KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2022/72

av den 18 januari 2022

om införande av slutgiltiga utjämningstullar på import av optiska fiberkablar med ursprung i Folkrepubliken Kina och om ändring av genomförandeförordning (EU) 2021/2011 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av optiska fiberkablar med ursprung i Folkrepubliken Kina

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1037 av den 8 juni 2016 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1) (grundförordningen), särskilt artiklarna 15 och 24.1, och

av följande skäl:

1. FÖRFARANDE

1.1 Inledande

(1) Den 21 december 2020 inledde Europeiska kommissionen (kommissionen) ett antisubventionsförfarande beträffande import av optiska fiberkablar med ursprung i Folkrepubliken Kina (Kina eller det berörda landet) på grundval av artikel 10 i grundförordningen. Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning (tillkännagivandet om inledande) (2).

(2) Kommissionen inledde undersökningen till följd av ett klagomål som ingavs av Europacable (klaganden) som företrädare för tillverkare i unionen. Klaganden svarar för mer än 25 % av unionens sammanlagda tillverkning av optiska fiberkablar. Klagomålet innehöll bevisning om subventionering och därav följande väsentlig skada, vilken var tillräcklig för att motivera inledandet av en undersökning.

(3) Innan kommissionen inledde antisubventionsundersökningen underrättade den de kinesiska myndigheterna (3) om att den hade mottagit ett korrekt underbyggt klagomål och bjöd in de kinesiska myndigheterna till ett samråd i enlighet med artikel 10.7 i grundförordningen. Samråd hölls med de kinesiska myndigheterna den 16 december 2020. Man fann emellertid ingen lösning som kunde godtas av båda parter.

(4) Den 24 september 2020 inledde Europeiska kommissionen en separat antidumpningsundersökning beträffande samma produkt med ursprung i Kina (4) (den separata antidumpningsundersökningen). De analyser av skada, orsakssamband och unionens intresse som genomförts inom ramen för denna antisubventionsundersökning och den separata antidumpningsundersökningen är i tillämpliga delar identiska, eftersom definitionerna av unionsindustrin, de unionstillverkare som ingick i urvalet, skadeundersökningsperioden och undersökningsperioden är desamma i båda undersökningarna.

1.2 Synpunkter på inledandet

(5) Kommissionen mottog synpunkter på inledandet från de kinesiska myndigheterna, Kinas handelskammare för import och export av maskiner och elektronikprodukter (CCCME), en importör (Connect Com) och klaganden.

(6) De kinesiska myndigheterna hävdade att undersökningen inte borde inledas, eftersom klagomålet inte uppfyllde de krav vad gäller bevisning som anges i artikel 11.2 och 11.3 i WTO-avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder (subventionsavtalet) och artikel 10.2 i grundförordningen. Enligt de kinesiska myndigheterna fanns det inte tillräcklig bevisning beträffande utjämningsbara subventioner, skada och orsakssamband mellan den subventionerade importen och skadan. Som svar på detta påstående från de kinesiska myndigheterna hävdade klaganden att klagomålet innehöll uppgifter som var rimligen tillgängliga och att klagomålet innehöll omfattande bevis för förekomsten av subventionering, skada och för ett orsakssamband mellan de båda. De kinesiska myndigheterna upprepade att klagomålet inte innehöll tillräcklig bevisning för att uppfylla beviskraven och att oavsett vilken information som är rimligen tillgänglig för klaganden måste det alltid finnas tillräcklig bevisning för förekomsten och arten av en subvention, väsentlig skada och orsakssamband.

(7) Kommissionen avvisade de kinesiska myndigheternas påstående. Den bevisning som lämnats i klagomålet utgjordes av de uppgifter som fanns rimligen tillgängliga för klaganden vid den tidpunkten. Såsom framgår av promemorian om tillräcklig bevisning, vilken innehåller kommissionens bedömning av all bevisning rörande Kina som kommissionen förfogar över och på grundval av vilken kommissionen inledde undersökningen, fanns det, i det inledande skedet, tillräcklig bevisning för att de påstådda subventionerna var utjämningsbara med hänsyn till förekomst, storlek och art. Klagomålet innehöll även tillräcklig bevisning för förekomsten av skada för unionsindustrin som vållats av den subventionerade importen.

(8) Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade de kinesiska myndigheterna att kommissionen inte kunde använda tillgängliga uppgifter för att avhjälpa bristen på bevis i klagomålet. Kommissionen noterade att de kinesiska myndigheterna missförstått vad kommissionen gör i inledningsskedet. Såsom anges i skäl 7 innehöll klagomålet tillräcklig bevisning enligt artikel 10.2 i grundförordningen för att motivera att en undersökning inleddes. Klagomålet kunde logiskt sett inte innehålla all den nödvändiga information som begärts från de kinesiska myndigheterna, eftersom den informationen ingår som ett led i den detaljerade bedömning som kommissionen gör under undersökningen. Dessutom granskade kommissionen klagomålet mot bakgrund av all tillgänglig information om den påstådda subventioneringen, inbegripet tidigare praxis. Detta innebär inte att kommissionen tillämpar tillgängliga uppgifter, utan snarare att kommissionen använder all tillgänglig information för att bekräfta påståendena i klagomålet. Påståendet avvisades därför.

(9) Under samråden före inledandet och i sin inlaga efter inledandet hävdade de kinesiska myndigheterna mer specifikt att klaganden tolkade kinesiska lagar selektivt och feltolkade deras koppling till industrin för optiska fiberkablar och hävdade att policydokument, såsom Kinas katalog över högteknologiska produkter, bredbandsstrategin för Kina, den trettonde femårsplanen och Made in China 2025, endast är vägledande dokument som inte är bindande. Kinas handelskammare för import och export av maskiner och elektronikprodukter (CCCME) upprepade detta påstående. De kinesiska myndigheterna påstod också att optiska fiberkablar inte omfattas av dokumentet Made in China 2025. Klaganden hävdade att kommissionen redan i tidigare undersökningar fastställt att Kinas femårsplaner är bindande.

(10) Kommissionen noterade att de kinesiska myndigheterna inte förnekade att dessa planer, program och rekommendationer finns, utan endast hade invändningar vad gäller i vilken utsträckning dessa är bindande för industrin för optiska fiberkablar. Kommissionen noterade vidare att klaganden tillhandahållit bevis för att ”optiska fibrer” nämns i flera statliga dokument och att ”fiberoptiskt nät” nämns i strategin Made in China 2025. De kinesiska myndigheterna kunde inte framlägga någon bevisning för att dessa konstateranden inte skulle vara tillämpliga på den berörda produkten.

(11) De kinesiska myndigheterna hävdade också att statsägda företag, statsägda banker och Chinese Export & Credit Insurance Corporation (Sinosure) inte kan betraktas som offentliga organ och att klaganden omotiverat förlitar sig på kommissionens tidigare undersökningsresultat avseende industrier som inte alls är närstående den aktuella industrin. CCCME upprepade påståendet att statsägda banker inte kan betraktas som offentliga organ. Klaganden hävdade att kommissionen i tidigare undersökningar har betraktat statsägda banker och Sinosure som offentliga organ. De kinesiska myndigheterna hävdade att kommissionens tidigare slutsatser om icke-närstående industrier inte kunde utgöra tillräcklig bevisning i den aktuella undersökningen för att belägga klagomålets påstående om att statsägda banker och Sinosure agerar som offentliga organ.

(12) Kommissionen noterade att detta påstående från de kinesiska myndigheterna hänger samman med det påstående som det hänvisas till ovan och att klagomålet bland annat nämner den kinesiska banklagen, vilken obestridligen ingår i den kinesiska lagstiftningen, även enligt de kinesiska myndigheterna. Kommissionen påpekade att man i unionens senaste antisubventionsundersökningar dragit en annan slutsats i denna fråga (5). Det faktum att dessa undersökningar omfattade industrier som inte har något samband med industrin för optiska fiberkablar innebär inte att ovannämnda institutioner inte är att betrakta som offentliga organ. Dessutom kan bevis på statligt ägande anses bevisa eller indikera att en enhet är ett offentligt organ som kan ge ett finansiellt bidrag (6).

(13) Efter inledandet hävdade de kinesiska myndigheterna vidare att klaganden inte hade fastställt villkoren för tillämpningen av ett externt referensvärde för lån och markanvändningsrättigheter. Kommissionen fann emellertid att påståendena i klagomålet får stöd genom nyligen genomförda antisubventionsundersökningar, i vilka det i denna fråga dras slutsatsen att det är nödvändigt att använda externa referensvärden som anpassas till de förhållanden som råder i Kina (7).

(14) De kinesiska myndigheterna hävdade vidare att flera av de system som klaganden påstod utgjorde subventionssystem inte kunde betraktas som subventioner eftersom klagomålet inte innehöll detaljerad bevisning för förekomsten, omfattningen och arten av dessa subventioner eller för att det fanns ett direkt förhållande mellan subventionen och den berörda produkten.

(15) Klaganden hävdade att klagomålet innehöll exempel på specifika direkta överföringar av medel och specifika hänvisningar till årsrapporter från ett stort antal kinesiska exporterande tillverkare av optiska fiberkablar, i vilka det tydligt visas att det förekommit direkta överföringar av medel i form av bidrag. Dessutom lämnade klaganden in ett dokument som offentliggjorts av en av de exporterande tillverkarna och i vilket det anges vilket finansiellt stöd tillverkaren fått från de kinesiska myndigheterna.

(16) De kinesiska myndigheterna hävdade även att klaganden inte lämnat någon bevisning vad gäller förmån och selektivitet för ett antal subventioner. Kommissionen anser att klaganden har lämnat tillräcklig bevisning vad gäller förmån och selektivitet mot bakgrund av vilka uppgifter som klaganden rimligen hade tillgång till. Hursomhelst undersökte kommissionen bevisningen i klagomålet och gjorde sin egen bedömning beträffande alla relevanta faktorer som anges promemorian om tillräcklig bevisning, vilken vid inledandet fogades till de ärendehandlingar som berörda parter kan begära att få ta del av. De kinesiska myndigheterna framförde sina kommentarer på nytt efter inledandet, men tillhandahöll ingen ytterligare bevisning.

(17) Kommissionen drog därför slutsatsen att det finns tillräcklig bevisning i klagomålet som tyder på att de kinesiska myndigheternas påstådda subventionering förekommer.

(18) Till följd av inledandet hävdade de kinesiska myndigheterna och CCCME att klaganden felaktigt utelämnat det faktum att industrin för optiska fiberkablar i unionen beviljades subventioner som var mycket lika de i Kina och att kommissionen inte borde använda sig av dubbla måttstockar. Klaganden hävdade att dessa påståenden är irrelevanta i den aktuella undersökningen. De kinesiska myndigheterna höll inte med och hävdade att kommissionen, genom att undersöka påstådda subventioner i Kina, snedvrider marknaden till nackdel för konkurrenter utanför unionen. Enligt de kinesiska myndigheterna leder detta till protektionistiska åtgärder som i slutändan hindrar internationell handel och utveckling.

(19) Detta påstående om subventioner i EU hade ingen betydelse för den bedömning som låg till grund för inledandet av detta ärende, eftersom dessa faktorer inte beaktas för beslutet om inledande.

(20) I sina synpunkter på inledandet hävdade de kinesiska myndigheterna slutligen att ingen faktisk försäljningsinformation hade angetts i beräkningen av prisunderskridande/målprisunderskridande och att svaren på frågeformuläret från unionstillverkarna i urvalet inte innehöll någon meningsfull sammanfattning av känslig information. De kinesiska myndigheterna hävdade att detta hade hindrat dem från att på ett korrekt sätt motbevisa klagandens påståenden om skada och att svaren på frågeformuläret föreföll motsäga klagomålet när det gäller den påstådda skadan.

(21) Kommissionen ansåg att den version av klagomålet som berörda parter kan begära att få ta del av och svaren på frågeformuläret innehöll all väsentlig bevisning och icke-konfidentiella sammanfattningar av de uppgifter som beviljats konfidentiell behandling, vilket innebär att berörda parter hade möjlighet att utöva sin rätt till försvar under hela förfarandets gång.. I enlighet med artikel 29 i grundförordningen är det möjligt att skydda konfidentiella uppgifter i det fall ett utlämnande skulle medföra en klar konkurrensfördel för en konkurrent eller innebära en påtaglig nackdel för den person som lämnar uppgifterna, eller för den person från vilken den person som lämnar uppgifterna har erhållit uppgifterna. De kinesiska myndigheternas påståenden i detta avseende avvisades därför.

(22) Beträffande de materiella kraven för inledandet av undersökningen hävdade de kinesiska myndigheterna och CCCME att klaganden inte hade lämnat några jämförbara uppgifter om försäljningspriser och lönsamhet. De kinesiska myndigheterna och CCCME hävdade också att det vinstmål som klaganden angett inte var motiverat och att den skada som klaganden lidit kunde ha orsakats av andra faktorer, bland annat överlagring, för en unionstillverkare.

(23) Connect Com stödde de kinesiska myndigheternas argument beträffande inledandet. Connect Com hävdade särskilt att en antidumpningsundersökning och en parallell antisubventionsundersökning eventuellt skulle leda till dubbla korrigerande åtgärder för EU-industrin och till missbruk av utjämningsåtgärder. Connect Com hävdade att påståendena i klagomålet om förekomsten av en subvention, om skada och om ett orsakssamband mellan subventionen och skadan inte styrktes av tillräcklig bevisning. Beträffande den otillräckliga bevisningen för ett orsakssamband hävdade Connect Com att det fanns flera olika skäl till att unionsindustrins marknadsandel hade minskat, som ökad import från andra tredjeländer under skadeundersökningsperioden, samt att det fanns överkapacitet i EU. Connect Com hävdade dessutom att klagomålet endast var en kopia av klagomålet i antidumpningsundersökningen och att klaganden borde ha gjort åtskillnad mellan den påstådda skadan till följd av dumpning och den påstådda skadan till följd av subventionering.

(24) De kinesiska myndigheterna och CCCME hävdade även att klagomålet inte visade att det förekommit någon skada, eftersom unionsindustrin ökade sin produktion och den lilla minskning i produktionskapacitet som förekom och som berodde på unionsindustrins oförmåga att tillfredsställa all förbrukning i Europa inte i sig är ett tecken på väsentlig skada. Man angav att försäljningsvolymen dessutom ökade, att unionsindustrin har fortsatt att ha en marknadsandel på nästan 80 % och att lönsamhetstrenden var otydlig och inte visade på skada. På detta svarade klaganden att den ökade förbrukningen i unionen gynnade den kinesiska importen, att den återstående marknadsandelen inte var relevant för bedömningen av skadan och att följderna av de upphandlingar som vunnits av kinesiska tillverkare skulle komma att uppenbaras med en viss eftersläpning. CCCME svarade att uppgifterna om förbrukning, produktion och produktionskapacitet visade att unionsindustrin kunde tillfredsställa den största delen av förbrukningen i EU och samtidigt utöka sin verksamhet.

(25) Dessutom hävdade de kinesiska myndigheterna och CCCME att klagomålet inte innehöll några bevis på ett orsakssamband mellan subventionerad import och skada. För det första gjorde de kinesiska myndigheterna och CCCME gällande att det inte fanns något samband mellan importen från Kina och unionsindustrins utveckling. Som ett exempel på detta angav de att samtidigt som den största ökningen av importvolymen från Kina pågick under 2017–2018 hade unionsindustrin den mest betydande lönsamhetsökningen. För det andra ökade importen från tredjeländer mellan 2018 och 2019, i motsats till importen från Kina, och effekten därav kunde därför inte tillskrivas Kina, och om det förekom skada var detta en självförvållad skada på grund av unionsindustrins långsamma reaktion på marknadsrörelserna.

(26) Klaganden reagerade på detta påstående och angav att ett orsakssamband kan fastställas, eftersom skadan skedde samtidigt som importen från Kina ökade, och att importen från tredjeländer inte kunde beaktas som skadevållande, eftersom den antingen var av mindre betydelse eller inte visade några tecken på skadevållande prissättning.

(27) CCCME svarade genom att påminna om att unionsindustrin, samtidigt som den största ökningen av importvolymen från Kina inträffade under 2017–2018, hade den största ökningen i lönsamhet och att det inte fanns något samband mellan ökningen av importen från Kina och unionsindustrins minskade försäljningsvolym. Vad gäller import från tredjeländer noterade CCCME istället att importen från tredjeländer ökade totalt sett, medan importen från Kina minskade mellan 2018 och 2019. Avslutningsvis påpekade CCCME att klaganden inte bestred argumentet att i stort sett alla skadeindikatorer i klagomålet visade tecken på positiv utveckling och att den påstådda skadan åtminstone till viss del var självförvållad. CCCME hävdade dessutom att effekterna av covid-19-pandemin och påståendena om att det finns en elkabelkartell också bör beaktas vid bedömningen av den subventionerade importens inverkan på unionsindustrins situation. Dessutom hävdade de kinesiska myndigheterna och CCCME att de importuppgifter som klaganden lagt fram inte var tillförlitliga, eftersom de var föråldrade och grundade sig på antaganden om den berörda produktens vikt och storlek enligt KN-nummer 8544 70 00. Enligt de kinesiska myndigheterna och CCCME var beräkningarna av prisunderskridandet i klagomålet dessutom bristfälliga eftersom de endast hänvisar till en specifik exportör i ett specifikt upphandlingsförfarande.

(28) Rörande detta svarade klaganden i den parallella antidumpningsundersökningen att det skulle behövas en längre tidsperiod för att man skulle kunna se ökningen i importvolymen, vilket inte bestreds av CCCME och som bekräftades av tredjepartsuppgifter från marknadsundersökningsföretag (CRU), och att beräkningarna inte var bristfälliga eftersom klaganden var skyldig att endast tillhandahålla information som var rimligen tillgänglig, bland annat information från flera tillverkare i unionen och i Kina.

(29) CCCME svarade att det var klagandens skyldighet att styrka sina påståenden och lägga fram bevis med avseende på importuppgifter, samt att marknadsinformationen (CRU) avsåg optiska fibrer och inte optiska fiberkablar. Vad gäller beräkningarna rörande prisunderskridande och målprisunderskridande upprepade CCCME att dessa inte uppfyllde kriterierna för att utgöra tillräcklig bevisning och att klaganden för vissa betydande beräkningar endast använder en enda kinesisk tillverkares priser (t.ex. det exportpris vid fri omsättning som använts för beräkningen av skademarginalen för första halvåret 2019 och det exportpris som använts för produktionskostnaden för målprisunderskridandet för andra halvåret 2019).

(30) Kommissionen anser att inget av CCCME:s påståenden avseende inledandet motbevisar slutsatsen att det fanns tillräcklig bevisning för att inleda ett antisubventionsförfarande. Klagomålet innehöll i själva verket tillräcklig bevisning för att subventionerad import hade orsakat väsentlig skada för unionsindustrin. Den särskilda skadeanalys som gjordes i samband med klagomålet visade på en ökad aktivitet på EU-marknaden (både i absoluta och relativa termer) för import från Kina till priser som betydligt underskred unionsindustrins priser. Detta tyder på att den påstådda subventionerade importen har haft en väsentligt skadevållande inverkan på unionsindustrins tillstånd, vilket till exempel kan ses genom minskningar i försäljning och marknadsandelar eller genom en försämring av de finansiella resultaten.

(31) Klagomålet innehöll separata beräkningar av prisunderskridande och målprisunderskridande för varje representativ produkttyp. Kommissionen var nöjd med den bevisning för prisunderskridande och målprisunderskridande som lagts fram av klaganden och ansåg att klagomålet uppfyllde de beviskrav som krävs för att en undersökning ska kunna inledas.

(32) Som svar på påståendet om att klaganden underlåtit att tillhandahålla tillförlitliga/jämförbara uppgifter om försäljningspriser konstaterade kommissionen att den version av klagomålet som berörda parter kan begära att få ta del av innehöll all väsentlig bevisning och icke-konfidentiella sammanfattningar av de uppgifter som hade lämnats såsom konfidentiella, vilket innebär att berörda parter hade möjlighet att utöva sin rätt till försvar under förfarandets hela gång.

(33) I enlighet med artikel 29 i grundförordningen och artikel 12.4 i avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder är det möjligt att skydda konfidentiella uppgifter i det fall ett utlämnande skulle medföra en klar konkurrensfördel för en konkurrent eller innebära en påtaglig nackdel för den person som lämnar uppgifterna, eller för den person från vilken den person som lämnar uppgifterna har erhållit uppgifterna.

(34) Beträffande tillräcklig bevisning för ett orsakssamband bör följande noteras. För det första visade klaganden att tillståndet i unionsindustrin förändrades samtidigt som den subventionerade importen ökade till priser som betydligt underskred unionsindustrins priser. Redan detta var ett tydligt tecken på ett orsakssamband. För det andra, när det gäller andra faktorer, såsom import från tredjeländer och andra faktorer som de kinesiska myndigheterna och CCCME tar upp, var deras inverkan inte sådan att de orsakade en försämring för unionsindustrin, samtidigt som analysen i samband med klagomålet inte tydde på en självförvållad skada. Beträffande påståendet om att subventionsundersökningen skulle leda till dubbla åtgärder har kommissionen, såsom anges i skäl 765, försäkrat sig om att införandet av en kumulerad tull som återspeglar subventionsnivån och den fulla dumpningsnivån inte leder till att effekterna av subventioneringen åtgärdas två gånger. Beträffande importvolymer tillhandahöll klaganden uppgifter baserade på rimliga antaganden, såsom viktuppgifter för den berörda produkt som tillverkas och säljs av unionsindustrin, och använde marknadsinformation för analysen, i de fall då offentlig information inte fanns tillgänglig. När det gäller den tidsperiod för mätning av importen som anges i klagomålet gäller att den påstådda skadan har orsakats av både dumpning och subventionering, och det skulle därför ha varit orimligt betungande för den klagande industrin att beakta en annan undersökningsperiod.

1.3 Registrering av import

(35) Den 24 augusti 2021 underrättade kommissionen i enlighet med artikel 29a.2 i grundförordningen de berörda parterna om sin avsikt att inte införa provisoriska utjämningsåtgärder och att fortsätta undersökningen.

(36) Eftersom inga provisoriska utjämningsåtgärder infördes gjordes ingen registrering av importen.

1.4 Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod

(37) Undersökningen av subventionering och skada omfattade perioden från och med den 1 juli 2019 till och med den 30 juni 2020 (undersökningsperioden). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är relevanta för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2017 till och med slutet av undersökningsperioden (skadeundersökningsperioden).

(38) Både den nu aktuella antisubventionsundersökningen och den separata antidumpningsundersökning som nämns i skäl 4 har samma undersökningsperiod och samma skadeundersökningsperiod.

1.5 Berörda parter

(39) I tillkännagivandet om inledande uppmanas berörda parter att ta kontakt med kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom informerade kommissionen uttryckligen klaganden, de kinesiska myndigheterna, andra kända unionstillverkare, de kända exporterande tillverkarna samt kända importörer och användare om inledandet av undersökningen och uppmanade dem att delta.

(40) De berörda parterna gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av undersökningen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. Ingen av parterna begärde ett ingripande.

1.6 Stickprovsförfarande

1.6.1 Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

(41) I tillkännagivandet om inledande meddelade kommissionen att den hade gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare. Kommissionen gjorde sitt urval på grundval av tillverknings- och försäljningsvolymer för den likadana produkten i unionen under undersökningsperioden. Urvalet omfattade tre unionstillverkare. De unionstillverkare som ingick i urvalet stod för 52 % av tillverkningen i unionen under undersökningsperioden och ansågs vara representativa för unionsindustrin. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet. Inga synpunkter mottogs inom den angivna tidsfristen och urvalet bekräftades därför.

1.6.2 Stickprovsförfarande avseende importörer

(42) För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, bad kommissionen icke-närstående importörer att tillhandahålla de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande.

(43) Fem icke-närstående importörer tillhandahöll de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i urvalet. Efter analys av de uppgifter som lämnats in av importörerna beslutande kommissionen att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt och uppmanade alla samarbetsvilliga importörer att inkomma med svar på frågeformuläret.

1.6.3 Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Kina

(44) För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, bad kommissionen alla exporterande tillverkare i Kina att tillhandahålla de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen bad dessutom Kinas delegation vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta eventuella andra exporterande tillverkare som skulle kunna vara intresserade av att delta i undersökningen.

(45) Tjugofem exporterande tillverkare i det berörda landet tillhandahöll den begärda informationen och samtyckte till att ingå i urvalet. I enlighet med artikel 27.1 i grundförordningen gjorde kommissionen ett urval av två grupper av exporterande tillverkare på grundval av den största representativa exportvolym till EU som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. Urvalet av exporterande tillverkare stod för över 40 % av den export från Kina till unionen under undersökningsperioden som rapporterats av de samarbetande exporterande tillverkarna av optiska fiberkablar.

(46) I enlighet med artikel 27.2 i grundförordningen genomfördes samråd om urvalet med alla kända berörda exporterande tillverkare och myndigheterna i det berörda landet.

(47) Synpunkter på urvalsförfarandet inkom från en exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet, dvs. Yangtze Optical Fibre and Cable Joint Stock Limited Company (YOFC), men som önskade ingå i urvalet.

(48) YOFC hävdade att med tanke på det stora antalet samarbetsvilliga exporterande tillverkare stod de två företagen i urvalet för en relativt liten andel av exportvolymen till unionen, vilken inte kunde ses som representativ för de kinesiska exportörerna, samt att kommissionens praxis i tidigare antidumpningsundersökningar varit att göra ett urval med minst tre företag. YOFC påstod dessutom att ett urval med tre företag skulle göra det möjligt att bättre motverka risken för att urvalet, på grund av ändringar av de utvalda företagen, skulle reduceras till ett enda företag. Slutligen angav YOFC att vissa subventionsprogram är regionala, varför det för att få en mer heltäckande översikt över subventionssystemen i Kina är lämpligt att ta hänsyn till den geografiska spridningen när urvalet görs.

(49) Enligt artikel 27.1 i grundförordningen bör urvalet göras på grundval av den största representativa produktions-, försäljnings- eller exportvolym som rimligen kan undersökas inom den tid som står till förfogande. Som anges i skäl 45 stod grupperna av exporterande tillverkare som ingick i urvalet för över 40 % av den inrapporterade exporten från Kina till unionen under undersökningsperioden, vilket är en representativ nivå. Kommissionen ansåg att det urval som gjorts innehöll den största importmängd som rimligen kunde undersökas under den tid som stod till förfogande. De två grupper av exporterande tillverkare som ingick i urvalet består av ett stort antal enheter (fyra exporterande tillverkare, sju försäljningsenheter och fler än 20 närstående företag som tillhandahåller insatsvaror eller finansiering). Dessutom är frågan om huruvida ett företag som ingick i urvalet verkligen är samarbetsvilligt efter det att urvalet har gjorts, ett nödvändigt, men inte tillräckligt villkor för att en exporterande tillverkare ska komma i fråga för att ingå i ett urval enligt artikel 27.1 i grundförordningen. Kommissionen beaktade också den geografiska spridningen för företagen i urvalet och konstaterade att urvalet omfattade två provinser i Kina och att de två grupperna av exporterande tillverkare fanns i dessa två provinser, men att många fler provinser täcktes genom alla de närstående företag som tillhandahåller insatsvaror eller finansiering. Eftersom alla krav i artikel 27.1 i grundförordningen således var uppfyllda behövde man inte välja ut ett tredje företag.

(50) YOFC påstod också att det borde ingå i urvalet eftersom företaget är en erfaren tillverkare som exporterar högkvalitativa optiska fiberkablar till unionen och har en tillverkningsprocess som skiljer sig från andra kinesiska tillverkares (den är vertikalt integrerad, använder europeisk teknik för att tillverka optiska fiberkablar, har avancerad teknik, är den enda nationella intelligenta tillverkningsdemonstrationsenheten i Kina och har uppnått en hög grad av automatisering vid tillverkningen av optiska fibrer). Företaget påstod vidare att dess exportvolym till unionen var relativt stor under undersökningsperioden. Dessutom gjorde YOFC gällande att en av de unionstillverkare som ingick i urvalet indirekt äger aktier i YOFC och i två av YOFC:s berörda närstående företag, och att en inkludering av YOFC i urvalet därmed skulle göra det möjligt för kommissionen att få mer ingående kunskap om branschens struktur. YOFC hävdade också att det finns fem exporterande tillverkare i gruppen som är belägna i Hubeiprovinsen, Guangdongprovinsen, Sichuanprovinsen, Jiangsuprovinsen och i staden Shanghai, varför kommissionen genom att ta med YOFC i urvalet skulle få information om subventionsprogram i fler provinser.

(51) Som förklaras ovan gjordes urvalet av exporterande tillverkare på grundval av den största procentandel av exportvolymen från landet i fråga som rimligen kunde undersökas under den tid som stod till förfogande och man sörjde för en god geografisk spridning i Kina. YOFC var inte en av de största exporterande tillverkarna och valdes därför inte ut. De två utvalda grupperna med exporterande tillverkare är också stora erfarna grupper av företag som tillverkar och säljer högkvalitativa optiska fiberkablar till unionen, däribland även vertikalt integrerade enheter. Dessutom finns det ingen information i ärendet som tyder på att de exporterande tillverkare som ingick i urvalet skulle använda mindre avancerad teknik än andra kinesiska exporterande tillverkare. YOFC har inte lagt fram några bevis som vederlägger detta faktum. Dessutom är det faktum att en unionstillverkare som ingick i urvalet innehar aktier i en exporterande tillverkare inte av relevans för processen för urval av de exporterande tillverkarna. Därför tillbakavisades dessa påståenden.

1.7 Individuell undersökning

(52) Sex av de kinesiska exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet och som lämnade in det ifyllda stickprovsformuläret upplyste kommissionen om att de avsåg begära en individuell undersökning enligt artikel 27.3 i grundförordningen. Kommissionen gjorde frågeformuläret tillgängligt via internet på dagen för inledandet. Kommissionen informerade dessutom de exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet om att de var tvungna att besvara frågeformuläret om de ville få en individuell undersökning. Två företag besvarade frågeformuläret.

(53) Ett av de företag som besvarade frågeformuläret begärde en individuell undersökning av samma skäl som företaget angav i sin begäran om att ingå i urvalet, såsom anges i skälen 48 och 50.

(54) Det andra företaget som besvarade frågeformuläret begärde en individuell undersökning eftersom det var närstående en unionsimportör och hävdade att det inte hade fått någon av de påstådda subventionerna.

(55) På grund av undersökningens komplexitet och den komplexa strukturen hos de exporterande tillverkare som ingick i urvalet beslutade kommissionen att inte bevilja individuella undersökningar eftersom sådana skulle vara orimligt betungande och skulle kunna hindra kommissionen från att slutföra undersökningen inom de föreskrivna tidsfristerna.

1.8 Svar på frågeformuläret och kontrollbesök

(56) Kommissionen skickade ett frågeformulär till klaganden och frågeformulär för unionstillverkare, importörer, användare och exporterande tillverkare i Kina gjordes tillgängliga online (8) den dag då undersökningen inleddes.

(57) Kommissionen sände också ett frågeformulär till de kinesiska myndigheterna, vilket omfattade särskilda frågeformulär för Sinosure, banker och andra finansinstitut som tillhandahåller finansiering eller exportkrediter till de exporterande tillverkare som ingick i urvalet samt för de tio största tillverkarna och distributörerna av de insatsvaror som används av de exporterande tillverkarna i urvalet. För underlätta administrationen ombads de kinesiska myndigheterna även att samla in alla svar från dessa finansinstitut och vidarebefordra dem direkt till kommissionen.

(58) Kommissionen tog emot ett svar på frågeformuläret från de kinesiska myndigheterna, i vilket det ingick ett svar på frågeformuläret från Export-Import Bank of China (Exim Bank). Inga svar inkom emellertid från Sinosure, de andra bankerna eller finansinstituten eller från de största tillverkarna och distributörerna av insatsvarorna.

(59) Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 28 i grundförordningen inhämtade och dubbelkontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för fastställandet av subventionering, skada och unionens intresse. På grund av covid-19-pandemins utbrott och de efterföljande åtgärder som vidtagits för att hantera utbrottet (tillkännagivandet om covid-19) (9) kunde kommissionen inte genomföra kontrollbesök på plats hos de kinesiska myndigheterna, de företag som ingick i urvalet eller hos de samarbetande användarna. I stället genomförde kommissionen en dubbelkontroll på distans av den information som lämnats av de kinesiska myndigheterna, i vilken tjänstemän från relevanta ministerier och andra statliga myndigheter deltog. Kommissionen genomförde dessutom dubbelkontroller på distans avseende följande företag via videokonferens: Unionstillverkare: — Acome S. A. (Frankrike), — Corning Optical Communications Sp. z o.o., och dess närstående företag (Polen, Danmark, Frankrike, Tyskland, Italien, Spanien), — Prysmian S.p.A., och dess närstående företag (Danmark, Finland, Frankrike, Tyskland, Italien, Nederländerna, Rumänien, Slovakien, Spanien, Sverige). Importörer: — Cable 77 Danmark ApS (Danmark), — Connect Com GmbH (Tyskland), — Eku Kabel GmbH (Tyskland), — Har&Ca S.r.l. (Italien), — Infraconcepts B.V. (Nederländerna). Användare: — Deutsche Telekom GmbH (Tyskland). Exporterande tillverkare i Kina: FTT-gruppen: — FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd, Wuhan, — Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd., Nanjing, — Fiberhome Technologies Group Co., Ltd., Wuhan, — China Information Communication Technologies Group Corporation, Wuhan, — Jiangsu Telecom Industrial Co., Ltd., Nanjing. ZTT-gruppen: — Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd., Nantong, — Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd., Nantong.

1.9 Avstående från införande av provisoriska åtgärder och efterföljande förfarande

(60) Kommissionen skickade den 10 maj 2021 ytterligare en begäran om information till de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet, till de exporterande tillverkare som ingick i urvalet och till de unionstillverkare som ingick i urvalet, och begäran avsåg, men var inte begränsad till, försäljningsuppgifter på grundval av grupper av produktkontrollnummer, investeringar och upphandlingsförfaranden. Kommissionen kontrollerade svaren under dubbelkontrollerna på distans.

(61) Den 24 augusti 2021 underrättade kommissionen i enlighet med artikel 29a.2 i grundförordningen berörda parter om att den inte hade för avsikt att införa provisoriska åtgärder utan i stället avsåg att fortsätta undersökningen.

(62) Kommissionen fortsatte att inhämta och kontrollera alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för de slutgiltiga undersökningsresultaten.

1.10 Slutligt utlämnande av uppgifter

(63) Den 14 september 2021 underrättade kommissionen alla berörda parter om de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka den avsåg att införa en slutgiltig utjämningstull på import av den berörda produkten (det slutliga utlämnandet av uppgifter).

(64) Alla parter beviljades en tidsfrist på 20 dagar inom vilken de kunde lämna synpunkter på det slutgiltiga utlämnandet. De berörda parterna gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av undersökningen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden.

(65) Synpunkter inkom från klaganden, de kinesiska myndigheterna, CCCME, de två exporterande tillverkarna i urvalet och en icke-närstående importör, dvs. Connect Com GmbH (Connect Com). Två samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet tillhandahöll klargöranden avseende vissa skrivfel som kommissionen gjort i fråga om deras samarbetsstatus och exakta namn, vilka korrigerades i enlighet därmed.

(66) Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter gavs berörda parter möjlighet att bli hörda i enlighet med punkt 5.7 i tillkännagivandet om inledande. Ett hörande genomfördes med CCCME.

(67) Kommissionen behandlar i denna förordning de synpunkter som lämnats inom ramen för antisubventionsförfarandet. Synpunkter som lämnats inom ramen för den separata antidumpningsundersökningen har inte behandlats i denna förordning, såvida inte parterna uttryckligen angivit att de synpunkter de lämnat avser båda förfarandena.

2. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

2.1 Berörd produkt

(68) Den berörda produkten är enkelmods optiska fiberkablar, bestående av en eller flera individuellt skärmade fibrer, med skyddshölje, med eller utan ingående elektriska ledare, med ursprung i Kina, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 8544 70 00 (Taric-nummer 8544700010) (den berörda produkten).

(69) Följande produkter ingår inte: i) Kablar i vilka varje enskild optisk fiber är försedd med driftklara kontakter i en eller båda ändarna. ii) Optiska fiberkablar för undervattensbruk. Optiska fiberkablar för undervattensbruk är plastisolerade optiska fiberkablar för undervattensbruk som innehåller en koppar- eller aluminiumledare och i vilka fibrerna är inneslutna i en eller flera metallmoduler.

(70) Optiska fiberkablar används som ett optiskt överföringsmedium i telekommunikationsnät i fjärr-, stads- och accessnät.

2.2 Likadan produkt

(71) Av undersökningen framgick att följande produkter har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper, samt användningsområden: — Den berörda produkten. — Den produkt som tillverkas och säljs på det berörda landets hemmamarknad. — Den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin.

(72) Kommissionen beslutade i detta skede att dessa produkter därför är att anse som likadana produkter i den mening som avses i artikel 2 c i grundförordningen.

2.3 Invändningar gällande produktdefinition

(73) ZTT-gruppen begärde att optiska jordledningar och optiska fasledarkablar skulle uteslutas från undersökningen. Gruppen hävdade att även om dessa kablar omfattas av produktdefinitionen har de andra fysiska egenskaper och ett annat användningsområde (dvs. kraftöverföring), omfattas av olika tekniska standarder, tillverkas av andra råvaror och enligt andra produktionsprocesser, och säljs på separata marknader. Det påstods dessutom att optiska jordledningar och optiska fasledarkablar endast utgör en liten del av försäljningen i unionen. ZTT-gruppen begärde också att om kommissionen ansåg att optiska jordledningar och optiska fasledarkablar omfattades av undersökningens produktdefinition skulle dessa produkters särskilda särdrag, slutanvändning eller marknadssegmentfaktorer beaktas i undersökningen.

(74) Optiska jordledningar och optiska fasledarkablar används för dataöverföring och har samma grundläggande särdrag som andra optiska fiberkablar, däribland att i) de innehåller optiska fibrer, ii) diametern för den belagda optiska fibern är i samma storleksordning, iii) antalet fibrer också är i samma storleksordning, iv) antalet fibrer per modul är också detsamma, och v) konstruktionen av kablarnas ledare är likadan. Omständigheten att optiska jordledningar och optiska fasledarkablar har en ytterligare användning (kraftöverföring) och vissa särdrag (såsom elektriska anordningar, inga krav på flamhärdighet, höga krav på draghållfasthet, osv.) ändrar inte detta faktum.

(75) Alla kabeltyper omfattas dessutom till viss grad av olika tekniska specifikationer och standarder. Rörande råvarorna är det irrelevant att ett material som används för en enskild komponent i den optiska fiberkabeln inte är exakt detsamma i alla kablar, då alla typer av optiska fiberkablar tillverkas av optiska fibrer. Rörande tillverkningsprocessen avslöjade undersökningen att vissa särskilt skyddade konstruktioner av optiska standardkablar har ett lager ståltråd runt isoleringsmaterialet, och att dessa kablar tillverkas med samma maskiner som optiska jordledningar. Dessutom utgör tillverkningen av armeringen för optiska jordledningar och optiska fasledarkablar endast ett enda stadium i tillverkningen av dessa kablar, och detta motiverade inte att de skulle uteslutas från undersökningens produktdefinition. Det faktum att försäljningen av optiska jordledningar och optiska fasledarkablar endast utgör en liten del av försäljningen till unionen under undersökningsperioden är dessutom irrelevant för bedömningen av påståendet. Avslutningsvis tillverkar unionsindustrin också optiska jordledningar och optiska fasledarkablar och konkurrerar därför också direkt med de kinesiska exportörerna av dessa kablar.

(76) På grundval av vad som sagts ovan drog kommissionen slutsatsen att optiska jordledningar och optiska fasledarkablar är optiska fiberkablar med samma grundläggande fysiska, tekniska och kemiska särdrag som andra optiska fiberkablar som omfattas av definitionen av den berörda produkten och att ingen separat analys av dessa produkter därför var nödvändig. I själva verket identifierar de produktkontrollnummer som kommissionen använder för beräkning av dumpningens omfattning och skademarginaler korrekt optiska jordledningar och optiska fasledarkablar och gör det möjligt för kommissionen att på lämpligt sätt genomföra en rättvis prisjämförelse mellan unionstillverkare och kinesiska tillverkare. Påståendet avvisades därför.

(77) ZTT-gruppen föreslog också fyra metoder för att hantera och undvika eventuella möjliga problem med kringgående i det fall optiska jordledningar och optiska fasledarkablar skulle uteslutas från undersökningens produktdefinition, såsom i) visuell besiktning och dokumentkontroll utförda av tulltjänstemän, ii) certifieringssystem, iii) tullförfarande för slutanvändningskontroll, och iv) övervakningssystem. I och med slutsatsen att optiska jordledningar och optiska fasledarkablar omfattas av undersökningen var det inte nödvändigt att ta upp de föreslagna metoderna för förhindrande av kringgående.

3. SUBVENTIONERING

3.1 Inledning Statliga planer, projekt och andra handlingar

(78) Innan kommissionen analyserade den påstådda subventioneringen i form av subventioner eller subventionsprogram bedömde kommissionen de statliga planer, projekt och dokument som är av relevans för sektorn för optiska fiberkablar och/eller dess insatsvaror och som därför utgör kontexten för de väsentliga slutsatserna. Den konstaterade att alla subventioner och subventionsprogram som bedömts ingår i genomförandet av de kinesiska myndigheternas planer för att främja industrin för optiska fiberkablar av de skäl som anges nedan.

(79) Den kinesiska ekonomins inriktning fastställs i hög grad genom ett komplext planeringssystem som fastställer prioriteringar och anger de mål som de centrala och lokala myndigheterna måste inrikta sig på. Relevanta planer finns på alla förvaltningsnivåer och täcker alla ekonomiska sektorer. De mål som fastställs genom planeringsinstrumenten är bindande och myndigheterna på varje administrativ nivå övervakar respektive lägre myndighets genomförande av planerna. Generellt sett leder planeringssystemet i Kina till att resurser fördelas till sektorer som staten har betecknat som strategiska eller på annat sätt politiskt viktiga, i stället för att fördelas enligt marknadskrafterna (10).

(80) De kinesiska myndigheterna anser att optiska fiberkablar är en nyckelprodukt, vilket framgår av offentliga dokument och förteckningar (11). En sådan kategorisering är av stor betydelse eftersom den gör det möjligt för vissa sektorer att omfattas av en rad specifika strategier och stödåtgärder som är utformade för att stimulera utvecklingen inom varje sektor (12). Optiska fiberkablar är en viktig del av internetnätsinfrastrukturen och spelar därför en avgörande roll i utbyggnaden av optiska fibernät och bredbandsinternet. Utvecklingen av dessa i Kina vägleds och styrs av ett stort antal planer, direktiv och andra dokument som utfärdas på nationell, regional och kommunal nivå och som är sammankopplade med varandra. Följande planer, projekt och andra dokument är exempel på sådana viktiga policydokument.

(81) I Kinas trettonde femårsplan för nationell ekonomisk och social utveckling (den trettonde femårsplanen), som omfattar perioden 2016-2020, beskriver de kinesiska myndigheterna sin strategiska vision för att förbättra och främja nyckelindustrier. I den trettonde femårsplanen läggs särskilt fokus på de kinesiska myndigheternas avsikt att stärka utvecklingen av strategisk högteknologi, bland annat informationsteknik i kapitel 6. I kapitel 23 anges också att området informationsnätverk, inom vilket optiska fiberkablar ingår, betraktas som en ”strategisk framväxande industri”. I detta avseende anges det i den trettonde femårsplanen att de kinesiska myndigheterna kommer att ”bidra till att säkerställa en snabb utveckling av produktions- och innovationskedjorna i framväxande industrier för att påskynda klusterbildning inom industrierna utifrån deras särskilda egenskaper” och ”uppmana kinesiska företag att fördela innovationsresurser globalt”.

(82) Till följd av det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade de kinesiska myndigheterna att det inte finns någon hänvisning till optiska fiberkablar i den trettonde femårsplanen och att kommissionen bara antar att optiska fiberkablar omfattas av kategorin ”informationsnät”. De kinesiska myndigheterna anser att det anges tydligt i kapitel 6 i den trettonde femårsplanen att dess fokus kommer att vara ”allmän” teknik, att det i kapitel 23 inte sägs något om industrin för optiska fiberkablar, samt att termen ”informationsnätverk” i kapitel 23 visar att det inte är fråga om optiska fiberkablar eller specifika produkter utan snarare om allmän infrastruktur. På samma sätt talas det i kapitel 25 om ”optiska nät” och inte om specifika produkter som optiska fiberkablar.

(83) I kapitel 4 om ”utvecklingsfilosofin” bakom den trettonde femårsplanen anges ”anpassning av informationsteknik” som en prioritering för utvecklingen. I detta kapitel fastställs vilken inriktning och vilka prioriteringar som krävs för att målen i den trettonde femårsplanen ska kunna uppnås och dessa faktorer är av strategisk betydelse. Informationsteknik ses således som en nyckelfaktor för landets utveckling under den period som den trettonde femårsplanen omfattar. I den trettonde femårsplanen nämns ”informationsteknik” i ett antal kapitel som omfattar många olika sektorer av ekonomin och samhället.

(84) I den trettonde femårsplanens avsnitt 2 ”Strategiska industrier”, kapitel 23, som har titeln ”Utveckla strategiska framväxande industrier” anges att ”vi kommer att främja strategiska industrier på områdena rymd- och rymdindustri, oceanografi, informationsnätverk, biovetenskap och kärnteknik”. I kapitel 25 som har titeln ”Att bygga ett allmänt och effektivt informationsnätverk” anges att ”vi kommer att påskynda byggandet av nästa generations informationsinfrastruktur, vilken kommer att vara snabb, mobil, säker och allmän och vi kommer att sprida användningen av informationsnätsteknik”, vilket omfattar ”den nya generationens fiberoptiska höghastighetsnät”, ”ett avancerat och allmänt förekommande trådlöst bredbandsnät” och ”ny informationsnätverksteknik”. I fält 9 finns dessutom en förteckning över it-projekt, bland annat den nationella bredbandsagendan som inriktas på att ”inrätta ett system för optisk telekommunikation med hög hastighet och hög kapacitet”.

(85) Den trettonde femårsplanen är det centrala policydokument som fastställer prioriteringarna för Kinas nationella ekonomiska och sociala utveckling och de prioriterade områdena anges, utan man nödvändigtvis tillhandahåller alla detaljer för det konkreta genomförandet av prioriteringarna. Det faktum att optiska fiberkablar inte uttryckligen nämns i den trettonde femårsplanen innebär därför inte att det inte är en oundgänglig nyckelfaktor för att det mer allmänna strategiska målet att utveckla informationsteknik och informationsnätinfrastruktur ska kunna uppnås.

(86) Den ”nya generationens IT-industri”, i vilken optiska fiberkablar ingår som informations- och kommunikationsutrustning, är också en främjad industri inom initiativet Made in China 2025 (13). I detta initiativ definieras den främjade ”informationsutrustningen” också som ”intelligent optisk överföringsteknik med superhög hastighet och stor kapacitet” och under ”Strategiska uppgifter och prioriteringar” prioriteras påskyndandet av utbyggnaden och byggandet av ”fiberoptiska nät”.

(87) Genom att industrin för optiska fiberkablar är en främjad industri i strategin Made in China 2025 är den berättigad till betydande statlig finansiering. Det har inrättats ett antal fonder för att stödja initiativet Made in China 2025 (14) och därmed också indirekt industrin för optiska fiberkablar, t.ex. nationella fonden för integrerade kretsar (15), fonden för avancerad tillverkning (16) och investeringsfonden för framväxande industrier (17).

(88) I och med att uppbyggnaden av fiberoptiska nät anges som ett mål i strategin Made in China 2025 och i andra strategiska planeringsdokument omfattas de produkter som behövs för att åstadkomma en större utbyggnad av näten, som optiska fiberkablar för överföring, av tillämpningsområdet för dessa strategiska planer och även av motsvarande förmånsåtgärder.

(89) Dessutom ingår optiska fiberkablar ofta under rubriken ”Den nya generationens IT-industri” och i synnerhet under rubriken ”Informations- och kommunikationsutrustning”. I färdplanen för Made in China 2025 (18) anges tio strategiska sektorer som de kinesiska myndigheterna anser vara nyckelindustrier. I avsnitt 1, under rubriken ”En ny generation inom IT-industrin/1.2 Informations- och kommunikationsutrustning” beskrivs produktkategorierna ”optisk transmissionsutrustning med hög hastighet och stor kapacitet (400G/1Tbps)” och ” optisk höghastighetsutrustning (10G/100Gbps)” som produkter som omfattas av denna sektors utvecklingsprioriteringar. Den nya generationens informationsteknik omfattas således av förmåner inom ramen för de stödmekanismer som förtecknas i dokumentet, bl.a. ekonomiska och skattemässiga stödåtgärder och statsrådets tillsyn och stöd (19).

(90) Optiska fiberkablar är också kopplade till kategorin ”nya material”. I färdplanen för Made in China 2025 förtecknas högpresterande fibrer och kompositmaterial, inbegripet viktiga strategiska material, i avsnitt 9 under rubriken ”Nya material” och dess underrubriker (punkt 9.2). Som framgår av katalogen över högteknologiska och nya teknikprodukter från 2006 förtecknas optiska fiberprodukter under nummer 6020004 och 6020005, vilket innebär att optiska fiberprodukter, särskilt optiska fiberprodukter kopplade till fiberoptikförform, som är en av de viktigaste insatsvarorna i produktionen av optiska fiberkablar, betraktas som ”nya material”.

(91) Till följd av det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade de kinesiska myndigheterna att kommissionen inte hade förklarat på vilken grund den anser att optiska fiberkablar är att betrakta som ”nya material”. I avsnitt 9.2.3 i färdplanen hänvisas endast till ”högpresterande fibrer och kompositmaterial” och det är endast det huvudsakliga insatsmaterialet för produktion av optiska fiberkablar som anses utgöra ”nya material” och inte de optiska fiberkablarna i sig.

(92) Kommissionen påpekade återigen att i katalogen över högteknologiska och nya teknikprodukter från 2006 anses optiska fiberprodukter, särskilt fiberoptikförform, utgöra ”nya material”. Fiberoptikförform är en viktig insatsvara med högt mervärde för produktionen av optiska fiberkablar och står för en betydande del av produktionskostnaden. Kommissionen drog därför slutsatsen att eftersom fiberoptikförform, som är ett halvfabrikat för optiska fiberkablar, förtecknas som ett ”nytt material”, finns det en direkt koppling mellan optiska fiberkablar och kategorin ”nya material”.

(93) Utöver färdplanen för Made in China 2025 kom i november 2016 dessutom en vidareindelning av förteckningen över de tio strategiska sektorerna i form av en katalog med de fyra viktigaste elementen (20), vilken publicerades av den nationella rådgivande kommittén för tillverkningsstrategin, som är rådgivande grupp till den nationella särskilda ledningsgruppen för uppbyggnaden till en ledande tillverkningsnation. Denna grupp har inrättats av de kinesiska myndigheterna och dess uppgift är att utarbeta planer, strategier, projekt och arbetsformer för att främja utvecklingen av tillverkningsindustrin och samordna frågor mellan regioner och departement (21). I katalogen delas var och en av de tio strategiska sektorerna in i fyra kapitel, nämligen i) viktiga reservdelar, ii) viktiga nödvändiga material, iii) avancerade viktiga processer/teknik och iv) industriella teknikplattformar. Optiska fiberkablar finns i sektor 1, under rubriken Den nya generationens it-teknik, led i) Basreservdelar, underpunkt 38 Optisk fiber med ultralåg förlust baserad på 400G-bandbredd (nätanslutning) och led ii) viktiga basmaterial, underpunkt 22 Den nya generationens fiberoptiska material.

(94) Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter upprepade de kinesiska myndigheterna sin ståndpunkt att den trettonde femårsplanen och initiativet Made in China 2025 inte är obligatoriska eller rättsligt bindande dokument.

(95) I detta avseende påpekade kommissionen att man i den trettonde femårsplanen, snarare än att endast göra allmänna uppmuntrande uttalanden, använder formuleringar som tyder på dess bindande karaktär. Såsom anges i skäl 85 är den trettonde femårsplanen det viktigaste policydokumentet och däri fastställs prioriteringar för nationell ekonomisk och social utveckling och det utgör grunden för olika bindande rättsakter som myndigheterna måste beakta och genomföra när de antar nya regler eller vid fördelningen av offentliga medel.

(96) Initiativet Made in China 2025 måste läsas tillsammans med färdplanen för Made in China 2025 och det är nödvändigt att beakta de medel som avsatts till stöd för Made in China 2025. Även om initiativet Made in China 2025 huvudsakligen fastställer allmänna principer som ska följas, är dess genomförande genom utbetalning av statligt stöd till vissa främjade industrier bindande och innebär att det är specifikt inriktat på sådana främjade industrier och inte allmänt tillämpligt. I strategin Made in China 2025 används dessutom formuleringar som tyder på att det finns mål som ska uppfyllas, som exempelvis ”vi kommer att påskynda införandet och utbyggnaden av fiberoptiska nät” och ” vi kommer att kraftfullt främja banbrytande utveckling inom nyckelområden” när det hänvisas till ”en ny generation inom informationsteknikindustrin”, inbegripet ”informations- och kommunikationsutrustning”.

(97) Följaktligen avvisade kommissionen de kinesiska myndigheternas påståenden.

(98) Industrin för optiska fiberkablar omfattas även av utvecklingsplanen för intelligent tillverkning (2016–2020), som offentliggjorts av Kinas ministerium för industri och informationsteknik (MIIT) (22) och vars syfte är att stödja genomförandet av den trettonde femårsplanen och i vilken det fastställs tio nyckeluppgifter som syftar till att förkorta produktutvecklingscykeln, göra produktionen effektivare, förbättra produktkvaliteten, minska driftskostnaderna och resurs- och energiförbrukningen samt påskynda utvecklingen av intelligent tillverkning. År 2018 tillkännagav statsrådet Kinas planer på att utvidga programmet för smart tillverkning genom att lägga till omkring 100 pilotprojekt samma år och enligt offentligt tillgänglig information fördes två företag som var närstående de exporterande tillverkarna i urvalet, dvs. Zhongtian technology precision materials Ltd. och FiberHome Communication Technology, upp på MIIT:s förteckning över demonstrationsprojekt för smart tillverkning, det första 2017 (23) och det andra 2018 (24). Dessutom utpekades en av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, Yangtze Optical Fibre and Cable, som ett pilotföretag (National First Batch Smart Manufacturing Pilot Enterprise) (25).

(99) Det finns tydliga tecken på att det inte bara är en ära att bli upptagen i en av dessa förteckningar som hänger ihop med strategin Made in China 2025, utan att det också innebär ekonomiska fördelar. I ett dokument med titeln ”Finansministeriets tillkännagivande om de belopp som överförts för 2017 med avseende på transformering och uppgradering av lokal industri” anges i post 151 att FiberHome Communication Technology, har fått en subvention på 12 miljoner renminbi yuan inom ramen för programmet ”Ny tillverkningsmetod för kärnutrustning för kommunikationsnätverk för 5G”.

(100) Det finns ett andra dokument som understödjer slutsatsen om att de kinesiska myndigheterna har skapat en bred ram för stöd till infrastruktur för internetteknik och bredbandsnät, vilken bland annat omfattar industrin för optiska fiberkablar. Redan 2009 uttryckte de kinesiska myndigheterna tydligt, i planen för anpassning och återhämtning av den elektroniska informationsindustrin (26), att de hade som mål att ”vägleda och främja byggandet av [...] fiberoptiska bredbandsnät”.

(101) I bredbandsstrategin för Kina från 2013 (27) formulerade de kinesiska myndigheterna målet att främja ”accessnät [...] i enlighet med principen för höghastighetstillträde” och man angav att ” i stadsområden kommer byggande och renovering av accessnät att ske med hjälp av tekniska metoder som fiber till hemmet och fiber till byggnaden”. Enligt strategin ska dessutom ”utvidgningen av optisk fiber till användarsidan” främjas och ”ett fast bredbandsnät med optisk fiber som huvudkälla” gradvis byggas upp”.

(102) I det kapitel i bredbandsstrategin för Kina där politiska instrument tas upp beskriver de kinesiska myndigheterna de instrument som ska användas för att uppnå strategins mål som ”ett fullständigt utnyttjande av de olika särskilda fonder som de centrala myndigheterna ställer till förfogande för relevanta lokala fonder för investering i bredbandsnätteknik, utveckling och industrialisering”, tillhandahållande av “räntesubventioner för lån till stödberättigade bredbandsutbyggnadsprojekt i nationella utvecklingsområden i den västra regionen”, stärkt ”stöd till skattenedsättningar” och ”stöd till utbyggnad av bredbandsnät”. Såsom anges i skäl 80 ansåg kommissionen att optiska fiberkablar är en nyckelkomponent i internetnätens infrastruktur och av oumbärlig betydelse för skapandet av bredbandssystem.

(103) I bredbandsstrategin för Kina anges inte bara icke bindande mål för utvecklingen av internetnätinfrastrukturen. Av dessa och andra dokument framgår det tydligt att finansiella bidrag från de kinesiska myndigheterna är en viktig faktor för att strategins mål ska kunna uppnås. I yttrandena om främjande av uppbyggnad av fiberoptiska bredbandsnät (28) anges att ”lokala myndigheter på alla nivåer uppmanas att ge ekonomiskt stöd till användningen av fiberoptiskt bredband vid offentliga institutioner” och att ” investeringar och politiskt stöd till forskning och utveckling av kärnchips, anordningar, systemutrustning och tillämpningar för fiberoptisk bredbandskommunikation” ska ökas och ”teknisk innovation inom fiberoptisk kommunikation” främjas.

(104) Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade de kinesiska myndigheterna att bredbandsstrategin för Kina endast är en vägledning för bredbandsinfrastruktur. De kinesiska myndigheterna påpekade att panelen i ärendet Kina – kornorienterade elektroplåtar fann att allmän information om statlig politik, utan direkt koppling till ett aktuellt program, i sig inte är tillräcklig bevisning för selektivitet.

(105) Kommissionen erinrar här, såsom också anges i skäl 102, om att de kinesiska myndigheterna i det kapitel i bredbandsstrategin för Kina där politiska instrument tas upp beskriver de instrument som ska användas för att uppnå strategins mål som de olika särskilda fonderna, räntesubventioner, skattelättnader och stöd, etc. I skäl 103 konstaterade kommissionen således att det av dessa och andra dokument framgår tydligt att finansiella bidrag från de kinesiska myndigheterna är en viktig faktor för att strategins mål ska kunna uppnås. Även om bredbandsstrategin för Kina sägs vara huvudsakligen vägledande innebär dess genomförande, i och med att statligt stöd betalas ut till enbart vissa främjade industrier, att det blir bindande och att det är specifikt inriktat på sådana främjade industrier och inte allmänt. I vilket fall som helst är hänvisningen till panelrapportern i ärendet ”Kina – kornorienterade elektroplåtar” inte av avgörande betydelse för selektiviteten, eftersom de många planer och policydokument som utfärdats av de kinesiska myndigheterna och som omfattas av detta avsnitt innehåller specifik vägledning och stöd för den berörda produkten. Påståendet avvisades därför.

(106) I statsrådets vägledande yttranden om främjande av ”Internet Plus” (29) från 2015 formuleras ett tydligt mål i och med att det anges att dokumentets syfte är att ”påskynda genomförandet av bredbandsstrategin för Kina, organisera och genomföra det nationella projektet för att bygga en ny generations informationsinfrastruktur [och] främja övergången till fiberoptiska bredbandsnätverk”. Metoden för att uppnå detta mål beskrivs i punkt 6 ”Stärkt vägledning och stöd”, där det anges att det ekonomiska och skattemässiga stödet ska ökas och där det även anges konkreta åtgärder som att ”aktivt investera i forskning och utveckling och demonstration av avancerad integrerad och innovativ Internet Plus-teknik” och ”Samordna användningen av befintliga särskilda finansiella medel för att stödja skapandet av Internet Plus-relaterade plattformar och tillämpningsdemonstrationer. ”

(107) Under 2015 tog de kinesiska myndigheterna dessutom fram en plan för finansiella investeringar för att ”påskynda byggandet av infrastruktur” inom ramen för dokumentet ”Vägledning från statsrådets allmänna kontor om påskyndande av byggandet av höghastighetsbredbandsnät och främjande av en snabb minskning av avgifterna för snabbare nätverk” (30). I detta dokument anges att de kinesiska myndigheterna för att uppnå detta mål ”kommer att påskynda byggandet av helfibernät och fjärde generationens mobilnät (4G), i vilka mer än 430 biljoner yuan kommer att investeras i nätuppbyggnad 2015 och minst 700 biljoner yuan under 2016–2017” och att man kommer att ”främja fiber-till-hemmen, slutföra övergången till fiberoptik genom 45 000 tillträdeszoner för kopparkabel under 2015 samt bygga mer än 80 miljoner nya bostäder med fiber till hemmet.”

(108) De kinesiska myndigheternas strategi att definiera främjade industrier och produkter i kataloger för att därefter fördela resurser i enlighet därmed, på grundval av den strategiska eller politiska betydelse som industrierna och produkterna ges av de kinesiska myndigheterna och att genomföra och övervaka planerna på varje administrativ nivå, kan beläggas ytterligare genom en granskning av den nationella utvecklings- och reformkommissionens katalog över strategiska och framväxande produkter och tjänster från 2016 (31). I denna anges att man planerar att skapa den nya generationens it-industri, inklusive den nya generationens informationsnätverksindustri. För att uppnå detta mål ingår vissa produkter i katalogen över strategiska och framväxande produkter. Det är tydligt att optiska fiberkablar är en av de produkterna, eftersom det finns en otvetydig hänvisning till ”Optisk kommunikationsutrustning, även fiber”. Uppräkningen av den berörda utrustningens tekniska särdrag, såsom ”G.657-fiber för FTTx, G.655-fiber för stora faktiska områden, G.656 fiber, ljus med låg förlust och ultralåg förlust som uppfyller G652-standarderna för fiber, [...] optisk överföringsutrustning, enkanalsvolym på 10Gbit/s, 40Gbit/s, 100Gbit/s, 200Gbit/s, 400 Gbit/s” visar inte bara att de kinesiska myndigheterna anser att optiska fiberkablar är en strategisk och framväxande produkt utan det framgår också i vilken utsträckning de kinesiska myndigheterna detaljstyr utvecklingen av vissa tekniska produkter.

(109) Samma strategi, dvs. att målen fastställs i planer och därefter genomförs genom att det tekniska detaljerna fastställs i kataloger, används i katalogen över högteknologiska och nya teknikprodukter (32), där optiska fiberkablar räknas som kommunikationsprodukt under nummer 1020011, vilket inbegriper ”SDH-överföringssystem med optiska fibrer med enkelmodsöverföring, höghastighetsdataöverföringskanal och en överföringshastighet på 10 Gbit/s och 40 Gbit/s för kommunikationslinjer och stamnät”. Redan 2003 förtecknades optiska fiberkablar i katalogen över främjade högteknologiska produkter för utländska investeringar i kategorin kommunikationsutrustning och kommunikationsprodukter (33) under nummer 42 som ”Kommunikationsutrustning med SDH-fibrer och en hastighet på 10Gb/s och mer”.

(110) Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade de kinesiska myndigheterna och Connect Com att kommissionen inte hade visat att de olika dokument som nämns i avsnitt 3.1 ”specifikt” stöder eller uppmuntrar industrin för optiska fiberkablar, trots att kommissionen enligt artikel 4.2 a i grundförordningen måste visa att ett kinesiskt dokument ”uttryckligen begränsar subventionen” till att avse vissa företag och att ett sådant krav enligt artikel 2.1 a i subventionsavtalet innebär att det måste bevisas att en begränsning är ”avsiktlig [...] otvetydig och tydlig” (34). Connect Com hänvisade vidare till artikel 4.5 i grundförordningen, enligt vilken selektivitet ska underbyggas klart och tydligt genom faktiska bevis, och hävdade att kommissionen inte uppfyllde detta krav. De kinesiska myndigheterna hävdade vidare att kommissionen grundar sig på det felaktiga antagandet att om nätinfrastruktur främjas så främjas också allting som nätverket består av automatiskt. De kinesiska myndigheterna hävdade att ett stort antal dokument som nämns av kommissionen, som den trettonde femårsplanen, initiativet Made in China 2025, utvecklingsplanen för intelligent tillverkning (2016–2020), 2009 års plan för anpassning och vitalisering av industrin för elektronisk information och bredbandsstrategin för Kina från 2013, inte omfattar produkten optiska fiberkablar eller industrin för optiska fiberkablar, utan snarare avser nät i senare led eller utbyggnaden av bredband, dvs. allmän infrastruktur. Enligt de kinesiska myndigheterna bör kommissionen, med tanke på att det krävs många insatsvaror och produkter för att bygga nät, tydligt förklara exakt vilka produkter och tjänster som den anser bör främjas. Dessutom hävdade de kinesiska myndigheterna att utbyggnaden av nätverk och bredband inte är kopplad till varor utan snarare till infrastrukturutveckling och infrastrukturtjänster, eftersom en sådan utbyggnad avser förbättring av allmänna telekommunikationstjänster.

(111) ///Kommissionen höll inte med. Som anges i skäl 80 är optiska fiberkablar en viktig del av internetnätsinfrastrukturen och spelar därför en avgörande roll i utbyggnaden av optiska fibernät och bredbandsinternet. Bredbandsinfrastrukturen omfattar nätverk med telekommunikationsutrustning och teknik för höghastighetsinternet och andra avancerade telekommunikationstjänster (35), och optiska fiberkablar är den viktigaste delen av överföringsutrustningen. Uppbyggnaden av bredbandsinfrastruktur och bredbandsnät kräver produkter för dataöverföringen och består inte huvudsakligen i tillhandahållande av tjänster, vilket de kinesiska myndigheterna verkar antyda. I själva verket är tillhandahållandet av tjänster resultatet av att sådan infrastruktur finns när den väl har byggts. Om uppbyggnaden av bredbandsinfrastrukturen främjas av de kinesiska myndigheterna främjas därför också viktiga produkter som är oundgängliga för uppbyggnaden av sådan infrastruktur och som utgör en integrerad del därav. Kommissionen anser att det regelverk som är resultatet av genomförandet av de olika dokument som nämns i avsnitt 3.1 ”uttryckligen begränsar” tillgången till förmånsbehandling till vissa företag inom främjade industrier, såsom industrin för optiska fiberkablar, som ingår i sektorn för informationsteknik och bredbandsnät. De olika dokument som nämns i avsnitt 3.1 utgjorde därför tillräcklig faktisk bevisning för att det skulle vara möjligt att dra slutsatsen att de kinesiska myndigheternas stöd till och främjande av industrin för optiska fiberkablar var selektivt. Följaktligen avvisades de kinesiska myndigheternas och Connect Coms påståenden.

(112) Dessutom är internet och bredbandsinfrastruktur allmän infrastruktur enligt de kinesiska myndigheterna. De kinesiska myndigheterna hänvisade till panelens tolkning av ”allmän infrastruktur” i ärendet ”EG och vissa medlemsstater – Stora civila luftfartyg” som ”infrastruktur som inte tillhandahålls eller utnyttjas till förmån för endast en enda enhet eller en begränsad grupp av enheter, utan snarare är tillgänglig för alla eller nästan alla enheter”. De kinesiska myndigheterna hävdade vidare att överprövningsorganet i ärendet ”US – Softwood Lumber IV” bekräftade att det enda uttryckliga undantaget från den allmänna principen att offentliga myndigheters tillhandahållande av ”varor” innebär ett finansiellt bidrag är när dessa varor tillhandahålls i form av” allmän infrastruktur.

(113) Angående detta påpekade kommissionen att den tolkning av ”allmän infrastruktur” som de kinesiska myndigheterna hänvisar till avser definitionen av en stats tillhandahållande av varor i form av allmän infrastruktur. Den tolkningen har inget att göra med en selektivitetsanalys avseende ett subventionsprogram. Denna undersökning handlar inte om myndigheter som tillhandahåller optiska fiberkablar, vilket de kinesiska myndigheterna menar är ”allmän infrastruktur”, utan snarare om alla de utjämningsbara subventioner som beviljats de exporterande tillverkarna av optiska fiberkablar, som exporterar optiska fiberkablar till telekomoperatörer i unionen. Kommissionen ansåg därför att påståendet var ogrundat och irrelevant för bedömningen av de kinesiska myndigheternas främjande av industrin för optiska fiberkablar och avvisade det därför.

(114) Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade Connect Com att den allmänna finansieringen av utbyggnaden av det optiska fibernätet inte utgör en selektiv subvention för optiska fiberkablar och hänvisade till skäl 749 enligt vilket optiska fiberkablar inte utgör mer än 5 % av den totala volymen av optiska fibernät.

(115) Kommissionen påpekade att skäl 749 har följande lydelse: ”[...] fastställdes i undersökningen att optiska fiberkablar bara utgör en mindre andel av den totala kostnaden vid utbyggnadsprojekt för digitala nät och när det gäller 5G är den mindre än 5 %.” För det första avser detta påstående produktionskostnaden och inte produktionsvolymen. För det andra ändrar inte den omständigheten att optiska fiberkablar eventuellt utgör en mindre andel av den totala utbyggnaden av nätet det faktum att optiska fiberkablar är en avgörande och oundgänglig produkt för utbyggnaden av ett sådant nät. Såsom förklaras i skälen 80 och 111 är optiska fiberkablar en integrerad del av senaste generationens höghastighetsbredbandsnät som bygger på den aktuella tekniken och inte skulle kunna fungera utan den. Subventioner till denna nyckelkomponent är således per definition selektiva och avgörande för att hela det optiska fibernätet ska fungera väl. Påståendet avvisades därför.

(116) De tillfälliga bestämmelserna om främjande av industriell strukturanpassning (statsrådets beslut nr 40/2005) (beslut nr 40) hänvisar i kapitel III till den vägledande katalogen för industriell omstrukturering som består av tre olika typer av kategorier, nämligen främjade, begränsade och eliminerade projekt. I artikel XVII i beslutet fastställs att om ”investeringsprojektet tillhör kategorin främjade ska det undersökas och godkännas och registreras i enlighet med de relevanta nationella bestämmelserna om investeringar; alla finansinstitut ska tillhandahålla kreditstöd i enlighet med principerna för kreditgivning; utrustning som importerats för eget bruk och som ingår i beloppet för den totala investeringen, med undantag för varor som ingår i den förteckning över icke tullbefriade importerade varor i inhemska investeringsprojekt (ändrad 2000) som publiceras av finansministeriets, kan befrias från importtullar och importrelaterad moms, såvida inte det antas nya bestämmelser om icke tullbefriat innehåll i inhemska investeringsprojekt. Andra favoriseringsstrategier för främjade industriprojekt ska genomföras i enlighet med relevanta nationella bestämmelser”.

(117) Detta innebär att beslut nr 40, jämförd med den vägledande katalogen för industriell omstrukturering, föreskriver en särskild behandling för vissa projekt inom vissa främjade industrier.

(118) I den vägledande katalogen för industriell omstrukturering (2011 års version) (2013 års ändrade version) ) (36) och i den vägledande katalogen för industriell omstrukturering (2019 års version) (37), vilken godkändes genom dekret nr 29 av den 27 augusti 2019 från Kinas nationella utvecklings- och reformkommission och trädde i kraft den 1 januari 2020, anges följande under rubriken Kategori 1 – Främjande: ”XXVIII. Informationsindustrin […] 13. Tillverkning av utrustning för multiplex våglängdsdelningsteknik med optiska bärare (WDM) med en hastighet av minst 32 vågor. 14. Tillverkning av utrustning för digitalt synkroniserade kommunikationssystem med optiska fibrer med en hastighet av minst 10 GB/s. […] 28. Tillverkning av nya (icke-dispersiva) förformer för enkelmodsfiber och optisk fiber”

(119) Därför innehåller den vägledande katalogen för industriell omstrukturering särskilda projekt med anknytning till industrin för optiska fiberkablar under rubriken ”Informationsindustrin”, vilken främjas.

(120) De kinesiska myndigheterna hävdade att beslut nr 40 inte är obligatoriskt eller rättsligt bindande, utan endast ett vägledande dokument. Enligt de kinesiska myndigheterna är det dessutom tydligt att artikel V i beslut nr 40, i vilken det hänvisas till ”byggande av informationsinfrastruktur, inbegripet bredbandskommunikation”, endast avser förbättringar av infrastrukturen och att optiska fiberkablar inte nämns däri. De kinesiska myndigheterna hävdade därför att detta dokument inte kunde ha varit grund för stöd till eller främjande av industrin för optiska fiberkablar.

(121) För det första håller kommissionen inte med om att beslut nr 40 inte har en obligatorisk karaktär. I beslut nr 40 fastställs tillfälliga bestämmelser om främjande av industriell strukturanpassning och det hänvisas till den vägledande katalogen för industriell omstrukturering, i vilken det fastställs tre typer av kategorier, nämligen kategorierna främjade, begränsade och eliminerade projekt. I artikel XVII i beslut nr 40 fastställs att investeringsprojekt i kategorin främjade projekt på bör behandlas på ett obligatoriskt sätt, t.ex. ”alla finansinstitut ska tillhandahålla kreditstöd i enlighet med principerna för kreditgivning” och ”andra favoriseringsstrategier för främjade industriprojekt ska genomföras i enlighet med relevanta nationella bestämmelser”. Det anges vidare i artikel XXI att ”relevanta förmånsstrategier som genomförs i enlighet med ”Kategorier av industrier, produkter och teknik som för närvarande främjas särskilt av staten (ändrad 2000)” ska anpassas så att de kan genomföras i enlighet med de främjade kategorierna i den vägledande katalogen för industriell omstrukturering”. Följaktligen har beslut nr 40 en obligatorisk karaktär i detta avseende.

(122) För det andra anges i artikel V i beslut nr 40, som hör till kapitel II ”Riktlinjer och prioriteringar för industriell omstrukturering”, att ”uppbyggnad av informationsinfrastruktur, inbegripet bredbandskommunikation” ska prioriteras och som förklaras i skäl 80 och skäl 111 är optiska fiberkablar en viktig och oundgänglig del av sådan infrastruktur. I skäl 111 drar kommissionen slutsatsen att om uppbyggnaden av bredbandsinfrastrukturen främjas av de kinesiska myndigheterna främjas också de nyckelprodukter som är oundgängliga för uppbyggnaden av sådan infrastruktur och som utgör en integrerad del därav. I artikel XIV i beslut nr 40, som ingår i kapitel III i den vägledande katalogen över industriell omstrukturering, anges dessutom följande: ”det främjande innehållet omfattar huvudsakligen sådan nyckelteknik, -utrustning och -produkter som kan främja den sociala och ekonomiska utvecklingen och som är till nytta för resursbesparing, miljöskydd och optimering och uppgradering av industristrukturen och som måste främjas och stödjas genom relevanta politiska strategier och åtgärder.” Såsom redan påpekats i skäl 118 betecknas informationsindustrin och därunder särskilt viktiga insatsmaterial för produktionen av optiska fiberkablar, såsom förformar för enkelmodsfiber och produkter i tidigare led, såsom överföringssystem och kommunikationssystem baserade på optiska fibrer, som främjat innehåll. Dessutom är optiska fiberkablar viktig utrustning för utbyggnaden av ”informationsinfrastruktur, inbegripet bredbandskommunikation”, vilket de kinesiska myndigheterna främjar. En tolkning som kombinerar ovanstående bestämmelser visar därför att optiska fiberkablar är en främjad produkt, å ena sidan eftersom den är en oumbärlig del av en främjad infrastruktur, och å andra sidan, eftersom dess kärninsatsmaterial, som avgör de optiska fiberkablarnas mervärde, också främjas av de kinesiska myndigheterna. Påståendet avvisades därför.

(123) Det är inte bara planer och strategier på nationell nivå som syftar till att stödja industrin för optiska fiberkablar. På provinsnivå har det skapats så kallade nationella utvecklingszoner för högteknologisk industri. En av dem är utvecklingszonen East Lake New Technology Industry Development Zone. Dessa zoner är avsedda att, i enlighet med avsnitt I.2 i den trettonde femårsplanen för nationella utvecklingszoner för högteknologisk industri, tillhandahålla en regional plattform för genomförandet av omfattande nationella strategier, som Internet Plus och Made in China 2025 (38). Företag som är belägna i en av dessa zoner och som räknas som enheter som bedriver verksamhet som omfattas av respektive strategi får förmånsbehandling. Som framgår av dokumentet ”Preferential policies of the National High-tech Industrial Development Zone” (39) beviljas ett allmänt undantag från inkomstskatt inom två år från etableringstidpunkten och även därefter fortsätter förmånsbehandlingen i form av sänkt bolagsskattesats, befrielse från exporttullar och andra skatteförmåner.

(124) De förmåner som beviljas företag som är verksamma inom nationella utvecklingszoner för högteknologisk industri är inte bara skatteförmåner utan även direkt ekonomiskt stöd. Som framgår av det citerade dokumentet, i vilket förmånspolitiken för de nationella utvecklingszonerna för högteknologisk industri beskrivs, är det upp till staten att ”varje år sörja för ett visst antal kapitalbyggnadslån och investeringsskalor, och staten kan emittera ett visst antal långfristiga obligationer för att anskaffa kapital från samhället (40)”. En mer exakt beskrivning ges i dokumentet, där det anges att ”[d]et ekonomiska stödet från de kinesiska myndigheterna till utvecklingsområdet för högteknologisk industri är främst avsett att ge vissa startmedel till utvecklingszonerna på nationell nivå och att genomföra vissa nationellt planerade projekt till företag i utvecklingszonerna. I de flesta utvecklingszonerna i Kina ger de lokala myndigheterna stöd till utvecklingszonen genom att hyra ut mark till låga priser.”

(125) Dessutom hänvisas det i ”Preferential policies of the National High-Tech Industrial Development Zones” till 2016-års katalog över viktiga högteknologiska områden som stöds av staten, i vilken det förtecknas vilka centrala högteknologiska områden som får stöd. I katalogen, under rubriken ”I. Elektronisk information”, punkt 4, nämns uttryckligen kommunikationsteknik, optiskt överföringsnät och teknik för optiska överföringssystem, vilka omfattar optiska fiberkablar, som högteknologiområden som stöds av staten. En av de exporterande tillverkare av optiska fiberkablar som ingick i urvalet är belägen i provinsen Wuhan och de flesta av företagen i gruppen är belägna i utvecklingszonen East Lake New Technology Industry Development Zone. Dessa företag är därför berättigade till förmånsbehandling inom ramen för systemet för nationella utvecklingszoner för högteknologisk industri.

(126) Den statligt understödda utvecklingszonen för högteknologisk industri i Wuhan, dvs. East Lake New Technology Industry Development Zone, är en viktig produktionsbas för optiska fiberkablar. I egenskap av en av statsrådets godkända nationella utvecklingszoner för högteknologisk industri och en nationell demonstrationszon för inhemsk innovation blev den Kinas första bas för optoelektronikindustri (även kallad ”China Optics Valley”). Tillverkare av optiska fiberkablar som är verksamma i området har gynnats av olika former av incitament och statligt stöd.

(127) När det gäller de insatsvaror som används vid tillverkningen av optiska fiberkablar fann kommissionen att aramid, en kemiskt framställd syntetisk fiber och en insatsvara i tillverkningen av optiska fiberkablar, kategoriseras som nyckelprodukt av de kinesiska myndigheterna i den vägledande katalogen med nyckelprodukter och nyckeltjänster inom strategiska framväxande industrier (41). Denna kvalificering har satt den senare råvaran i fokus för flera av de kinesiska myndigheternas politiska åtgärder.

(128) Mer allmänt omfattas kemiska fibrer av statlig reglering och marknadsstyrningspolitik inte bara centralt, utan även av planeringsdokument på regional nivå, såsom provinsen Zhejiangs handlingsplan för omfattande omvandling och uppgradering av traditionella tillverkningsindustrier, där kemiska fibrer utgör en av de tio nyckelindustrier som omfattas av särskild politisk styrning (42), eller den trettonde femårsplanen för utvecklingen av den kemiska industrin i provinsen Jiangsu (2016–2020). I den senares bestämmelser om nya kemiska material ligger tonvikten framför allt på att stödja utveckling och industrialisering av tillämpningar i senare led med högt mervärde, såsom högpresterande fibrer, som omfattar fibrer som används vid tillverkning av optiska fiberkablar.

(129) Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade de kinesiska myndigheterna att de olika dokument som kommissionen hänvisar till, såsom katalogen över de fyra viktigaste elementen, den nationella utvecklings- och reformkommissionens katalog över strategiska och framväxande produkter och tjänster från 2016 och den vägledande katalogen för industriell omstrukturering, inte nämner optiska fiberkablar, utan snarare hänvisar till insatsvaror. De kinesiska myndigheterna hävdade vidare att kommissionen inte hade gjort någon överföringsanalys i syfte att bevisa att de påstådda subventionerna till industrier i tidigare eller senare led hade överförts till industrin för optiska fiberkablar.

(130) Vad gäller industrier i tidigare led noterade kommissionen att de exporterande tillverkare som ingick i urvalet var vertikalt integrerade och att subventioner som hade mottagits av deras närstående leverantörer därför ansågs ha överförts till de exporterande tillverkarna av optiska fiberkablar. Dessutom är de dokument som enligt de kinesiska myndigheterna endast omfattar insatsvaror för optiska fiberkablar, även om man utgår från att de varken direkt eller indirekt omfattar optiska fiberkablar, vilket inte är fallet, under alla omständigheter relevanta tillsammans med all annan förmånspolitik och alla andra dokument från de kinesiska myndigheternas sida som nämns i detta avsnitt. Alla dokument i detta avsnitt omfattar antingen optiska fibernät, där optiska fiberkablar är en nyckelkomponent, eller dess huvudsakliga insatsvaror, vilket visar hur sektorn för optiska fiberkablar främjas som helhet, från produktionen i tidigare led till produktionen i efterföljande led. Dessa dokument är också relevanta för att visa att de olika subventionsprogrammen är selektiva. En överföringsanalys behövs endast för subventioner som faktiskt beviljas råvaror som levereras mot för låg ersättning och som används av de exporterande tillverkarna för tillverkningen av den berörda produkten, och endast om säljaren och köparen av dessa insatsvaror inte är närstående. Såsom förklaras i avsnitt 3.8.2 har det i denna undersökning inte gjorts någon utjämning för råvaror som köps in från icke-närstående leverantörer mot för låg ersättning. Såsom anges i detta skäl är de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna dessutom huvudsakligen integrerade.

(131) Mot bakgrund av ovanstående anses industrin för optiska fiberkablar således vara en nyckelindustri/strategisk industri vars utveckling aktivt eftersträvas av de kinesiska myndigheterna som ett politiskt mål. Det är tydligt att optiska fiberkablar är en ytterst viktig produkt för de kinesiska myndigheterna när det gäller att bygga nät och infrastruktur som betjänar hela skikt av viktiga konnektivitetsområden och digitala politikområden som utarbetas och övervakas av staten. På grundval av de policydokument som nämns i detta avsnitt konstaterade kommissionen att de kinesiska myndigheterna ingriper i industrin för optiska fiberkablar för att genomföra den relaterade politiken och påverkar de fria marknadskrafterna inom sektorn för optiska fiberkablar, särskilt genom att främja och stödja sektorn på olika sätt.

3.2 Delvis bristande samarbete och användning av tillgängliga uppgifter

(132) Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter tillhandahöll de kinesiska myndigheterna vissa allmänna synpunkter på kommissionens beslut att tillämpa bestämmelserna i artikel 28.1 i grundförordningen med avseende på förmånliga lån, exportkreditförsäkring och insatsvaror.

(133) De kinesiska myndigheterna hävdade att kommissionens begäranden om information, vilka de kinesiska myndigheterna inte kunde besvara, var orimliga, eftersom de förutsatte att myndigheterna hade rättsliga befogenheter som de inte hade.

(134) Vidare hävdade de kinesiska myndigheterna att kommissionen inte gjorde en korrekt bedömning av de fakta som den hade tillgång till och inte gav någon ordentlig förklaring till varför de tillgängliga uppgifterna skulle kunna ersätta all nödvändig information som saknades.

(135) Såsom anges i skälen 146, 160 och 168 ansåg kommissionen att de kinesiska myndigheterna hade rättsliga befogenheter att inhämta den begärda informationen, i deras egenskap av aktieägare eller ansvarig myndighet för de enheter för vilka kommissionen begärde informationen. I kommissionens kommunikation med de kinesiska myndigheterna, vilken återges i avsnitten 3.2.1–3.2.3, anger kommissionen varför den var tvungen att förlita sig på tillgängliga uppgifter. Kommissionen ansåg att offentligt tillgänglig information var en rimlig ersättning för den information som inte tillhandahölls av de kinesiska myndigheterna. Kommissionen avvisade därför de kinesiska myndigheternas påståenden.

3.2.1 Tillämpning av artikel 28.1 i grundförordningen med avseende på förmånliga lån

(136) För underlätta administrationen bad kommissionen de kinesiska myndigheterna att sända särskilda frågeformulär till alla finansinstitut som tillhandahållit lån eller exportkrediter till företagen i urvalet.

(137) Först inkom endast ett svar från Exim Bank. De kinesiska myndigheterna besvarade inte kommissionens begäran om att vidarebefordra frågeformuläret till alla finansinstitut som tillhandahållit lån eller exportkrediter till företagen i urvalet. I skrivelsen med begäran om komplettering upprepade kommissionen därför sin begäran beträffande finansinstituten i syfte att maximera möjligheterna till att få dessa att delta i undersökningen med den information som kommissionen behöver för att kunna dra slutsatser om den påstådda subventioneringens förekomst och omfattning.

(138) Till följd av skrivelsen med begäran om komplettering uppgav de kinesiska myndigheterna att svaren på frågeformuläret från de finansinstitut som tillhandahöll lån inte skulle vara relevanta för undersökningen, eftersom inget av lånen och exportkrediterna hade beviljats i enlighet med de statliga planer och projekt som påstods i klagomålet och som angavs i frågeformuläret.

(139) Kommissionen instämde inte i detta påstående. Enligt kommissionens uppfattning är den information som begärts från statsägda enheter emellertid tillgänglig för de kinesiska myndigheterna avseende alla enheter där de kinesiska myndigheterna är största eller stor aktieägare. Dessutom har de kinesiska myndigheterna nödvändiga befogenheter för att interagera även med finansinstitut som inte är statsägda, eftersom alla finansinstitut faller under den kinesiska banktillsynsmyndighetens jurisdiktion.

(140) Vad gäller information om företagsstruktur, styrning och ägarförhållanden så lämnade till sist endast en statsägd bank ut denna information till kommissionen, men inget av de andra finansinstitut som gett lån till företagen i urvalet inkom med denna information. Kommissionen mottog inte heller några kontrollerbara företagsspecifika uppgifter från andra banker än Exim Bank.

(141) Dessutom tillhandahöll Exim Bank allmänna förklaringar om hur dess system för beviljande av lån och för riskhantering fungerar, men ingen specifik information om hur man gjorde lånebedömningar i samband med lån till företagen i urvalet. Exim Bank hävdade att man inte var i stånd att lämna ut dessa handlingar, eftersom de ansågs interna och konfidentiella.

(142) Kommissionen bad därför de grupper av exporterande tillverkare som ingick i urvalet att de skulle bevilja tillgång till företagsspecifik information hos alla banker, både statsägda och privata, som gett dem lån. Även om företagen i urvalet gick med på att ge tillgång till sådana bankuppgifter som rör dem själva så vägrade den delvis samarbetsvilliga banken att lämna ut den begärda detaljerade informationen.

(143) Eftersom kommissionen varken erhållit någon information rörande flertalet av de banker som tillhandahållit lån till företagen i urvalet ansåg kommissionen att den inte hade fått tillgång till avgörande information avseende denna aspekt av undersökningen.

(144) Kommissionen underrättade därför de kinesiska myndigheterna om att den skulle kunna komma att använda sig av tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 28.1 i grundförordningen vid sin prövning av förekomsten och omfattningen av den påstådda subventioneringen i form av förmånliga lån.

(145) I sitt svar på kommissionens skrivelse invände de kinesiska myndigheterna mot tillämpningen av artikel 28.1 i grundförordningen. De kinesiska myndigheterna hävdade att de inte är skyldiga att lämna den begärda informationen och att den begärda informationen inte utgör nödvändig information.

(146) Kommissionen vidhöll sin ståndpunkt att de kinesiska myndigheterna, i egenskap av tillsynsorgan, är behöriga att besvara de specifika frågor som ställts till de finansinstitut som tillhandahöll finansiering till de exporterande tillverkare som ingick i urvalet. Såsom anges i kommissionens skrivelse är den information som efterfrågas från statsägda enheter tillgänglig för de kinesiska myndigheterna för alla enheter där de är den huvudsakliga eller största aktieägaren och att de har den befogenhet som krävs för att interagera med finansinstituten även när de inte är statsägda, eftersom de alla omfattas av den kinesiska banktillsynsmyndighetens jurisdiktion.

(147) Vidare ansåg kommissionen att den begärda informationen var avgörande för bedömningen av de kinesiska myndigheternas kontroll över finansinstitutens agerande med avseende på utlåningspolicy och riskbedömning i samband med lån till industrin för optiska fiberkablar.

(148) Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade de kinesiska myndigheterna att den information som kommissionen begärt om finansinstitut som tillhandahöll lån eller exportkrediter till företagen i urvalet inte var nödvändig, eller ens relevant, för att kommissionen skulle kunna slutföra sin analys, eftersom inget av lånen i fråga beviljades i enlighet med statliga planer eller andra dokument från de kinesiska myndigheterna.

(149) Den information som saknades rörde två aspekter. För det första handlade det om den information om ägarförhållanden och styrningsstruktur i de icke-samarbetsvilliga bankerna som kommissionen måste ha för att fastställa om dessa banker är offentliga organ eller ej. För det andra var den företagsspecifika informationen från den delvis samarbetsvilliga banken, Exim Bank, som information om förfarandet för godkännande av lån och bankens kreditvärdighetsbedömning av de lån som beviljats de exporterande tillverkarna i urvalet, nödvändig för att avgöra om lånen beviljats dessa tillverkare med förmånliga räntor. Sådana interna dokument kunde endast tillhandahållas av bankerna och de kinesiska myndigheterna, eftersom de exporterande tillverkarna i urvalet inte hade tillgång till dem.

(150) De kinesiska myndigheterna hävdade också att de inte hade tillgång till den begärda informationen. De kinesiska myndigheterna hävdade att det var juridiskt omöjligt att erhålla de begärda uppgifterna, eftersom det inte finns någon grund i kinesisk lagstiftning för att tvinga finansinstitut att lämna ut sådana konfidentiella uppgifter. Genom att begära denna information lade kommissionen en orimlig börda på de kinesiska myndigheterna.

(151) Kommissionen noterade att man begärt ett separat samtycke från varje företag för lånetransaktionerna i varje specifik bank. Kommissionen ansåg att detta specifika samtycke är att anse som tillräckligt i sig för att bevilja tillträde till dokumentationen rörande företagen i urvalet. Dessutom hade den delvis samarbetsvilliga banken tillhandahållit en översikt över sina utestående lån till företagen i fråga, vilket visar att de inte fanns några begränsningar vad gäller att lämna ut uppgifter om specifika transaktioner. Ingen av dessa banker tillhandahöll dock någon information om sin interna bedömning av den de aktuella transaktionerna.

(152) Slutligen ansåg kommissionen inte att den hade ålagt de kinesiska myndigheterna någon orimlig börda genom att begära information om förmånliga lån. Kommissionen hade sedan starten begränsat sin undersökning till de finansinstitut som tillhandahållit lån till företagen i urvalet. Kommissionen identifierade dessa finansinstitut och begäran om att vidarebefordra frågeformulären lämnades till de kinesiska myndigheterna tillsammans med det frågeformulär som skulle fyllas i av de kinesiska myndigheterna redan i ett tidigt skede av undersökningen. Detta gav de kinesiska myndigheterna gott om tid att efterkomma kommissionens begäran. Kommissionen ansåg därför att den hade gjort sitt yttersta för att göra det så lätt som möjligt för de kinesiska myndigheterna att utföra vad som begärts av dem.

(153) Kommissionen står således fast vid att den var tvungen att delvis använda sig av tillgängliga uppgifter vid sin prövning av förekomsten och omfattningen av den påstådda subventioneringen i form av förmånliga lån.

(154) Till följd av det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade klaganden att kommissionen inte fått viktig information från de kinesiska myndigheterna i fråga om förmånliga lån, vilket har lett till subventionsmarginaler som sannolikt inte motsvarar den verkliga förmån som de förmånliga lånen gett de exporterande tillverkarna.

(155) De exporterande tillverkare som ingick i urvalet samarbetade i undersökningen och tillhandahöll detaljerade uppgifter om de lån de fick från bankerna. Eftersom förmånen beräknades på grundval av skillnaden mellan denna information och en referensränta ansågs subventionsmarginalen vara den faktiska förmån som beviljats de exporterande tillverkarna i urvalet. Detta påstående avvisades därför.

3.2.2 Tillämpning av bestämmelserna i artikel 28.1 i grundförordningen beträffande exportkreditförsäkring

(156) Av administrativa skäl bad kommissionen de kinesiska myndigheterna att skicka ett särskilt frågeformulär till Sinosure.

(157) I sitt ursprungliga svar på frågeformuläret hävdade de kinesiska myndigheterna att Sinosure inte gav subventioner till industrin för optiska fiberkablar och att det särskilda frågeformuläret för Sinosure inte var relevant. De kinesiska myndigheterna lämnade endast in Sinosures årsrapport.

(158) Till följd av skrivelsen med begäran om komplettering upprepade de kinesiska myndigheterna sin åsikt att Sinosure inte gav subventioner som var specifika för de exporterande tillverkarna i urvalet eller industrin för optiska fiberkablar, men Sinosure tillhandahöll ett partiellt svar på det särskilda frågeformuläret. Varken de kinesiska myndigheterna eller Sinosure tillhandahöll emellertid någon av de styrkande handlingar som efterfrågades om Sinosures bolagsstyrning, som dess bolagsordning, och tillhandahöll inte heller in någon fullständig och korrekt förteckning över de exportkrediter som tillhandahållits de exporterande tillverkarna i urvalet. Dessutom tillhandahöll varken Sinosure eller de kinesiska myndigheterna någon specifik information om vilken exportkreditförsäkring som beviljats industrin för optiska fiberkablar, storleken på de premier som tas ut eller detaljerade uppgifter om lönsamheten för dess exportkreditförsäkringsverksamhet.

(159) Eftersom denna information saknades ansåg kommissionen att den inte hade fått tillgång till avgörande infor