BILAGA

”DEL 12

Statistik över värdepappersemissioner

Avsnitt 1: Inledning

Statistiken över värdepappersemissioner för euroområdet resulterar i två huvudaggregat:

— Alla emissioner, oavsett valuta, av emittenter som har sin hemvist i euroområdet.

— Alla emissioner i euro, oavsett var emittenten har sin hemvist, dvs. både inhemska och icke-inhemska emissioner.

En primär distinktion måste avse emittentens hemvist, där Eurosystemets nationella centralbanker gemensamt täcker alla emissioner som görs av enheter med hemvist i euroområdet (1). Banken för internationell betalningsutjämning (BIS) redovisar emissioner som görs av ’Övriga utlandet’, dvs. alla enheter som inte har sin hemvist i euroområdet (inklusive internationella organisationer som inte har sin hemvist i euroområdet).

Nedanstående tabell sammanfattar rapporteringskraven.

Värdepappersemissioner Av enheter med hemvist i euroområdet (varje nationell centralbank rapporterar emissioner av dess inhemska enheter) Av enheter i ’Övriga utlandet’ (BIS/NCB) Medlemsstater utanför euroområdet Andra länder I euro/nationella denomineringar av euron Block A Block B I övriga valutor (2) Block C Block D behövs inte

Avsnitt 2 – Inledning

Tabell 1

Block A, rapporteringsblankett för nationella centralbanker

INHEMSKA EMITTENTERS EMISSIONER I EURO/NAT. DENOM. Utestående belopp Bruttoemissioner Inlöst belopp Nettoemissioner (4) A1 A2 A3 A4 1. KORTFRISTIGA SKULDEBREV (3) Totalt S1 S68 S135 S202 ECB/nationella centralbanker S2 S69 S136 S203 MFI (utom centralbanker) S3 S70 S137 S204 Andra finansförmedlare (OFI) S4 S71 S138 S205 varav värdepapperiseringsinstitut S5 S72 S139 S206 Finansiella servicebolag S6 S73 S140 S207 Koncerninterna finansinstitut S7 S74 S141 S208 Försäkringsbolag och pensionsinstitut S8 S75 S142 S209 Icke-finansiella bolag S9 S76 S143 S210 Staten S10 S77 S144 S211 Delstater och kommuner S11 S78 S145 S212 Sociala trygghetsfonder S12 S79 S146 S213 2. LÅNGFRISTIGA SKULDEBREV (3) Totalt S13 S80 S147 S214 ECB/nationella centralbanker S14 S81 S148 S215 MFI (utom centralbanker) S15 S82 S149 S216 Andra finansförmedlare (OFI) S16 S83 S150 S217 varav värdepapperiseringsinstitut S17 S84 S151 S218 Finansiella servicebolag S18 S85 S152 S219 Koncerninterna finansinstitut S19 S86 S153 S220 Försäkringsbolag och pensionsinstitut S20 S87 S154 S221 Icke-finansiella bolag S21 S88 S155 S222 Staten S22 S89 S156 S223 Delstater och kommuner S23 S90 S157 S224 Sociala trygghetsfonder S24 S91 S158 S225 2.1 varav emissioner med fast ränta: Totalt S25 S92 S159 S226 ECB/nationella centralbanker S26 S93 S160 S227 MFI (utom centralbanker) S27 S94 S161 S228 Andra finansförmedlare (OFI) S28 S95 S162 S229 varav värdepapperiseringsinstitut S29 S96 S163 S230 Finansiella servicebolag S30 S97 S164 S231 Koncerninterna finansinstitut S31 S98 S165 S232 Försäkringsbolag och pensionsinstitut S32 S99 S166 S233 Icke-finansiella bolag S33 S100 S167 S234 Staten S34 S101 S168 S235 Delstater och kommuner S35 S102 S169 S236 Sociala trygghetsfonder S36 S103 S170 S237 2.2 varav emissioner med rörlig ränta: Totalt S37 S104 S171 S238 ECB/nationella centralbanker S38 S105 S172 S239 MFI (utom centralbanker) S39 S106 S173 S240 Andra finansförmedlare (OFI) S40 S107 S174 S241 varav värdepapperiseringsinstitut S41 S108 S175 S242 Finansiella servicebolag S42 S109 S176 S243 Koncerninterna finansinstitut S43 S110 S177 S244 Försäkringsbolag och pensionsinstitut S44 S111 S178 S245 Icke-finansiella bolag S45 S112 S179 S246 Staten S46 S113 S180 S247 Delstater och kommuner S47 S114 S181 S248 Sociala trygghetsfonder S48 S115 S182 S249 2.3 varav nollkupongare: Totalt S49 S116 S183 S250 ECB/nationella centralbanker S50 S117 S184 S251 MFI (utom centralbanker) S51 S118 S185 S252 Andra finansförmedlare (OFI) S52 S119 S186 S253 varav värdepapperiseringsinstitut S53 S120 S187 S254 Finansiella servicebolag S54 S121 S188 S255 Koncerninterna finansinstitut S55 S122 S189 S256 Försäkringsbolag och pensionsinstitut S56 S123 S190 S257 Icke-finansiella bolag S57 S124 S191 S258 Staten S58 S125 S192 S259 Delstater och kommuner S59 S126 S193 S260 Sociala trygghetsfonder S60 S127 S194 S261 3. NOTERADE AKTIER (5) Totalt S61 S128 S195 S262 ECB/NCB S62 S129 S196 S263 MFI (utom centralbanker) S63 S130 S197 S264 Andra finansförmedlare (OFI) S64 S131 S198 S265 Finansiella servicebolag S65 S132 S199 S266 Försäkringsbolag och pensionsinstitut S66 S133 S200 S267 Icke-finansiella bolag S67 S134 S201 S268





Tabell 2

Block C, rapporteringsblankett för nationella centralbanker

INHEMSKA EMITTENTERS EMISSIONER I ÖVRIGA VALUTOR Utestående belopp Bruttoemissioner Inlöst belopp Nettoemissioner C1 C2 C3 C4 4. KORTFRISTIGA SKULDEBREV Totalt S269 S335 S401 S467 ECB/nationella centralbanker S270 S336 S402 S468 MFI (utom centralbanker) S271 S337 S403 S469 Andra finansförmedlare (OFI) S272 S338 S404 S470 varav värdepapperiseringsinstitut S273 S339 S405 S471 Finansiella servicebolag S274 S340 S406 S472 Koncerninterna finansinstitut S275 S341 S407 S473 Försäkringsbolag och pensionsinstitut S276 S342 S408 S474 Icke-finansiella bolag S277 S343 S409 S475 Staten S278 S344 S410 S476 Delstater och kommuner S279 S345 S411 S477 Sociala trygghetsfonder S280 S346 S412 S478 5. LÅNGFRISTIGA SKULDEBREV Totalt S281 S347 S413 S479 ECB/nationella centralbanker S282 S348 S414 S480 MFI (utom centralbanker) S283 S349 S415 S481 Andra finansförmedlare (OFI) S284 S350 S416 S482 varav värdepapperiseringsinstitut S285 S351 S417 S483 Finansiella servicebolag S286 S352 S418 S484 Koncerninterna finansinstitut S287 S353 S419 S485 Försäkringsbolag och pensionsinstitut S288 S354 S420 S486 Icke-finansiella bolag S289 S355 S421 S487 Staten S290 S356 S422 S488 Delstater och kommuner S291 S357 S423 S489 Sociala trygghetsfonder S292 S358 S424 S490 5.1 varav emissioner med fast ränta: Totalt S293 S359 S425 S491 ECB/nationella centralbanker S294 S360 S426 S492 MFI (utom centralbanker) S295 S361 S427 S493 Andra finansförmedlare (OFI) S296 S362 S428 S494 varav värdepapperiseringsinstitut S297 S363 S429 S495 Finansiella servicebolag S298 S364 S430 S496 Koncerninterna finansinstitut S299 S365 S431 S497 Försäkringsbolag och pensionsinstitut S300 S366 S432 S498 Icke-finansiella bolag S301 S367 S433 S499 Staten S302 S368 S434 S500 Delstater och kommuner S303 S369 S435 S501 Sociala trygghetsfonder S304 S370 S436 S502 5.2 varav emissioner med rörlig ränta: Totalt S305 S371 S437 S503 ECB/nationella centralbanker S306 S372 S438 S504 MFI (utom centralbanker) S307 S373 S439 S505 Andra finansförmedlare (OFI) S308 S374 S440 S506 varav värdepapperiseringsinstitut S309 S375 S441 S507 Finansiella servicebolag S310 S376 S442 S508 Koncerninterna finansinstitut S311 S377 S443 S509 Försäkringsbolag och pensionsinstitut S312 S378 S444 S510 Icke-finansiella bolag S313 S379 S445 S511 Staten S314 S380 S446 S512 Delstater och kommuner S315 S381 S447 S513 Sociala trygghetsfonder S316 S382 S448 S514 5.3 varav nollkupongare: Totalt S317 S383 S449 S515 ECB/nationella centralbanker S318 S384 S450 S516 MFI (utom centralbanker) S319 S385 S451 S517 Andra finansförmedlare (OFI) S320 S386 S452 S518 varav värdepapperiseringsinstitut S321 S387 S453 S519 Finansiella servicebolag S322 S388 S454 S520 Koncerninterna finansinstitut S323 S389 S455 S521 Försäkringsbolag och pensionsinstitut S324 S390 S456 S522 Icke-finansiella bolag S325 S391 S457 S523 Staten S326 S392 S458 S524 Delstater och kommuner S327 S393 S459 S525 Sociala trygghetsfonder S328 S394 S460 S526 6. NOTERADE AKTIER Totalt S329 S395 S461 S527 MFI (utom centralbanker) S330 S396 S462 S528 Andra finansförmedlare (OFI) S331 S397 S463 S529 Finansiella servicebolag S332 S398 S464 S530 Försäkringsbolag och pensionsinstitut S333 S399 S465 S531 Icke-finansiella bolag S334 S400 S466 S532





Tabell 3

Block A, memorandumposter, rapporteringsblankett för nationella centralbanker

INHEMSKA EMITTENTERS EMISSIONER I EURO/NAT. DENOM. Utestående belopp Bruttoemissioner Inlöst belopp Nettoemissioner A1 A2 A3 A4 6. NOTERADE AKTIER Koncerninterna finansinstitut S533 S544 S555 S566 7. NOTERADE AKTIER Totalt S534 S545 S556 S567 MFI (utom centralbanker) S535 S546 S557 S568 Andra finansförmedlare (OFI) S536 S547 S558 S569 Försäkringsbolag och pensionsinstitut S537 S548 S559 S570 Icke-finansiella bolag S538 S549 S560 S571 8. ANDRA ÄGARANDELAR Totalt S539 S550 S561 S572 MFI (utom centralbanker) S540 S551 S562 S573 Andra finansförmedlare (OFI) S541 S552 S563 S574 Försäkringsbolag och pensionsinstitut S542 S553 S564 S575 Icke-finansiella bolag S543 S554 S565 S576

1. Emittentens hemvist

Emissioner av dotterbolag till enheter med hemvist utanför det rapporterande landet men som är verksamma inom det rapporterande landets ekonomiska territorium måste klassificeras som emissioner av inhemska enheter i det rapporterande landet.

Emissioner av huvudkontor som är belägna inom det rapporterande landets ekonomiska territorium men som är verksamma internationellt måste också betraktas som emissioner av inhemska enheter. Emissioner av huvudkontor eller dotterbolag som är belägna utanför det rapporterande landets ekonomiska territorium men som ägs av enheter med hemvist i det rapporterande landet måste betraktas som emissioner av icke-inhemska enheter. Exempel: En emission som görs av ’Volkswagen Brasilien’ anses exempelvis ha gjorts av en enhet med hemvist i Brasilien och inte av en enhet inom det rapporterande landets territorium. Om ett företag inte har någon fysisk dimension fastställs dess hemvist med hänsyn till det ekonomiska territorium enligt vars lagar företaget bildats eller registrerats (6).

För att undvika att emissioner räknas dubbelt eller att det uppstår luckor i uppgifterna måste uppgifterna om specialföretagens emissioner hanteras bilateralt mellan rapportörerna. Emissioner av specialföretag som uppfyller hemvistkriteriet i ENS 2010 och klassificeras som enheter med hemvist i euroområdet måste rapporteras av de nationella centralbankerna och inte av BIS.

2. Sektorvis uppdelning av emittenter

En emission ska klassificeras efter sektorstillhörigheten för den enhet som ådrar sig skulden avseende de emitterade värdepapperen. Sektorklassificeringen omfattar följande tolv typer av emittenter:

— ECB/nationella centralbanker.

— Andra monetära finansinstitut (MFI).

— Andra finansförmedlare (OFI).

— varav: finansiella bolag som ägnar sig åt värdepapperiseringstransaktioner (FVC).

— Finansiella serviceföretag.

— Koncerninterna finansinstitut.

— Försäkringsföretag och pensionsinstitut (7).

— Icke-finansiella företag.

— Staten.

— Delstater och kommuner.

— Sociala trygghetsfonder.

— Internationella institutioner.

Värdepapper som emitteras genom specialföretag, varvid den till emissionen knutna skulden belastar moderbolaget och inte specialföretaget, är det moderbolagets sektortillhörighet, inte specialföretagets, som avgör klassificeringen. Om t.ex. ett specialföretag emitterar ’AJAX Electronics’, ett icke-finansiellt företag med hemvist i eurolandet ’land A’, ska denna allokeras till sektorn icke-finansiella företag och rapporteras av land A. Specialföretaget och dess moderbolag måste dock ha sin hemvist i samma land. Om moderbolaget inte har hemvist i det rapporterande landet måste specialföretaget i stället ses som en ’konstruerad inhemsk enhet’ med hemvist i det rapporterande landet, och den emitterande sektorn anges enligt specialföretagets verksamhet. Om t.ex. ’ACME Motors’ är ett icke-finansiellt företag med hemvist i Japan som producerar bilar och ’ACME Motor Finance’ är ett dotterbolag med hemvist i euroområdets ’land B’, måste en emission av ACME Motor Finance anges som koncerninternt finansinstitut i land B eftersom moderbolaget ACME Motors inte har hemvist i samma land. Enda undantaget är om ett specialföretag ägs av staten – i detta fall anges att värdepapperet emitterats av staten i det land där moderorganisation har sin hemvist (8).

Ett offentligt bolag som privatiseras genom emission av noterade aktier ska allokeras till den sektorn icke-finansiella företag. På liknande sätt ska ett offentligt ägt kreditinstitut som privatiseras allokeras till sektorn monetära finansinstitut, utom centralbanker. Emissioner av hushåll eller hushållens icke-vinstdrivande organisationer ska anges som emissioner av icke-finansiella företag.

3. Emissioners löptid

Kortfristiga skuldebrev omfattar värdepapper med en ursprunglig löptid av ett år eller mindre, även om de emitteras inom ramen för mer långfristiga faciliteter.

Långfristiga skuldebrev omfattar värdepapper med en ursprunglig löptid av mer än ett år. Emissioner med alternativa förfallodagar där den senaste förfallodagen ligger mer än ett år framåt i tiden, samt emissioner med obegränsad löptid, klassas som långfristiga.

Någon ytterligare löptidsuppdelning med två år som gräns, som i MFI-balansräkningsstatistiken, är inte nödvändig.

4. Klassificering av långfristiga värdepapper efter räntesats

Långfristiga skuldebrev delas upp i:

Skuldebrev med fast ränta, dvs. skuldebrev som emitteras och återköps till nominellt värde samt skuldebrev som emitteras till underkurs eller överkurs i förhållande till nominellt värde.

Skuldebrev med rörlig ränta, dvs skuldebrev där kupongräntan och/eller kapitalbeloppet är kopplade till ett allmänt prisindex för varor och tjänster (t.ex. konsumentprisindex), en ränta eller priset för en tillgång, vilket resulterar i en rörlig nominell kupongbetalning under emissionens löptid. För statistiken över värdepappersemissioner ska skuldebrev med blandad ränta klassificeras som skuldebrev med rörlig ränta (9).

Nollkupongare som emitteras till underkurs, dvs. instrument som inte har några räntebetalningar och emitteras till kraftig underkurs jämfört med nominellt värde. Huvuddelen av underkursen motsvarar den upplupna räntan under obligationens löptid.

5. Klassificering av emissioner

Emissionerna delas upp i två huvudkategorier: a) skuldebrev (10), och b) noterade aktier (11). Privatplaceringar täcks så långt som möjligt. Penningmarknadspapper ingår i kategorin skuldebrev utan att anges separat. Onoterade aktier (12) och andra ägarandelar (13) får rapporteras frivilligt som två separata memorandumposter. Aktier/andelar utgivna av penningmarknadsfonder och andra investeringsfonder exkluderas.

Nedanstående instrument omfattas av statistiken över värdepappersemissioner (ej uttömmande):

a) Skuldebrev i) Kortfristiga skuldebrev Detta omfattar åtminstone följande instrument: — Statsskuldväxlar och andra kortfristiga värdepapper som emitteras av den offentliga sektorn. — Överlåtbara kortfristiga värdepapper som emitteras av finansiella och icke-finansiella företag. En mängd olika begrepp används för sådana papper, bl.a. företagscertifikat, växlar, reverser, handelsväxlar, finansväxlar och inlåningsbevis. — Kortfristiga värdepapper som emitterats med stöd av långfristiga löften om försäljning (note issuance facilities). — Bankaccepter. ii) Långfristiga skuldebrev Detta omfattar åtminstone följande instrument: — innehavarobligationer, — efterställda obligationer, — obligationer med alternativa förfallodagar, där den senaste ligger mer än ett år framåt i tiden, — odaterade obligationer eller obligationer med obegränsad löptid (eviga), — skuldförbindelser med rörlig ränta, — konvertibla skuldebrev, — säkerställda obligationer, — indexerade värdepapper, vars kapitalbelopp är kopplat till ett prisindex, priset på en råvara eller ett valutakursindex, — diskonteringsobligationer som har små räntebetalningar och emitteras till underkurs jämfört med återköpsvärdet, — nollkupongare, — euroobligationer, — globala obligationer, — privat emitterade obligationer, — värdepapper som ett resultat av konvertering av lån, — lån som de facto har blivit överlåtbara, — förlagslån och obligationer som kan konverteras till aktier antingen i det emitterande bolaget eller i ett annat bolag, så länge de inte har konverterats. Om konverteringsoptionen/teckningsoptionen kan skiljas från det underliggande papperet, betraktas den som ett finansiellt derivat och ingår inte. — aktier som ger rätt till fast avkastning men som inte ger rätt till någon andel av resterande värde vid upplösning av bolag, inklusive preferensaktier utan äganderätt, — finansiella tillgångar som emitterats i samband med värdepapperiseringen av lån, inteckningslån, kreditkortsfordringar, utestående fordringar och andra tillgångar. Följande instrument ingår inte: — transaktioner i värdepapper som ingår i återköpsavtal, — emissioner av värdepapper som inte är överlåtbara, — lån som inte är överlåtbara.

b) Noterade aktier Noterade aktier omfattar följande: — kapitalandelar emitterade av aktiebolag, — inlösta aktier i aktiebolag, — utdelningsaktier emitterade av aktiebolag, — preferensaktier som ger rätt till del i utdelningen av det resterande värdet vid upplösning av ett bolag. De kan vara noterade eller onoterade på en erkänd börs. — Privatplaceringar där så är möjligt. Om ett företag privatiseras och staten behåller en del av aktierna medan övriga aktier noteras på en reglerad marknad, registreras hela värdet av företagets kapital under utestående belopp i kategorin ’Noterade aktier’ eftersom samtliga aktier vid varje tidpunkt teoretiskt sett skulle kunna handlas till marknadsvärde. Detsamma gäller om en del av aktierna säljs till stora placerare och endast återstoden, s.k. free float, handlas på börsen. Noterade aktier omfattar inte: — utbjudna men inte tecknade aktier, — förlagslån och obligationer som kan konverteras till aktier; de omfattas dock när de har konverterats till aktier, — andelar som har tecknats av komplementärerna i kommanditbolag, — statens tillskott av kapital till internationella organisationer som juridiskt sett är aktiebolag, — emissioner av fondaktier (endast vid emissionstidpunkten) och splitemissioner. Fondaktier och splitemissioner medtas emellertid utan separat angivelse i totalstocken av de noterade aktierna.

6. Emissionsvaluta

Obligationer med två valutor måste klassificeras efter den valuta som obligationen är denominerad i. Obligationer med två valutor är obligationer där inlösen eller kupongutbetalning sker i en annan valuta än den som obligationen är denominerad i. Om globala obligationer emitteras i fler än en valuta, ska varje del rapporteras som en separat emission, efter emissionsvaluta. Emissioner som är uttryckta i två valutor, till exempel 70 procent i euro och 30 procent i US-dollar, ska där så är möjligt rapporteras som två separata delar som motsvarar varje valutas andel. I detta exempel måste således 70 procent av emissionen rapporteras som emission i ’euro/nationella denomineringar av euro’ (14) och 30 procent som emissioner i ’övriga valutor’. Om en sådan uppdelning efter valutakomponenter inte kan göras, måste det rapporterande landet i sina nationella förklaringar ange hur uppdelningen har gjorts.

7. Tidpunkt för emissionsregistrering

En emission anses äga rum när emittenten erhåller betalning, inte när syndikatet åtar sig emissionsuppdraget.

8. Avstämning av stockar och flöden

De nationella centralbankerna måste rapportera information om utestående belopp, bruttoemissioner, inlösen och nettoemissioner av kort- och långfristiga skuldebrev samt om noterade aktier.

Nedanstående tabell visar sambandet mellan stockar (dvs. utestående belopp) och flöden (dvs. bruttoemissioner, inlösta belopp och nettoemissioner). I praktiken är sambandet mer komplicerat på grund av omvärderingar till följd av pris- och växelkursförändringar, återinvestering av (upplupen) ränta, omklassificeringar, revideringar och andra justeringar.

i) Utestående emissioner per rapporteringsperiodens slut ≈ Utestående emissioner per föregående rapporteringsperiods slut + Bruttoemissioner under rapporteringsperioden – Inlöst belopp under rapporteringsperioden + Omklassificeringar och andra ändringar ii) Utestående emissioner per rapporteringsperiodens slut ≈ Utestående emissioner per föregående rapporteringsperiods slut + Nettoemissioner under rapporteringsperioden + Omklassificeringar och andra ändringar

a) Bruttoemissioner

Bruttoemissionerna under rapporteringsperioden måste omfatta alla emissioner av skuldebrev och noterade aktier där emittenten säljer nyutfärdade värdepapper mot kontant betalning. Vad som avses är att nya instrument skapas på sedvanligt sätt. En emission anses vara slutförd när betalning sker; registreringen av emissioner ska därför så nära som möjligt återspegla tidpunkten för betalningen av den underliggande emissionen.

För noterade aktier ingår i bruttoemissionerna sådana nyutfärdade aktier som emitteras mot kontant betalning av bolag som börsnoterats för första gången, inbegripet nybildade bolag och privata bolag som blir publika bolag. I bruttoemissionerna ingår också nyutfärdade aktier som emitteras mot kontant betalning i samband med privatisering av publika bolag i de fall där aktierna i bolaget börsnoteras. Däremot ingår inte emission av fondaktier (15). Bruttoemissioner ska inte rapporteras om ett företag endast börsnoteras utan att det tillförs nytt kapital.

Byte eller överlåtelse av befintliga värdepapper i samband med övertaganden och fusioner ingår inte (16) i rapporterade bruttoemissioner eller inlösta belopp annat än om nya instrument skapas och emitteras mot kontant betalning av en enhet med hemvist i euroområdet.

Emissioner av värdepapper som efter emissionsdagen kan konverteras till andra instrument måste till en början bokföras som emissioner i den kategori som det ursprungliga instrumentet tillhör. Vid konvertering ska de bokföras som en inlösen i den instrumentkategorin och behandlas sedan som bruttoemission med samma belopp i den nya kategorin (17).

b) Inlösen

Inlöst belopp under rapporteringsperioden omfattar alla fall där emittenten mot kontant betalning köper tillbaka skuldebrev och noterade aktier av placerare. Här avses reguljär annullering av instrument. Detta omfattar alla skuldebrev som förfaller till inlösen liksom alla fall av förtida inlösen. Företags återköp av egna aktier ingår i de fall där företaget antingen återköper samtliga aktier mot kontant betalning innan dess associationsform ändras, eller återköper en del av sina aktier mot kontant betalning och därefter annullerar dem, vilket medför att eget kapital minskar. Däremot ingår inte företags återköp av egna aktier i fall där de utgör en investering i egna aktier (18).

Inlösen får inte rapporteras endast för en avregistrering från börsen.

c) Nettoemissioner

Nettoemissioner är saldot av beloppet för de emissioner som gjorts och den inlösen som skett under rapporteringsperioden.

De utestående beloppen för noterade aktier måste täcka marknadsvärdet för de inhemska enheternas samtliga noterade aktier. De utestående belopp för noterade aktier som rapporteras av ett land i euroområdet kan därför öka eller minska efter en börsnoterad enhets omlokalisering. Samma sak gäller också i samband med övertaganden och fusioner där inga instrument skapas och emitteras mot kontant betalning/eller inlöses mot kontant betalning och annulleras. För att undvika att skuldebrev och noterade aktier räknas två gånger eller att det uppstår luckor i uppgifterna i samband med en emittents omlokalisering till ett annat hemvistland måste de berörda nationella centralbankerna samordna rapporteringstillfället för en sådan händelse bilateralt.

9. Värderingens kurs/pris

Värdet av en värdepappersemission har en kurs- eller priskomponent och – om emissionen inte är uttryckt i rapporteringsvalutan – en växelkurskomponent.

De nationella centralbankerna måste rapportera kortfristiga skuldebrev till återköpsvärdet (19) och noterade aktier till marknadsvärdet. För långfristiga skuldebrev kan olika värderingsmetoder användas beroende på typ av ränta, vilket ger en blandad värdering för totalbeloppet. Exempelvis värderas emissioner med fast eller rörlig ränta oftast till återköpsvärdet, medan nollkupongare däremot till nominella värdet. Eftersom nollkupongare i allmänhet utgör bara en liten del av totalbeloppet finns det ingen kod för blandad värdering i kodlistan – totalbeloppet av långfristiga värdepapper rapporteras med koden för återköpsvärdet. I fall där de ovannämnda företeelserna har väsentlig omfattning används koden ’Z’ (’ospecificerat’). I situationer där blandad värdering förekommer redovisar de nationella centralbankerna mer detaljerad information på attributnivå i enlighet med attributen i bilaga III.

a) Värdering Stockar och flöden av noterade aktier ska redovisas till marknadsvärde. Undantag från regeln om att stockar och flöden av skuldebrev ska rapporteras till återköpsvärdet görs när det gäller diskonteringsobligationer och nollkupongare där utestående belopp och bruttoemissioner bokförs till nominellt belopp, dvs. till den diskonterade kursen vid emissionstillfället plus upplupen ränta, och inlösen på förfallodagen bokförs till återköpsvärdet. Det nominella värdet av utestående belopp av nollkupongare kan beräknas enligt nedan. där A = nominellt värde = erlagt belopp och upplupen ränta E = diskonterat pris vid emissionstillfället (belopp som betalats vid emissionstillfället) P = återköpsvärde (återbetalas på förfallodagen) T = tid till förfallodagen från emissionsdagen (i dagar) t = tid som gått sedan emissionsdagen (i dagar) Det kan förekomma vissa skillnader mellan olika länder i fråga om värderingens kurs/pris. Prisvärdering enligt ENS 2010, där det krävs att flöden av skuldebrev och aktier ska bokföras till transaktionsvärdet och stockar därav till marknadsvärdet, tillämpas inte i det här sammanhanget. För diskonteringsobligationer och nollkupongare måste de rapporterande nationella centralbankerna göra en beräkning av upplupen ränta där detta är möjligt.

b) Rapporteringsvaluta och värderingens växelkurskomponent De nationella centralbankerna måste rapportera alla uppgifter till ECB uttryckta i euro, inbegripet historiska serier. Vid omräkning till euro av värdepapper som emitterats av inhemska enheter i övriga valutor (block C) (20) måste de nationella centralbankerna så noggrant som möjligt följa nedanstående principer för växelkursrelaterad värdering, vilka bygger på ENS 2010 (21): i) Utestående emissioner måste omräknas till ’euro/nationella denomineringar av euron’ med användning av marknadens mittkurs vid rapporteringsperiodens slut, dvs. per stängningsdags sista bankdagen i rapporteringsperioden. ii) Bruttoemissioner och inlösta belopp måste omräknas till ’euro/nationella denomineringar av euro’ med användning av marknadens mittkurs vid betalningstillfället. Om det inte är möjligt att exakt fastställa den växelkurs som gäller för denna omräkning, får den kurs som vid betalningstillfället ligger närmast marknadens mittkurs användas.

10. Begreppsmässig enhetlighet

Statistiken över värdepappersemissioner stämmer överens med MFI-balansräkningsstatistiken när det gäller MFI:s emissioner av överlåtbara instrument. Det råder begreppsmässig enhetlighet i fråga om vilka instrument och MFI-emittenter som täcks, liksom i fråga om indelningen av instrumenten i löptidskategorier och uppdelningen efter valuta. Däremot finns det skillnader i värderingsprinciper (dvs. återköpsvärdet används för statistiken över skuldebrev och marknadsvärdet för MFI-balansräkningsstatistiken). Bortsett från dessa skillnader redovisas för varje rapporterande land i statistiken över värdepappersemissioner det utestående beloppet för värdepapper emitterade av MFI som motsvarar post 11 (’Emitterade skuldebrev’) på skuldsidan av balansräkningen för MFI-sektorn. Definitionen av kortfristiga skuldebrev enligt statistiken över värdepappersemissioner motsvarar emitterade skuldebrev upp till 1 år. Långfristiga skuldebrev enligt definitionen i statistiken över värdepappersemissioner är lika med summan av emitterade värdepapper över 1 år och upp till 2 år, samt emitterade skuldebrev över 2 år.

De nationella centralbankerna måste se över täckningen för statistiken över värdepappersemissioner och MFI-balansräkningsstatistiken, och i förekommande fall redovisa begreppsmässiga skillnader dem emellan till ECB. Enhetligheten kontrolleras på tre olika plan i fråga om emissioner av a) nationella centralbanker i euro/nationella denomineringar av euron, b) monetära finansinstitut, utom centralbanker i euro/nationella denomineringar av euron samt c) monetära finansinstitut, utom centralbanker i övriga valutor. Mindre begreppsmässiga skillnader får förekomma mellan statistiken över värdepappersemissioner och MFI-balansräkningsstatistiken eftersom de statistiska uppgifterna hämtas från nationella rapporteringssystem som tjänar olika syften.

11. Krav på uppgifter

Statistiska uppgifter ska lämnas från varje land för varje tillämplig tidsserie. Om en viss post inte är tillämplig i ett visst land, ska den nationella centralbanken omedelbart skriftligen informera ECB om detta och lämna en förklaring. Om en viss företeelse inte existerar kan de nationella centralbankerna få ett tillfälligt undantag från kravet att rapportera denna tidsserie. Sådana fall och andra avvikelser från den rapporteringsordning som beskrivs i bilaga III måste också anmälas. De nationella centralbankerna ska också informera ECB varje gång en revidering med tillhörande förklaring rapporteras.

Avsnitt 3: Nationella förklaringar

Varje nationell centralbank måste lämna en rapport där den beskriver de uppgifter som lämnas i detta sammanhang. Rapporten ska omfatta de aspekter som beskrivs nedan och i största möjliga utsträckning följa den föreslagna utformningen. De nationella centralbankerna ska lämna tilläggsinformation i de fall där de rapporterade uppgifterna avviker från denna riktlinje eller där inga uppgifter lämnas, samt beskriva orsakerna för detta. Rapporten får inte sändas senare än uppgifterna.

1. Uppgiftskällor/system för uppgiftsinsamling: här redovisas information om vilka uppgiftskällor som har använts för att sammanställa statistiken över värdepappersemissioner: förvaltningskällor för statliga emissioner, direktrapportering från MFI och andra institut, tidningar samt dataleverantörer som International Financial Review etc. De nationella centralbankerna måste ange om uppgifterna samlas in och lagras emissionsvis och vilka kriterier som har använts. Om uppgifterna i stället samlas in och lagras i form av totalbelopp för enskilda emittenters emissioner under rapporteringsperioden, vilket kan förekomma i system för direktrapportering, ska detta anges. Där direktrapportering förekommer måste de nationella centralbankerna redovisa vilka kriterier som används för att identifiera rapporterande enheter och vilken information som måste lämnas.

2. Sammanställningsmetoder: här beskrivs kortfattat den metod som använts för att sammanställa uppgifterna, t.ex. aggregering av information om enskilda värdepappersemissioner, hur befintliga tidsserier framställs och om de offentliggörs eller ej.

3. Emittentens hemvist: här måste de nationella centralbankerna ange om det är möjligt att fullständigt tillämpa definitionen av hemvist/inhemsk enligt ENS 2010 (och IMF) vid klassificeringen av emissioner. Om detta inte eller bara delvis är möjligt, måste de ge en fullständig förklaring av de kriterier som faktiskt använts.

4. Sektorvis uppdelning av emittenter: här måste de nationella centralbankerna ange avvikelser från den sektorklassificering av emittenter som redovisas i avsnitt 2.2. Både upptäckta avvikelser och eventuella gråzoner måste förklaras.

5. Emissionsvaluta: här måste de nationella centralbankerna förklara avvikelser från vad som sägs i dessa anvisningar i de fall där det är omöjligt att dela upp en emission i dess olika valutakomponenter. Nationella centralbanker som inte för alla värdepapper kan göra åtskillnad mellan emissioner i den lokala valutan, i andra denomineringar i euro/nationella denomineringar av euron och i övriga valutor, måste beskriva hur de olika emissionerna har klassificerats och ange totalbeloppet av emissioner som inte fördelats på vederbörligt sätt för att indikera missvisningens omfattning.

6. Klassificering av emissioner: de nationella centralbankerna måste här lämna heltäckande information om vilken typ av värdepapper som omfattas av de nationella uppgifterna, inbegripet deras nationella benämningar. Om det är känt att täckningen är ofullständig, måste de nationella centralbankerna förklara luckorna. De nationella centralbankerna måste lämna följande information:

— privatplaceringar: de nationella centralbankerna måste ange om dessa ingår i de rapporterade uppgifterna eller ej.

— bankaccepter: om dessa är överlåtbara och ingår i de rapporterade uppgifterna för kortfristiga skuldebrev, ska den rapporterande nationella centralbanken i sina nationella förklaringar redovisa hur dessa instrument registreras och vilka egenskaper de har.

— noterade aktier: de nationella centralbankerna ska ange om onoterade aktier eller andra ägarandelar ingår i de rapporterade uppgifterna samt redovisa en skattning av beloppet för onoterade aktier och/eller andra ägarandelar, så att det blir möjligt att bedöma omfattningen av den missvisning som uppstår. De nationella centralbankerna måste i sina nationella förklaringar ange om det finns några kända luckor i täckningen av noterade aktier.

7. Uppdelning av långfristiga värdepapper: om summan av värdepapper med fast ränta, rörlig ränta och nollkupongare avviker från totalbeloppet för de långfristiga skuldebreven, ska de nationella centralbankerna redovisa för vilka typer av långfristiga värdepapper det saknas uppdelning och vilka belopp detta motsvarar.

8. Emissionernas löptider: om det är omöjligt att strikt följa definitionen kortfristiga och långfristiga värdepapper, måste de nationella centralbankerna ange var de rapporterade uppgifterna avviker.

9. Inlösen: de nationella centralbankerna måste redovisa hur de får fram informationen om inlöst belopp och om detta sker genom direktrapportering eller genom beräkning av restvärde.

10. Värderingens kurs/priskomponent: i de nationella förklaringarna ska de nationella centralbankerna i detalj ange vilket förfarande de använder för värdering av a) kortfristiga skuldebrev, b) långfristiga skuldebrev, c) diskonteringsobligationer och d) noterade aktier. Om stockar och flöden värderas på annat sätt måste detta förklaras.

11. Rapporteringsfrekvens, tidsfrister och räckvidd: här måste de nationella centralbankerna ange i vilken utsträckning de sammanställda uppgifterna har tillhandahållits i enlighet med användarkraven, dvs. en tidsfrist på fem veckor för månatliga uppgifter. Information om längden på tidsserien måste också lämnas här. Dessutom ska här i förekommande fall rapporteras avbrott i serier, exempelvis förändringar i fråga om vilka värdepapper som omfattas.

12. Revideringar: för gjorda revideringar förklaras här kortfattat orsak och omfattning.

13. Skattning av täckningen per instrument efter inhemska emittenter: De nationella centralbankerna måste redovisa nationella skattningar av täckningen för varje instrumentkategori med inhemska emittenter, dvs. för emissioner av kortfristiga värdepapper, långfristiga värdepapper samt noterade aktier i den lokala valutan, i andra denomineringar i euro/nationella denomineringar av euron, inbegripet ecu, och i övriga valutor, i enlighet med nedanstående tabell. I skattningarna av ’täckning i %’ ska man ange täckningen för varje kategori som procentuell andel av det totala emissionsbeloppet, som ska anges under respektive rubrik enligt rapporteringsanvisningarna. Korta beskrivningar kan lämnas under ’kommentarer’. De nationella centralbankerna måste också ange förändringar i täckningen som föranletts av deltagande i valutaunionen.

Täckning i procent: Kommentarer: Emissioner i euro/nationella denomineringar av euro Lokal denominering STS LTS QUS Euro/övriga nationella denomineringar av euron än den lokala valutan, inbegripet ecu STS LTS I övriga valutor STS LTS STS = kortfristiga skuldebrev. LTS = långfristiga skuldebrev. QUS = noterade aktier.

Avsnitt 4: Krav avseende Banken för internationell betalningsutjämning (BIS)

BIS rapporteringskrav följer samma principer som kraven för den nationella centralbankerna i avsnitt 1–3, med följande undantag:

Tabell 4

Block B Rapporteringsblankett för BIS

ICKE-INHEMSKA EMITTENTERS EMISSIONER I EURO/NAT. DENOM. Utestående belopp Bruttoemissioner Inlöst belopp B1 B2 B3 9. KORTFRISTIGA SKULDEBREV Totalt S577 S642 S707 NCB S578 S643 S708 MFI (utom centralbanker) S579 S644 S709 Andra finansförmedlare (OFI) S580 S645 S710 varav värdepapperiseringsinstitut S581 S646 S711 Finansiella servicebolag S582 S647 S712 Koncerninterna finansinstitut S583 S648 S713 Försäkringsbolag och pensionsinstitut S584 S649 S714 Icke-finansiella bolag S585 S650 S715 Staten S586 S651 S716 Delstater och kommuner S587 S652 S717 Sociala trygghetsfonder S588 S653 S718 Internationella organisationer S589 S654 S719 10. LÅNGFRISTIGA SKULDEBREV Totalt S590 S655 S720 NCB S591 S656 S721 MFI (utom centralbanker) S592 S657 S722 Andra finansförmedlare (OFI) S593 S658 S723 varav värdepapperiseringsinstitut S594 S659 S724 Finansiella servicebolag S595 S660 S725 Koncerninterna finansinstitut S596 S661 S726 Försäkringsbolag och pensionsinstitut S597 S662 S727 Icke-finansiella bolag S598 S663 S728 Staten S599 S664 S729 Delstater och kommuner S600 S665 S730 Sociala trygghetsfonder S601 S666 S731 Internationella organisationer S602 S667 S732 10.1 varav emissioner med fast ränta: Totalt S603 S668 S733 NCB S604 S669 S734 MFI (utom centralbanker) S605 S670 S735 Andra finansförmedlare (OFI) S606 S671 S736 varav värdepapperiseringsinstitut S607 S672 S737 Finansiella servicebolag S608 S673 S738 Koncerninterna finansinstitut S609 S674 S739 Försäkringsbolag och pensionsinstitut S610 S675 S740 Icke-finansiella bolag S611 S676 S741 Staten S612 S677 S742 Delstater och kommuner S613 S678 S743 Sociala trygghetsfonder S614 S679 S744 Internationella organisationer S615 S680 S745 10.2 varav emissioner med rörlig ränta: Totalt S616 S681 S746 NCB S617 S682 S747 MFI (utom centralbanker) S618 S683 S748 Andra finansförmedlare (OFI) S619 S684 S749 varav värdepapperiseringsinstitut S620 S685 S750 Finansiella servicebolag S621 S686 S751 Koncerninterna finansinstitut S622 S687 S752 Försäkringsbolag och pensionsinstitut S623 S688 S753 Icke-finansiella bolag S624 S689 S754 Staten S625 S690 S755 Delstater och kommuner S626 S691 S756 Sociala trygghetsfonder S627 S692 S757 Internationella organisationer S628 S693 S758 10.3 varav nollkupongare: Totalt S629 S694 S759 NCB S630 S695 S760 MFI (utom centralbanker) S631 S696 S761 Andra finansförmedlare (OFI) S632 S697 S762 varav värdepapperiseringsinstitut S633 S698 S763 Finansiella servicebolag S634 S699 S764 Koncerninterna finansinstitut S635 S700 S765 Försäkringsbolag och pensionsinstitut S636 S701 S766 Icke-finansiella bolag S637 S702 S767 Staten S638 S703 S768 Delstater och kommuner S639 S704 S769 Sociala trygghetsfonder S640 S705 S770 Internationella organisationer S641 S706 S771

Emissionernas löptider

Vad gäller löptid så betraktar BIS alla euro-företagscertifikat (ECP) och andra euroväxlar utställda inom ramen för ett kortfristigt program som kortfristiga instrument, och alla instrument utställda inom ramen för ett långfristigt program som långfristiga instrument, oavsett ursprunglig löptid.

Sektoruppdelning av emittenterna

BIS tillämpar vad som visas i nedanstående tabell när det gäller förhållandet mellan sektoruppdelningen av emittenter i BIS databas och den uppdelning som krävs enligt rapporteringsblanketterna.

Sektorvis uppdelning i BIS databas Klassificering i rapporteringsblanketterna Centralbank → Nationella centralbanker och ECB Affärsbanker → Monetära finansinstitut (MFI) OFI → Andra finansförmedlare (OFI) Staten → Staten Annan offentlig förvaltning Statliga organ → Delstater och kommuner Företag → Icke-finansiella bolag Internationella institutioner → Internationella institutioner (övriga utlandet)

Klassificering av emissioner

Följande instrumentkategorier i BIS-databasen klassificeras som skuldebrev i statistiken över värdepappersemissioner:

— inlåningsbevis,

— företagscertifikat,

— statsskuldväxlar,

— obligationer,

— euro-företagscertifikat (ECP),

— medelfristiga skuldförbindelser,

— andra kortfristiga instrument.

Värdering

Enligt BIS nuvarande värderingsregler värderas skuldebrev till återköpspriset och noterade aktier till emissionskursen.

BIS rapporterar till ECB alla emissioner uttryckta i euro/nationella denomineringar av euron (block B) som görs av enheter med hemvist i ’Övriga utlandet’. Dessa uppgifter uttrycks i US-dollar utifrån växelkurser per periodens slut för utestående belopp och periodens växelkursgenomsnitt för emissioner och inlösen. ECB räknar om alla uppgifter till euro enligt samma princip som BIS använder. För tiden före den 1 januari 1999 måste i stället växelkursen mellan ECU och US-dollar användas.”