KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2019/1693

av den 9 oktober 2019

om införande av en provisorisk antidumpningstull på import av stålhjul med ursprung i Folkrepubliken Kina

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1), särskilt artikel 7,

efter samråd med medlemsstaterna, och

av följande skäl:

1. FÖRFARANDE

1.1 Inledande

(1) Den 15 februari 2019 inledde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) en antidumpningsundersökning beträffande import till unionen av stålhjul med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina eller det berörda landet) på grundval av artikel 5 i förordning (EU) 2016/1036 (nedan kallad grundförordningen). Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) i Europeiska unionens officiella tidning (2).

(2) Kommissionen inledde undersökningen med anledning av ett klagomål som ingavs den 3 januari 2019 av European Wheels Manufacturers (nedan kallad EUWA eller klaganden) såsom företrädare för unionstillverkare som svarar för mer än 25 % av unionens totala tillverkning av stålhjul. Klagomålet innehöll bevisning om dumpning och därav följande väsentlig skada som var tillräcklig för att motivera inledandet av en undersökning.

(3) Efter tillkännagivandet om inledande tog kommissionen emot ett antal frågor om och synpunkter på definitionen av den berörda produkten. I detta avseende klargjorde kommissionen produktdefinitionen i tillkännagivandet om ändring av tillkännagivandet om inledande (3).

(4) Enligt artikel 14.5a i grundförordningen ska kommissionen registrera import som är föremål för en antidumpningsundersökning under perioden för utlämnande av uppgifter på förhand såvida den inte har tillräcklig bevisning för att vissa krav inte är uppfyllda. Ett av dessa krav, som anges i artikel 10.4 d i grundförordningen, är att det sker en ytterligare betydande ökning av den import som vållade skada under undersökningsperioden. Enligt uppgifter från Eurostat minskade importen i kilogram av stålhjul från Kina med 72 % under de första fyra månaderna efter inledandet av undersökningen (dvs. från mars 2019 till juni 2019) jämfört med samma period 2018, och med 74 % i förhållande till genomsnittet för fyra månader under undersökningsperioden (2018 – se skäl 23). Kommissionen konstaterar dessutom att importvolymerna av den berörda produkten enligt Surveillance 2-databasen visar en liknande kraftig minskning av importen. Kommissionen registrerade därför inte denna import enligt artikel 14.5a i grundförordningen, eftersom det andra materiella kravet i artikel 10.4, dvs. en ytterligare betydande ökning av importen, inte var uppfyllt.

1.2 Berörda parter

(5) I tillkännagivandet om inledande uppmanade kommissionen berörda parter att kontakta kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom informerade kommissionen uttryckligen klaganden, andra kända unionstillverkare, de kända exporterande tillverkarna, de kinesiska myndigheterna samt kända importörer och användare om inledandet av undersökningen och uppmanade dem att delta.

(6) Berörda parter gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av undersökningen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden.

1.3 Stickprovsförfarande

(7) I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den kunde komma att besluta att utföra stickprov bland de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

1.3.1 Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

(8) I tillkännagivandet om inledande uppgav kommissionen att den hade beslutat att begränsa sin undersökning till ett rimligt antal unionstillverkare genom att tillämpa ett stickprovsförfarande och att den hade gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare. Kommissionen gjorde urvalet på grundval av de upplysningar den hade tillgång till i inledningsskedet. Urvalet grundades på tillverkningsvolym och försäljning av den likadana produkten i unionen under undersökningsperioden. Tre unionstillverkare ingick i detta urval. Unionstillverkarna i urvalet, som har sin verksamhet i tre olika medlemsstater, svarade för över 35 % av den uppskattade totala tillverknings- och försäljningsvolymen av den likadana produkten i unionen. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet. Endast EUWA inkom med synpunkter och begärde att ytterligare ett företag skulle tas med för att göra urvalet mer representativt. Till följd av dessa synpunkter beslutade kommissionen att lägga till ett företag. Den berörda unionstillverkaren vägrade emellertid att samarbeta i undersökningen. Det preliminära urvalet med tre unionstillverkare bekräftades därför. Urvalet är representativt för unionsindustrin.

(9) De unionstillverkare som ingår i urvalet samt de andra unionstillverkare som deltar i denna undersökning har begärt att kommissionen ska hålla deras identitet konfidentiell under förfarandet i enlighet med artikel 19 i grundförordningen på grund av rädsla för vedergällningsåtgärder från några av deras kunder. Eftersom begäran hade skäliga grunder beviljade kommissionen unionstillverkarna anonymitet.

1.3.2 Stickprovsförfarande avseende importörer

(10) För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, bad kommissionen icke-närstående importörer att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande.

(11) Två icke-närstående importörer lämnade de begärda upplysningarna. Med hänsyn till det låga antalet beslutade kommissionen att det inte behövdes något stickprovsförfarande.

1.3.3 Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Kina

(12) För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen alla exporterande tillverkare i Kina att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen bad dessutom Kinas delegation vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta eventuella andra exporterande producenter som kunde vara intresserade av att medverka i undersökningen.

(13) Tjugosju företag i det berörda landet lämnade de begärda upplysningarna och samtyckte till att ingå i urvalet. Kommissionen konstaterade att 20 exporterande tillverkare/grupper av exporterande tillverkare var behöriga att ingå i urvalet. Sju tillverkare hade inte rapporterat någon export av den berörda produkten till unionen under undersökningsperioden och ansågs därför inte vara behöriga att ingå i urvalet. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen valde kommissionen ut tre företag som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. Kommissionen fastställde urvalet på grundval av exportvolymerna till unionen, men tog samtidigt hänsyn till att urvalet måste täcka alla typer av stålhjul (stålhjul som används för personbilar och nyttofordon).

(14) I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen genomfördes samråd med alla kända berörda exporterande tillverkare och myndigheterna i det berörda landet om urvalet. Inga synpunkter lämnades.

(15) Därefter vägrade ett av företagen i urvalet att samarbeta och ersattes med den näst största exporterande tillverkaren.

(16) Efter kontrollbesöket, och på grund av de betydande bristerna i de upplysningar som en av de exporterande tillverkarna i urvalet hade lämnat, beslutade kommissionen att lämna dessa upplysningar utan avseende i enlighet med artikel 18.1 i grundförordningen (4).

(17) På grund av att vissa typer av produkter hade uteslutits från undersökningen enligt avsnitt 2.3 berördes en av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i urvalet inte längre av denna undersökning.

(18) Till följd av detta begränsades urvalet till endast ett företag, som svarar för omkring 20 % av den kinesiska exporten av den berörda produkten till unionen under undersökningsperioden. Med tanke på graden av bristande samarbetsvilja i urvalet och eftersom det inte fanns tillräckligt med tid för att göra ett nytt urval, beslutade kommissionen i enlighet med artikel 17.4 i grundförordningen att preliminärt tillämpa de relevanta bestämmelserna i artikel 18 i grundförordningen.

1.4 Enskild undersökning

(19) Ursprungligen begärde tio av de exporterande tillverkare som lämnade in stickprovsformuläret individuell undersökning enligt artikel 17.3 i grundförordningen. Kommissionen gjorde frågeformuläret tillgängligt via internet på dagen för inledandet av undersökningen. När kommissionen tillkännagav urvalet informerade den dessutom de exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet om att de måste lämna in ett svar på frågeformuläret om de ville undersökas individuellt. Inget av de företagen besvarade dock frågeformuläret. Därför beviljades inget av dem individuell undersökning.

1.5 Svar på frågeformulär och kontrollbesök

(20) Kommissionen sände ett frågeformulär om förekomst av betydande snedvridningar i Kina i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen till Kinas regering. Frågeformulären för unionstillverkare, importörer, användare och exporterande tillverkare gjordes tillgängliga på internet (5) på dagen för inledandet av undersökningen.

(21) Svar på frågeformuläret inkom från de tre unionstillverkare och de tre exporterande tillverkare som ingick i urvalet. En icke-närstående importör lämnade in svar på frågeformuläret till kommissionen. Svaret var dock ofullständigt och parten upphörde att samarbeta i undersökningen när den uppmanades att komplettera sitt svar. Inget svar mottogs från de kinesiska myndigheterna.

(22) Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för ett provisoriskt fastställande av dumpning, därav följande skada och unionens intresse. Kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen genomfördes hos följande parter: Unionstillverkare — Företag C, Europeiska unionen. — Företag E, Europeiska unionen. — Företag H, Europeiska unionen. Intresseorganisation för unionstillverkare — EUWA, Bryssel, Belgien. Exporterande tillverkare i Kina — Hangtong Group: — Zhejiang Hangtong Machinery Manufacture Co., Ltd (tillverkare), Taizhou, Kina. — Ningbo Hi-Tech Zone Tongcheng Auto Parts Co., Ltd (handlare), Ningbo, Kina. — Ningbo Wheelsky Company Limited (offshore-handlare), Ningbo, Kina. — Xingmin Group: — Xingmin Intelligent Transportation Systems Co., Ltd (exporterande tillverkare), Longkou, Kina. — Tangshan Xingmin Wheels Co., Ltd (tillverkare), Tangshan, Kina. — Xianning Xingmin Wheels Co., Ltd (tillverkare), Xianning, Kina.

1.6 Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod

(23) Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2018 till och med den 31 december 2018 (nedan kallad undersökningsperioden, eller UP i tabeller). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är relevanta för bedömningen av skada omfattar perioden från och med den 1 januari 2015 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

1.7 Förfarande för fastställande av normalvärdet enligt artikel 2.6a i grundförordningen

(24) Mot bakgrund av att det fanns tillräcklig bevisning tillgänglig vid inledandet av undersökningen som visar på att det föreligger betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen, ansåg kommissionen det vara lämpligt att inleda en undersökning med beaktande av artikel 2.6a i grundförordningen.

(25) För att samla in nödvändiga uppgifter för en eventuell tillämpning av artikel 2.6a i grundförordningen uppmanade kommissionen i tillkännagivandet om inledande alla tillverkare i det berörda landet att lämna de uppgifter som begärs i bilaga III till tillkännagivandet när det gäller de insatsvaror som används för att tillverka stålhjul. Tjugotre exporterande tillverkare lämnade in de relevanta uppgifterna.

(26) För att inhämta den information som kommissionen ansåg vara nödvändig för sin undersökning om de påstådda betydande snedvridningarna i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen, skickade kommissionen även ett frågeformulär till Kinas regering. Inget svar mottogs från de kinesiska myndigheterna. Därefter informerade kommissionen de kinesiska myndigheterna om att den skulle använda tillgängliga uppgifter i den mening som avses i artikel 18 i grundförordningen för att fastställa förekomsten av betydande snedvridningar i Kina.

(27) I tillkännagivandet om inledande uppmanade kommissionen också alla berörda parter att senast 37 dagar efter det att detta tillkännagivande offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning lämna synpunkter och bevis på lämpligheten av att tillämpa artikel 2.6a i grundförordningen. En exporterande tillverkare lämnade synpunkter på förekomst av betydande snedvridningar.

(28) I tillkännagivandet om inledande förklarar kommissionen även att den mot bakgrund av den tillgängliga bevisningen kan behöva välja ett lämpligt representativt land i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen för att fastställa normalvärdet baserat på icke-snedvridna priser eller referensvärden.

(29) Den 6 mars 2019 offentliggjorde kommissionen en första kommentar till ärendehandlingarna (nedan kallad kommentaren av den 6 mars 2019) (6) i syfte att inhämta de berörda parternas synpunkter på de relevanta källor som kommissionen kan använda sig av för att fastställa normalvärdet i enlighet med artikel 2.6a e andra meningen i grundförordningen. I kommentaren lämnar kommissionen en förteckning över alla produktionsfaktorer, såsom material, energi och arbetskraft, som de exporterande tillverkarna använder i tillverkningen av den berörda produkten. På grundval av de kriterier som ligger till grund för valet av icke-snedvridna priser eller referensvärden fastställde kommissionen även möjliga representativa länder (Argentina, Brasilien, Colombia, Malaysia, Mexiko, Ryssland, Sydafrika, Thailand och Turkiet).

(30) Kommissionen gav alla berörda parter tillfälle att lämna synpunkter. Kommissionen mottog synpunkter från en exporterande tillverkare och klaganden. De kinesiska myndigheterna inkom inte med några synpunkter.

(31) Kommissionen bemötte de synpunkter som mottagits om kommentaren av den 6 mars 2019 i en andra kommentar om källorna till fastställandet av normalvärdet av den 16 april 2019 (nedan kallad kommentaren av den 16 april 2019) (7). Kommissionen fastställde även förteckningen över produktionsfaktorer och konstaterade att i det skedet var Brasilien det lämpligaste representativa landet enligt artikel 2.6a a första strecksatsen i grundförordningen. I det skedet var det inte möjligt att fastställa en slutgiltig förteckning över HS-nummer för att klassificera produktionsfaktorerna. Eftersom det inte förekom import enligt några av de möjliga HS-numren till Brasilien drog kommissionen slutsatsen att Turkiet och Sydafrika i det skedet också kunde övervägas som lämpliga representativa länder vid behov. Kommissionen uppmanade de berörda parterna att lämna synpunkter. Kommissionen mottog endast synpunkter från klaganden. Dessa synpunkter behandlas i denna förordning.

2. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

2.1 Berörd produkt

(32) Den berörda produkten, ändrad enligt det tillkännagivande som anges i skäl 3, är stålhjul, med eller utan tillbehör och med eller utan däck, avsedda för — traktorer, — motorfordon för transport av personer och/eller gods, — motorfordon för speciella ändamål (t.ex. brandbilar, bilar med anordning för sopning eller spolning), — släpvagn, påhängsvagn, husvagn och liknande fordon utan mekanisk framdrivningsanordning, med ursprung i Kina som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 8708 70 10, ex 8708 70 99 och ex 8716 90 90 (Taric-nummer 8708701080, 8708701085, 8708709920, 8708709980, 8716909095 och 8716909097) (nedan kallad den berörda produkten).

(33) Följande produkter är undantagna: — Stålhjul för industriell sammansättning av traktorer som framförs av gående och som för närvarande omfattas av nummer 8701 10, — hjul för fyrhjuling avsedd för väg, — delar till hjul, gjutna i ett stycke till stjärnform, av stål, — hjul för motorfordon särskilt avsedda för annan användning än på allmänna vägar (t.ex. hjul för jordbrukstraktorer eller skogstraktorer, truckar, bogsertraktorer, dumprar, konstruerade för användning i terräng).

2.2 Likadan produkt

(34) Undersökningen visade att följande produkter har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden: — Den berörda produkten. — Den produkt som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Kina. — Den produkt som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Brasilien, som användes som representativt land i den mening som avses i artikel 2.6a i grundförordningen. — Den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin.

(35) Kommissionen beslutade i detta skede att dessa produkter därför är att anse som likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

2.3 Invändningar gällande produktdefinitionen

(36) En av de exporterande tillverkare som ingick i urvalet hävdade att stålhjul som är särskilt avsedda för släpvagnar till personbilar och husvagnar och klassificeras enligt KN-nummer 8716 90 90 med en nominell fälgdiameter som är lika med eller lägre än 16 tum, borde undantas från produktdefinitionen eftersom de inte tillverkas i unionen och inte har samma grundläggande tekniska egenskaper som alla andra produkter som omfattas av produktdefinitionen.

(37) Beträffande de tekniska egenskaperna hävdade företaget i fråga att specifikationerna för hjul för släpvagnar till personbilar och hjul för husvagnar, särskilt vad avser hållfasthet (och således även provning), är lägre än för hjul för personbilar. Sådana hjul måste dessutom uppfylla särskilda specifikationer i fråga om högre belastningskrav och lägre hastighetskrav för att kunna säljas i unionen. Detta skulle också innebära att stålhjul för husvagnar eller stålhjul för släpvagnar till personbilar inte lagligen kan säljas och användas som stålhjul för personbilar. Företaget uppgav även att stålhjul för husvagnar eller stålhjul för släpvagnar till personbilar ska klassificeras enligt KN-nummer 8716 90 90, medan stålhjul för personbilar bör klassificeras under rubrik 8708.

(38) Under undersökningen mottog kommissionen även synpunkter om ett eventuellt undantagande från undersökningen av hjul för jordbrukstraktorer och annan jordbruksutrustning med släpvagn som används på fält, med en nominell fälgdiameter som är lika med eller lägre än 16 tum. Hjul för motorfordon särskilt avsedda för annan användning än på allmänna vägar (t.ex. hjul för jordbrukstraktorer eller skogstraktorer, truckar, bogsertraktorer, dumprar, konstruerade för användning i terräng) utesluts uttryckligen i tillkännagivandet om inledande. Stålhjul för fordon utan mekanisk framdrivningsanordning, såsom släpvagnar för jordbruksfordon och annan jordbruksutrustning med släpvagn som används på fält, ingick dock ursprungligen i produktdefinitionen. Det hävdades att även sådana hjul, precis som hjul för husvagnar och för släpvagnar till personbilar, har annorlunda tekniska egenskaper och därför inte är utbytbara mot de andra produkter som omfattas av produktdefinitionen.

(39) Den 24 juni 2019 offentliggjorde kommissionen en notering till ärendehandlingarna där den uppmanade alla berörda parter att lämna sina synpunkter på de ovannämnda påståendena om produktdefinitionen. Klaganden, tre exporterande tillverkare och en importör från unionen inkom med synpunkter på den ovannämnda noteringen. Alla dessa parter gav sitt stöd till den begäran om undantagande av produkter som sammanfattas i skälen 36 och 38.

2.4 Slutsatser angående den berörda produkten

(40) Undersökningen har visat att de hjul som avses i skälen 36 och 38 har en begränsad diameter på 16 tum eller mindre och har annorlunda tekniska egenskaper jämfört med de andra hjultyperna i produktdefinitionen, eftersom de inte är avsedda för att, och inte kan, monteras på motorfordonen. Därför drog kommissionen den preliminära slutsatsen att dessa produkter borde undantas.

(41) Till följd av det undantagande som beskrivs i skäl 40 anses en av de exporterande tillverkarna i urvalet, som endast tillverkade och exporterade de undantagna typerna av produkten till unionen, inte längre utgöra en exporterande tillverkare av den berörda produkten.

(42) Den berörda produkten definieras därför preliminärt som stålhjul, med eller utan tillbehör och med eller utan däck, avsedda för — traktorer, — motorfordon för transport av personer och/eller gods, — motorfordon för speciella ändamål (t.ex. brandbilar, bilar med anordning för sopning eller spolning), — släpvagn eller påhängsvagn, utan mekanisk framdrivningsanordning, för traktorer. med ursprung i Folkrepubliken Kina som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 8708 70 10, ex 8708 70 99 och ex 8716 90 90 (Taric-nummer 8708701080, 8708701085, 8708709920, 8708709980, 8716909095 och 8716909097) (nedan kallad den berörda produkten). Följande produkter ingår inte: — Stålhjul för industriell sammansättning av traktorer som framförs av gående och som för närvarande omfattas av nummer 8701 10, — hjul för fyrhjuling avsedd för väg, — delar till hjul, gjutna i ett stycke till stjärnform, av stål, — hjul för motorfordon särskilt avsedda för annan användning än på allmänna vägar (t.ex. hjul för jordbrukstraktorer eller skogstraktorer, truckar, bogsertraktorer, dumprar, konstruerade för användning i terräng), — hjul för släpvagnar för personbilar och husvagnar, släpvagnar för jordbruksfordon och annan jordbruksutrustning med släpvagn som används på fält, med en diameter på högst 16 tum.

3. DUMPNING

3.1 Inledande anmärkningar

(43) Såsom förklaras i skäl 17 fanns endast två exporterande tillverkare kvar i urvalet och kontrollerades därefter.

(44) Vad gällde ett av dessa företag beslutade kommissionen att tillämpa bestämmelserna i artikel 18 i grundförordningen, särskilt artikel 18.1 första meningen, och lämna de upplysningar som inkommit utan avseende. Detta beslut fattades på grund av att de rapporterade försäljningsuppgifterna inte ansågs vara tillförlitliga eftersom de inte kunde stämmas av mot företagets granskade räkenskaper. Kommissionen fick därför inte in de nödvändiga upplysningarna för att kunna fastställa en dumpningsmarginal för företaget.

(45) I enlighet med artikel 18.4 i grundförordningen informerades den berörda parten om orsakerna till att de upplysningar som inkommit lämnades utan avseende och gavs tillfälle att lämna ytterligare förklaringar.

(46) Företaget kommenterade kommissionens avsikt att tillämpa artikel 18 i grundförordningen och begärde att bli hört av förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden, vilket också skedde. Eftersom de uppgifter som avvisats och de kommentarer som företaget lämnat om detta i sin inlaga och i samband med att det hördes är konfidentiella och företagsspecifika lämnades detaljerna i kommissionens undersökningsresultat i detta avseende ut till företaget i fråga i ett separat och särskilt preliminärt utlämnande av uppgifter.

(47) Eftersom de kommentarer som företaget lämnat i sin inlaga och i samband med att det hördes av förhörsombudet inte ändrade de faktiska omständigheter och slutsatser som kommissionen fastställt under kontrollbesöket i företagets lokaler bekräftade kommissionen preliminärt att den skulle använda tillgängliga uppgifter med avseende på denna exporterande tillverkare.

(48) Beskrivningen av dumpningsmarginal nedan avser följaktligen det enda återstående företaget i urvalet.

3.2 Normalvärde

(49) Enligt artikel 2.1 i grundförordningen ska normalvärdet vanligtvis grundas på de priser som oberoende kunder i exportlandet har betalat eller ska betala vid normal handel.

(50) Följande anges dock i artikel 2.6a a i grundförordningen: ”om det […] fastställs att det inte är lämpligt att använda de inhemska priserna och kostnaderna i exportlandet på grund av att det föreligger betydande snedvridningar i det landet i den mening som avses i led b, ska normalvärdet uteslutande konstrueras på grundval av kostnader för produktion och försäljning som återspeglar icke-snedvridna priser eller referensvärden”, och ”ska omfatta ett skäligt belopp för att täcka försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst”. Såsom förklaras närmare nedan konstaterade kommissionen i denna undersökning att det på grundval av tillgänglig bevisning och mot bakgrund av det bristande samarbetet från de kinesiska myndigheterna var lämpligt att tillämpa artikel 2.6a i grundförordningen.

3.2.1 Förekomst av betydande snedvridningar

3.2.1.1 Inledning

(51) Följande anges i artikel 2.6a b i grundförordningen: ”Betydande snedvridningar är sådana snedvridningar som inträffar när rapporterade priser eller kostnader, inbegripet råvarukostnader och energikostnader, inte bestämts av de fria marknadskrafterna på grund av att de påverkats av ett betydande statligt inflytande. Vid bedömningen av huruvida det föreligger betydande snedvridningar ska hänsyn bland annat tas till de potentiella följderna av en eller flera av följande aspekter: — den berörda marknaden försörjs till betydande del av företag som ägs av eller drivs under kontroll, politisk styrning eller överinseende av exportlandets myndigheter, — förekomsten av statlig närvaro i företagen som gör att staten kan påverka priser eller kostnader, — förekomsten av en offentlig politik eller åtgärder som diskriminerar till förmån för inhemska leverantörer eller på annat sätt inverkar på de fria marknadskrafterna, — avsaknad av, diskriminerande tillämpning av eller felaktigt genomförande av konkurs-, bolags- eller egendomsrätt, — snedvridna lönekostnader, — tillgång till finansiering från institutioner som genomför politiska mål eller som på annat sätt inte agerar oberoende i förhållande till staten.”

(52) I enlighet med artikel 2.6a b i grundförordningen ska vid bedömningen av huruvida det föreligger betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a a hänsyn bland annat tas till den icke-uttömmande förteckning över faktorer som anges i den föregående bestämmelsen. I enlighet med artikel 2.6a b i grundförordningen bör vid bedömningen av huruvida det föreligger betydande snedvridningar hänsyn bland annat tas till de potentiella följderna av en eller flera av dessa aspekter för priser och kostnader i den berörda produktens exportland. Eftersom denna förteckning inte är fullständig behöver inte alla aspekter beaktas för att dra en slutsats om förekomsten av betydande snedvridningar. Samma faktiska omständigheter kan dessutom användas för att påvisa förekomsten av en eller flera aspekter i förteckningen. Slutsatser om betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a a måste dock dras på grundval av all tillgänglig bevisning. I den övergripande bedömningen avseende förekomsten av snedvridningar kan även förhållandena och situationen generellt sett i exportlandet beaktas, särskilt där de grundläggande delarna av det exporterande landets ekonomiska och administrativa struktur ger regeringen betydande befogenheter att ingripa i ekonomin på ett sätt som gör att priser och kostnader inte är resultatet av fri utveckling av marknadskrafterna.

(53) Följande anges i artikel 2.6a c i grundförordningen: ”När kommissionen har välgrundade indikationer på en eventuell förekomst av sådana betydande snedvridningar som avses i led b i ett visst land eller i en viss sektor i det landet, och när så är lämpligt för en effektiv tillämpning av denna förordning, ska kommissionen utarbeta, offentliggöra och regelbundet uppdatera en rapport som beskriver de marknadsförhållanden som avses i led b i det landet eller den sektorn.”

(54) Enligt denna bestämmelse har kommissionen utfärdat en landrapport för Kina (nedan kallad rapporten) (8), som visar att det finns ett betydande statligt inflytande på många nivåer i ekonomin, inbegripet specifika snedvridningar av många centrala produktionsfaktorer (såsom mark, energi, kapital, råvaror och arbetskraft) samt inom specifika sektorer (såsom stål och kemikalier). Rapporten placerades i undersökningsfilen i det inledande skedet. Klagomålet innehåller även viss relevant bevisning som kompletterar rapporten. Berörda parter uppmanades att motbevisa, kommentera eller komplettera bevisningen i undersökningshandlingarna vid tidpunkten för inledandet av förfarandet.

(55) Klagomålet innehåller uppdaterade uppgifter om överkapacitet i stålproduktionen, som är den huvudsakliga råvaran för tillverkningen av den berörda produkten och utgör mer än 60 % av tillverkningskostnaderna. Klaganden hänvisade till en rapport från Europeiska unionens handelskammare i Kina (9), enligt vilken Kina inte hade infriat sina löften att minska produktionskapaciteten till mer realistiska nivåer. Denna situation berodde särskilt på — några regioners önskan att vara självförsörjande, vilket ledde till ytterligare överkapacitet på nationell nivå, — förekomsten av statsägda företag som inte drivs enligt vinst-/förlustöverväganden, — den kinesiska regeringens stimulanspaket, där stora stålverk uppmuntras att skapa ytterligare kapacitet och som syftar till att göra små och medelstora stålverk lönsamma igen, — de regionala myndigheternas tillhandahållande av subventionerad energi (10).

(56) Klaganden hävdade även att den inhemska efterfrågan i Kina inte kunde absorbera den ökade stålproduktionen. I detta sammanhang hänvisas det i klagomålet till World Steel Association, som rapporterade att de månatliga produktionsvolymerna i Kina ökade med 9,1 % i oktober 2018 jämfört med oktober 2017, samtidigt som de endast ökade med 5,8 % i genomsnitt i de 64 länder som rapporterar till World Steel Association.

(57) Klagomålet innehöll uppgifter om att den ökade stålproduktionen i Kina, i kombination med en minskning av exporten till följd av de handelspolitiska skyddsinstrument som nyligen införts av Europeiska unionen och Förenta staterna, kunde leda till sänkta stålpriser.

(58) I klagomålet hänvisades även till ytterligare metoder som påverkar råvarupriserna: — Kostnaderna för råvaror och energi i Kina bestäms inte av de fria marknadskrafterna på grund av att de påverkats av ett betydande statligt inflytande. — Den kinesiska stålmarknaden försörjs fortfarande till betydande del av företag som ägs av eller drivs under kontroll och politisk styrning av den kinesiska regeringen. — Konkurs-, bolags- eller egendomsrätt genomförs fortfarande inte på lämpligt sätt i Kina. — Lönekostnader är snedvridna eftersom de inte bestäms av normala marknadskrafter eller genom förhandlingar mellan företagen och de anställda.

(59) Såsom anges i skäl 26 respektive skäl 27 lämnade de kinesiska myndigheterna inga synpunkter på eller motbevisade den befintliga bevisningen i ärendet, inklusive rapporten, samt den ytterligare bevisning som lämnats av klaganden om förekomsten av betydande snedvridningar och/eller huruvida det är lämpligt att tillämpa artikel 2.6a i grundförordningen i det aktuella ärendet.

(60) Synpunkter i detta avseende inkom endast från en av de exporterande tillverkarna, som hävdade att beräkningen av normalvärdet i enlighet med artikel 2.6a i grundförordningen inte är förenlig med WTO-avtalen, inbegripet protokollet för Kinas anslutning till WTO (nedan kallat protokollet) och WTO:s antidumpningsavtal (nedan kallat antidumpningsavtalet).

(61) I detta sammanhang hävdade den exporterande tillverkaren att efter det att avsnitt 15 i protokollet löpte ut bör EU inte avvika från standardmetoden för att fastställa normalvärdet, dvs. att endast använda inhemska priser och kostnader i det exporterande landet, såvida inte andra alternativ är tillåtna enligt antidumpningsavtalet. Mot bakgrund av ovanstående bör EU följa standardmetoden enligt artikel 2 i antidumpningsavtalet. Den berörda parten gjorde också gällande att begreppet betydande snedvridningar inte ens finns med i antidumpningsavtalet. Eftersom det inte finns någon rättslig grund för en sådan åtgärd i antidumpningsavtalet eller i Gatt 1994, är slutsatserna om förekomst av betydande snedvridningar, och följaktligen konstruktionen av normalvärdet, inte förenliga med artiklarna 1, 2, 6.1 och 18.1 i antidumpningsavtalet.

(62) I den föreliggande undersökningen konstaterar kommissionen i skäl 112 att det är lämpligt att tillämpa artikel 2.6a i grundförordningen. Kommissionen instämmer inte i den berörda partens påstående att kommissionen inte kan tillämpa artikel 2.6a. Kommissionen anser tvärtom att artikel 2.6a är tillämplig och att den måste tillämpas på grund av omständigheterna i detta ärende. Kommissionen anser dessutom att denna bestämmelse överensstämmer med Europeiska unionens WTO-skyldigheter. Det är kommissionens uppfattning, vilket klargörs i tvisten EU – antidumpningsåtgärder beträffande biodiesel från Argentina (DS473), att de bestämmelser i grundförordningen som är allmänt tillämpliga på alla WTO-medlemmar, särskilt artikel 2.5 andra stycket, möjliggör användning av uppgifter från ett tredjeland, vederbörligen justerade när det kan styrkas att en sådan justering är nödvändig. I antidumpningsförfaranden rörande produkter från Kina är de delar av avsnitt 15 i Kinas anslutningsprotokoll som inte har löpt ut fortfarande tillämpliga vid fastställandet av normalvärdet, både med avseende på marknadsekonomisk status och användningen av en metod som inte grundas på en strikt jämförelse med kinesiska priser eller kostnader.

(63) Den exporterande tillverkaren hävdade dessutom att klagomålet inte innehöll någon bevisning om betydande snedvridningar på stålhjulsmarknaden i sig, utan att påståendena snarare grundades på snedvridningar i situationen på den kinesiska stålmarknaden.

(64) Kommissionen konstaterade att eventuella synpunkter på situationen på den kinesiska stålmarknaden är relevanta för den berörda produkten. Eftersom det är en stålprodukt kan den anses höra till stålsektorn. Stål utgör i själva verket över 60 % av tillverkningskostnaderna för den berörda produkten. Den huvudsakliga råvara som används i tillverkningen av stålhjul är varmvalsat stål, som utgjorde över 50 % av de totala produktionskostnaderna. Varmvalsat stål tillverkas också på den kinesiska stålmarknaden och undersökningsresultaten i fråga om snedvridningar bekräftades i en tidigare undersökning avseende handelspolitiska skyddsinstrument (11).

(65) Kommissionen undersökte om det var lämpligt eller inte att använda inhemska priser och kostnader i Kina på grundval av att det föreligger betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen. Kommissionen gjorde detta på grundval av tillgänglig bevisning i ärendet, inbegripet bevisningen i rapporten, som bygger på allmänt tillgängliga källor. Analysen omfattade en undersökning av det betydliga statliga ingripandet i den kinesiska ekonomin i allmänhet, men även den specifika marknadssituationen i den relevanta sektorn för den berörda produkten.

3.2.1.2 Betydande snedvridningar som påverkar de inhemska priserna och kostnaderna i Kina

(66) Det kinesiska ekonomiska systemet bygger på begreppet ”socialistisk marknadsekonomi”. Begreppet finns inskrivet i den kinesiska konstitutionen och avgör den ekonomiska styrningen av Kina. Den centrala principen är ”socialistiskt offentligt ägande av produktionsmedlen, som ägs av hela folket och kollektivt av arbetarna”. Den statsägda ekonomin är den ”ledande kraften i den nationella ekonomin” och staten har i uppdrag att ”säkerställa dess konsolidering och tillväxt” (12). Detta innebär att den kinesiska ekonomins övergripande struktur inte bara möjliggör betydande statligt ingripande i ekonomin, utan att staten i själva verket uttryckligen har i uppdrag att göra sådana ingripanden. Det faktum att det offentliga ägandet har företräde framför privat ägande genomsyrar hela rättssystemet och betonas som en allmän princip i alla centrala lagar. Den kinesiska egendomslagen är ett utmärkt exempel på detta: den hänvisar till det primära stadiet i socialismen och anförtror staten uppgiften att upprätthålla det grundläggande ekonomiska system enligt vilket det offentliga ägandet spelar en dominerande roll. Andra ägandeformer tolereras, eftersom lagen tillåter dem att utvecklas vid sidan av statligt ägande (13).

(67) Enligt den kinesiska lagstiftningen utvecklas dessutom den socialistiska marknadsekonomin under ledning av Kinas kommunistparti. Den kinesiska statens och det kinesiska kommunistpartiets strukturer är sammanflätade på alla nivåer (rättslig, institutionell, personlig), och bildar en superstruktur där kommunistpartiets och statens roller är oskiljbara. Genom en ändring av den kinesiska konstitutionen i mars 2018 gavs det kinesiska kommunistpartiets ledande roll en ännu mer framträdande plats genom att den på nytt bekräftades i artikel 1 i konstitutionen. Efter den redan befintliga första meningen i bestämmelsen, ”[d]et socialistiska systemet är det grundläggande systemet för Folkrepubliken Kina” infogades en ny andra mening, som lyder som följer: ”[d]et främsta kännetecknet för den kinesiska formen av socialism är det kinesiska kommunistpartiets ledarskap.” (14) Detta åskådliggör det kinesiska kommunistpartiets obestridda och alltmer ökande kontroll över Kinas ekonomiska system. Detta ledarskap och denna kontroll är en väsentlig del av det kinesiska systemet och går mycket längre än vad som är brukligt i andra länder, där regeringarna utövar allmän makroekonomisk kontroll inom vilken de fria marknadskrafterna får spela.

(68) Den kinesiska staten för en interventionistisk ekonomisk politik och strävar efter mål som sammanfaller med den politiska dagordning som fastställs av det kinesiska kommunistpartiet, i stället för att avspegla de ekonomiska förhållandena på en fri marknad (15). De kinesiska myndigheterna tillämpar interventionistiska verktyg av många olika slag, bland annat systemet för industriell planering, finanssystemet samt lagstiftning.

(69) För det första, och när det gäller den övergripande administrativa kontrollen, styrs den kinesiska ekonomin av ett komplext system av industriell planering, som påverkar alla ekonomiska verksamheter i landet. Sammantaget täcker dessa planer en omfattande och komplex matris av sektorer och övergripande politiska åtgärder, och de tillämpas på alla myndighetsnivåer. Planerna på provinsiell nivå är detaljerade, medan de nationella planerna innehåller bredare mål. Planerna anger också de hjälpmedel som ska användas för att stödja de relevanta industrierna/sektorerna samt tidsramar för uppnåendet av målen. Vissa planer innehåller fortfarande uttryckliga produktionsmål, eftersom detta var ett vanligt förekommande inslag under tidigare planeringsperioder. Enligt planerna väljs individuella industrisektorer och/eller projekt (positiva eller negativa) ut som prioriteringar i linje med regeringens prioriteringar och särskilda utvecklingsmål fastställs för dem (industriell uppgradering, internationell expansion osv.). De ekonomiska aktörerna, såväl privata som statsägda, måste effektivt anpassa sina affärsverksamheter efter villkoren i planeringssystemet. Detta beror inte bara på att planerna är bindande, utan även på att de berörda kinesiska myndigheterna på alla nivåer följer systemet med planer och utövar sina befogenheter därefter, vilket innebär att de förmår de ekonomiska aktörerna att uppfylla de prioriteringar som stakas ut i planerna (se även avsnitt 3.2.1.5) (16).

(70) För det andra domineras Kinas finansiella system av statsägda affärsbanker när det gäller fördelningen av ekonomiska resurser. När dessa banker fastställer och genomför sin utlåningspolicy måste de anpassa sig till regeringens industripolitiska mål i stället för att först och främst bedöma de ekonomiska fördelarna med ett visst projekt (se även avsnitt 3.2.1.8) (17). Detsamma gäller de andra komponenterna i Kinas finansiella system, såsom aktiemarknader, obligationsmarknader, marknaden för riskkapital osv. Även de andra delarna av finanssektorn utöver banksektorn är institutionellt och operativt sett strukturerade på ett sätt som inte är inriktat på att se till att finansmarknaderna fungerar så effektivt som möjligt, utan på att säkerställa kontroll och möjliggöra ingripande från staten och kommunistpartiet (18).

(71) För det tredje, och när det gäller lagstiftningen, ingriper staten i ekonomin på en rad olika sätt. Reglerna för offentlig upphandling används till exempel ofta för att uppnå andra politiska mål än ekonomisk effektivitet, vilket undergräver de marknadsbaserade principerna på detta område. Den tillämpliga lagstiftningen föreskriver uttryckligen att offentlig upphandling ska genomföras för att underlätta uppnåendet av de mål som utformas utifrån statens politik. Målens karaktär fastställs dock inte, vilket ger de beslutande organen en bred marginal för egna bedömningar (19). På investeringsområdet har den kinesiska regeringen likaså en betydande kontroll och ett stort inflytande över vad både statliga och privata investeringar ska inriktas på och hur omfattande de ska vara. Investeringskontroll och olika incitament, begränsningar och förbud i samband med investeringar är viktiga verktyg för myndigheterna för att stödja politiska mål, exempelvis att upprätthålla statlig kontroll av viktiga sektorer eller stödja den inhemska industrin (20).

(72) Sammanfattningsvis grundas Kinas ekonomiska modell på vissa grundläggande axiom som möjliggör och uppmuntrar statliga ingripanden av många olika slag. Sådana betydande statliga ingripanden strider mot de fria marknadskrafterna, vilket snedvrider en effektiv resursfördelning enligt marknadsprinciperna (21).

3.2.1.3 Betydande snedvridningar enligt artikel 2.6a b första strecksatsen i grundförordningen: den berörda marknaden försörjs till betydande del av företag som ägs av eller drivs under kontroll, politisk styrning eller överinseende av exportlandets myndigheter

(73) I Kina utgör företag som ägs av eller drivs under kontroll och/eller politisk styrning eller överinseende av staten en väsentlig del av ekonomin.

(74) Regeringen och kommunistpartiet har strukturer som säkerställer deras fortsatta inflytande över företag, särskilt statsägda företag. Staten (och i många avseenden också kommunistpartiet) inte bara utformar och övervakar statsägda företags genomförande av den allmänna ekonomiska politiken, utan hävdar även sina rättigheter att delta i de statsägda företagens operativa beslutsfattande. Detta sker vanligen genom rotation av tjänstemän mellan de statliga myndigheterna och de statsägda företagen, genom att partimedlemmar sitter med i de statsägda företagens styrelser, genom particeller i företagen (se även avsnitt 3.2.1.4) samt genom att staten formar företagsstrukturen hos statsägda företag (22). I gengäld har statligt ägda företag en särskild ställning inom den kinesiska ekonomin, vilket medför flera ekonomiska fördelar, i synnerhet skydd mot konkurrens och förmånstillträde till relevanta insatsvaror, även finansiering (23).

(75) Den kinesiska regeringen utövar fortfarande ett betydande ägarskap inom stålsektorn. Nominellt sett uppskattas antalet statsägda företag och antalet privatägda företag vara nästan jämnt fördelat, men fyra av de fem kinesiska ståltillverkare som hör till världens tio största ståltillverkare är statsägda (24). Samtidigt som de tio största tillverkarna endast stod för omkring 36 % av industrins totala produktion 2016, satte den kinesiska regeringen samma år upp målet att konsolidera 60–70 % av järn- och ståltillverkningen kring tio storskaliga företag till 2025 (25). Regeringen upprepade sin avsikt i april 2019, när den tillkännagav offentliggörandet av riktlinjer om konsolidering av stålindustrin (26). En sådan konsolidering kan medföra påtvingade sammanslagningar av lönsamma privata företag med underpresterande statsägda företag (27).

(76) Till följd av de omfattande statliga ingripandena i stålindustrin och den stora andelen statsägda företag inom sektorn, förhindras även privatägda ståltillverkare att verka under marknadsförhållanden. Både offentlig- och privatägda företag inom stålsektorn är i själva verket föremål för politisk övervakning och vägledning såsom anges i avsnitt 3.2.1.5.

(77) Även om de flesta tillverkare av stålhjul i Kina är privatägda företag, kontrollerar och ingriper staten på deras huvudsakliga råvarumarknad, dvs. varmvalsat stål, som inte är undantagen från den allmänna ram som beskrivs ovan.

(78) Det fastställdes att de kontrollerade tillverkarna av stålhjul köpte sitt varmvalsade stål både från statsägda och privata leverantörer. Mot bakgrund av undersökningsresultaten i flera antisubventionsundersökningar avseende kinesiska varmvalsade platta produkter av stål eller andra stålprodukter där varmvalsat stål används som råvara, varav den senaste är undersökningen avseende stålprodukter belagda med organiskt material (28), är ägandeformen för tillverkare av varmvalsat stål inte relevant för slutsatserna om snedvridningar.

(79) I den ursprungliga undersökningen avseende stålprodukter belagda med organiskt material som nämns ovan fastställde kommissionen att statsägda företag som försörjer tillverkare av stålprodukter belagda med organiskt material med varmvalsat stål var offentliga organ enligt den prövning som har fastställts av WTO:s överprövningsorgan, eftersom de utförde statliga funktioner och utövade statliga befogenheter när de gör detta. Kommissionen fastställde dessutom att privatägda tillverkare av varmvalsat stål i Kina uppmanades och fick direktiv av den kinesiska regeringen att tillhandahålla varor i enlighet med artiklarna 3.1 a iii och 3.1 a iv i den grundläggande antisubventionsförordningen (29) och agerade på samma sätt som de statligt ägda stålföretagen. Kommissionen fastställde slutligen att priserna på varmvalsat stål i Kina var snedvridna. Detta var följden av de statsägda företagens stora dominans på marknaden för varmvalsat stål i Kina och av att de privata leverantörernas priser på varmvalsat stål var anpassade efter de statsägda företagens priser.

(80) Dessutom är de flesta biltillverkningsföretagen fortfarande (delvis) statsägda. Utländska biltillverkare har bildat samriskföretag med större statsägda företag, eftersom utländskt aktieinnehav har begränsats sedan 1994 (30).

(81) På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att stålhjulsmarknaden i Kina i betydande utsträckning försörjs av företag som var föremål för ägande, kontroll eller politisk styrning eller politiskt överinseende av den kinesiska regeringen.

3.2.1.4 Betydande snedvridningar enligt artikel 2.6a b andra strecksatsen i grundförordningen: förekomsten av statlig närvaro i företagen som gör att staten kan påverka priser eller kostnader

(82) Förutom att utöva kontroll över ekonomin genom ägande av statsägda företag och andra verktyg är den kinesiska regeringen i stånd att påverka priser och kostnader genom statlig närvaro i företagen. De berörda statliga myndigheternas rätt att utse och avsätta nyckelpersoner i ledningen för statsägda företag enligt den kinesiska lagstiftningen, som kan anses motsvara en äganderätt (31) och kommunistpartiets celler i företagen, såväl statsägda som privata, utgör en annan kanal genom vilken staten kan utöva inflytande över affärsbeslut. Enligt Kinas bolagsrätt ska en kommunistpartipolitisk organisation upprättas i varje företag (med minst tre medlemmar i kommunistpartiets enligt partiets stadgar (32)), och företaget ska skapa de nödvändiga förutsättningarna för partiorganisationens aktiviteter. Tidigare förefaller detta krav inte alltid ha följts eller tillämpats strikt. Men åtminstone från och med 2016 har kommunistpartiet stärkt sina krav på att kontrollera företagsbeslut i statsägda företag som en politisk princip. Det kinesiska kommunistpartiet uppges också utöva press på privata företag att sätta ”patriotism” i första rummet och rätta sig efter partidisciplinen (33). År 2017 rapporterades att det fanns particeller i 70 % av de omkring 1,86 miljoner privatägda företagen, och att pressen ökar på att partiorganisationerna ska ha sista ordet i affärsbeslut inom sina respektive företag. (34) Dessa regler gäller generellt i den kinesiska ekonomin och inom alla sektorer, inklusive tillverkare av stålhjul och leverantörer av deras insatsvaror.

(83) Särskilt inom stålsektorn är många av de stora ståltillverkarna (inklusive tillverkare av varmvalsat stål) statsägda, vilket redan påpekats. Några av dem anges uttryckligen i ”planen för anpassning och uppgradering av stålindustrin 2016–2020” (35) som exempel på resultaten av den tolfte femåriga planeringsperioden (Baosteel, Anshan Iron and Steel, Wuhan Iron and Steel osv.). I de offentliga handlingarna för statsägda tillverkare av stålhjul framhålls ibland kopplingen till den kinesiska regeringen. I sin halvårsrapport 2016 uppger exempelvis Baoshan Iron & Steel (eller Baosteel) att ”företaget förband sig att följa den regionala planeringen enligt den trettonde femårsplanen och nådde brett samförstånd med regionala myndigheter om att dela resurser, koppla ihop industrier i städer och skapa en ekologisk miljö” (36). I den nyligen genomförda antisubventionsundersökningen om vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Kina (37) fastställde kommissionen att tre av de fyra grupper av exporterande tillverkare som ingick i stickprovet var statsägda företag. I samtliga tre grupper agerade styrelseordföranden eller ordföranden även som partikommittésekreterare för gruppens kommunistpartiorganisation.

(84) Den kinesiska staten gör ingripanden även i bilindustrin. I det statsägda bilföretaget SAIC Motors årsrapport 2018 anges exempelvis att ”[t]ack vare kraftfulla insatser från de statliga myndigheterna och bilföretagens outtröttliga ansträngningar har Kina lyckats bli den största globala marknaden för bilar som drivs med nya energislag, tack vare snabbt växande och globalt ledande nya tekniker och modeller såsom ’Intelligent & Connected Vehicles’ (ICV) och ’mobility sharing’, samtidigt som den tar ledningen i utformningen av en ny epok för världens bilindustri.” (38)

(85) Statens närvaro och ingripande i finansmarknaderna (se även avsnitt 3.2.1.8) och i tillhandahållandet av råvaror och insatsvaror har dessutom en ytterligare snedvridande effekt på marknaden för stålhjul (39). Statens närvaro i företag, inbegripet statsägda företag, inom stålsektorn, bilsektorn och andra sektorer (såsom finanssektorn och sektorn för insatsvaror) gör det således möjligt för den kinesiska regeringen att påverka priser och kostnader.

3.2.1.5 Betydande snedvridningar enligt artikel 2.6a b tredje strecksatsen i grundförordningen: förekomsten av en offentlig politik eller åtgärder som diskriminerar till förmån för inhemska leverantörer eller på annat sätt inverkar på de fria marknadskrafterna

(86) Inriktningen hos Kinas ekonomi bestäms i betydande utsträckning av ett välutvecklat planeringssystem som innehåller prioriteringar och anger de mål som de centrala och lokala myndigheterna måste inrikta sig på. Relevanta planer finns på alla myndighetsnivåer och omfattar praktiskt taget alla ekonomiska sektorer. De mål som fastställs genom planeringsinstrumenten är bindande och myndigheterna på varje administrativ nivå övervakar respektive lägre myndighets genomförande av planerna. Generellt sett leder planeringssystemet i Kina till att resurser riktas mot sektorer som regeringen har betecknat som strategiska eller på annat sätt politiskt viktiga i stället för att fördelas enligt marknadskrafterna (40).

(87) Den kinesiska regeringen anser att stålindustrin, inbegripet tillverkning av stålhjul, är en nyckelindustri (41). Detta bekräftas i många planer, direktiv och andra dokument som handlar om stål och utfärdas på nationell, regional och kommunal nivå, såsom ”planen för anpassning och uppgradering av stålindustrin 2016–2020”. I denna plan anges att stålindustrin är ”en viktig och grundläggande sektor i den kinesiska ekonomin och en nationell hörnsten” (42). De viktigaste uppgifter och mål som stakas ut i planen täcker alla aspekter av industrins utveckling (43).

(88) I den trettonde femårsplanen om ekonomisk och social utveckling (44) anges att företag som tillverkar stålprodukter i det högre marknadssegmentet ska stödjas (45). Planen inriktas även på att uppnå hållbara och tillförlitliga kvalitetsprodukter genom att stödja företag som använder teknik för ren stålproduktion, precisionsvalsning och kvalitetsförbättring (46)

(89) I ”den vägledande katalogen för industriell strukturanpassning (2011 års version) (2013 års ändring)” (47) (nedan kallad katalogen) anges järn och stål som främjade industrier. Katalogens tillämplighet bekräftades av den nyligen genomförda antisubventionsundersökningen om vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Kina (48).

(90) Den kinesiska regeringen vägleder dessutom sektorns utveckling med hjälp av en bred uppsättning politiska verktyg och direktiv, bland annat avseende marknadens sammansättning och omstrukturering, råvaror, investeringar, kapacitetseliminering, produktsortiment, omlokalisering, uppgradering osv. Genom dessa och andra medel styr och kontrollerar den kinesiska regeringen praktiskt taget alla aspekter av sektorns utveckling och funktion (inbegripet stålhjul) (49). Det rådande problemet med överkapacitet är otvivelaktigt det tydligaste exemplet på följderna av den kinesiska regeringens politik och de snedvridningar som blir resultatet av denna.

(91) När det gäller bilindustrin föreskrev politiken för utveckling av bilindustrin en begränsning för utländskt aktieinnehav i samriskföretag som tillverkar bilar, vilket fortfarande var i kraft under undersökningsperioden. Detta innebär att även kunder till stålhjulstillverkare var föremål för diskriminerande åtgärder till förmån för inhemska tillverkare.

(92) Sammanfattningsvis har de kinesiska myndigheterna infört åtgärder för att förmå verksamhetsutövare att uppfylla de offentliga politiska målen att stödja främjade industrier, inklusive tillverkningen av varmvalsat stål som den huvudsakliga råvaran i tillverkningen av den berörda produkten, samt stålhjul som en del av den främjade stålsektorn. Sådana åtgärder hindrar marknadskrafterna från att fungera normalt.

3.2.1.6 Betydande snedvridningar enligt artikel 2.6a b fjärde strecksatsen i grundförordningen: avsaknad av, diskriminerande tillämpning av eller felaktigt genomförande av konkurs-, bolags- eller egendomsrätt

(93) Enligt den tillgängliga informationen förefaller det kinesiska konkurssystemet vara olämpligt för att uppnå de egna huvudmålen, exempelvis att reglera fordringar och skulder på ett rättvist sätt och skydda borgenärers och gäldenärers lagstadgade rättigheter. Detta förefaller bero på att den kinesiska konkursrätten visserligen formellt sett grundas på principer som liknar de principer som tillämpas i motsvarande lagar i andra länder än Kina, men det kinesiska systemet kännetecknas av ett systematiskt bristande verkställande. Antalet konkurser är fortfarande uppseendeväckande lågt jämfört med storleken på landets ekonomi, inte minst på grund av ett antal brister i insolvensförfarandena, som i själva verket avskräcker från att ansöka om konkurs. Staten har dessutom en fortsatt stark och aktiv roll i insolvensförfaranden, och har ofta direkt inflytande över resultatet av förfarandena (50).

(94) Bristerna i systemet för egendomsrättigheter är särskilt uppenbara när det gäller markägande och markanvändningsrättigheter i Kina (51). All mark ägs av den kinesiska staten (kollektivägd jordbruksmark och statsägd mark i tätorter). Det är endast staten som kan fördela mark. Det finns rättsliga bestämmelser för att fördela markanvändningsrättigheter på ett öppet sätt och till marknadspriser, exempelvis genom att införa anbudsförfaranden. Det är dock vanligt att dessa bestämmelser inte följs, och vissa köpare erhåller sin mark utan kostnad eller till lägre priser än marknadspriser (52). Myndigheterna har ofta specifika politiska mål när de tilldelar mark (53), bland annat genomförandet av ekonomiska planer.

(95) I likhet med många andra sektorer i den kinesiska ekonomin omfattas tillverkare av stålhjul av de allmänna reglerna i den kinesiska konkurs-, bolags- och egendomsrätten. Detta innebär att dessa företag även är föremål för de snedvridningar som genomsyrar hela systemet och uppstår till följd av diskriminerande eller olämplig tillämpning av konkurs- och egendomsrätten. Under denna undersökning avslöjades ingenting som kunde ifrågasätta dessa slutsatser. Därför drog kommissionen den preliminära slutsatsen att den kinesiska konkurs- och egendomsrätten inte fungerar ordentligt, vilket ger upphov till snedvridningar när insolventa företag hålls flytande och i fördelningen av markanvändningsrättigheter i Kina. På grundval av tillgänglig bevisning förefaller dessa överväganden även stämma in på stålsektorn och mer specifikt på varmvalsat stål (som den huvudsakliga insatsvara som används i tillverkningen av den berörda produkten) och även med avseende på stålhjul som en del av stålsektorn. Kommissionen har i synnerhet fastställt att tillverkare av stålhjul (54) gynnades av tillhandahållande av markanvändningsrättigheter mot för låg ersättning.

(96) Mot bakgrund av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att det förekom diskriminerande tillämpning eller bristande efterlevnad av konkurs- och egendomsrätten inom stålsektorn, även när det gäller den berörda produkten.

3.2.1.7 Betydande snedvridningar enligt artikel 2.6a b femte strecksatsen i grundförordningen: snedvridna lönekostnader

(97) Ett system med marknadsbaserade löner kan inte utvecklas fullständigt i Kina, eftersom arbetstagarna och arbetsgivarna inte har rätt till att organisera sig kollektivt. Kina har inte ratificerat ett antal grundläggande konventioner från Internationella arbetsorganisationen (nedan kallad ILO), bland annat konventionerna om föreningsfrihet och om kollektivavtal (55). Enligt den nationella lagstiftningen finns det endast en aktiv fackorganisation. Denna organisation är dock inte oberoende i förhållande till de statliga myndigheterna och dess deltagande i kollektivförhandlingar och skydd av arbetstagarnas rättigheter är fortfarande begränsat (56). Den kinesiska arbetskraftens rörlighet begränsas dessutom av systemet för registrering av hushåll, som begränsar tillgången till fullständig social trygghet och andra förmåner till lokala invånare i varje administrativt område. Detta leder ofta till att arbetstagare som inte är registrerade som lokala invånare har en svag ställning på arbetsmarknaden och lägre inkomst än registrerade arbetstagare (57). Dessa undersökningsresultat visar på en snedvridning av lönekostnaderna i Kina.

(98) Ingen bevisning har lämnats in om att stålsektorn, inklusive tillverkare av stålhjul och varmvalsat stål, inte skulle omfattas av det beskrivna kinesiska arbetsrättssystemet. Stålhjulssektorn och sektorn för delar av varmvalsat stål påverkas således av snedvridningarna av lönekostnader, både direkt (vid tillverkningen av den berörda produkten eller den huvudsakliga råvaran för att tillverka den) och indirekt (när det gäller tillgång till kapital eller insatsvaror från företag som omfattas av samma arbetsrättsliga system i Kina).

3.2.1.8 Betydande snedvridningar enligt artikel 2.6a b sjätte strecksatsen i grundförordningen: tillgång till finansiering från institutioner som genomför politiska mål eller som på annat sätt inte agerar oberoende i förhållande till staten

(99) Tillgången till kapital för företag i Kina snedvrids på flera olika sätt.

(100) För det första kännetecknas Kinas finansiella system av de statsägda bankernas starka ställning (58), som tar hänsyn till andra kriterier än ett projekts ekonomiska lönsamhet när de ger tillgång till finansiering. I likhet med icke-finansiella statsägda företag är bankerna inte bara knutna till staten genom ägandeförhållanden, utan även via personliga relationer (personer i den högsta ledningen för de stora statsägda finansinstituten utses av det kinesiska kommunistpartiet) (59), och i likhet med icke-finansiella statsägda företag, genomför bankerna regelbundet offentlig politik som har utformats av regeringen. I och med detta uppfyller bankerna ett uttryckligt rättsligt krav att bedriva sin verksamhet enligt behoven i fråga om den nationella ekonomiska och sociala utvecklingen och att följa statens industripolitik (60). Dessutom tillkommer ytterligare regler för direkt finansiering till sektorer som regeringen har fastställt som gynnade eller viktiga på andra sätt (61).

(101) Det har bekräftats att det finns flera rättsliga bestämmelser som föreskriver att normal bankpraxis ska följas och om aktsamhetregler, exempelvis att undersöka låntagares kreditvärdighet, men den överväldigande bevisningen, bland annat resultat från handelspolitiska undersökningar, tyder på att dessa bestämmelser endast spelar en underordna roll i tillämpningen av de olika rättsliga instrumenten.

(102) Obligations- eller kreditbetyg snedvrids dessutom ofta av en rad olika skäl, bland annat på grund av att riskbedömningarna påverkas av företagens strategiska betydelse för den kinesiska regeringen och styrkan hos eventuella implicita garantier från regeringen. Uppskattningar talar starkt för att de kinesiska kreditbetygen systematiskt motsvarar lägre internationella kreditbetyg (62).

(103) Dessutom tillkommer ytterligare regler för direkt finansiering till sektorer som regeringen har fastställt som gynnade eller viktiga på andra sätt (63). Detta leder till att utlåning till statsägda företag, stora privata företag med goda förbindelser och företag i viktiga industrisektorer prioriteras, vilket i sin tur innebär att tillgången och kapitalkostnaden inte är lika för alla aktörer på marknaden.

(104) För det andra har utlåningskostnaderna hållits konstgjort låga för att stimulera ökade investeringar, vilket har lett till överanvändning av kapitalinvesteringar med allt lägre räntabilitet. Detta åskådliggörs av den senaste tidens ökningar av företagens skuldsättning i den statliga sektorn, trots betydande lönsamhetsminskningar, vilket talar för att banksystemets mekanismer inte agerar enligt kommersiell praxis.

(105) För det tredje styrs prissignalerna fortfarande inte av de fria marknadskrafterna trots en avreglering av den nominella räntan i oktober 2015, utan påverkas av snedvridningar som föranletts av staten. Utlåning till eller under referensräntan utgör fortfarande 45 % av all utlåning och användningen av riktad kredit förefaller ha ökat, eftersom den trots försämrade ekonomiska förhållanden har ökat markant sedan 2015. Konstgjort låga räntor leder till underprissättning, vilket i sin tur leder till överdriven kapitalanvändning.

(106) Den totala kredittillväxten i Kina visar att kapitalfördelningen blir alltmer ineffektiv, utan tecken på den kreditåtstramning som skulle kunna förväntas under icke-snedvridna marknadsförhållanden. Till följd av detta har antalet nödlidande lån ökat snabbt under de senaste åren. Ställda inför en situation med ökad risk för osäkra fordringar har den kinesiska regeringen valt att undvika fallissemang. Problemet med osäkra fordringar har således hanterats genom förlängningar av lån, vilket i sin tur skapar ”zombie”-företag, eller genom att överföra äganderätten till skulden (t.ex. via sammanslagningar eller utbyte av skulder mot aktier), vilket inte nödvändigtvis undanröjer skuldproblemet i sig eller hanterar dess grundorsaker.

(107) Trots den senaste tidens åtgärder för att liberalisera marknaden påverkas företagskreditsystemet i Kina således fortfarande av betydande snedvridningar till följd av statens fortsatt genomgripande roll på kapitalmarknaderna.

(108) Ingen bevisning har lämnats om att stålsektorn, inklusive tillverkning av stålhjul och varmvalsat stål, skulle undantas från de statliga ingripanden i finanssystemet som beskrivs ovan. Kommissionen har även fastställt att råvaran varmvalsat stål (64) gynnades av förmånlig utlåning, vilket motsvarar subventioner. De omfattande statliga ingripandena i det finansiella systemet leder till att marknadsvillkoren påverkas kraftigt på alla nivåer.

3.2.1.9 De beskrivna snedvridningarnas systemiska karaktär

(109) Kommissionen konstaterade att de snedvridningar som beskrivs i rapporten är karakteristiska för den kinesiska ekonomin. Den tillgängliga bevisningen visar att de fakta och särdrag som utmärker det kinesiska systemet enligt beskrivningen i avsnitten 3.2.1.1–3.2.1.5 och i del A i rapporten gäller hela landet och dess ekonomiska sektorer. Detsamma gäller beskrivningen av produktionsfaktorerna i avsnitten 3.2.1.6–3.2.1.8 och i del B i rapporten.

(110) Kommissionen erinrar om att det krävs ett antal olika insatsvaror för att tillverka stålhjul. Enligt bevisningen i ärendehandlingarna köpte samtliga exporterande tillverkare i urvalet alla sina insatsvaror i Kina. När stålhjulstillverkare köper/kontrakterar dessa insatsvaror påverkas de priser som de betalar (vilka registreras som kostnader) helt klart av samma snedvridningar av systemet som nämns ovan. Leverantörer av insatsvaror anställer till exempel arbetskraft som påverkas av snedvridningarna. De kan låna pengar som omfattas av snedvridningarna av finanssektorn/kapitalfördelningen. De påverkas dessutom av planeringssystemet, som gäller på alla myndighetsnivåer och i alla sektorer.

(111) Till följd av detta är det inte bara de inhemska försäljningspriserna för stålhjul som inte kan användas i den mening som avses i artikel 2.6a a i grundförordningen, utan alla kostnader för insatsvaror (inklusive råvaror, energi, mark, finansiering, arbetskraft osv.) färgas eftersom deras prisinformation påverkas av statens betydande inflytande enligt beskrivningen i delarna A och B i rapporten. De statliga ingripanden som beskrivs när det gäller fördelning av kapital, mark, arbetskraft, energi och råvaror förekommer i hela Kina. Detta innebär till exempel att en insatsvara som har tillverkats i Kina genom en kombination av olika produktionsfaktorer påverkas av betydande snedvridningar. Detsamma gäller för insatsvarorna för tillverkningen av insatsvarorna och så vidare. Varken den kinesiska regeringen eller de exporterande tillverkarna har åberopat någon bevisning eller framfört några argument om motsatsen i denna undersökning.

3.2.1.10 Slutsats

(112) Analysen i avsnitten 3.2.1.2–3.2.1.9, som omfattar en undersökning av all tillgänglig bevisning om Kinas ingripande i landets ekonomi i allmänhet och i stålsektorn och bilindustrin i synnerhet, visar att priser eller kostnader för den berörda produkten, inbegripet kostnader för råvaror, energi och arbetskraft, inte är resultatet av fria marknadskrafter eftersom de påverkas av ett betydande statligt inflytande i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen, vilket framgår av de faktiska eller potentiella följderna av en eller flera av de relevanta aspekter som anges i den artikeln. På grundval av detta, och i avsaknad av samarbete från den kinesiska regeringens sida, konstaterade kommissionen att det inte är lämpligt att använda inhemska priser och kostnader för att fastställa normalvärdet i detta fall.

(113) Kommissionen konstruerade således normalvärdet endast på grundval av tillverknings- och försäljningskostnader som avspeglar icke-snedvridna priser eller referensvärden, i detta fall på grundval av motsvarande tillverknings- och försäljningskostnader i ett lämpligt representativt land i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen, vilket diskuteras i det följande avsnittet.

3.2.2 Representativt land

3.2.2.1 Allmänna anmärkningar

(114) Valet av representativt land grundades på följande kriterier: — En nivå av ekonomisk utveckling som är jämförbar med Kinas. I detta syfte använde kommissionen länder med en bruttonationalinkomst som är jämförbar med Kinas på grundval av Världsbankens databas (65). — Tillverkning av den produkt som översynen gäller i det landet (66). — Tillgång till relevanta offentliga uppgifter i det landet. — Om det finns fler än ett möjligt representativt land kommer företräde, där så är lämpligt, att ges till ett land med en adekvat nivå av social trygghet och miljöskydd.

(115) Såsom anges i skälen 29–31 offentliggjorde kommissionen två kommentarer till ärendehandlingarna om de källor som använts för att fastställa normalvärdet.

3.2.2.2 En nivå av ekonomisk utveckling som är jämförbar med Kinas

(116) I kommentaren av den 6 mars 2019 identifierade kommissionen följande nio länder: Argentina, Brasilien, Colombia, Malaysia, Mexiko, Ryssland, Sydafrika, Thailand och Turkiet, som Världsbanken anser vara länder med ekonomisk utvecklingsnivå som är jämförbar med Kinas, dvs. de klassificeras alla som övre medelinkomstländer på grundval av sin bruttonationalinkomst (nedan kallad BNI).

(117) I sin inlaga av den 11 mars 2019 hävdar klaganden att Mexiko inte bör väljas som representativt land eftersom de mexikanska tillverkarna endast levererar till Nafta-området. Klaganden lämnade dock ingen bevisning om varför de tillverkade varornas destination skulle vara relevant för valet av representativt land och hur detta skulle påverka de relevanta produktionsfaktorernas representativitet. Påståendet avvisades därför.

(118) I kommentaren av den 16 april 2019 konstaterar kommissionen att Argentina klassificerades som ett höginkomstland under undersökningsperioden. Kommissionen drog därför slutsatsen att endast åtta av de ursprungligen identifierade övre medelinkomstländerna kunde övervägas i valet av representativt land.

(119) Inga ytterligare synpunkter på nivån av ekonomisk utveckling inkom efter kommentaren av den 16 april 2019.

3.2.2.3 Tillverkning av den undersökta produkten i det representativa landet och tillgång till relevanta offentliga uppgifter i det landet

(120) I kommentaren av den 6 mars 2019 uppger kommissionen att det var känt att den berörda produkten tillverkas i Argentina, Brasilien, Colombia, Malaysia, Mexiko, Ryssland, Sydafrika, Thailand och Turkiet.

(121) Kommissionen konstaterade också att det inte fanns allmänt tillgängliga finansiella uppgifter om stålhjulstillverkaren i Argentina. I sin inlaga av den 11 mars 2019 bekräftar klaganden att tillverkaren i Argentina hade upphört med sin verksamhet. Av denna anledning och av den anledning som anges i skäl 118 övervägde kommissionen inte Argentina som möjligt representativt land.

(122) Kommissionen konstaterade dessutom att de finansiella uppgifter som var relevanta för undersökningsperioden inte fanns tillgängliga för något av de övervägda länderna när kommentaren av den 6 mars 2019 offentliggjordes.

(123) I sin inlaga av den 18 mars 2019 hävdade en exporterande tillverkare att Indien borde väljas som representativt land. Enligt detta företag fanns det åtminstone två tillverkare av den särskilda produkttyp som tillverkades av denna exporterande tillverkare. Företaget hävdade dessutom att BNI, som används av Världsbanken för att klassificera länder, inte är en lämplig indikator för att bedöma ett lands ekonomiska utvecklingsnivå, eftersom BNI per capita inte ger en lämplig sammanfattning av ett lands utvecklingsnivå och inte heller mäter välstånd. Företaget ansåg att BNP borde användas i stället.

(124) I detta avseende konstaterade kommissionen att det fastställs i grundförordningen att det representativa landet ska ha en med exportlandet jämförbar ekonomisk utvecklingsnivå. Företaget framförde dock inga ytterligare krav på valet av lämpligt representativt land. Kommissionen beslutade att Världsbankens databas var den lämpliga uppgiftskällan i detta sammanhang. Databasen ger kommissionen ett tillräckligt antal potentiellt lämpliga representativa länder med en liknande utvecklingsnivå för att kunna välja den lämpligaste källan till icke-snedvridna kostnader och priser. Denna rangordning baseras dessutom på ett objektivt kriterium och används konsekvent i alla ärenden där fastställandet av normalvärdet grundas på bestämmelserna i artikel 2.6a i grundförordningen, vilket säkerställer enhetlighet och lika behandling i olika förfaranden. Världsbanken använder BNI i sin klassificering av ekonomier i inkomstgrupper, eftersom den följer metoden i Världsbankens operativa utlåningspolicy. Eftersom BNI registrerar all inkomst som kommer in i en nationell ekonomi, oavsett ursprung, avspeglar den på ett lämpligt sätt den totala ekonomiska aktiviteten i ett visst land.

(125) Samtidigt konstaterade kommissionen att Indien var upptaget i förteckningen över låg- och medelinkomstländer i Världsbankens rangordning, och därför inte hade en utvecklingsnivå som liknade Kinas. Indien kunde därför inte anses vara ett lämpligt representativt land för Kina. Kommissionen avvisade följaktligen detta påstående.

(126) I sina synpunkter på kommentaren av den 6 mars 2019 framförde EUWA och en exporterande tillverkare ett antal påståenden om förekomsten av tillverkning av den undersökta produkten i några av de övervägda länderna, tillgången till tillräckligt relevanta finansiella uppgifter för de övervägda länderna när det gällde årsräkenskaper för internationella grupper och tillgången till finansiella uppgifter för undersökningsperioden.

(127) Kommissionen undersökte dessa påståenden och konstaterade i kommentaren av den 16 april 2019 att Colombia, Malaysia, Mexiko, Ryssland och Thailand inte kunde övervägas vidare i valet av representativt land, eftersom det inte fanns några finansiella uppgifter tillgängliga för tillverkarna i Colombia, Malaysia, Ryssland och Thailand för undersökningsperioden. De konsoliderade finansiella uppgifter som fanns tillgängliga för tillverkaren i Mexiko rörde dessutom en grupp av företag som var baserade och verksamma i flera länder, och det var inte möjligt att fastställa bidraget från tillverkningen och försäljningen i Mexiko till de finansiella resultaten. Kommissionen konstaterade också preliminärt att en av de brasilianska tillverkarna endast tillverkade aluminiumhjul och därför inte kunde övervägas i beräkningen av försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst.

(128) I kommentaren av den 16 april 2019 konstaterade kommissionen att finansiella uppgifter för undersökningsperioden fanns lätt tillgängliga för en internationell grupp med verksamhet i Brasilien och Turkiet (och i andra länder). De respektive årsrapporterna innehöll information om gruppens koncernresultat, men även detaljerade uppgifter om de individuella resultaten för moderbolaget i Brasilien, som också var en tillverkare av stålhjul, och mindre detaljerade uppgifter om resultaten för dess två dotterbolag i Turkiet. Uppgifterna om dotterbolagen i Turkiet begränsades till nettointäkter, försäljningskostnader, rörelsekostnader, inkomstskatt och vinst. Utifrån dessa uppgifter var det således inte möjligt att bedöma relevansen hos de kostnader som ingick i kategorin rörelsekostnader.

(129) I kommentaren av den 16 april 2019 konstaterade kommissionen likaså att det rimligen kunde förväntas att tillverkaren i Sydafrika skulle offentliggöra sin årsrapport för undersökningsperioden i tid för att den skulle kunna användas i beräkningen. Trots att tillverkaren i Sydafrika tillhörde en internationell grupp kunde kommissionen eventuellt godta de konsoliderade finansiella uppgifter som relevanta för tillverkaren i Sydafrika, eftersom andelen av omsättningen som uppkom i Sydafrika av gruppens totala omsättning inte var försumbar.

(130) Oavsett vad som anges ovan ansågs de uppgifter som fanns tillgängliga för den brasilianska tillverkare som avses i skäl 128 vara de mest fullständiga uppgifterna för att fastställa representativa försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst.

(131) I sina synpunkter på kommentaren av den 16 april 2019 upprepade klaganden att den föredrog Turkiet som representativt land. Den motsatte sig dock inte kommissionens slutsats att Brasilien kunde användas som representativt land.

(132) Till följd av detta konstaterade kommissionen att Brasilien var ett lämpligt representativt land när det gällde tillverkning av den undersökta produkten samt tillgång till och kvalitet på finansiella uppgifter för undersökningsperioden såsom beskrivs i skäl 128.

(133) Efter kontrollbesöken i Kina hos de kinesiska exporterande tillverkarna i urvalet, då kommissionen fastställde en slutgiltig förteckning över råvaror och deras motsvarande HS-nummer eller tullnummer, kunde det bekräftas att Brasilien tillhandahöll den mest fullständiga datauppsättningen för att fastställa de icke-snedvridna priser och referensvärden som krävdes för att konstruera normalvärdet.

3.2.2.4 Nivå av social trygghet och miljöskydd

(134) Eftersom kommissionen hade fastställt att Brasilien var det lämpligaste representativa landet var det inte nödvändigt att göra en bedömning av nivån av social trygghet och miljöskydd i enlighet med artikel 2.6a a sista meningen första strecksatsen i grundförordningen.

3.2.2.5 Slutsats

(135) Mot bakgrund av ovanstående analys uppfyllde Brasilien alla kriterier som fastställs i artikel 2.6a a första strecksatsen i grundförordningen för att anses vara ett lämpligt representativt land. Brasilien har i synnerhet betydande tillverkning av den undersökta produkten, och det finns en fullständig datauppsättning för produktionsfaktorer, försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst under undersökningsperioden.

3.2.3 Använda källor för att fastställa icke-snedvridna kostnader

(136) I kommentaren av den 6 mars 2019 uppgav kommissionen att den för att konstruera normalvärdet i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen skulle använda Global Trade Atlas (nedan kallad GTA) för att fastställa icke-snedvridna kostnader för de flesta av produktionsfaktorerna, statistik från ILO och nationell statistik för att fastställa icke-snedvridna arbetskraftskostnader och andra källor beroende på det valda representativa landet för att fastställa icke-snedvridna energikostnader (såsom elektricitet, naturgas och vatten).

(137) I sina synpunkter av den 18 mars 2019 hävdade en exporterande tillverkare att Brasilien inte borde övervägas som ett lämpligt representativt land på grund av exportbegränsningar i Brasilien för valsade platta produkter enligt vad som rapporterats i OECD:s Inventory on export restrictions on Industrial Raw Materials (67), som eventuellt skulle kunna påverka inte bara det inhemska priset utan även importpriset på dessa insatsvaror. I detta sammanhang påpekade den exporterande tillverkaren i synnerhet att varmvalsat stål är den huvudsakliga råvaran och utgör 40–60 % av de totala tillverkningskostnaderna.

(138) Kommissionen undersökte förekomsten av exportbegränsningar i Brasilien och bekräftade i sin kommentar av den 16 april 2019 att export av vissa platta stålprodukter var föremål för exporttillstånd enligt lag nr 9.112 av den 10 oktober 1995 (68) om export av känsliga varor och tillhörande tjänster. I detta skede konstaterade kommissionen att de exporterande tillverkarna i urvalet i sin tillverkning inte använde platta stålprodukter som omfattas av de HS-nummer som var föremål för exportbegränsningar i Brasilien.

(139) Till följd av kontrollbesöken konstaterade kommissionen emellertid att platta valsade produkter som omfattas av ett av de HS-nummer som är föremål för de exportbegränsningar som nämns i skäl 138, nämligen HS-undernummer 7228 70 (”profiler”), faktiskt användes av den enda undersökta exporterande tillverkaren i tillverkningen av den berörda produkten.

(140) Kommissionen beslutade därför att ersätta de snedvridna kostnaderna för denna produktionsfaktor med ett internationellt referensvärde i stället för ett importpris i Brasilien. Detta referensvärde förklaras i skäl 158.

(141) I sin inlaga av den 18 mars 2019 hävdade en exporterande tillverkare att förbrukningsvaror inte borde ingå i produktionsfaktorerna vid tillämpningen av artikel 2.6a a i grundförordningen, eftersom artikel 2.6a b i grundförordningen avser råvaror och energi och inte omfattar förbrukningsvaror.

(142) I kommentaren av den 16 april 2019 påpekade kommissionen att förbrukningsvaror ingår i tillämpningsområdet för artikel 2.6a a i grundförordningen, eftersom den bestämmelsen omfattar samtliga produktions- och försäljningskostnader som är nödvändiga för beräkningen av normalvärdet, utan undantag. I artikel 2.6a b i grundförordningen klargörs däremot begreppet ”betydande snedvridningar”, som innebär att bestämmelserna för fastställande av normalvärde i artikel 2.6a i grundförordningen blir tillämpliga, men rapporterade priser och kostnader (inklusive men inte begränsat till råvaror och energi) nämns inte i detta andra sammanhang. Kommissionen ansåg därför att samtliga produktions- och försäljningskostnader, inklusive förbrukningsvaror och oavsett deras andel av den totala produktionskostnaden, ska rapporteras av de exporterande tillverkarna och beaktas i beräkningen av normalvärdet. Kommissionen avvisade följaktligen detta påstående.

(143) I kommentaren av den 16 april 2019 informerade kommissionen på grundval av sitt beslut att använda Brasilien som representativt land de berörda parterna om att den skulle använda GTA för att fastställa icke-snedvridna kostnader för produktionsfaktorerna, ILO-statistik och andra allmänt tillgängliga källor (69) för att fastställa icke-snedvridna arbetskraftskostnader och de taxor som tillämpas av de valda brasilianska leverantörerna av el, naturgas och vatten för att fastställa icke-snedvridna kostnader för dessa energityper.

(144) Kommissionen informerade även de berörda parterna om att den för att fastställa icke-snedvridna försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst skulle använda finansiella uppgifter från Iochpe Maxion Group, särskilt för dotterbolaget i Brasilien, för vilket detaljerade uppgifter fanns tillgängliga i gruppens Individual and Consolidated Financial Statements for the Year Ended December 31, 2018 and Independent Auditor’s Report (70).

(145) Kommissionen mottog inga ytterligare synpunkter på källorna till icke-snedvridna kostnader och referensvärden efter kommentaren av den 16 april 2019. Kommissionen bekräftade därför preliminärt de källor som anges i skälen 143 och 144.

3.2.4 Icke-snedvridna kostnader och referensvärden

3.2.4.1 Produktionsfaktorer

(146) Såsom redan anges i skäl 29 meddelade kommissionen i kommentaren av den 6 mars 2019 att den skulle fastställa en inledande förteckning över produktionsfaktorer och källor som den avsåg att använda för alla produktionsfaktorer, såsom de material, den energi och den arbetskraft som de exporterande tillverkarna använde i tillverkningen av den berörda produkten.

(147) Kommissionen mottog inga synpunkter på förteckningen över produktionsfaktorer efter kommentaren av den 6 mars 2019 eller kommentaren av den 16 april 2019.

(148) I kommentaren av den 16 april 2019 fastställde kommissionen, på grundval av de uppgifter som inkommit från de berörda parterna, en förteckning över 60 möjliga HS-nummer som motsvarade de produktionsfaktorer som användes i tillverkningen av den berörda produkten.

(149) Efter kontrollbesöken i lokalerna hos de exporterande tillverkarna i urvalet fastställde kommissionen sedan en slutgiltig förteckning över produktionsfaktorer och motsvarande HS-nummer.

(150) Mot bakgrund av alla upplysningar som lämnats av de berörda parterna och som samlats in under kontrollbesöken har följande produktionsfaktorer och HS-nummer, i förekommande fall, identifierats: Tabell 1 Produktionsfaktor Nummer i den brasilianska klassificeringen enligt tulltaxan Icke-snedvridet värde Råvaror Varmvalsade platta stålprodukter, ej betade, med en bredd av minst 600 mm och en tjocklek av — mer än 10 mm, 7208 36 4,91 CNY/kg — 4,75 mm men högst 10 mm, 7208 37 00 4,86 CNY/kg — 3 mm men under 4,75 mm, 7208 38 4,89 CNY/kg — mindre än 3 mm 7208 39 4,57 CNY/kg Valsat stål — Profiler Ej tillämpligt 5,06 CNY/kg Färg — På basis av polyestrar 3208 10 42,87 CNY/kg — På basis av akryl- eller vinylpolymerer 3208 20 42,12 CNY/kg — Övrigt 3208 90 54,65 CNY/kg — Epoxihartser 3907 30 28,70 CNY/kg Svetstråd — Tråd av kolstål 7217 30 12,51 CNY/kg — Tråd av kiselmanganstål 7229 20 00 9,73 CNY/kg — Tråd av legerat stål, övrigt 7229 90 00 21,74 CNY/kg Ventil 8481 30 00 10,30 CNY/kg Gaser — Propan, flytande 2711 12 3,73 CNY/kg — Argon 2804 21 Ej tillämpligt (se skälen 153 och 154) — Kväve 2804 30 00 10,86 CNY/m3 — Syre 2804 40 00 6,69 CNY/m3 — Koldioxid 2811 21 00 24,76 CNY/kg Andra kemikalier — Klorväte 2806 10 1,68 CNY/kg — Kaustiksoda 2815 12 00 2,41 CNY/kg — Natriumkarbonat 2836 20 1,45 CNY/kg — Mjölksyra 2918 11 00 21,22 CNY/kg — Natriumvätekarbonat 3402 19 00 15,03 CNY/kg — Smörjmedel 3403 19 00 44,54 CNY/kg — Betmedel 3810 10 66,46 CNY/kg — Thinner 3814 00 40,26 CNY/kg — Natriumnitrat 3815 90 74,48 CNY/kg — Polyakrylamid 3906 90 17,74 CNY/kg Arbetskraft Lönekostnader i tillverkningssektorn Ej tillämpligt 34,53 CNY/timme Energi Elektricitet Ej tillämpligt 0,69–1,01 CNY/kWh Naturgas Ej tillämpligt 3,42–4,03 CNY/m3 Vatten Ej tillämpligt 181,92 CNY/månad eller 35,41–70,67 CNY/ton Träpelletar 4401 31 00 0,65 CNY/kg Biprodukt/avfall Stålskrot i svarvspån, hyvelspån, flisor, fräsavfall, sågspån och filspån, klipp- och stansrester i eller utan paket 7204 41 00 1,70 CNY/kg

a) Råvaror och skrot

(151) Under kontrollbesöken kontrollerade kommissionen de råvaror som användes och det stålskrot som genererades i tillverkningen av den berörda produkten.

(152) För samtliga råvaror med undantag för valsat stål förlitade sig kommissionen i avsaknad av information om det representativa landets marknad på importpriser för allt material. Ett importpris i det representativa landet fastställdes som ett vägt genomsnitt av enhetspriserna för importen från alla tredjeländer förutom Kina. Kommissionen beslutade att undanta import från Kina till det representativa landet, eftersom den i skäl 112 drar slutsatsen att det på grund av förekomsten av betydande snedvridningar i enlighet med artikel 2.6a b i grundförordningen inte är lämpligt att använda inhemska priser och kostnader i Kina i det aktuella ärendet. Eftersom det inte finns någon bevisning som visar att samma snedvridningar inte påverkar produkter avsedda för export på samma sätt, ansåg kommissionen att samma snedvridningar påverkade exportpriserna. Importpriserna för många av de råvaror som Kina exporterar till Brasilien förefaller i själva verket vara lägre än annan import. Importen från andra tredjeländer förblev representativ trots att Kina inte räknades med, och uppgick till 40–100 % av de totala volymer som importerades till Brasilien.

(153) Kommissionen fastställde att importvolymerna av argon till Brasilien var försumbara och det referensverket kunde därför inte anses vara tillförlitligt. När det gäller stålskrot konstaterade kommissionen att importpriset i Brasilien var betydligt högre än importpriset för varmvalsade platta stålprodukter, och det ansågs därför inte heller vara tillförlitligt.

(154) Eftersom det pris som den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren betalade för argon utgjorde en försumbar andel av de sammanlagda råvarukostnaderna (mindre än 0,005 %) under undersökningsperioden och inte hade någon inverkan på beräkningarna av dumpningsmarginalen, oavsett vilken råvarukälla som användes för att ersätta argon, beslutade kommissionen att inbegripa dessa kostnader i tillverkningsomkostnaderna.

(155) För att fastställa det icke-snedvridna priset för stålskrot använde sig kommissionen av brasiliansk exportstatistik. För beräkningen av exportpriset för stålskrot gäller bestämmelserna i skäl 152 på motsvarande sätt. Kommissionen konstaterade dessutom att det inte förekom någon export av stålskrot från Brasilien till Kina.

(156) För att fastställa det icke-snedvridna priset för råvaror levererade på plats vid den exporterande tillverkarens fabrik enligt artikel 2.6a a första strecksatsen i grundförordningen lade kommissionen till internationella transport- och försäkringskostnader (71), tillämpade det representativa landets importtull och lade till inhemska transportkostnader till importpriset. De internationella och inhemska transportkostnaderna för samtliga råvaror och försäkringskostnaderna uppskattades på grundval av kontrollerade uppgifter från den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren.

(157) När exportpriset (72) användes för att fastställa det icke-snedvridna priset för en råvara gjordes inga ytterligare justeringar av uppgifterna från GTA. Kommissionen ansåg att kostnaderna mellan en brasiliansk leverantör och en internationell hamn motsvarade kostnaderna mellan en sådan leverantör och dess brasilianska kund. Priset från GTA kunde därför godtas som priset för en råvara levererad på plats vid den exporterande tillverkarens fabrik.

(158) Av de orsaker som förklaras i skälen 137–140 använde kommissionen ett internationellt referensvärde för att fastställa den icke-snedvridna kostnaden för valsat stål. Det icke-snedvridna referensvärde som används är det latinamerikanska priset från fabrik för profiler och balkar (73). Detta referensvärde ansågs vara icke-snedvridet eftersom det grundades på det aritmetiska genomsnittet för de transaktionsvärden som identifierats i Brasilien och Mexiko och därför bedömdes avspegla konkurrenskraftiga marknadsvillkor i området. Referensvärdet visade priser från 4,55 CNY/kg till 5,61 CNY/kg under undersökningsperioden.

(159) För några råvaror kunde den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren inte fastställa förbrukningsvärdet i sin bokföring. De faktiska kostnaderna för dessa råvaror utgjorde en försumbar andel av de sammanlagda faktiska tillverkningskostnaderna, på mindre än 0,5 %. Dessa kostnader inbegreps i tillverkningsomkostnaderna såsom beskrivs i skäl 169.

b) Arbetskraft

(160) För att fastställa referensvärdet för arbetskraftskostnader använde kommissionen ILO-statistik tillsammans med allmänt tillgängliga uppgifter om ytterligare arbetskraftskostnader som en arbetsgivare i Brasilien haft.

(161) ILO-statistiken (74) gav uppgifter om den genomsnittliga arbetstiden per vecka som varje anställd faktiskt arbetat samt månadslöner för anställda i tillverkningssektorn under undersökningsperioden. Med hjälp av dessa uppgifter beräknade kommissionen en timlön i tillverkningssektorn och lade sedan till ytterligare arbetskraftsrelaterade kostnader (75) (socialförsäkringsavgifter och arbetslöshetsavgifter som bärs av arbetsgivaren).

c) Elektricitet

(162) Det elpris som togs ut av en av de största elleverantörerna i Brasilien, företaget EDP Brasil, fanns tillgängligt (76). Uppgifterna var tillräckligt detaljerade för att fastställa priset för el och priset för användning av distributionssystemet (”modalidade tarifaria azul”) som industrianvändare betalar.

(163) Det bör påpekas att i Brasilien kräver tillsynsmyndigheten Agência Nacional de Energia Elétrica (77) (nedan kallad ANEEL) att elleverantörerna ska höja sina taxor med en viss procentandel för att reglera elförbrukningen i landet. ANEEL använder ett flaggsystem (78) (grön, gul, röd 1 och röd 2) för att ange om elpriset bör ligga kvar på den nivå som föreslagits av leverantören (grön) eller höjas med 0,010 BRL/kWh (gul), 0,030 BRL/kWh (röd 1) eller 0,050 BRL/kWh (röd 2). ANEEL offentliggör flaggorna varje månad, och för undersökningsperioden fanns uppgifterna lätt tillgängliga på EDP Brasils webbplats (79). När kommissionen fastställde de icke-snedvridna kostnaderna för el beaktade den de flaggor som tillämpats under undersökningsperioden och justerade priset därefter.

(164) De icke-snedvridna kostnaderna för elektricitet i tabell 1 anges som ett intervall eftersom olika taxor gäller för enskilda konsumenter beroende på deras förbrukning.

d) Naturgas och träpelletar

(165) De exporterande tillverkarna använde naturgas eller träpelletar för att producera värme. Det genomsnittliga priset på naturgas för industrianvändare i Brasilien under undersökningsperioden fanns lätt tillgängligt i en månadspublikation från ministeriet för mineralutvinning och energi (80). De icke-snedvridna kostnaderna för träpelletar fastställdes på grundval av importpriset i Brasilien enligt beskrivningen i skäl 152.

(166) De icke-snedvridna kostnaderna för naturgas i tabell 1 anges som ett intervall eftersom olika taxor gäller för enskilda konsumenter beroende på deras förbrukning.

e) Vatten

(167) Vattentaxan fanns lätt tillgänglig i form av de taxor som tas ut av företaget Sabesp, som är ansvarigt för vattenförsörjning samt uppsamling och behandling av avloppsvatten i staten São Paulo. Informationen innehöll detaljerade uppgifter om de taxor (81) som var tillämpliga på industrianvändare 2018 för flera delregioner och kommuner i staten São Paulo (82). Kommissionen grundade fastställandet av icke-snedvridna kostnader för vatten och uppsamling av avloppsvatten på de taxor som var tillämpliga på industrikunder i storstadsregionen under undersökningsperioden.

(168) De icke-snedvridna kostnaderna för vatten i tabell 1 anges som ett intervall eftersom olika taxor gäller för enskilda konsumenter beroende på deras förbrukning.

3.2.4.2 Produktionsomkostnader, försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst

(169) Den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens tillverkningskostnader ökade på grund av kostnader för råvaror för vilka förbrukningsvolymen inte kunde fastställas i den exporterande tillverkarens bokföring samt kostnaderna för argon enligt skälen 153 och 154, och uttrycktes därefter som en andel av den exporterande tillverkarens faktiska tillverkningskostnader. Denna procentandel tillämpades på de icke-snedvridna tillverkningskostnaderna.

(170) Vad gällde försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst använde kommissionen finansiella uppgifter för det Brasilienbaserade moderbolaget för Iochpe Maxion Group, eftersom moderbolaget är beläget i Brasilien och är en tillverkare av den berörda produkten (83), vilket den hade informerat om i kommentaren av den 16 april 2019.

(171) I beräkningen av försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst bortsåg kommissionen från posten ”andel av dotterbolags rörelseresultat”, eftersom dessa kostnader (eller inkomster) inte var förknippade med den berörda produkten och var specifika för gruppens internationella struktur. Under 2018 fick moderbolaget en andel av dotterbolagens vinst. Justeringen ledde till en högre procentandel försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader, men en lägre procentandel vinst. Totalt sett påverkade justeringen inte nivån för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst sammantaget.

3.2.4.3 Beräkningen av normalvärdet

(172) Kommissionen fastställde det konstruerade normalvärdet genom följande steg.

(173) För det första fastställde kommissionen de icke-snedvridna tillverkningskostnaderna. Den tillämpade de icke-snedvridna enhetskostnaderna på den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens faktiska förbrukning av de olika produktionsfaktorerna.

(174) För det andra ökade kommissionen de icke-snedvridna tillverkningskostnaderna genom att lägga till tillverkningsomkostnaderna, som fastställts enligt beskrivningen i skäl 169, för att få fram de icke-snedvridna tillverkningskostnaderna.

(175) Slutligen tillämpade kommissionen försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst för moderbolaget för Iochpe Maxion Group enligt beskrivningen i skälen 170–171 på de tillverkningskostnader som fastställts enligt beskrivningen i skäl 174.

(176) Försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader uttryckta som en procentandel av kostnaden för sålda varor och tillämpade på de icke-snedvridna tillverkningskostnaderna uppgick till 11,21 %.

(177) Vinsten uttryckt som en procentandel av kostnaden för sålda varor och tillämpade på de icke-snedvridna tillverkningskostnaderna uppgick till 5,06 %.

(178) På denna grundval konstruerade kommissionen normalvärdet per produkttyp från fabrik i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen. Eftersom endast en exporterande tillverkare återstod i urvalet konstruerade kommissionen normalvärdet per produkttyp endast för denna exporterande tillverkare.

3.3 Exportpris

(179) Den berörda exporterande tillverkarens export till unionen skedde direkt till oberoende kunder. Exportpriset fastställdes således på grundval av det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten vid försäljning på export till unionen i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen.

3.4 Jämförelse

(180) Kommissionen jämförde normalvärdet och den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens exportpris på grundval av priset fritt fabrik.

(181) Där det var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen exportpriset i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten. Justeringar baserat på de faktiska siffrorna för det samarbetsvilliga företaget gjordes för hanteringskostnader och kostnader för inhemsk transport, förpackningskostnader, kreditkostnader och bankavgifter.

3.4.1 Dumpningsmarginal

(182) För den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren i urvalet jämförde kommissionen det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen.

(183) På denna grundval fastställdes den provisoriska vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, till följande: Företag Provisorisk dumpningsmarginal (i procent) Xingmin Intelligent Transportation Systems Co., Ltd 69,4 Tangshan Xingmin Wheels Co., Ltd 69,4 Xianning Xingmin Wheels Co., Ltd 69,4

(184) Såsom förklaras i skäl 18 begränsades urvalet till ett enda företag, Xingmin Group, eftersom två exporterande tillverkare i urvalet inte var samarbetsvilliga och en annan exporterande tillverkare undantogs på grund av att produktdefinitionen begränsades. Det var därför inte möjligt att fastställa en vägd genomsnittlig dumpningsmarginal för de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet i enlighet med artikel 9.6 i grundförordningen. Med tanke på graden av bristande samarbetsvilja i urvalet och eftersom det inte fanns tillräckligt med tid för att göra ett nytt urval i detta skede av förfarandet, beslutade kommissionen att tillämpa principen om bästa tillgängliga uppgifter med avseende på urvalet i enlighet med artiklarna 17.4 och 18 i grundförordningen.

(185) På grundval av detta beslutade kommissionen att undantagsvis fastställa samma dumpningsmarginal för de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick urvalet som för den enda återstående exporterande tillverkaren i urvalet. Orsaken till detta var att kommissionen ansåg att det bristande urvalet även berodde på att vissa produkttyper undantagits, något som i sin tur ledde till att en av de två samarbetsvilliga exporterande tillverkarna som fanns kvar i urvalet undantogs, vilket hade en direkt inverkan på urvalet. Kommissionen tog också hänsyn till att det återstående företaget i urvalet stod för omkring 20 % av all import av den berörda produkten och exporterade ett stort antal produkttyper till union