Kommissionens beslut

av den 30 januari 2002

om det statliga stöd som Tyskland beviljat till förmån för Gothaer Fahrzeugtechnik GmbH

[delgivet med nr K(2002) 316]

(Endast den tyska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2002/896/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2 första stycket i detta,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a i detta,

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig(1), och med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

A. FÖRFARANDE

(1) Genom en skrivelse av den 19 maj 1998 informerade Tyskland kommissionen om redan beviljade stödåtgärder till förmån för Gothaer Fahrzeugtechnik GmbH (nedan kallat Gotha Technik). Ärendet registrerades med nummer NN 64/98.

(2) Genom en skrivelse av den 28 maj 2001 underrättade kommissionen Tyskland om sitt beslut att inleda ett förfarande enligt artikel 88.2 i EG-fördraget avseende ett bidrag från Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderaufgaben (nedan kallat BvS) till ett belopp av 3,655 miljoner tyska mark. Samtidigt ålades Tyskland att inkomma med alla de upplysningar som är nödvändiga för en bedömning av huruvida de bidrag som beviljats i enlighet med stödordningen i fråga är förenliga med fördraget.

(3) Kommissionens beslut om att inleda förfarandet enligt artikel 88.2 i EG-fördraget har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning(2). Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter. Det gynnade företaget inkom med sina synpunkter genom en skrivelse av den 27 juni 2001. Dessa synpunkter vidarebefordrades till Tyskland genom en skrivelse av den 11 juli 2001. Genom en skrivelse av den 25 juli 2001 gav Tyskland uttryck för sitt samförstånd med dessa synpunkter.

(4) Tyskland lämnade sina synpunkter genom en skrivelse av den 6 juli 2001. Genom en skrivelse av den 1 oktober 2001 ställde kommissionen frågor till Tyskland, som besvarade dessa genom en skrivelse av den 17 oktober 2001.

B. BESKRIVNING AV STÖDET

(5) Gotha Technik svetsar finkornstål och tillverkar kranarmsförlängningar och huvudbommar till mobilkranar. Företaget driver dessutom en utbildning i svetsteknik. Gotha Technik har sitt säte i ett stödberättigat område enligt definitionen i artikel 87.3 a i EG-fördraget. Enligt uppgift räknas Gotha Technik som ett litet eller medelstort företag(3).

I. Bakgrund

(6) År 1990 övertogs det statliga företaget Kraftfahrzeugwerk Gotha av Treuhandanstalt (nedan kallat THA) och omvandlades till bolaget Gothaer Fahrzeugwerk GmbH (Gotha alt). På den tiden tillverkade, reparerade och sålde företaget fordon och fordonsdelar av Wartburg-typen. I slutet av 1994 skedde en privatisering av Gotha alt samt sju andra företag genom ett överförande till det finansiella holdingbolaget Lintra Beteiligungsholding GmbH. Resultatet för Gotha alt efter privatiseringen var dock otillräckligt, vilket framgår av nedanstående tabell (i miljoner mark):

>Plats för tabell>

II. Omstrukturering

(7) När det i slutet av 1996 konstaterades att det första privatiseringskonceptet hade misslyckats trädde BvS in för att förhindra gruppens insolvens. Vad Gotha alt beträffar bestämde sig BvS för att fortsätta med omstruktureringen. Ingen ville köpa Gotha alt i sin helhet och BvS försökte därför att sälja företagets båda produktionskedjor var för sig, det vill säga fordonstillverkningen och komponenttillverkningen. Schwabe lade in ett "management buy-out"-anbud på två enheter inom komponenttillverkningen, nämligen tillverkningen av kranarmsförlängare och den svetstekniska utbildningsverksamheten(4). Övriga produktionsenheter inom komponenttillverkningen, som till exempel tillverkningen för Audi/VW/MAN samt tillverkningen av förarhytter stannade kvar hos Gotha alt.

(8) Genom ett avtal av den 3 november 1997(5) överförde Gotha alt tillgångar till ett bokfört värde av 6,89 miljoner mark samt skulder på 1,099 miljoner mark till ett nytt företag i dess ägo: "Die Gothas-Forschungs-Entwicklungs-Projektierung GmbH" (nedan kallat Die Gothas). Genom ett avtal av den 18 november 1997(6) överförde Gotha alt sina andelar i Die Gothas till ett nominellt värde av 100000 mark för 1 mark till den nya investeraren Schwabe. Sedan ändrades namnet Die Gothas till Gothaer Fahrzeugtechnik GmbH.

1. Omstruktureringsplanen

(9) Den nya investeraren utformade vid övertagandet en omstruktureringsplan för tiden 1997-2000.

(10) Enligt inkomna upplysningar var marknadsinriktningen för Gotha alt under lång tid otydlig. Enligt planen skall Gotha Technik koncentrera sig på svetsteknik för finkornstål. Företaget tillverkar kranarmsförlängare och huvudbommar till mobilkranar med en vikt på mellan 30 och 300 ton. I slutet av 1997 gav man upp förlustbringande verksamhet så som tillverkning av oljetankar och sopcontainrar. Gotha Technik levererar till stora krantillverkare och utnyttjar således den stigande tendensen på fordonsmarknaden att decentralisera reservdelsproduktionen. Bland köparna år 2000 fanns Deutsche Grove GmbH med 47 % av omsättningen, Liebherr Werk Ehingen GmbH med 27 %, Mannesman Dematic GmbH med 15 %, Faun GmbH med 10 % och Sennebogen GmbH med 1 %.

(11) En högkvalificerad svetsteknik är oumbärlig på marknaden och den svetstekniska utbildningsenheten är därför en annan viktig faktor i planen. Där tillhandahålls utbildning och vidareutbildning av svetsare, såväl av den egna personalen som av anställda på andra företag.

(12) Företaget har övergått från tillverkning av enstaka komponenter till framställning av skräddarsydda högvärdiga totalsystem. För att möjliggöra en högvärdig produktion som säkrar företagets långsiktiga lönsamhet gjordes omfattande investeringar för att ersätta föråldrade maskiner och utrustning. Själva tillverkningen optimerades och koncentrerades till två hallar i stället för den tidigare ineffektiva uppdelningen.

2. Omstruktureringskostnader

(13) Totalkostnaden för omstruktureringen av Gotha Technik uppgår till 10,915 miljoner mark enligt följande fördelning:

>Plats för tabell>

(14) Enligt den senaste informationen från Tyskland bidrar staten med 6395 miljoner mark som fördelas enligt följande:

>Plats för tabell>

- Åtgärd nr 1: Så som framgår av beslutet om inledandet av det formella granskningsförfarandet (nedan kallat inledandet av förfarandet) erhöll Gotha Technik vid försäljningen till den nya investeraren ett bidrag från BvS på 3,655 miljoner mark.

- Åtgärd nr 2: Thüringer Aufbaubank (nedan kallad TAB) gav ett bidrag på 1,738 miljoner mark enligt ett stödprogram(7) som godkänts av kommissionen.

- Åtgärd nr 3: Enligt den information som stod till förfogande vid den preliminära granskningen beviljades genom ett beslut om godkännande av bidrag av den 10 november 1998 ett bidrag på 200000 mark inom ramen för en stödordning(8). Genom ett beslut om godkännande av bidrag av den 26 april 1999 fick företaget ytterligare bidrag på 115000 mark inom ramen för samma program. I det formella granskningsförfarandet hävdade Tyskland att utsikterna för företagets livsduglighet var goda år 1998, då stödet för första gången beviljades.

- Åtgärd nr 4: Så som framgår av inledandet av förfarandet beviljade Kreditanstalt für Wiederaufbau (nedan kallad KfW) genom Deutsche Kreditbank (nedan kallad DKB) ett lån på 1,956 miljoner mark inom ramen för ett stödprogram. I det formella granskningsförfarandet redovisade Tyskland programmet som ett program för ekonomisk återhämtning i öst(9). Dessutom påstods att lånet hade en stödnivå på 120000 mark.

- Åtgärd nr 5: Stödet beviljades genom ett beslut om godkännande av bidrag av den 10 november 1998 inom ramen för ett stödprogram(10). Först under förfarandet fick kommissionen kännedom om detta.

(15) Enligt den senaste informationen bidrar investeraren och övriga parter med 4,341 miljoner mark.

III. Information om marknaden

(16) Gotha Technik svetsar stålprodukter och tillverkar kranarmsförlängare och huvudbommar till mobilkranar. Gruppen "tillverkning av övriga maskiner för ospecificerad användning" och gruppen "tillverkning av lyftanordningar och transportmedel" (NACE Rev. 1 29.22)(11) används. Likaså är gruppen "tillverkning av reservdelar och tillbehör till lastbilar och lastbilsmotorer" (NACE Rev. 1. 34.3)(12) relevant.

(17) Enligt de upplysningar som föreligger härrörde företagets omsättning 1998, 1999 och 2000 från följande verksamheter:

>Plats för tabell>

(18) Tyskland lämnade uppgifter från den tyska föreningen för svetsning och närbesläktad teknik (Deutscher Verband für Schweißen und artverwandte Techniken, DVS) beträffande marknaden för finkornstål. Detta mycket starka material kännetecknas av större hållfasthet och bättre brottöjning jämfört med vanligt stål. På grund av den förbättrade smälttekniken erbjuds brottgränser på 960 Newton/mm2 och införandet av elasticitetsgränser på 1100 Newton/mm2 planeras. Materialet gör att företaget kan tillverka komponenter av mindre tjocklek och därmed lägre vikt och mindre volym. I dagsläget används finkornstål nästan uteslutande vid tillverkningen av kranar. Till följd av en förbättrad produktions-, gjut- och valsteknik är finkornstål lätt att svetsa och totalkostnaden för svetsningen är fem gånger lägre än för vanligt stål. DVS anser därför att marknaden för mycket starkt finkornstål kommer att fortsätta växa.

(19) Vad gäller kapaciteten poängterar Tyskland att det inte råder någon överkapacitet utan snarare brist på kapacitet. Sedan början av 90-talet har en ökande andel av det uppnådda bruttovärdet på denna marknad överförts från krantillverkarna till producenter av krantillbehör. Det har skett genom en ökad decentralisering och genom att ansvaret för tillverkningen och kvalitetssäkringen har överförts till underleverantörerna. Nästan 50 % av reservdelsproduktionen sker för närvarande decentraliserat. På grund av den svetstekniska expertis som krävs är krantillverkarnas möjlighet till decentralisering begränsad.

(20) Vad marknadsandelarna beträffar framgår av de inkomna upplysningarna att Gotha Technik arbetar utifrån uppdrag som decentraliseras av deras kunder. Därför bedöms marknadsandelarna för Gotha Technik i förhållande till omfattningen av de uppdrag som kunderna decentraliserar varje år. Nedanstående tabell har lagts fram beträffande omfattningen av de uppdrag som företagets kunder har decentraliserat på gemenskapsmarknaden och till tredje länder år 2000:

>Plats för tabell>

(21) Gotha Technik har således marknadsandelar på 20 % av gemenskapsmarknaden och 9,5 % av marknaden utanför gemenskapen.

(22) Tyskland har påvisat att företagets resurser inte lagrades under omstruktureringen. Att bygga en ny produktionshall var nödvändigt för att kunna skapa ett ökat bruttovärde. Det främsta målet med omstruktureringen var att göra det möjligt för företaget att själva montera de reservdelar som det tillverkar. Den nya produktionshallen täcker de ökade behoven av lagerutrymmen, montering och kvalitetskontroll.

IV. Skäl till att inleda det formella granskningsförfarandet enligt artikel 88.2 i EG-fördraget

(23) Kommissionen tvivlade på att Gotha Technik hade dragit nytta av ett bidrag från BvS på 6,1 miljoner mark år 1997 till Gotha alt. Den ansåg dessutom att företaget hade erhållit en extra lönesubvention på 398000 mark. Det fanns även en frågeställning om huruvida ett stöd till investeraren var förknippat med försäljningen.

(24) Åtgärderna nr 2-4 beviljades med utgångspunkt i de stödprogram som godkänts av kommissionen. På grund av bristfällig information kunde kommissionen vid inledandet av förfarandet dock inte bedöma om stödet uppfyllde villkoren i programmet. Därför gjordes ett föreläggande om att tillhandahålla upplysningar enligt artikel 10.3 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget(13).

(25) Åtgärd nr 1, dvs. bidraget på 3,655 miljoner mark, bedömdes vara ett nytt stöd. Det granskades enligt artikel 88.3 c i EG-fördraget samt kommissionens meddelande om gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter(14) (nedan kallade riktlinjerna). Vidare är 1994 års riktlinjer tillämpliga på icke anmält stöd som beviljades före offentliggörandet av 1999 års riktlinjer(15). Detta gäller för stödet till Gotha Technik. Kommissionen hyste tvivel om huruvida planen verkligen skulle kunna återställa företagets lönsamhet, huruvida det fortfarande råder överkapacitet på de marknader som företaget levererar till och huruvida investeraren gav ett avsevärt egenbidrag till omstruktureringen.

C. BEDÖMNING AV STÖDET

I. Stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget

(26) Så som nämndes vid inledandet av förfarandet betraktades åtgärderna nr 1-4 som stöd, vilket Tyskland inte bestrider i sina synpunkter. Åtgärd nr 5 är likaså att betrakta som stöd. Nämnda åtgärder har utan tvivel gett Gotha Technik fördelar i form av en sänkning av de kostnader som företaget i normala fall har. Stödmottagaren Gotha Technik tillverkar kranarmsförlängare och huvudbommar till mobilkranar, en ekonomisk verksamhet som inbegriper handel mellan medlemsstaterna.

1. Inslag av stöd vid avyttrandet av Gotha Technik

(27) Tyskland hävdar att investeraren kom med det bästa erbjudandet efter ett öppet och genomblickbart försäljningsförfarande. Då ingen var beredd att överta Gotha alt i sin helhet försökte BvS att sälja företagets komponenttillverkning för sig. Ett "management buy-out"-anbud inkom beträffande två enheter inom komponenttillverkningen, nämligen tillverkningen av huvudbommar och utbildningsenheten. Tillgångarna och skulderna för huvudbomstillverkningen och utbildningsverksamheten överfördes till ett nytt företag som ägdes av Gotha alt och vars andelar överläts på investeraren till priset av 1 mark. Enligt Tysklands uppfattning inbegriper den transaktionen inget stödinslag, eftersom inget bättre pris kunde uppnås på marknaden.

(28) För att utesluta ett inslag av stöd i den affären skulle BvS ha begärt ett pris som motsvarade företagets marknadsvärde. Kommissionen prövar därför nu om detta försäljningsförfarande var det lämpliga för att fastställa marknadspriset. Enligt kommissionens meddelande om inslag av stöd vid statliga myndigheters försäljning av mark och byggnader(16) samt kommissionens redogörelse 97/C 209/03 för privatiseringen i 1993 års konkurrensrapport(17), är försäljningspriset det samma som marknadspriset under förutsättning att försäljningen sker genom ett öppet anbudsförfarande utan särskilda villkor och att tillgångarna går till högstbjudande eller till den enda intressenten. Intressenterna måste få tillräckligt med tid och information för att kunna göra en relevant värdering av tillgångarna. Om inte erbjudandet accepteras krävs en oberoende bedömning för fastställandet av marknadsvärdet. På grund av bristfällig information kunde kommissionen inte göra en sådan bedömning i samband med inledandet av förfarandet. Därför gjordes ett föreläggande om tillhandahållande av upplysningar.

(29) Kommissionen granskar till att börja med om en anbudsinfordran gjordes som uppfyller villkoren i punkt 28. Den konstaterar att ingen anbudsinfordran gjordes 1997. Tyskland ansåg att en upprepad anbudsinfordran var överflödig, eftersom företagets intresse av en försäljning blivit föremål för flera tidningsartiklar och därför inte var något nytt inom branschen. Dessutom hade tänkbara intressenter kontaktats per brev(18). Det kan anses handla om ett öppet anbudsförfarande i det fall en försäljning påtalats i pressen under så pass lång tid att alla tänkbara intressenter bör ha fått kännedom om den(19). Att endast kontakta fem tänkbara intressenter är inte det rätta sättet att informera alla som eventuellt vill lägga ett anbud. Mot bakgrund av upplysningarna i det formella granskningsförfarandet C 31/01 Schmitz Gotha(20) verkar det här dessutom röra sig om företag som snarare är verksamma inom fordonstillverkning än inom den bransch där Gotha Technik bedriver sin verksamhet. Vad tidningsartiklarna beträffar har Tyskland varken sänt in något exemplar av någon sådan eller informerat om innehållet i och datumet för dessa. Kommissionen anser därför att det inte rör sig om ett öppet anbudsförfarande. Ett försäljningsförfarande som inte betraktas som öppet är inte lämpligt för fastställande av marknadsvärdet.

(30) Kommissionen granskar därför om marknadspriset har fastställts genom en oberoende bedömning. Mot bakgrund av ett oberoende utlåtande för fastställande av likvidationsvärdet för Gotha alt från 1997 (nedan kallad 1997 års undersökning)(21) hävdar Tyskland att likvidationsvärdet för de tillgångar som investeraren övertog var lika med noll. 1997 års undersökning innehåller bland annat en likviditetsplanering för hela komponenttillverkningen under den godkända perioden för delningen (juli 1997-juni 1998)(22). Planeringen stöder sig på vinster och investeringar som godkänts för perioden för delningen med avdrag av de reserver som utnyttjades det aktuella året. Planeringen visar en likviditet på 4,18 miljoner mark för komponenttillverkningen. Enligt Tyskland inbegriper värdet på 4,18 miljoner mark omsättningstillgångar från produktionsenheter inom komponenttillverkningen till ett belopp av 6,851 miljoner mark, som inte överfördes till investeraren utan stannade hos Gotha alt. Tyskland anser därför att det förmögenhetsvärdet inte bör beaktas vid beräkningen av delningsvärdet för den huvudbomstillverkning och den utbildningsverksamhet som investeraren övertog. Av den anledningen menar Tyskland att likvidationsvärdet på de produktionsenheter som överfördes till investeraren är lika med noll och att det pris på 1 mark som investeraren betalade motsvarade marknadspriset. Kommissionen konstaterar att det värde på 4,18 miljoner mark som Tyskland tar upp framgår av en likviditetsplan som dock ej grundar sig på förmögenhetsvärdet för komponenttillverkningen eller enskilda produktionsenheter inom komponenttillverkningen. Tysklands hypotes, enligt vilken värdet på 4,18 miljoner mark inbegriper de resterande förmögenhetsvärden hos Gotha alt som inte har beaktats, är därför inte sannolik. Kommissionen anser därför att den tes som Tyskland lägger fram, enligt vilken investeraren har betalat ett marknadspris, saknar stöd i 1997 års undersökning.

(31) I brist på en öppen anbudsinfordran och en ändamålsenlig oberoende bedömning kan kommissionen inte utgå från att det pris som investeraren betalade verkligen var marknadspriset. Kommissionen kan således inte utesluta att transaktionen innebar ett stöd till Schwabe. Med tanke på att överföringen till en ny investerare är en viktig faktor i omstruktureringen av ett bolag som har sitt säte i en av de nya delstaterna och att riktlinjerna från 1994 är tillämpliga, kommer kommissionen att granska åtgärden inom ramen för det aktuella granskningsförfarandet. Vad beträffar stödets storlek konstaterar kommissionen att en delning av företaget hade varit enda alternativet till en försäljning till den nya investeraren. Därför anser kommissionen att likvidationsvärdet är det som bäst speglar det reella värdet för Gotha alt vid tiden för försäljningen. Enligt den information som erhållits i samband med det formella granskningsförfarandet uppgår likvidationsvärdet för komponenttillverkningen till sammanlagt 1,173 miljoner mark(23). Det stöd till investeraren som överförandet inbegrep kan därför uppgå till högst 1,173 miljoner mark. I brist på ytterligare information är kommissionen tvungen att utgå från det värdet.

2. Stödinslag i andelen i TBS

(32) Vid inledandet av förfarandet hade kommissionen inte möjlighet att bedöma om den andel på 5 % i Technische Bildungsstätte GmbH (nedan kallat TBS), som kontrollerades av BvS och köptes av Gotha alt genom Gotha Technik innehöll inslag av stöd eller ej. Därför begärdes ytterligare information. Under förfarandet fick kommissionen veta att andelarna i företaget med ett nominellt värde på 200000 mark överfördes till priset av 1 mark till affärsledningen samt sju företag genom ett avtal av den 19 juni 1998 efter ett öppet anbudsförfarande utan särskilda villkor. Kommissionen är därför av den uppfattningen att köpet av andelarna genom Gotha Technik inte inbegrep några stödinslag.

3. BvS-stödet på 6,1 miljoner mark

(33) I september 1997 fick Gotha alt ett BvS-stöd på 6,1 miljoner mark som ersättning till friställd arbetskraft. Vid inledandet av förfarandet ansåg kommissionen att det stödet även kom Gotha Technik tillgodo(24). Eftersom kommissionen saknade tillräckliga uppgifter om stödets användning betraktades det till att börja med som ett stöd till båda Gotha-företagen. Ett föreläggande om tillhandahållande av upplysningar gjordes.

(34) I kommentaren till detta föreläggande påpekade Tyskland att § 613a i den tyska Bürgerliches Gesetzbuch (BGB) inte var tillämplig i de nya delstaterna före den 1 januari 1999. Enligt upplysningarna användes stödet som ersättning till den arbetskraft som friställts av Gotha alt. Tyskland förklarade att Gotha Technik övertog samtliga 90 anställda från huvudbomstillverkningen och den svetstekniska utbildningen på Gotha alt. Eftersom alla krav från arbetstagarna till följd av sysselsättningens varaktighet dessutom överfördes till företaget behövde Gotha Technik inte betala ut någon ersättning. Med tanke på detta sakförhållande betalades inget stöd till företaget. Enligt kommissionen är frågan om huruvida § 613a BGB var relevant vid den aktuella tidpunkten av underordnad betydelse, eftersom Die Gothas (numera Gotha Technik) själv åtog sig ett avtalsenligt övertagande av arbetskraften. Den viktigaste faktorn i kommissionens bedömning är den faktiska användningen av stödet och detta informerades kommissionen om först under förfarandets gång. Så som framgår av de upplysningar som inkommit inom ramen för det formella granskningsförfarandet skedde inga stödbetalningar till Gotha Technik. Kommissionen anser därför att Gotha Technik inte kan betraktas som mottagare av stödet.

4. Sysselsättningsbidrag på 398000 mark

(35) Enligt de upplysningar som inkom innan förfarandet inleddes hade företaget erhållit sysselsättningsbidrag på sammanlagt 398000 mark. På grund av bristfällig information kunde kommissionen vid inledandet av förfarandet dock inte bedöma om dessa bidrag var att betrakta som stöd. Därför gjordes ett föreläggande. Enligt de upplysningar som inkom under förfarandet beviljades ett bidrag på 170000 mark med utgångspunkt i en av kommissionen godkänd stödordning(25), och därför utgör detta ett stöd. Stödets förenlighet granskas enligt punkt 41. Ett stöd på 228000 mark utgick i enlighet med § 217 i den tyska sociallagstiftningen del III (Sozialgesetzbuch Teil III, SGBIII), och således inte med utgångspunkt i en godkänd stödordning. Kommissionen påpekar att företag har rätt till denna form av bidrag, såvida den tillämpliga lagstiftningen följs. Eftersom åtgärderna inte begränsas till ett visst företag eller en viss bransch rör det sig här om ett generellt stöd(26).

II. Befintligt stöd enligt Tyskland

(36) Stöd nr 2-5 samt sysselsättningsstödet omfattas enligt Tyskland av befintliga stödordningar.

(37) Vad gäller stöd nr 2 (bidrag från stödprogrammet Gemensamt initiativ) kunde kommissionen inte avgöra om stödets användning motsvarade kriterierna i programmet i fråga. Därför gjordes ett föreläggande om tillhandahållande av uppgifter. Investeringsplanen gäller ett område som faller under artikel 87.3 a i EG-fördraget. I fallet Gotha Technik uppgår den högsta stödnivån till 43 % brutto. Under perioden oktober 1997-oktober 2000 skedde stödberättigade investeringar till ett belopp av 5,765 miljoner mark. Eftersom regionalstödet, inklusive stöd nr 2-4 (samt särskilda avskrivningar) uppgick till sammanlagt 3,343 miljoner mark ligger den faktiska stödnivån på 43 %. Det handlar således om ett varaktigt stöd som emellertid beaktas vid bedömningen av proportionaliteten enligt riktlinjerna.

(38) Stöd nr 3 beviljades med utgångspunkt i investeringsprogrammet för små och medelstora företag. Endast företag med goda utsikter till livsduglighet är stödberättigade enligt detta program. Vid inledandet av förfarandet hade kommissionen emellertid vissa förbehåll beträffande livsdugligheten och betvivlade därför att stöd nr 3 överensstämde med programmet. Därför gjordes ett föreläggande om tillhandahållande av upplysningar. Under det formella granskningsförfarandet har Tyskland hävdat att utsikterna för företagets livsduglighet visade sig goda från och med slutet av 1998. Som stöd för detta framlades information om företaget från september 1998 som låg till grund för bedömningen av stöd nr 3 vid den aktuella tidpunkten. Kommissionen konstaterar att Gotha alt hotades av insolvens och därför inte var livsdugligt. Inom huvudbomstillverkningen i Gotha alt gjordes uppenbara förluster vid tiden för försäljningen till investeraren. Med den nya investeraren steg företagets omsättning 1998 avsevärt, och i september 1998 uppnådde företaget en vinst på 865000 mark. Under hela året noterade företaget ingen överkapacitet. Förmögenhetsvärdet ökade från 12,887 miljoner mark i januari 1997 till 18,702 miljoner mark i september 1998. Kommissionen konstaterar att den statliga reservgaranti som i det här fallet ställdes till bankernas förfogande inte var nödvändig i det aktuella fallet. Den anser därför att utsikterna för företagets livsduglighet vid tiden för stödets beviljande i slutet av 1998 var goda(27). Kommissionen anser därför att det när det gäller åtgärd nr 3 rör sig om ett varaktigt stöd. Det beaktas i bedömningen av proportionaliteten.

(39) Vad gäller stöd nr 4 har Tyskland under förfarandets gång endast meddelat att det rör sig om KfW:s program för ekonomisk återhämtning i öst. Enligt de upplysningar som inlämnats under förfarandet var villkoren uppfyllda, i synnerhet den högsta maximala stödgränsen på 7,5 % för små och medelstora företag med säte i de nya förbundsländerna(28). Det rör sig således om ett varaktigt stöd som endast beaktas vad proportionaliteten beträffar enligt riktlinjerna. Vad gäller stödinslaget i lånet hävdades under förfarandet ett belopp på 120000 mark. Kommissionen konstaterar att det enda tänkbara stödinslaget i lånet utgörs av ett räntebidrag(29). För en bedömning av räntebidraget anför kommissionen gemenskapens referensräntesats på 4,6 % som gällde vid den aktuella tidpunkten. Det faktiska stödinslaget utgörs då av 120000 mark.

(40) Beträffande stöd nr 5, det vill säga skatteåterbäringen, erhöll kommissionen information först sedan förfarandet inletts. Villkoren, i synnerhet en högsta stödnivå på 10 % brutto för små och medelstora företag i de nya förbundsländerna, var emellertid uppfyllda(30). Det handlar således om ett varaktigt stöd som beaktas vid bedömningen av proportionaliteten enligt riktlinjerna.

(41) Beträffande sysselsättningsbidraget på 170000 mark fick kommissionen under förfarandets gång veta att detta beviljats med utgångspunkt i en godkänd stödordning(31). Mot bakgrund av de upplysningar som inkommit under förfarandet anser kommissionen att bidraget uppfyller villkoren. Stödet betraktas därför som varaktigt, men beaktas vid bedömningen av proportionaliteten.

III. Nytt stöd

(42) Så som förklarades vid inledandet av förfarandet vilar inte stöd nr 1 (BvS-bidrag) på någon existerande bestämmelse och är därför att betrakta som ett nytt stöd som måste prövas i detta förfarande. Ett sådant stöd är i princip oförenligt med den gemensamma marknaden, såvida det inte omfattas av möjligheterna till undantag eller reservationer enligt artikel 87 i EG-fördraget.

(43) Tyskland har inte hävdat några av de undantag som nämns i artikel 87.2 i EG-fördraget. Inte heller har de försökt rättfärdiga stödet med utgångspunkt i möjligheterna till reservationer enligt artikel 87.3 b och 87.3 d i EG-fördraget. Vad gäller undantag enligt artikel 87.3 a i EG-fördraget konstaterar kommissionen att Thüringen räknas som stödområde enligt denna bestämmelse. Så som framgår av kommissionens riktlinjer för statligt stöd för regionala ändamål(32), anser kommissionen - om inte motsatsen bevisas - att stöd för särskilda ändamål till förmån för ett enskilt företag inte uppfyller kraven för beviljande av regionalstöd. Kommissionen utgår i dessa riktlinjer vidare från att stöd för särskilda ändamål till företag i svårigheter inte anses vara egentliga regionalstöd, utan att de faller under artikel 87.3 c. Med tanke på det främsta målet med stödet, det vill säga att återställa ett företags livsduglighet, är undantag enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget tillämpliga. Kommissionen har i enlighet med detta granskat om stödet uppfyller de kriterier som fastställs i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd för undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (se punkt 25).

1. Stödberättigande enligt riktlinjerna

(44) Exempel på typiska symptom hos ett företag i svårigheter enligt punkt 2.1 i riktlinjerna är sjunkande omsättning, stigande förluster, minskat kassaflöde och lågt nettobokföringsvärde. Kommissionen konstaterar att Gotha alt år 1997 hotades av insolvens och att Gotha Technik vid tidpunkten för försäljningen till den nya investeraren samt beviljandet av stödet gjorde uppenbara förluster. Därför kommer företaget i fråga för ett omstruktureringsstöd i enlighet med riktlinjerna.

2. Återställande av lönsamheten inom en viss tidsperiod

(45) Enligt punkt 3.2.2 i i riktlinjerna måste omstruktureringsplanen återställa den långsiktiga lönsamheten i ett företag inom en viss tidsperiod med utgångspunkt i realistiska antaganden beträffande företagets framtida förutsättningar.

(46) Kommissionen konstaterar att utvecklingen i företaget har blivit bättre än väntat. Lönsamhet uppnåddes redan 1998, i stället för 1999 som beräknat. År 2000 noterade företaget en omsättning på 36,7 miljoner mark och den aktiva vinsten låg på 1,175 miljoner mark. Vid inledandet av förfarandet tog sig kommissionen emellertid an frågan om huruvida skyldigheten att återkräva oförenliga stöd till ett belopp av cirka 7 miljoner mark från Gotha alt inom ramen för stödärende nr C 41/99 (Lintra)(33) kan betraktas som en extra skyldighet vid omstruktureringen av Gotha Technik, något som kunde ha påverkat bedömningen av lönsamhetskravet. Enligt de upplysningar som inkommit under förfarandet fullgjorde Gotha alt den 20 juni 2001 sin återbetalningsskyldighet (plus ränta) i och med betalningen av ett belopp på sammanlagt 8,236 miljoner mark. Kommissionen anser att frågan därmed är avklarad.

(47) Kommissionen anser till följd av detta att företaget kan klara sig på egen hand i konkurrensen. De tvivel som kommissionen gav uttryck för vid inledandet av förfarandet vad lönsamheten beträffar har undanröjts genom de upplysningar som inkommit under förfarandets gång.

3. Avsaknad av otillbörlig snedvridning av konkurrensen

(48) Enligt riktlinjerna får stödet inte leda till en otillbörlig snedvridning av konkurrensen. Enligt punkt 3.2.2 ii i riktlinjerna skall omstruktureringsplanen reglera en reducering av förmånstagarens kapacitet vid överkapacitet i branschen.

(49) Kommissionen konstaterar att Gotha Technik räknas som ett litet eller medelstort företag med säte i ett område enligt definitionen i artikel 87.3 a i EG-fördraget. Gotha Technik tillverkar huvudbommar och kranarmsförlängare till kranindustrin, en högspecialiserad marknad. Enligt den senaste informationen har företaget en andel på 20 % av gemenskapsmarknaden och 9,5 % utanför gemenskapen och drar nytta av den stigande tendensen hos krantillverkare att överföra reservdelsproduktionen på underleverantörer.

(50) Vid inledandet av förfarandet förfogade kommissionen inte över tillräcklig information för att pröva om det rådde överkapacitet på marknaden. Till följd av de upplysningar som inkom under förfarandet konstaterar kommissionen att det rör sig om en tillväxtmarknad. Det råder ingen överkapacitet och enligt informationen från Tyskland kommer kapaciteten att förbli oförändrad medan produktionen ökar. På grund av bristfällig information kunde kommissionen inte vid inledandet av förfarandet ta ställning till om bygget av en ny produktionshall innebar en kapacitetsökning eller ej. Under det formella granskningsförfarandet har Tyskland påvisat att bygget var nödvändigt för att öka värdeskapandet i överensstämmelse med omstruktureringsplanen utan att utvidga kapaciteten. Före inledandet av förfarandet påpekades att företaget även svetsar aluminiumprofiler till järnvägsfordon. Då uppgifterna om branschen inte var tillräckliga kunde kommissionen vid inledandet av förfarandet inte avgöra om en överkapacitet rådde på marknaden i fråga. Under förfarandets gång klargjorde Tyskland att svetsandet av aluminiumprofiler aldrig påbörjades.

(51) Mot bakgrund av de upplysningar som lämnats under det formella granskningsförfarandet anser kommissionen att de tvivel som den gav uttryck för i sitt beslut om inledandet av förfarandet är undanröjda. Kommissionen drar slutsatsen att stödet inte har inneburit en otillbörlig snedvridning av konkurrensen.

4. Stödets proportionalitet

(52) Enligt punkt 3.2.2 iii i riktlinjerna skall stödet begränsas till det minimum som krävs för en omstrukturering. I regel krävs ett avsevärt egenbidrag till omstruktureringsplanen från stödmottagarens sida.

(53) Statliga myndigheter bidrar till omstruktureringen med sammanlagt 7,738 miljoner mark.

(54) Vid inledandet av förfarandet gav kommissionen uttryck för sina tvivel på huruvida investerarens bidrag på 200000 mark respektive 1,2 % var att betrakta som avsevärt. Det bidrag på 3,1 miljoner mark som Tyskland gjorde gällande kunde på grund av bristfällig information inte beaktas vid den tidpunkten. Därför gjordes en begäran om upplysningar. Under förfarandets gång lades en aktualiserad tabell fram, enligt vilken investeraren och bankerna bidrar med 4,341 miljoner mark enligt följande indelning:

>Plats för tabell>

- Vad gäller bidrag nr 2 hade kommissionen inga närmare upplysningar vid offentliggörandet av beslutet om inledandet av förfarandet. Enligt de upplysningar som inkom under förfarandet uppgick lånet i fråga till 0,5 miljoner mark med en årlig ränta på 6,45 % och en löptid på ett år med ett hypotek i fastigheten i Gotha som säkerhet. Kommissionen påpekar att utsikterna för företagets lönsamhet vid tiden för lånets beviljande var goda. Därför anser kommissionen att lånet är att betrakta som ett bidrag från investeraren.

- Även vad bidrag nr 3 beträffar hade kommissionen inte blivit informerad om de exakta villkoren före inledandet av det formella granskningsförfarandet. Enligt den senaste informationen är sex privata företag delaktiga. Avtalen gäller maskiner och utrustning, har en räntesats på mellan 5,22 och 7,09 % och en löptid på mellan 36 och 60 månader. Kommissionen anser därför att dessa avtal kan betraktas som investerarbidrag.

- Vad bidrag nr 4 beträffar konstaterar kommissionen att beviljandet av lånet från Kreditanstalt für Wiederaufbau genom Deutsche Kreditbank AG skedde med utgångspunkt i stödprogrammet. Så som påpekas under punkt 39 uppgår stödinslaget till 120000 mark. Frågan är om inte den del av lånet som faller under stödprogrammet kan betraktas som ett bidrag från investeraren. Kommissionen konstaterar att räntebidraget utgör det enda stödinslaget i det fallet(34). Kommissionen anser därför att DKB:s eget ansvar som uppgår till 1,836 miljoner mark kan betraktas som ett investerarbidrag.

- Vad bidrag nr 5 beträffar fick kommissionen under det formella granskningsförfarandet veta att det rörde sig om ett lån med 15 % ränta som beviljades av sju anställda i ledande ställning 1998 med löptid till september 2000. Kommissionens praxis har varit att godkänna lån från företagsledningen som investerarbidrag om en omstrukturering har skett genom en management buy-out. Tyskland har aldrig klargjort om de sju anställda i ledande ställning verkligen tillhör företagsledningen. Kommissionen kan därför inte betrakta lånet som ett investerarbidrag.

(55) Vid inledandet av förfarandet tog kommissionen upp frågan om huruvida skyldigheten till återkrav av ett oförenligt stöd på cirka 7 miljoner mark från Gotha alt i stödärende C 41/99 (Lintra) skulle kunna påverka bedömningen av stödets proportionalitet. Så som nämndes under punkt 46 har Gotha alt uppfyllt sin återbetalningsskyldighet genom en betalning den 20 juni 2001. Kommissionen anser därför att frågan är avslutad.

(56) Slutsatsen är att investerarbidraget uppgår till 4,218 miljoner mark. Kommissionen påminner dock om att ett stöd på 1,173 miljoner mark förekom vid försäljningen av Die Gothas (numera Gotha Technik) till investeraren till priset av 1 mark (se punkt 31). Enligt riktlinjerna skall investeraren bidra till omstruktureringen med egna medel eller genom finansiering med främmande kapital till marknadsmässiga villkor. Med tanke på storleken av stödet till investeraren uppfyller det aktuella investerarbidraget inte det kravet. Därmed uppgår investerarbidraget till 3,045 miljoner mark eller 27,9 % av omstruktureringskostnaderna. Kommissionen anser att det beloppet är avsevärt i den mening som avses i riktlinjerna. Mot bakgrund av de upplysningar som inkommit under förfarandet anser kommissionen att de tvivel som fanns är undanröjda. Den bedömer därför stödet som proportionerligt i förhållande till nyttan av detsamma.

D. SLUTSATSER

(57) Kommissionen konstaterar att Tyskland har beviljat stödet i strid mot artikel 88.3 i EG-fördraget. Stödet är ändå förenligt med den gemensamma marknaden, då villkoren i 1994 års riktlinjer är uppfyllda.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det stöd på ett belopp av 3,655 miljoner mark (1686711,83 euro), som Tyskland har beviljat Gothaer Fahrzeugtechnik GmbH är enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget förenligt med den gemensamma marknaden.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Förbundsrepubliken Tyskland.

Utfärdat i Bryssel den 30 januari 2002.

På kommissionens vägnar

Mario Monti

Ledamot av kommissionen

(1) EGT C 211, 28.7.2001, s. 2.

(2) Se fotnot 1.

(3) Se gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till små och medelstora företag, EGT C 213, 23.7.1996, s. 4.

(4) Kommissionen påpekar att Schmitz Cargobull AG och Josef-Koch GmbH köpte upp fordonstillverkningen i Gotha alt för 1 mark. Det stöd som beviljades i samband med detta granskas för närvarande under nr K 31/01 Schmitz-Gotha.

(5) Avtal om avkastning av företagstillgångar (Vertrag über die Einbringung von Betriebsvermögen) av den 3 november 1997 som började gälla den 30 september 1997.

(6) Avtal om köp av andelar i rörelse samt överlåtelse (Geschäftsanteilkauf- und Abtretungsvertrag) av den 18 november 1997 som började gälla den 1 oktober 1997.

(7) NN 123/97, gemensamt initiativ för att främja den regionala ekonomiska strukturen, tjugosjätte planen, SG(97) D/7104 av den 18 augusti 1997.

(8) NN 142/97, direktiv från delstaten Thüringen till förmån för investeringar i små och medelstora företag, SG(96) D/4313 av den 2 juni 1998.

(9) N 563/c/94, SG(94) D/17293 av den 1 december 1994.

(10) N 494/a/95, Investitionszulagengesetz, SG(95) D/17 154 av den 27 december 1995.

(11) Europeiska kommissionen, Panorama der EU-Industrie 1999, s. 283.

(12) Europeiska kommissionen, Panorama der EU-Industrie 1999, s. 385.

(13) EGT L 83, 27.3.1999, s. 1.

(14) EGT C 368, 23.12.1994, s. 12.

(15) Se punkt 7.5 i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (tillkännagivande till medlemsstaterna med förslag till lämpliga åtgärder) från 1999, EGT C 288, 9.10.1999, s. 2.

(16) EGT C 209, 10.7.1997, s. 3.

(17) Europeiska kommissionen, XXIII:e rapporten om konkurrenspolitiken (1993), 1994, s. 270.

(18) Till dessa räknas bland andra Kässbohrer Fahrzeugwerke, Kögel Fahrzeugwerk AG, Fahrzeugwerk Bernhardt Krone GmbH, Fahrzeugbau Langendorf GmbH& CoKG och Schmitz Cargobull AG.

(19) Kommissionens meddelande om inslag av stöd vid statliga myndigheters försäljning av mark och byggnader, se fotnot 16, sidan 2.

(20) Se Tysklands skrivelse av den 10 augusti 2001.

(21) Forensika GmbH Wirtschaftsprüfungsgesellschaft, utlåtande för fastställande av likvidationsvärdet för Gothaer Fahrzeugwerk GmbH (Gutachten zur Ermittlung des Liquidationswertes der Gother Fahrzeugwerk GmbH) av den 1 juli 1997.

(22) Se bilaga 4 till utlåtandet.

(23) Detta värde är resultatet av den nya värderingen av handelsbalansen för Gotha alt under förutsättning av en delning, se bilaga 1 i 1997 års undersökning.

(24) Enligt köpeavtalet säkrade Gotha alt under ändamålsenliga former att endast 90 arbetstagare skulle överföras till Die Gothas (senare Gotha Technik) i enlighet med § 613a BGB. Avvecklingen av arbetskraften inom Gotha alt från 316 till 163 anställda tycks ha genomförts för att uppfylla dessa avtalsenliga förpliktelser och betraktas därför som en åtgärd för att inleda övertagandet.

(25) NN 107/97, Lönesubvention öst (Lohnkostenzuschuss-Ost), SG(98) D/1049 av den 6 februari 1998.

(26) Samma ståndpunkt fördes fram i ärende C 35/2000, Saalfelder Hebezeugbau GmbH, se skrivelse till Tyskland den 20 juli 2001 SG (2001) D/28 991.

(27) Den bedömningen bekräftas genom utvärderingen av kriteriet livsduglighet i punkt 45 ff.

(28) Eftersom de stödberättigande investeringarna till ett belopp av 5,765 miljoner mark gjordes fram till juli 2000 ligger stödnivån på 1,27 %.

(29) Den statliga reservgaranti som vanligtvis ställs till bankernas förfogande som en säkerhet i dylika fall samt ansvarsbefrielse krävdes inte för Gotha Technik.

(30) Eftersom de stödberättigade investeringarna till ett belopp av 5,765 miljoner mark gjordes fram till juli 2000 ligger stödnivån på 9,93 %.

(31) Se fotnot 25.

(32) EGT C 74, 10.3.1998, s. 8..

(33) EGT L 236, 5.9.2001, s. 3.

(34) Ingen statlig borgen eller ansvarsbefrielse beviljades utan enda säkerhet för lånet var ett hypotek i fastigheten i Gotha.