter. — Brott och överträdelser som rör vilda djur och växter, inklusive olaglig avverkning. — Diffusa källor och/eller punktkällor till vattenföroreningar och/eller olagligt vattenuttag. — Punktkällor och mobila källor till luftföroreningar. Förklarande anmärkning: Med riskbaserad avses en bedömning av för det första hur sannolikt det är att en viss personkategori begår överträdelser och för det andra hur allvarliga konsekvenserna väntas bli för miljön och människors hälsa. Ju större sannolikhet för överträdelse och ju större förväntade konsekvenser, desto större blir behovet av att ingripa. Valet av åtgärd bör avspegla riskernas egenskaper och syfta till att minska riskerna i största möjliga mån.

2. Stödja efterlevnad av miljöregler genom att upprätta eller, i förekommande fall, förbättra befintliga gränsöverskridande, nationella eller regionala nätverk av yrkesverksamma inom eller experter på efterlevnad av miljöregler och, i förekommande fall, förbättra yrkeskvalifikationer och utbildning (108) för att förbättra efterlevnaden av EU:s bindande miljörättsakter genom att främja, kontrollera och verkställa efterlevnad med hjälp av en blandning av förvaltningsrätt, straffrätt och miljöansvar. Förklarande anmärkning: Yrkesverksamma inom efterlevnad av miljöregler kan t.ex. vara sådana som arbetar för myndigheter och organ med efterlevnadsansvar, såsom lokala och regionala myndigheter, polis- och tullmyndigheter, miljömyndigheter och miljöinspektioner, högre offentliga revisionsmyndigheter och rättsväsendet. Det kan också vara icke-statliga organisationer och akademiker och forskare som är specialiserade på en eller flera aspekter av efterlevnad. När det gäller yrkeskvalifikationer och utbildning bör projekten säkerställa de akademiska meriterna i kvalifikationerna och utbildningen och utnyttja informationsteknikens potential fullt ut genom exempelvis webbinarier och storskaliga öppna nätkurser för att så många yrkesverksamma som möjligt ska få tillgång till lärande på distans så kostnadseffektivt som möjligt.

3. Utveckling och användning av innovativa verktyg och åtgärder för att främja, övervaka och verkställa efterlevnad genom att upprätta och använda nya, eller i förekommande fall förbättra befintliga verktyg och åtgärder som tillhör en eller flera av följande kategorier: — Riskbaserade system och tekniker för att främja efterlevnad. — Riskbaserade system och tekniker för effektiv övervakning av efterlevnad av EU:s bindande miljörättsakter och inhämtande av bevis för och analys av efterlevnadsproblem som sedan kan ge en tillförlitlig grund för uppföljande åtgärder. — Riskbaserade system och tekniker för effektiv uppföljning och effektivt verkställande vid fall av bristande efterlevnad eller ansvarsskyldighet i samband med EU:s bindande miljörättsakter, bl.a. genom tillämpning av förvaltningsrätt, straffrätt och miljöansvar. Förklarande anmärkning: Syftet med riskbaserade system och tekniker är att förstå hur väl markägare, industri, små och medelstora företag, samhällsnyttiga tjänster eller andra (ansvariga) kommer att uppfylla sina skyldigheter enligt EU:s bindande miljörättsakter och vilka konsekvenser bristande efterlevnad kommer att få för miljön och människors hälsa. Baserat på den förståelsen ska sådana system och tekniker försöka uppmuntra efterlevnad och avskräcka från bristande efterlevnad genom främjande, övervakning och verkställande av efterlevnad. System och tekniker för att främja efterlevnad kan t.ex. handla om att använda vägledning, rådgivningstjänster, informationskampanjer, partnerskapsavtal eller system för egenövervakning som hjälper de ansvariga att följa reglerna. System och tekniker för övervakning kan gälla inspektioner på plats, övervakning (bl.a. genom satelliter och drönare), stickprovskontroller, insamling av underrättelser, branschanalys, polisutredningar, uppgiftsanalys och miljörevision. Tekniker för uppföljning och verkställande kan ha en liknande bred omfattning.

4. Förbättring av offentliga myndigheters hantering av miljöklagomål och inlagor från allmänheten, i förekommande fall också i partnerskap med privata enheter, genom utveckling och tillhandahållande av nya, eller, i förekommande fall, förbättring av befintliga system och tekniker för att hantera klagomål och inlagor från allmänheten för att den information som lämnas ska bli så tillförlitlig som möjligt, underlätta kontakterna mellan myndigheter och allmänhet, minimera den administrativa bördan och bidra till en framgångsrik tillämpning av EU:s bindande miljörättsakter. Förklarande anmärkning: System och tekniker för att hantera klagomål och inlagor kan omfatta elektroniska system för hantering av klagomål, hjälplinjer, observationsgrupper för allmänheten och andra vetenskapsplattformar som drivs med hjälp av allmänheten. Vetenskapsplattformar som drivs med hjälp av allmänheten kan bl.a. göra det möjligt för de behöriga nationella, regionala och lokala myndigheterna att engagera invånarna i tillståndet för miljön och andra former av övervakning och samtidigt ta fram mer harmoniserade och användbara data.

5. Främjande av tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor och/eller medling mellan allmänhet, icke-statliga organisationer, jurister, rättsväsende, offentlig förvaltning och andra berörda parter i syfte att förbättra kunskaperna, förståelsen och tillämpningen av dessa metoder för att hantera miljötvister, med särskild inriktning på följande: — Skydda människors hälsa och välbefinnande genom de krav i EU:s luft-, vatten- och avfallslagstiftning som omfattas av Lifes tematiska prioriteringar. — Skydd för natur, biologisk mångfald och vattenkvalitet genom de rättsakter om natur, biologisk mångfald och vatten som omfattas av Lifes tematiska prioriteringar. — Effektiv tillämpning av direktivet om miljöansvar (109). Projekten bör hämta inspiration från de befintliga moduler och kunskaper om utbildning i miljölagstiftning som kommissionen har utvecklat (110).

4. KOPPLA DE ALLMÄNNA MÅLEN TILL VERKSAMHETSBIDRAG INOM DELPROGRAMMET KLIMATPOLITIK

I linje med de allmänna målen i Life-förordningen och för att säkerställa det mervärde för EU som krävs, ska genomförandet av verksamhetsbidrag kopplas till de tre prioriterade områden för klimatpolitiken som anges i artikel 13 i Life-förordningen: begränsning av klimatförändringar, klimatanpassning och klimatstyrning och klimatinformation, samt de specifika mål som anges i artiklarna 14, 15 och 16 i Life-förordningen. Tematiska prioriteringar och projektämnen planeras inte för de verksamhetsbidrag som genomförs inom delprogrammet Klimatpolitik, men relevanta klimatpolitiska åtgärder anges nedan och de årliga förslagsomgångarna innehåller också mer detaljerade arbetsområden i samband med dessa politikområden.

Life-programmet ska bidra till unionens omställning till ett koldioxidsnålt och klimattåligt samhälle genom att stödja genomförandet av EU:s klimatpolitik och förbereda EU för klimatutmaningarna under de kommande åren och årtiondena. I detta avseende är prioriteringarna följande: Genomföra energi- och klimatramen fram till 2030 och målen för 2050-färdplanen samt Parisavtalet och anpassningspolitiken. Framväxande teknik för att begränsa klimatförändringen ska främjas genom bästa praxis-, demonstrations- och pilotprojekt, som i lämpliga fall bör få successiv finansiering. EU:s klimatpolitik kommer att ha en stark koppling till lokala bästa praxis och initiativ och lyfta fram exempel på nya och bättre strategier för att genomföra övergången till ett koldioxidsnålt och klimattåligt samhälle. För att uppnå goda resultat bör också befintliga utsläppssnåla tekniker/lösningar undersökas med avseende på vilka icke-tekniska hinder som förhindrar dem att slå igenom på marknaden. Life kommer också att stödja genomförandet av EU:s strategi för klimatanpassning för att bidra till en mer klimattålig union (111).

När det gäller begränsning av klimatförändringen bör projekten omfatta demonstration på regional eller subregional nivå av utsläppssnåla strategier eller förvaltningsplaner för markanvändning. Detta kan inkludera integrering av åtgärder för utsläppsminskning och resurseffektivitet i olika sektorer och åtgärder för att uppmuntra beteendeförändringar. Stöd ska också ges till användning av nya strategier (modellstäder och modellregioner), i förekommande fall genom det globala borgmästaravtalet för klimat och energi (112), för produktion, konsumtion och styrning med transformationseffekter.

När det gäller det prioriterade området anpassning bör stöd ges till genomförandet av anpassningsstrategier, med inriktning på ett antal viktiga områden med mervärde för EU, inklusive projekt på regional eller gränsöverskridande nivå och i förekommande fall genom ekosystembaserad anpassning. Projekten kommer att ha demonstrations- och överföringspotential och bör främja innovativa anpassningslösningar, framför allt genom att mobilisera den privata sektorn och, i förekommande fall, det globala borgmästaravtalet. Projekten bör också främja synergier mellan anpassning till och begränsning av klimatförändringen och även med åtgärder för att minska katastrofrisker.

Den nuvarande och framtida EU-klimatpolitiken kan få stöd av tillämpningar inom följande klimatpolitiska områden:

a) Begränsning av klimatförändringar — Medlemsstaternas och de regionala/lokala myndigheternas insatser för att minska utsläppen av växthusgaser i sektorer som inte omfattas av EU:s utsläppshandelssystem (Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG (113) om EU:s utsläppshandelssystem) och beslutet om insatsfördelning (Europaparlamentets och rådets beslut nr 406/2009/EG (114)). Transport och bränsle, jordbruk, byggsektor (t.ex. energieffektivitet i byggnader), markanvändning, förändring av markanvändning och skogsbruk. — Utveckling och genomförande av redovisning av växthusgaser och begränsning av klimatförändringar inom markanvändningssektorn. — Utveckling av praxis för markförvaltning som påverkar utsläpp och sanering av utsläpp, t.ex. som kompletterande åtgärder till sådana som stöds genom de europeiska struktur- och investeringsfonderna. Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 (115). — Åtgärder som förbättrar funktionen i utsläppshandelssystemet och som påverkar energi- och växthusgasintensiv industriproduktion. — Fluorerade gaser och ämnen som bryter ned ozonskiktet, framför allt projekt som bidrar till genomförandet av Montrealprotokollet och Kigaliändringen till det, samt EU-förordningen om fluorerade växthusgaser. — Myndigheternas övervakning av och rapportering om växthusgaser.

b) Klimatanpassning — Anpassning av städer och planering av markanvändning som begränsar klimatförändringens konsekvenser. — Motståndskraft hos infrastruktur, däribland genom användning av blå/grön infrastruktur och ekosystembaserade anpassningsstrategier. — Hållbar vattenförvaltning i områden som ofta drabbas av torka, översvämnings- och kustförvaltning. — Motståndskraft inom jordbruks-, skogsbruks- och turismsektorerna, även i ö- och bergsområden. — Stöd till EU:s yttersta randområden: beredskap för extrema väderhändelser, framför allt i kustområden.

c) Klimatstyrning och klimatinformation — Utveckling och tillämpning av nationella klimat- och energistrategier fram till 2030 och/eller 2050. — Uppmuntra beteendeförändringar, integrera åtgärder för utsläppsminskning och resurseffektivitet i sektorer. — Bedömning av myndigheter av funktionen i EU:s utsläppshandelssystem. — Bygga upp kapacitet och öka medvetenheten hos slutanvändare och utrustningsdistributionskedjan för fluorerade gaser. — Övervakning, bedömning och efterhandsutvärdering av klimatpolitiken. — Bästa praxis och verksamhet för att öka medvetenheten i fråga om anpassningsbehov.

5. TEKNISK METOD FÖR URVAL AV PROJEKT OCH URVALS- OCH TILLDELNINGSKRITERIER FÖR BIDRAG (ARTIKEL 24.2 d I LIFE-FÖRORDNINGEN)

Nedan beskrivs den tekniska metoden för urval av projekt och, för bidrag, de huvudsakliga specifika kriterierna för stödberättigande (116) och tilldelningskriterierna i enlighet med artiklarna 2 och 19 i Life-förordningen. Eftersom metoderna och kriterierna i stort sett är desamma för samma projekttyper enligt båda delprogrammen hänvisas det endast uttryckligen till ett av delprogrammen om det föreligger skillnader.

För alla typer av bidrag kommer komplementaritet och en optimal användning av EU-medel, inbegripet medel för kompletterande verksamheter från unionens andra finansieringsinstrument, i enlighet med artikel 8 i Life-förordningen, att utvärderas och beaktas i tilldelningskriteriet ”Mervärde för EU: synergier”. För att undvika oönskade överlappningar ska sökande motivera varför de väljer att ansöka om Life-finansiering i stället för annan unionsfinansiering, i händelse av att annan unionsfinansiering också skulle kunna stödja liknande projekt eller åtgärder.

Projekt som finansieras inom ett prioriterat område ska undvika att undergräva miljö- eller klimatmålen inom ett annat prioriterat område såvida inte denna inverkan tydligt förklaras och motiveras i förslaget och möjliga alternativ och korrekta begränsnings- och anpassningsåtgärder i förekommande fall har planerats.

Ytterligare uppgifter kommer att finnas i ansöknings- och utvärderingsriktlinjerna, som kommer att offentliggöras under den berörda ansökningsomgången. Inom ramen för detta fleråriga arbetsprogram och Life-förordningen får projekturvalet anpassas och effektiviseras i varje årlig ansökningsomgång.

5.1 Verksamhetsbidrag

Förslag från sökande som ska uteslutas eller som inte uppfyller de allmänna kriterierna för stödberättigande i enlighet med artikel 131 i budgetförordningen förkastas.

Dessutom måste förslagen uppfylla de formkrav (t.ex. ska vissa projektförslag endast lämnas in digitalt) och kriterier för stödberättigande (t.ex. överensstämmelse med riktlinjerna för rätten för israeliska enheter och deras verksamheter inom de territorier som är ockuperade av Israel sedan juni 1967 att omfattas av bidrag, priser och finansieringsinstrument som finansieras av EU från och med 2014 (117)) som gäller för alla verksamhetsbidrag enligt Life, som också uttryckligen kommer att tas upp i respektive ansökningsriktlinjer.

De tillämpliga kriterierna för stödberättigande för de olika projekttyperna anges under den aktuella rubriken. Kriterier som gäller på samma sätt för olika projekttyper nämns i avsnitt 5.1.1 (projekt i enlighet med artikel 18 a, b, c och h i Life-förordningen).

I enlighet med artikel 6.2 i Life-förordningen får juridiska personer som är etablerade utanför unionen delta i de projekt som avses i artikel 18 i Life-förordningen, förutsatt att stödmottagaren som samordnar projektet är baserad i unionen och att den verksamhet som utförs utanför unionen uppfyller de krav som anges i artikel 6.1 i ovannämnda förordning Dessa åtgärder måste alltså vara nödvändiga för att uppnå unionens miljö- och klimatmål och säkerställa att projektåtgärder (”insatser”) i de medlemsstatsterritorier som omfattas av fördragen är effektiva.

I enlighet med artikel 7 i Life-förordningen ska samarbete med relevanta internationella organisationer och med deras institutioner och organ vara möjligt under genomförandet av Life-programmet om det krävs för att uppnå de allmänna mål som anges i artikel 3 i Life-förordningen.

Dessutom kommer förslag endast att väljas ut om de, på grundval av särskilda stödjande handlingar med anknytning till de sökandes resultat under föregående år, kan styrka

— operativ kapacitet – den sökande måste ha de yrkesmässiga färdigheter och kvalifikationer som krävs för att slutföra projektet, och

— finansiell kapacitet – den sökande måste ha stabila och tillräckliga finansieringskällor för att kunna upprätthålla verksamheten under projektets löptid och delta i finansieringen av detsamma.

Artikel 131 i budgetförordningen kommer att gälla för urvalet av offentliga organ och internationella organisationer med avseende på deras finansiella kapacitet.

5.1.1 Projekt i enlighet med artikel 18 a, b, c och h i Life-förordningen

Urvalet av pilot-, demonstrations- och bästa praxis-projekt och projekt för information, ökad medvetenhet och kunskapsspridning i den mening som avses i artikel 18 a, b, c och h i Life-förordningen följer samma tekniska metod för urval av projekt och är föremål för samma kriterier för stödberättigande och tilldelningskriterier, i enlighet med vad som avses nedan.

5.1.1.1 Teknisk metod för inlämning och urval av projekt

Med hänsyn till förslaget i halvtidsutvärderingen och de positiva erfarenheterna av urval i två steg i vissa andra EU-program införs i detta fleråriga Life-arbetsprogram en metod i två steg för de prioriterade områden där potentiella sökande som har projektidéer med högt mervärde för EU men som saknar erfarenhet av Life-programmet hittills har verkat bli avskräckta av den detaljnivå som krävs för att utvärdera ett fullständigt projektförslag, med tanke på de förhållandevis små chanserna att bli utvald för stöd. I metoden med två steg kommer enbart sökande med förslag som har stora möjligheter att bli utvalda att behöva lämna in ett fullständigt förslag (se avsnitt 5.1.1.2 b).

I detta Life-program kommer det därför att användas två förfaranden:

— Ett förfarande i två steg som baseras på en projektbeskrivning följd av ett fullständigt förslag.

— Ett förfarande i ett steg som enbart baseras på ett fullständigt förslag.

Genomförandeorganet kommer att välja någon av dessa metoder tillsammans med kommissionen (generaldirektoraten för miljö och för klimatpolitik) med hänsyn till de organisatoriska och operativa begränsningarna för varje ansökningsomgång.

För ansökningsomgången 2018 kommer metoden med två steg att användas för delprogrammet Miljö. Beroende på stödmottagarnas återkoppling kan metoden även komma att användas för delprogrammet Klimatpolitik under de kommande åren.

Utvärderingen av de fullständiga förslagen i metoden med ett steg beskrivs i avsnitten 5.1.1.2 och 5.1.1.3.

Metoden med två steg kommer att genomföras på följande sätt:

a) Metoden med två steg

Steg 1:

— Ansökningsomgång

— Inlämning av en projektbeskrivning Den sökande lämnar in en projektbeskrivning på högst tio sidor, som ska innehålla följande: — Administrativa formulär om de stödmottagare som deltar i projektet. — En beskrivning av projektets innehåll, bl.a. en beskrivning av projektets huvudsakliga miljöinriktning, planerat partnerskap, begränsningar som kan uppstå och beredskapsplanen för att hantera dem, samt den strategi som har valts för att säkerställa projektresultatets hållbarhet efter projektets löptid. — Projektets budget fördelad på kostnadskategorier.

— Utvärdering och rangordning av projektbeskrivning Kriterier för stödberättigande för projektbeskrivningar På grundval av projektbeskrivningen fastställer genomförandeorganet de förslag som uppfyller kriterierna för stödberättigande (se avsnitt 5.1.1.2 a). Tilldelningskriterier för projektbeskrivningar Förslagen kommer att rangordnas efter förtjänst, dvs. de poäng som har tilldelats på grundval av tilldelningskriterierna ”Förslagets allmänna kvalitet” och ”Totalt mervärde för EU”. Förslag som inte uppnått det minsta tröskelvärdet för något av eller båda kriterierna kommer att uteslutas. Om flera förslag får samma poäng för tilldelningskriteriet ”Förslagets allmänna kvalitet” ska de som får högre poäng för ”Totalt mervärde för EU” prioriteras. Om flera förslag får samma poäng för båda kriterierna ska utvärderingskommittén avgöra den slutliga rangordningen.

— Förteckning över projekt som går vidare till nästa steg Den utförliga förteckningen med projektbeskrivningar som får inbjudan att lämna in ett fullständigt förslag kommer att innehålla de förslag som fått högst poäng och för vilka summan av de sökta bidragen från EU motsvarar 2 till 2,5 gånger den tillgängliga budgeten. Genomförandeorganet ska fastställa faktorn beroende på resultatet av rangordningen, med hänsyn till förslagens storlek och erfarenheterna av metoden med två steg. Den utförliga förteckningen kommer att omfatta delförteckningar för varje prioriterat område. Om efterfrågan inte är tillräckligt stor inom ett prioriterat område kan förteckningarna för de andra prioriterade områdena utökas.

Steg 2:

— Inlämning av det fullständiga förslaget: De sökande som har lämnat in projektbeskrivningar för projekt som enligt rangordningen kan komma i fråga för finansiering får en inbjudan att lämna in ett fullständigt förslag. Det medges en viss flexibilitet mellan projektbeskrivningen och det fullständiga förslaget när det gäller åtgärder, partnerskap och budget. Flexibiliteten får dock inte leda till att egenskaperna i projektförslaget ändras. Budgeten får avvika med högst 10 % från vad som angetts i projektförslaget.

— Utvärdering och rangordning av fullständiga förslag Förslagen kommer att utvärderas och rangordnas enligt de urvals- och tilldelningskriterier som beskrivs i avsnitt 5.1.1.2.

— Utarbetande av den slutgiltiga förteckningen över projekt som ska finansieras och av reservförteckningen Efter en översynsetapp ska de projekt som valts ut föreslås för finansiering, inom ramen för den tillgängliga budgeten. En reservförteckning ska upprättas med de bäst rangordnade projekt som inte kan finansieras med avseende på den tillgängliga budgeten. Reservförteckningen ska omfatta ytterligare 20 % av den tillgängliga Life-budgeten.

— Undertecknande av bidragsavtalet

b) Metoden med ett steg

— Ansökningsomgång

— Inlämning av det fullständiga förslaget De sökande lämnar in fullständiga förslag.

— Utvärdering och rangordning av fullständiga förslag Förslagen kommer att utvärderas i förhållande till kriterierna för stödberättigande och tilldelning och rangordnas enligt beskrivningen i avsnitt 5.1.1.2.

— Utarbetande av den slutgiltiga förteckningen över projekt som ska finansieras och av reservförteckningen Efter en översynsetapp ska de projekt som valts ut föreslås för finansiering, inom ramen för den tillgängliga budgeten. En reservförteckning ska upprättas med de bäst rangordnade projekt som inte kan finansieras med avseende på den tillgängliga budgeten. Reservförteckningen ska omfatta ytterligare 20 % av den tillgängliga Life-budgeten.

— Undertecknande av bidragsavtalet

5.1.1.2 Kriterier för stödberättigande och tilldelningskriterier

Kriterierna för stödberättigande (a) kommer att tillämpas på projektbeskrivningen när metoden med två steg används och på de fullständiga förslagen när metoden med ett steg används.

Tilldelningskriterierna (b) kommer att tillämpas enligt beskrivningen i avsnitt 5.1.1.1.

a) Kriterier för stödberättigande

Såväl projektbeskrivningar som fullständiga projektförslag i den mening som avses i artikel 18 a, b, c och h i Life-förordningen kommer endast att väljas ut för utvärdering av dess förtjänst om det kan påvisas att projektet

— bidrar till ett eller flera av de allmänna mål som anges i artikel 3 i Life-förordningen och de tillämpliga specifika målen i artiklarna 10, 11, 12, 14, 15 och 16 i Life-förordningen,

— omfattas av det prioriterade området för Life-delprogrammet i enlighet med artiklarna 9 och 13 i Life-förordningen inom vilket projektförslaget lämnades in,

— motsvarar någon av följande projekttyper enligt definitionen i artikel 2 a, b, c och h i Life-förordningen: — ”Pilotprojekt”: projekt som gäller en teknik eller metod som inte har tillämpats eller testats tidigare eller på annan plats, som ger potentiella fördelar för miljö eller klimat jämfört med nuvarande bästa praxis, och som sedan kan tillämpas i en större skala på liknande situationer. — ”Demonstrationsprojekt”: projekt där man omsätter i praktiken, testar, utvärderar och sprider åtgärder, metoder eller tillvägagångssätt som är nya eller okända i projektets specifika sammanhang, som exempelvis kan vara geografiskt, ekologiskt eller socioekonomiskt, och som skulle kunna tillämpas någon annanstans under liknande omständigheter. — ”Bästa praxis-projekt”: projekt som på lämpligt och kostnadseffektivt sätt tillämpar de senaste teknikerna, metoderna och tillvägagångssätten med beaktande av projektets specifika sammanhang. — ”Projekt för information, ökad medvetenhet och kunskapsspridning”: projekt som syftar till att stödja kommunikation, sprida information och öka medvetenheten på områdena för delprogrammen Miljö eller Klimatpolitik. — Pilot- och demonstrationsprojekt inom ramen för det prioriterade området Miljö och resurseffektivitet , och pilot-, demonstrations- och bästa praxis-projekt inom ramen för de prioriterade områdena Begränsning av klimatförändringar och Klimatanpassning måste omfatta åtgärder som leder till betydande och mätbara direkta effekter på de miljö- och/eller klimatfrågor som projektet är inriktat på. — Pilot-, demonstrations- och bästa praxis-projekt på området Natur och biologisk mångfald ska avsätta minst 25 % av budgeten för konkreta bevarandeåtgärder (begränsade undantag kommer att vara möjliga med avseende på specifika politiska behov och kommer uttryckligen att tas upp i ansökningsvägledningen). Konkreta bevarandeåtgärder är åtgärder som får betydande och mätbara effekter på de miljö- och klimatfrågor som projektet är inriktat på. I detta fall ska de leda till förbättring eller minskad takt/stopp för/vändning av försämringen av bevarandestatusen eller det ekologiska tillståndet för de arter, livsmiljöer, ekosystem eller ekosystemtjänster man inriktar sig på (se ansökningsvägledningen för mer information). — Pilot-, demonstrations-, bästa praxis-projekt eller projekt för information, ökad medvetenhet och kunskapsspridning inom ramen för de prioriterade områdena Miljöstyrning och miljöinformation samt Klimatstyrning och klimatinformation måste omfatta åtgärder som leder till betydande och mätbara direkta effekter på de miljö- och/eller klimatrelaterade styrnings- och informationsfrågorna och/eller medvetenhets- och spridningsfrågorna som projektet är inriktat på.

De berörda miljö- och/eller klimatrelaterade styrnings- och informationseffekterna bör redan vara mätbara och mätas eller modelleras på grundval av mätningar under projektperioden.

För att undvika överlappning med andra EU-program (118) omfattas inte projekt som är inriktade på forskning (119) eller som är avsedda för anläggning av storskalig infrastruktur av Life-programmet och är därför inte stödberättigade.

Life-projekten ska inte användas för att finansiera kompensationsåtgärder till följd av skyldigheter enligt nationell lagstiftning eller EU-lagstiftning.

b) Tilldelningskriterier

Tilldelningskriterierna ska tillämpas på alla prioriterade områden, om inte annat anges. Projekt tävlar bara med varandra inom samma prioriterade område.

Särskilda tilldelningskriterier för projektförslag

Alla projektförslag i steg 1 inom ramen för metoden med två steg måste få åtminstone godkända poäng för följande tilldelningskriterier för att komma i fråga för rangordning:

1. Förslagets allmänna kvalitet: detta kriterium ska vara inriktat på förslagens tydlighet (inklusive beskrivningen av läget för förberedelserna), genomförbarhet och preliminära pengavärde. Högst 20 poäng (minst 5 poäng för att gå vidare).

2. Totalt mervärde för EU: detta kriterium ska vara inriktat på projektets bidrag till Life-prioriteringarna, dess förväntade konsekvenser och projektresultatets hållbarhet. Högst 30 poäng (minst 10 poäng för att gå vidare).

Tilldelningskriterier för fullständiga förslag

Oavsett om metoden med två eller ett steg används kommer de fullständiga förslagen att utvärderas och poängsättas efter förtjänst enligt följande tilldelningskriterier och poängsystem:

— Teknisk överensstämmelse och kvalitet

Med teknisk överensstämmelse menas att de föreslagna projektinsatserna bör vara lämpliga och genomförbara för att uppnå projektets förväntade utfall och resultat. Varken insatserna eller de förväntade utfallen och resultaten bör strida mot något av målen för Life-programmet. Med teknisk kvalitet menas att projektinsatserna bör syfta till att vara så effektiva och ändamålsenliga som möjligt med avseende på de utfall och resultat som eftersträvas. Projektinsatserna bör vara väl planerade och beskrivas tydligt.

— Finansiell överensstämmelse och kvalitet

Stödmottagarnas och medfinansiärernas finansiella bidrag, den föreslagna budgeten och dess överensstämmelse med de föreslagna insatserna samt med gällande regler, samt den föreslagna strategins kostnadseffektivitet och pengavärde kommer att utvärderas inom ramen för detta kriterium för de förväntade resultaten av de insatser som anses ha tillräckligt god teknisk överensstämmelse och acceptabel teknisk kvalitet. Budgeten måste medge insyn, dvs. utgiftsposterna måste beskrivas tillräckligt väl.

— Mervärde för EU: omfattning och kvalitet gällande bidraget till de specifika målen för de prioriterade områdena inom de två Life-delprogrammen

Den utsträckning i vilken varje förslag, i den mån det anses ha tillräckligt god teknisk och finansiell överensstämmelse och hålla acceptabel kvalitet, väntas bidra till ett eller flera av de specifika målen för de prioriterade områdena inom varje Life-delprogram i enlighet med artiklarna 10, 11 och 12 i Life-förordningen (för Life-delprogrammet Miljö) och artiklarna 14, 15 och 16 (för Life-delprogrammet Klimatpolitik) och kvaliteten på detta bidrag kommer att utvärderas. Bedömningen av detta kriterium omfattar framför allt omfattningen av och kvaliteten på bidraget till de särskilda mål som eftersträvas (effekter), storleken på de miljö- och/eller klimateffekter som förväntas till följd av projektinsatserna vid projektets slut, jämfört med det skattade eller uppmätta utgångsläget i projektets början. Bedömningen ska också ta hänsyn till relevansen hos de territoriella, sociala och politiska sammanhang (120) som projektinsatserna väntas påverka.

De förväntade effekterna bör uttryckas med hänsyn till de tillämpliga indikatorerna och måttenheterna på projektnivå, som projekten ska rapportera om i Life-databasen över nyckelprojektindikatorer som har skapats för detta ändamål (121). Det betyder att exempelvis förslag som rör Life Natur och biologisk mångfald kommer att bedömas utifrån deras väntade effekter på livsmiljöernas strukturer och funktion och statusen för arterna och/eller den ekologiska statusen för ekosystemen och tillståndet för deras tjänster. Bedömningen tar endast hänsyn till de åtgärder som anses vara genomförbara på grundval av utvärderingen av den tekniska och finansiella överensstämmelsen.

— Mervärde för EU: hållbarhet (fortsättning, reproducering, överföringspotential)

Hållbarheten hos projektresultaten på mellanlång och lång sikt ligger i kapaciteten att upprätthålla dem efter projektets genomförande, oavsett om det sker genom en fortsättning, reproducering eller överföring.

Med fortsättning menas en fortsatt användning efter projektperiodens slut av de lösningar som infördes genom projektet hos de enheter som deltog, men som kan spridas ytterligare geografiskt. Att projektresultatet får en fortsättning och upprätthålls räcker i sig för att få godkända poäng, medan en ytterligare geografisk spridning kommer att bedömas utifrån dess förväntade räckvidd, vilket kan jämföras med reproducering eller överföring.

Med reproducering menas att de lösningar som använts i projektet återanvänds på samma sätt och för samma ändamål av andra enheter/sektorer under eller efter projektets löptid.

Med överföring menas att de lösningar som använts i projektet används på ett annat sätt eller med ett annat miljö-, klimat-, styrnings- eller informationsändamål av samma eller andra enheter/sektorer under eller efter projektets löptid.

De sökande bör visa i sina förslag att de lösningar (dvs. tekniker, metoder, strategier och/eller insatser eller stödverksamhet för kommunikation, spridning av information och medvetandehöjande åtgärder) som syftar till att ge direkta och/eller indirekta positiva effekter för de berörda målen i Life-förordningen kan få en fortsättning, reproduceras och/eller överföras.

En framgångsrik fortsättning, reproducering och/eller överföring kräver en strategi som inbegriper åtgärder för att öka inverkan av projektets lösningar och uppnå ett mer omfattande genomslag, som uppnår en kritisk nivå under projektet och/eller på kort och medellång sikt efter det att Life-projektet har slutförts. Detta omfattar mer än kunskapsöverföring och nätverksarbete och handlar om att de lösningar som har utvecklats och/eller använts i projektet också ska tillämpas i praktiken, efter projektperioden, på en annan plats eller för ett annat ändamål.

De sökande måste ge en tydlig och trovärdig beskrivning av strategin och de åtgärder som planeras för att säkerställa detta, inklusive en förklaring av

— hur lösningarna kan förväntas bibehållas på projektnivå efter det att projektet har avslutats, inklusive de åtföljande långsiktiga sociala och ekonomiska effekterna,

— i vilken mån det skulle krävas eller vara användbart med ytterligare offentligt stöd, bl.a. i form av lån genom innovativa finansiella instrument, för att bygga ut, reproducera eller överföra lösningarna, och

— framför allt för projekt med kommersiella aktörer och aktörer i värdekedjor, i vilken mån lösningarna väntas uppnå eller bibehålla ”finansiell mognad” (vara ”investeringsklara”/”ekonomiskt bärkraftiga”) under projektperioden.

— Mervärde för EU: synergier och transnationalitet

— Synergier (inklusive flera syften, integration/komplementaritet, grön offentlig upphandling, miljömärkning och spridning av EU-finansierade forskningsresultat)

Synergier kan uppnås med strategier som har flera syften och integration i och/eller komplementaritet med andra EU-politikområden och finansieringsmekanismer. Förslagen kommer att få bonuspoäng för synergier, beroende på deras omfattning och kvalitet.

Att förslaget har en mekanism för att uppfylla flera syften innebär att det inte enbart har planer för att uppnå projektets specifika huvudsakliga miljö- och/eller klimatmål utan samtidigt också syftar till att uppnå andra syften (t.ex. förbättrad avfallshantering och social delaktighet). Detta koncept omfattar även strategier för att skapa social och ekonomisk hållbarhet vid sidan av den ekologiska och/eller klimatpolitiska dimensionen av hållbarhet (t.ex. i ett kretsloppssamhälle, där olika aktörer i värdekedjan bidrar till att förlänga produktcyklerna och integrera långtidsarbetslösa på arbetsmarknaden).

Projektförslag som är inriktade på en särskild miljö- eller klimatfråga och samtidigt förbättrar integreringen av dessa särskilda miljö- eller klimatmål i andra politikområden och/eller skapar komplementaritet med dem och därmed även skapar synergier med målen för annan unionspolitik kommer att få en gynnsam bedömning. Det går att få upp till åtta extra poäng för mekanismer för flera syften, integration eller komplementaritet, eller en kombination av dessa aspekter.

Synergier kan också skapas genom grön offentlig upphandling och miljömärkningssystem för integrering av mål för miljövänlig produktion och miljövänligt tillhandahållande av tjänster och spridningen av forskningsresultat inom ramen för Horisont 2020 eller dess föregångarprogram. Ett åtagande om att använda grön offentlig upphandling (122) och/eller ge företräde för produkter och/eller tjänster som har en offentligt erkänd miljömärkning, t.ex. EU:s miljömärke (123), genom en tydlig mekanism får en bonuspoäng vardera.

Användning av resultatet av miljö- och klimatrelaterade forsknings- och innovationsprojekt som har finansierats genom Horisont 2020 eller föregående ramprogram kommer också att få en extra bonuspoäng, om det finns tillräckliga bevis på att användningen skapar mervärde för projektet.

— Transnationalitet

Företräde ska ges till projekt där transnationellt samarbete mellan medlemsstaterna är avgörande för att garantera att projektets mål kan uppnås. Upp till fyra extra poäng får tilldelas ett projekt på grundval av detta kriterium, om det finns tillräckliga bevis på att den transnationella strategin skapar mervärde (124).

— Specifika kriterier och poängsystem för projekt inom delprogrammet Miljö

De specifika kriterierna och poängsystemet för delprogrammet Miljö speglar det faktum att tematiska prioriteringar (bilaga III till Life-förordningen) och de tillhörande projektämnena (rubrik 3 ovan) endast definierats för delprogrammet Miljö.

— Mervärde för EU: bidrag till projektämnena

Life-förslag som tydligt omfattas av de projektämnen som genomför de tematiska prioriteringarna i bilaga III för delprogrammet Miljö enligt definitionen i det fleråriga arbetsprogrammet kommer att få ytterligare poäng enligt detta kriterium.

Projektförslag inom det prioriterade området Miljö och resurseffektivitet komm