KOMMISSIONENS BESLUT av den 20 mars 1998 om avslutande av antidumpningsförfarandet beträffande import av volframoxid och volframsyra med ursprung i Kina (98/230/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1), ändrad genom rådets förordning (EG) nr 2331/96 (2), särskilt artikel 9.2 i denna,

efter samråd med rådgivande kommittén, och

med beaktande av följande:

A. FÖREGÅENDE FÖRFARANDE

(1) Genom förordning (EEG) nr 2736/90 (3) införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på 35 procent på import av volframoxid och volframsyra med ursprung i Kina. Genom beslut 90/479/EEG (4) godtog kommissionen de åtaganden som gjorts av två stora kinesiska exportörer beträffande den produkt som är föremål för åtgärder.

(2) Sedan de två berörda exportörerna återtagit sina åtaganden införde kommissionen genom förordning (EG) nr 2286/94 (5) preliminära antidumpningstullar på den berörda produkten.

(3) Genom förordning (EG) nr 610/95 (6) ändrade rådet förordning (EEG) nr 2736/90 och införde en slutgiltig antidumpningstull på 35 % på import av volframoxid och volframsyra med avseende på de två exportörerna.

B. ÖVERSYNSUNDERSÖKNING

(4) Sedan det i februari 1995 offentliggjorts ett tillkännagivande om att giltighetstiden för de gällande åtgärderna snart skulle komma att löpa ut (7) begärde Eurométaux, som företräder alla gemenskapsproducenter av den berörda produkten, en översyn av åtgärderna. I begäran lades det fram bevisning för att produkten med ursprung i Kina dumpades och för att förnyad väsentlig skada sannolikt skulle bli resultatet om de gällande antidumpningsåtgärderna skulle upphöra att gälla. Denna bevisning ansågs tillräcklig för att motivera att en översyn inleddes.

(5) Den 21 september 1995 meddelade kommissionen, genom ett tillkännagivande som offentliggjordes i Europeiska Gemenskapernas officiella tidning (8), att en översyn av förordning (EEG) nr 2736/90 skulle inledas. Översynen inleddes i enlighet med artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 3283/94 (9), som under undersökningens gång ersattes med förordning (EG) nr 384/96 (nedan kallad grundförordningen).

(6) Kommissionen underrättade officiellt de producenter/exportörer och importörer som den visste var berörda, samt företrädarna för exportlandet och gemenskapsproducenterna om att översynen skulle inledas, och de direkt berörda parterna gavs möjlighet att skriftligen lämna sina synpunkter och begära att bli hörda inom den tidsfrist som anges i ovanstående tillkännagivande.

(7) Gemenskapsproducenterna, exportörerna/producenterna och vissa av importörerna som också var användare av den berörda produkten lämnade sina synpunkter skriftligen och hördes.

(8) Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter den ansåg vara nödvändiga för undersökningen och genomförde kontrollbesök hos följande företag:

a) Gemenskapsproducenter

- Wolfram Bergbau und Hüttengesellschaft m.b.H., St Peter, Österrike.

- H. C. Starck GmbH & Co KG, Goslar, Tyskland.

- Eurotungstène Poudres, Grenoble, Frankrike.

b) Importörer/användare inom gemenskapen

- AB Sandvik Hard Materials, Sverige.

- Seco Tools AB, Sverige.

- Cerametal, Luxemburg.

c) Närstående importör

- Minmetals North-Europe AB, Sverige.

d) Producent i jämförelselandet

- Metek Metal Technology Ltd., Israel.

(9) Dumpningsundersökningen omfattade tiden från och med den 1 oktober 1994 till och med den 30 september 1995 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av skada omfattade perioden från och med 1991 fram till slutet av undersökningsperioden.

(10) Den nu aktuella översynen överskred den tidsfrist på ett år inom vilken den enligt artikel 11.5 i grundförordningen normalt skulle ha avslutats, på grund av undersökningens komplicerade natur och särskilt på grund av att det visade sig svårt att finna ett lämpligt jämförelseland varifrån man kunde få tillförlitliga uppgifter. Dessutom inleddes, samtidigt med den nu aktuella översynen, ytterligare två undersökningar (10) beträffande volframprodukter, dels beträffande volframmalm och anrikad volframmalm, och dels beträffande volframkarbid och gjuten volframkarbid, och det var, med tanke på att dessa produkter ligger så nära varandra i produktionskedjan för volframprodukter, nödvändigt att genomföra dessa undersökningar parallellt med den nu aktuella översynen. Vidare framkom det i ett sent skede av undersökningen nya uppgifter om utvecklingen på volframmarknaden.

C. PRODUKT SOM ÄR FÖREMÅL FÖR UNDERSÖKNING OCH LIKADAN PRODUKT

1. Produkt som är föremål för undersökning

(11) Den produkt som är föremål för den nu aktuella översynen är samma produkt som behandlas i förordning (EEG) nr 2736/90 och omfattas av KN-nummer 2825 90 40.

Den berörda produkten är volframoxid och volframsyra med följande karakteristika:

- Volframoxid (blått eller gult pulver) är en förening av volfram och syre (WO3), som vanligtvis framställs genom värmebehandling (kalcinering) av ammoniumparavolframat eller genom materialåtervinning av volframhaltigt skrot.

- Volframsyra är en sammansättning av volfram, väte och syre (H2WO4) som framställs antingen genom utfällning i en natriumvolframatlösning eller genom upplösning av kalciumvolframat. Den saluförs antingen i obehandlad form eller, efter termisk sönderdelning, i form av industriell volframoxid.

Volframoxid och volframsyra är mellanprodukter som huvudsakligen används i framställningen av andra volframhaltiga produkter i ett senare led i produktionskedjan för volframprodukter, även om vissa former av volframoxid och volframsyra kan användas direkt inom vissa mycket begränsade användningsområden inom den keramiska industrin. Deras kemiska egenskaper är mycket lika, volframhalten är nästan exakt densamma, och efter smärre bearbetning är det ingen större skillnad mellan deras respektive användning inom industrin. På samma sätt som i den tidigare undersökningen betraktas således volframoxid och volframsyra i denna undersökning som en enda produkt (nedan kallad oxid/syra).

2. Likadan produkt

(12) I enlighet med vad som fastställdes i den ursprungliga undersökningen betraktas oxid/syra som exporteras från Kina och oxid/syra som framställs och säljs av gemenskapsproducenterna och av producenterna i jämförelselandet som likadana produkter enligt artikel 1.4 i grundförordningen, eftersom de fysiska, kemiska och tekniska egenskaperna samt även de slutliga användningsområdena huvudsakligen är desamma.

D. DUMPNING

1. Normalvärde

1.1 Val av jämförelseland

(13) Eftersom Kina är ett land utan marknadsekonomi, fick normalvärdet fastställas på grundval av uppgifter som inhämtats i ett jämförelseland. Sydkorea hade föreslagits för detta ändamål av den part som begärde översynen. I tillkännagivandet om inledande föreslogs följaktligen det landet som jämförelseland. Kommissionen gjorde avsevärda ansträngningar för att få volframproducenterna i Sydkorea att samarbeta men dessa önskade inte samarbeta i översynen.

(14) De klagande föreslog USA som alternativt jämförelseland. Emellertid var det av de många producenter i USA som kommissionen kontaktade endast en, Teledyne Advanced Materials, som var villig att tillhandahålla vissa allmänna upplysningar.

Vid analysen av de inlämnade uppgifterna framkom emellertid att detta företag under undersökningsperioden huvudsakligen köpte oxid/syra av kinesiskt och ryskt ursprung och endast producerade en försumbar mängd oxid/syra genom kalcinering av ammoniumparavolframat (dvs. den omedelbart föregående produkten i produktionskedjan) för eget bruk. Vidare sålde företaget inte någon oxid/syra, vare sig på den inhemska marknaden eller på exportmarknaderna.

Dessutom föreföll de övriga amerikanska producenterna att vara i samma situation; ingen USA-producerad oxid/syra säljs på den öppna inhemska marknaden och det exporteras inte heller några större mängder USA-producerad oxid/syra, då detta anses vara en mellanprodukt som endast är avsedd att användas i produktionen av produkter i nästföljande led i produktionskedjan för volframprodukter.

Följaktligen ansågs inte USA vara lämpligt som jämförelseland i denna översyn.

(15) Kommissionen lade ned ett stort arbete på att kontakta företag i ett flertal andra eventuellt lämpliga jämförelseländer, i syfte att få till stånd samarbete framför allt med producenter i Kanada, Japan och Israel.

(16) Av de olika producenter som kontaktades var det endast en producent av oxid/syra, Metek Metal Technology Ltd (nedan kallad Metek) i Israel, som gick med på att samarbeta i denna översyn. Det ansågs lämpligt att välja Israel som jämförelseland mot bakgrund av följande faktorer:

- Den oxid/syra som produceras i Israel hade samma egenskaper som den oxid/syra som produceras av de samarbetsvilliga kinesiska exportörerna/producenterna.

- Den samarbetsvilliga israeliska producentens produktionsprocess för oxid/syra bygger på kalcinering av ammoniumparavolframat eller materialåtervinning av volframhaltigt skrot. Den israeliska produktionsprocessen är likartad den produktionsprocess som de samarbetsvilliga kinesiska producenterna/exportörerna använder sig av. Den är modern och effektiv.

- Vad gäller försörjningen av råmaterial hade Metek obegränsad tillgång till råmaterial för produktionen av den berörda produkten, dvs. ammoniumparavolframat och volframhaltigt skrot, som under undersökningsperioden köptes till världsmarknadspriser från leverantörer i Kina och Ryssland (vad gäller ammoniumparavolframat) eller från andra leverantörer i Europa och USA (vad gäller skrot).

- Den mängd oxid/syra som den israeliska producenten producerade var tillräckligt stor för att produktionskostnaden skulle vara rimlig i jämförelse med produktionskostnaden för den kinesiska produkten.

- Dessutom är den israeliska marknaden för oxid/syra i sig öppen och konkurrenspräglad, eftersom importen inte beläggs med tull eller andra importbegränsningar och importvolymen är avsevärd.

På grundval av ovanstående och i enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen ansågs Israel vara ett lämpligt och inte oskäligt jämförelseland för fastställandet av normalvärdet för den produkt som är föremål för undersökning.

(17) Det gjordes inga invändningar mot valet av Israel som jämförelseland, vare sig från de kinesiska exportörernas/producenternas sida, de kinesiska myndigheternas sida eller någon annan berörd parts sida.

1.2 Konstruerat normalvärde

(18) Eftersom Kina är ett land utan marknadsekonomi och Israel valts som jämförelseland fick normalvärdet för den kinesiska exporten fastställas i enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen. Eftersom den samarbetsvilliga israeliska producenten huvudsakligen producerade den berörda produkten för egna behov i samband med produktion av volframpulver, förutom en liten del av produktionen som gick på export, ansågs det att den lämpligaste grunden för normalvärdet skulle vara ett konstruerat värde, beräknat som summan av produktionskostnaden (dvs. försäljnings- och administrationskostnader och allmänna kostnader) och en rimlig vinstmarginal.

(19) Produktionskostnaden erhölls genom att alla kostnader räknades samman, både fasta kostnader och rörliga kostnader för material och produktion i ursprungslandet. I avsaknad av specifika uppgifter beträffande oxid/syra för andra producenter/exportörer i ursprungslandet, beräknades, i enlighet med artikel 2.6 b i grundförordningen, försäljnings- och administrationskostnader och allmänna kostnader utifrån motsvarande kostnader för Meteks försäljning av volframpulver, dvs. en produkt inom samma generella produktkategori, på hemmamarknaden under undersökningsperioden.

Vinstmarginalen beräknades på samma grund. Vinstmarginalen låg på samma nivå som den vinstmarginal som användes i den ursprungliga undersökningen.

2. Exportpriser

(20) Kommissionen erhöll omfattande uppgifter om exportpriser från två kinesiska producenter/exportörer och fyra importörer. Dessa uppgifter omfattade nästan hela den kinesiska exporten av oxid/syra till gemenskapen under undersökningsperioden, vilket bekräftas av uppgifter från Eurostat.

För den del av den kinesiska exporten som såldes direkt på export till oberoende kunder i gemenskapen fastställdes exportpriserna, i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, på grundval av de priser som faktiskt betalades eller skulle betalas för den berörda produkten. För den del av exporten som gick genom ett närstående företag (Minmetals North-Europe AB) och som utgör huvuddelen av all kinesisk export av produkten konstruerades exportpriserna, i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen, på grundval av återförsäljningspriserna till den första oberoende köparen i gemenskapen. Det gjordes en justering för alla omkostnader, inbegripet tullar och skatter, som tillkommit mellan importen och återförsäljningen, samt för vinst. Vinstmarginalen fastställdes på grundval av uppgifter från tre icke-närstående importörer inom samma sektor.

3. Jämförelse

(21) Det vägda genomsnittliga normalvärdet på grundval av fob-värdet vid Israels gräns, jämfördes, i enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen, med det vägda genomsnittliga exportpriset på grundval av fob-värdet vid Kinas gräns och i samma handelsled.

För att en rättvis jämförelse skulle kunna ske togs, i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen, hänsyn i form av justeringar till de olikheter i kostnader för transport, försäkring, kredit, hantering och de därmed sammanhängande kostnader som påstods och konstaterades påverka prisernas jämförbarhet.

4. Dumpningsmarginal

(22) Av ovanstående jämförelse framgick att det förekom dumpning och att dumpningsmarginalen är lika med det belopp med vilket normalvärdet överskred exportpriset.

Den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av priset fritt gemenskapens gräns, oförtullat, uppgår till 5,6 %.

E. GEMENSKAPSINDUSTRIN

(23) De kinesiska exportörerna och vissa användare inom gemenskapen gjorde ett antal invändningar beträffande definitionen av gemenskapsindustrin och den ställning som innehas av de producenter som står bakom begäran om översyn.

(24) De kinesiska exportörerna hävdade att ett av de företag som står bakom begäran om översyn var en stor köpare av de produkter som importerades till dumpade priser och därför inte skulle ha ingått i definitionen av gemenskapsindustrin, i enlighet med artikel 4.1 a i grundförordningen.

Av undersökningen framgår emellertid att denna producent inte importerade någon oxid/syra med ursprung i Kina under undersökningsperioden. Invändningen beaktades följaktligen inte.

(25) De kinesiska exportörerna hävdade också att en av de producenter som står bakom begäran om översyn var en importör av kinesisk oxid/syra närstående och att denne därför, i enlighet med artikel 4.1 a och 4.2 i grundförordningen, inte borde omfattas av den definition av gemenskapsindustrin som gjorts för denna översyn.

Under undersökningens gång bekräftades att de två berörda företagen hade motstridiga intressen vad gäller införandet av antidumpningsåtgärderna, även om de var varandra närstående. Det ena företaget producerade oxid/syra, medan det andra importerade produkten i fråga. Det framkom att de båda företagen fastställde och genomförde sina affärsstrategier oberoende av varandra. Sammanfattningsvis drogs slutsatsen att det faktum att företagen var varandra närstående varken påverkade deras agerande eller analysen av den berörda gemenskapsproducentens ekonomiska situation i fråga om den berörda produkten. Följaktligen undantogs inte denna producent från definitionen av gemenskapsindustrin.

(26) I begäran om översyn påstods att de producenter som stod bakom begäran svarade för 100 % av produktionen av oxid/syra för försäljning på den öppna marknaden och därför utgjorde hela gemenskapsindustrin enligt artikel 5.4 i grundförordningen.

Detta påstående mötte motstånd från ett antal producenter av olika volframslutprodukter (producenter av verktyg, hårdmetaller) i gemenskapen, som producerar små kvantiteter oxid/syra genom kalcinering av ammoniumparavolframat endast för att täcka de egna behoven. De hävdade särskilt att frågan om i vilken grad de producenter som stod bakom begäran skulle kunna anses vara representativa för gemenskapsindustrin borde bedömas mot bakgrund av den sammanlagda gemenskapsproduktionen av produkten i fråga (inbegripet produktionen för egna behov) och att de producenter som stod bakom begäran mot denna bakgrund inte kunde anses vara representativa för gemenskapsindustrin.

Frågan undersöktes igen men slutsatsen drogs att argumentet var ogrundat. Även om produktionen för egna behov hos de företag som lade fram påståendet togs med i beräkningen skulle de producenter som stod bakom begäran om översyn ändå fortfarande stå för 79 % av den sammanlagda produktionen av oxid/syra i gemenskapen och då skulle villkoren i artikel 5.4 i grundförordningen ändå vara uppfyllda. Vidare bekräftades det under undersökningens gång att de producenter som stod bakom begäran om översyn stod för hela gemenskapens produktion av oxid/syra för försäljning på den öppna marknaden.

(27) Mot bakgrund av ovanstående drogs slutsatsen att de producenter som stod bakom begäran om översyn utgör gemenskapsindustrin enligt artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen. Nedan avser begreppet "gemenskapsindustrin" de företag som stod bakom begäran om översyn.

F. SKADA

1. Inledande anmärkningar

(28) Vid undersökningen av skada bör man hålla i minnet att oxid/syra ingår i en hel produktionskedja av volframprodukter och att utvecklingen på marknaden för den berörda produkten bör sättas i samband med utvecklingen för de övriga produkterna i produktionskedjan.

Avgörandena beträffande skada baserades på uppgifter om gemenskapen i dess sammansättning då översynen inleddes, dvs. bestående av 15 medlemsstater.

(29) Förbrukning i gemenskapen

För denna undersökning fastställdes förbrukningen på grundval av den sammanlagda importen plus gemenskapsindustrins försäljning på den öppna gemenskapsmarknaden. Således beaktades inte produktionen för egna behov när gemenskapens förbrukning fastställdes eftersom denna produktion inte ansågs konkurrera direkt med importen. Förbrukningen ökade stadigt under den undersökta perioden från 897 ton 1991 till 1 238 ton 1992, 2 211 ton 1993, 3 815 ton 1994 och 4 062 ton under undersökningsperioden (+452 %).

2. De kinesiska exportörernas agerande

2.1 Volym och marknadsandel för importen från Kina

(30) Importen av oxid/syra med ursprung i Kina ökade från 419 ton 1991 till 676 ton 1992, 1 548 ton 1993, 2 526 ton 1994 och sjönk till 1 259 ton under undersökningsperioden. Importen hade en marknadsandel på 46,7 % 1991, 54,6 % 1992, 70 % 1993, 66,2 % 1994 och 31 % under undersökningsperioden.

(31) Minskningen av importen från Kina under undersökningsperioden, både i absoluta och relativa tal, sammanföll med införandet av en antidumpningstull i form av en värdetull i september 1994. Importen från Kina ersattes delvis av import från Ryssland, särskilt i de nya medlemsstaterna. Det bör tilläggas att användarföretag i Sverige och i viss mån i Österrike enligt tillgängliga uppgifter hade hamstrat produkter från Kina före anslutningen 1995. Detta förklarar varför det under undersökningsperioden, som omfattar en period efter de nya medlemsstaternas anslutning, skedde en relativ minskning av importen av oxid/syra från Kina.

2.2 Priser för den dumpade importen

a) Allmän tendens

(32) Enligt uppgifter från Eurostat fluktuerade de kinesiska priserna under den undersökta perioden, med avsevärda prisökningar mellan 1994 och undersökningsperioden. Prisökningarna sammanföll med en ökad efterfrågan. Prisutvecklingen skedde parallellt med prisökningarna i fråga om ammoniumparavolframat. En sådan parallell utveckling var förutsägbar eftersom ammoniumparavolframat är det viktigaste råmaterialet vid produktion av oxid/syra och mer än 90 % av det ammoniumparavolframat som förbrukas i gemenskapen faktiskt importeras från Kina.

b) Prisunderskridande

(33) På grundval av de prisuppgifter som lämnats av de samarbetsvilliga kinesiska exportörerna och av importörer i gemenskapen, som står för 80 % av den sammanlagda importen från Kina, jämfördes med avseende på undersökningsperioden gemenskapsindustrins månatliga vägda genomsnittliga försäljningspris med det månatliga vägda genomsnittliga importpriset för oxid/syra. Två gemenskapsproducenters transaktioner avseende material av högre kvalitet togs inte med eftersom det inte förekom någon import från Kina av produkter av samma slag.

För jämförelsen användes gemenskapsindustrins priser fritt fabrik och exportörens priser vid gemenskapens gräns, antidumpningstull betald, i samma handelsled. Jämförelsen visade på en vägd genomsnittlig prisunderskridandemarginal på 3,8 %.

(34) Importpriserna för kinesisk oxid/syra låg lägre än gemenskapsindustrins priser under hela den undersökta perioden (från och med 1991 till och med undersökningsperioden). Med tanke på jämförbarheten beaktades priserna på importen till de tre nya medlemsstaterna före anslutningen inte i undersökningen av prisunderskridandet och av de kinesiska prisernas utveckling, men det bör ändå påpekas att priserna för den kinesiska importen i de medlemsstater där det inte förekom några åtgärder före 1995 (Österrike och Sverige) vid vissa tillfällen befanns vara lägre än i gemenskapen med tolv medlemsstater.

3. Gemenskapsindustrins situation

(35) Undersökningen har visat att gemenskapsindustrin producerar både för den öppna marknaden och för egna behov. Huvuddelen av gemenskapsindustrins produktion av oxid/syra är avsedd för internt bruk. Vissa av de skadeindikatorer som undersöks nedan, såsom produktion, kapacitet och kapacitetsutnyttjande, gäller för båda produktionsformerna eftersom det inte kunde göras någon meningsfull distinktion dem emellan. De övriga faktorer som anges nedan, dvs. försäljning, marknadsandel, priser och lönsamhet, gäller industrins produktion av oxid/syra för den öppna marknaden.

3.1 Produktionskapacitet, produktion, kapacitetsutnyttjande

(36) Gemenskapsindustrins produktionskapacitet låg stabilt kring 8 500 ton under den undersökta perioden. Mellan 1991 och 1993 skedde en smärre nedgång i produktionen, men totalt sett ökade produktionen från 6 151 ton 1991 till 8 123 ton under undersökningsperioden, dvs. med 32 %. Denna produktionsökning är i linje med den förbrukningstendens som gäller för samtliga volframprodukter.

Graden av kapacitetsutnyttjande ökade från 72 % 1991 till 95 % under undersökningsperioden.

3.2 Försäljningsvolym och marknadsandel

(37) Det måste understrykas att gemenskapsproducenterna, även om produktionen ökade avsevärt, använde en allt större del av sin produktion av oxid/syra för att producera produkter i efterföljande led i produktionskedjan för volframprodukter, och det var endast en liten del som såldes på den öppna marknaden.

(38) Gemenskapsindustrins försäljning på den öppna gemenskapsmarknaden minskade från 1991 till 1993 och ökade svagt under 1994 och under undersökningsperioden. Emellertid var gemenskapsindustrins försäljning på den öppna marknaden inte särskilt stor i jämförelse med produktionsvolymen under hela perioden. Gemenskapsindustrins marknadsandel sjönk från 38 % 1991 till 27 % 1992, 11 % 1993 och 7 % under 1994 och under undersökningsperioden. Den senare siffran motsvarar en relativt liten del av gemenskapsindustrins sammanlagda produktion av oxid/syra, vilket bör ses mot bakgrund av att kapacitetsutnyttjandet ökade till att under undersökningsperioden nästan vara fullständigt.

3.3 Prisutveckling

(39) Gemenskapsindustrins priser sjönk från 1991 till 1994 och steg under undersökningsperioden, i likhet med de kinesiska priserna. Den senare tendensen sammanföll med en ytterligare ökad efterfrågan och med införandet av antidumpningstullar i form av värdetullar.

3.4 Lönsamhet

(40) Gemenskapsindustrin gick överlag med vinst mellan 1991 och undersökningsperioden. Vinsten kom huvudsakligen från försäljning av mycket specialiserade produktslag, och för dessa produkter har gemenskapsindustrin fortfarande avsättningsmöjlighet. Det bör påpekas att försäljningen av de produkttyper som är likadana som de som importerades från Kina skedde med förlust mellan 1991 och 1994, medan det under undersökningsperioden gjordes vissa vinster.

3.5 Sysselsättning

(41) Mot bakgrund av att de personer som är sysselsatta inom produktionskedjan för volframprodukter arbetar med produktion av flera olika volframprodukter och att dessa är nära sammankopplade var det inte möjligt att fastställa antalet anställda per produkt. Sysselsättningen inom volframsektorn minskade med 14 % under hela perioden. Under undersökningsperioden var 580 personer sysselsatta inom produktionskedjan för volframprodukter.

3.6 Slutsatser beträffande gemenskapsindustrins situation

(42) Gemenskapsindustrins situation förbättrades avsevärt mellan 1991 och undersökningsperioden vad avser produktionen (en ökning med 32 %) och kapacitetsutnyttjandet (95 % kapacitetsutnyttjande under undersökningsperioden). Vad gäller gemenskapsindustrins försäljning på den öppna marknaden och motsvarande marknadsandel fortsatte dessa att minska under den undersökta perioden. Denna minskning bör ses mot bakgrund av det faktum att gemenskapsindustrin använde sig av merparten av den ökade produktionen för egna behov vid produktionen av produkter i efterföljande led.

G. ÅTERKOMMANDE SKADA

(43) Kommissionen undersökte i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen huruvida det faktum att giltighetstiden för de gällande åtgärderna löper ut skulle kunna leda till återkommande skada för gemenskapsindustrin.

(44) Den nu aktuella undersökningen har visat att gemenskapsindustrin fortsatte att i avsevärd utsträckning förlora marknadsandelar mellan 1991 och undersökningsperioden, då marknadsandelen sjönk till 7 % under en period då efterfrågan ökade kraftigt. Denna minskning av marknadsandelen under den undersökta perioden sammanföll dock med en tendens inom gemenskapsindustrin att använda en allt större andel av produktionen av oxid/syra internt för att producera produkter i efterföljande led, till förfång för försäljningen av oxid/syra på den öppna marknaden. Denna utveckling följde efter en ökning i kapacitetsutnyttjandet och var särskilt märkbar under undersökningsperioden då kapacitetsutnyttjandet var nästan totalt, med en därav följande förlust av marknadsandelar på den öppna marknaden.

(45) Om gemenskapsindustrin däremot skulle besluta eller bli tvingad att finna ett annat avsättningsområde för sin produktion av oxid/syra kan möjligheten inte uteslutas att importen från Kina även fortsatt skulle få negativa konsekvenser för gemenskapsindustrins möjligheter att sälja oxid/syra på den öppna marknaden, särskilt eftersom de kinesiska priserna (både med och i ännu större utsträckning utan antidumpningstull) befanns underskrida de priser som gemenskapsindustrin tog ut under perioden i fråga.

(46) Gemenskapsindustrin hävdade att importen från Kina skulle innebära ett hot mot gemenskapsindustrins produktion av oxid/syra om åtgärderna beträffande oxid/syra upphävdes och denna import även fortsättningsvis såldes till mycket låga priser. Om industrin tvingades att sluta producera oxid/syra skulle den bli fullkomligt beroende av import från till exempel Kina vad gäller mellanprodukter.

(47) Det bör i detta sammanhang påpekas att det är fråga om en industri som är integrerad i föregående led där produktionen utgår från anrikad volframmalm eller ammoniumparavolframat. Dessutom utgår en del av produktionen från materialåtervinning av volframhaltigt skrot, vilket gör att beroendet av importerat råmaterial minskar något. Genom att återvinna skrot kan två av de klagande producera andra produkter än volfram (koboltpulver och tantalkarbid). Om det första ledet i produktionskedjan faller bort skulle, efter vad som påstås, även dessa andra produkter försvinna, vilket skulle innebära stora investeringsförluster.

Det står emellertid inte klart hur stora risker ett upphävande av antidumpningstullarna på oxid/syra skulle innebära för industrins produktionskedja. Dessutom förefaller riskerna att delvis begränsas genom den konkurrenskraft som industrin kan uppbåda tack vare materialåtervinning, som delvis skulle kunna uppväga beroendet av råmaterialleveranser.

(48) Det bör under alla omständigheter påpekas att prisutvecklingen för kinesisk oxid fram till och under undersökningsperioden nära följer prisutvecklingen för kinesisk ammoniumparavolframat. Importerad ammoniumparavolframat från Kina innehar mer än 90 % av gemenskapens marknad för ammoniumparavolframat. Ammoniumparavolframat är den viktigaste exportprodukten av alla kinesiska volframprodukter och omfattas inte av några antidumpningsåtgärder. Det bör påpekas att kostnaderna för förädlingen från ammoniumparavolframat till nästa stadium, dvs. oxid/syra, inte är särskilt stora, även om de i gemenskapen är större än i andra undersökta länder beroende på omkostnader till följd av miljöhänsyn. Det kan konstateras att en stor del av den oxid/syra som produceras i gemenskapen framställs av kinesiskt ammoniumparavolframat och att gemenskapsindustrin också tillgodoser en del av sina behov med kinesiska produkter. Till följd av detta förefaller gemenskapsindustrins produktion av oxid/syra att vara sårbar, oavsett om importen av kinesisk oxid/syra omfattas av antidumpningsåtgärder eller inte.

Även om det inte helt och hållet kan uteslutas att skadan kan återkomma kan det för närvarande inte fastställas hur omfattande en sådan skada skulle bli, vilket framgår av ovanstående.

H. GEMENSKAPENS INTRESSE

Övervägandena ovan beträffande skada och återkommande skada bör analyseras ytterligare mot bakgrund av följande aspekter som gäller gemenskapens intresse:

1. Den klagande gemenskapsindustrin

(49) De tre klagande producenterna sysselsätter cirka 580 personer i produktionskedjan för volframprodukter.

Som anges i punkterna 46 och 47 kan det inte klart sägas i vilken utsträckning ett upphävande av åtgärderna skulle få en negativ verkan på gemenskapsindustrins situation.

2. Användarindustrin

(50) Gemenskapsindustrin består av ett fåtal stora och ett antal mindre företag.

Efter de nya medlemsstaternas anslutning 1995 har efterfrågan på oxid/syra på den öppna marknaden ökat avsevärt (mer än tredubblats) på grund av att det i dessa medlemsstater finns stora användare. I nuläget tenderar dessa företag (huvudsakligen producenter av sintrad volframkarbid) att i produktionen utgå från oxid i stället för ammoniumparavolframat, bland annat på grund av miljökraven.

(51) Användarindustrin är i stor utsträckning beroende av externa leverantörer på grund av att gemenskapsindustrins försäljning på den öppna marknaden är begränsad.

(52) Sammanfattningsvis kan sägas att det förefaller som om tullens effektivitet inte kan säkras så länge mellanprodukten i föregående led - ammoniumparavolframat - inte omfattas av någon tull, särskilt eftersom kostnaderna för att förädla ammoniumparavolframat till oxid/syra är små. Om åtgärderna fortsätter att gälla finns det en risk för att detta i en viss utsträckning skulle frånta användarindustrin möjligheten att köpa den berörda produkten från en större leverantör, medan det, om åtgärderna upphävs, inte förefaller vara någon överhängande risk för att gemenskapsindustrin vållas skada.

I. SLUTSATS

(53) Mot bakgrund av ovanstående undersökningsresultat, särskilt det faktum att det inte tydligt kunde fastställas huruvida det är troligt att den skadevållande dumpningen återkommer, anses det att import av oxid/syra från Kina inte längre bör omfattas av skyddsåtgärder.

(54) De berörda parterna informerades om ovanstående och anförde inga invändningar.

(55) Samråd har skett med rådgivande kommittén som inte anförde några invändningar.

(56) I enlighet med artikel 9.2 i grundförordningen dras således slutsatsen att det inte är nödvändigt att behålla skyddsåtgärderna och att förfarandet bör avslutas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

Antidumpningsförfarandet rörande import av volframoxid och volframsyra enligt KN-nummer 2825 90 40 med ursprung i Kina avslutas härmed.

Utfärdat i Bryssel den 20 mars 1998.

På kommissionens vägnar

Leon BRITTAN

Vice ordförande

(1) EGT L 56, 6.3.1996, s. 1.

(2) EGT L 317, 6.12.1996, s. 1.

(3) EGT L 264, 27.9.1990, s. 4.

(4) EGT L 264, 27.9.1990, s. 57.

(5) EGT L 248, 23.9.1994, s. 8.

(6) EGT L 64, 22.3.1995, s. 1.

(7) EGT C 48, 25.2.1995, s. 3.

(8) EGT C 244, 21.9.1995, s. 7.

(9) EGT L 349, 31.12.1994, s. 1.

(10) EGT C 244, 21.9.1995, s. 3 och s. 5