RÅDETS YTTRANDE av den 1 december 1998 om Nederländernas stabilitetsprogram 1999-2002 (1999/C 3/02)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD AVGER FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.1 och 5.2 i denna,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter samråd med Monetära kommittén.

Den 1 december 1998 behandlade rådet Nederländernas stabilitetsprogram, som avser perioden 1999-2002. Rådet noterar att programmet bygger på de väsentliga framsteg mot budgetkonsolidering som uppnåtts under de senaste fyra åren och att det syftar till att ytterligare minska underskottet i den offentliga sektorns finanser och den offentliga sektorns skuld i procent av BNP.

I stabilitetsprogrammet presenteras tre makroekonomiska scenarier för perioden 1999-2002. Av försiktighetsskäl har programmet som utgångspunkt för beräkningarna av de aggregerade offentliga finanserna ett försiktigt makroekonomiskt scenario, där det förutses en ökning av BNP med 2 ¼ % per år. Ett sådant scenario förutsätter en väsentlig nedgång i den ekonomiska verksamheten från nuvarande nivåer, huvudsakligen på grund av en minskning av den externa efterfrågan. Det är enligt detta scenario som underskottet i de offentliga finanserna beräknas minska till cirka 1 % av BNP år 2002. Detta kommer att bli resultatet av en förlängning av den dubbla strategi, med en minskning av underskottet i de offentliga finanserna och skattetrycket, som följdes under perioder 1994-1998, och som omfattades av det andra nederländska konvergensprogrammet. Vidare anser rådet att stabilitetsprogrammet är förenligt med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken.

Rådet erkänner att de nederländska myndigheterna antog ett försiktigt scenario för sin budgetpolitik, och således för stabilitetsprogrammet, för att uppnå en sund ställning. Stabilitetsprogrammets mellanscenario, som bygger på en årlig BNP-tillväxt på 2 ¾ % och avspeglar tidigare utveckling, nedbringar det beräknade underskottet i de offentliga finanserna nästan till noll. Slutligen presenteras i stabilitetsprogrammet ett gynnsammare scenario som bygger på en årlig tillväxt på 3 ¼ %, enligt vilket det blir ett litet överskott i de offentliga finanserna.

Rådet lovordar att det presenteras alternativa beräkningar för de offentliga finanserna på grundval av olika antaganden om ekonomisk tillväxt samt den försiktighet som de nederländska myndigheterna visade när de valde ett försiktigt scenario. Rådet anser dock att konsolideringsansträngningarna i programmet verkar mindre ambitiösa i jämförelse med de framsteg som gjordes inom detta område fram till 1997 och beklagar att underskottet i de offentliga finanserna ökade under 1998 trots hög ekonomisk tillväxt.

Rådet noterar att den förutsedda utvecklingen av den finanspolitiska anpassningen hänger samman med valet att minska skattetrycket och öka de utgifter som avser en strukturförbättring av ekonomin. Fastän detta val är förståeligt, leder det enligt det försiktiga scenariot till en blygsam årlig minskning av underskottet på 0,1 % av BNP, vilket emellertid innebär en mer påtaglig minskning av det strukturella underskottet. Även om det underliggande budgetsaldo som är implicit i det beräknade underskottet på 1 % av BNP under 2002 enligt det försiktiga scenariot, ger en viss säkerhetsmarginal mot att underskottet överskrider referensvärdet på 3 % av BNP, uppmuntrar rådet de nederländska myndigheterna att sträva efter bättre budgetmässiga utfall, eftersom detta skulle göra säkerhetsmarginalen ännu större.

Rådet är övertygat om att de nederländska myndigheterna kommer att övervaka utvecklingen av de offentliga finanserna mycket noga och vid behov vidta korrigerande åtgärder, dvs. om tillväxten blir lägre än 2 ¼ % per år. Rådet välkomnar varmt den regel om att begränsa ökningen av de offentliga utgifterna som fastställs i programmet. Det noterar de nederländska myndigheternas avsikt att, om tillväxten blir större än enligt den försiktiga beräkningen, fördela förstärkningen av de offentliga finanserna mellan en ytterligare minskning av underskottet och sänkta skatter. Rådet uppmanar de nederländska myndigheterna att göra detta på ett sätt som bidrar till att stärka de offentliga finanserna i Nederländerna.

Rådet noterar att det föregående programmets positiva resultat hängde nära samman med de genomförda strukturreformerna, i synnerhet de som var avsedda att förbättra arbetsmarknadernas sätt att fungera. Med tanke på detta välkomnar rådet att ekonomiska reformer fortfarande uppmärksammas i programmet, t.ex. planerna på skattereformer och den ökade tonvikten på utbildning och infrastruktur inom de offentliga utgiftstaken.

(1) EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.