RÅDETS BESLUT

av den 3 december 2013

om inrättande av det särskilda programmet för genomförande av Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020) och om upphävande av beslut 2006/971/EG, 2006/972/EG, 2006/973/EG, 2006/974/EG och 2006/975/EG

(Text av betydelse för EES)

(2013/743/EU)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 182.4,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med ett särskilt lagstiftningsförfarande, och

av följande skäl:

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

AVDELNING I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Syfte

Genom detta beslut inrättas det särskilda programmet för genomförande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1291/2013 och fastställs de särskilda mål för unionens stöd till forsknings- och innovationsverksamhet som anges i artikel 1 i den förordningen samt tillämpningsföreskrifter.

Artikel 2

Inrättande av det särskilda programmet

1. Härmed inrättas det särskilda programmet för genomförande av Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020) (nedan kallat det särskilda programmet) för perioden 1 januari 2014–31 december 2020.

2. I enlighet med artikel 5.2, 5.3 och 5.4 i förordning (EU) nr 1291/2013 ska det särskilda programmet bestå av följande delar:

Artikel 3

Särskilda mål

1. Del I, "Vetenskaplig spetskompetens", syftar till att stärka den europeiska forskningens kvalitet i enlighet med prioriteringen Vetenskaplig spetskompetens, som fastställs i artikel 5.2 a i förordning (EU) nr 1291/2013, genom att sträva mot följande särskilda mål:

Huvudlinjerna för verksamheten för dessa särskilda mål anges i del I i bilaga I.

2. Del II, "Industriellt ledarskap", syftar till att stärka det industriella ledarskapet och konkurrenskraften i enlighet med prioriteringen Industriellt ledarskap, som fastställs i artikel 5.2 b i förordning (EU) nr 1291/2013, genom att sträva mot följande särskilda mål:

Huvudlinjerna för verksamheten för dessa särskilda mål anges i del II i bilaga I.

Särskilda villkor för hur finansieringsinstrumenten för det särskilda målet i led b i första stycket ska användas kommer att fastställas. Dessa villkor anges i del II avsnitt 2 i bilaga I.

Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 11 avseende ändringarna av andelen investeringar från egetkapitalinstrumentet i Horisont 2020 i unionens totala investeringar i expansion och tillväxt, vad gäller sådana finansiella instrument som avses i del II avsnitt 2 i bilaga I.

3. Del III, "Samhällsutmaningar", syftar till att bidra till prioriteringen Samhällsutmaningar, som fastställs i artikel 5.2 c i förordning (EU) nr 1291/2013, genom verksamhet inom forskning, teknisk utveckling, demonstration och innovation som bidrar till följande särskilda mål:

Huvudlinjerna för verksamheten för dessa särskilda mål anges i del III i bilaga I.

4. Del IV "Spridning av spetskompetens och bredare deltagande" ska bidra till det särskilda målet Spridning av spetskompetens och bredare deltagande, som anges i artikel 5.3 i förordning (EU) nr 1291/2013 genom att fullt ut utnyttja potentialen i Europas samlade kompetens och se till att fördelarna med en innovationsdriven ekonomi både maximeras och sprids vida omkring i unionen i enlighet med principen om excellens.

Huvudlinjerna för verksamheten för detta särskilda mål anges i del IV i bilaga I.

5. Del V "Vetenskap med och för samhället" ska bidra till det särskilda målet Vetenskap med och för samhället, som anges i artikel 5.3 i förordning (EU) nr 1291/2013 genom att bygga upp ett effektivt samarbete mellan vetenskapen och samhället, rekrytera nya vetenskapstalanger och förena vetenskaplig spetskompetens med socialt medvetande och ansvarstagande.

Huvudlinjerna för verksamheten för detta särskilda mål anges i del V i bilaga I.

6. Del VI, "Gemensamma forskningscentrumets (JRC) icke-nukleära direkta åtgärder", ska bidra till alla de prioriteringar som anges i artikel 5.2 i förordning (EU) nr 1291/2013, med det särskilda målet att ge kundorienterat vetenskapligt och tekniskt stöd till unionspolitiken.

Huvudlinjerna för verksamheten för detta särskilda mål anges i del VI i bilaga I.

7. Det särskilda programmet ska bedömas utifrån hur resultat och effekter överensstämmer med resultatindikatorerna.

Ytterligare uppgifter om de viktiga resultatindikatorerna anges i bilaga II.

Artikel 4

Budget

1. I enlighet med artikel 6.1 i förordning (EU) nr 1291/2013 ska finansieringsramen för genomförandet av det särskilda programmet uppgå till 74 316,9 miljoner EUR.

2. Det belopp som avses i punkt 1 i denna artikel ska fördelas mellan de sex delar som anges i artikel 2.2 i detta beslut i enlighet med artikel 6.2 i förordning (EU) nr 1291/2013. Den vägledande budgetfördelningen för de särskilda mål som anges i artikel 3 i detta beslut och det högsta totala beloppet för bidrag till JRC:s åtgärder anges i bilaga II till förordning (EU) nr 1291/2013.

3. Högst 5 % av de belopp som avses i artikel 6.2 i förordning (EU) nr 1291/2013 för delarna I-V i det särskilda programmet får avsättas till kommissionens administrativa utgifter. Kommissionen ska se till att dess administrativa utgifter minskar under programmet, och den ska sträva efter att nå målet på 4,6 % eller mindre 2020. Dessa siffror ska omprövas som en del av den preliminära utvärderingen av Horisont 2020 i enlighet med artikel 32.3 i förordning (EU) nr 1291/2013.

4. Vid behov får anslag föras in i budgeten efter 2020 för att täcka tekniska och administrativa utgifter, i syfte att möjliggöra förvaltning av verksamhet som inte har avslutats den 31 december 2020.

AVDELNING II

GENOMFÖRANDE

Artikel 5

Arbetsprogram

1. Det särskilda programmet ska genomföras med hjälp av arbetsprogram.

2. Kommissionen ska anta gemensamma eller separata arbetsprogram för genomförandet av delarna I-V i de särskilda program som avses i artikel 2.2 a-e, utom för genomförandet av åtgärder inom det särskilda målet Europeiska forskningsrådet (EFR), som avses i artikel 3.1 a. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 10.4.

3. Arbetsprogrammen för genomförandet av åtgärderna inom det särskilda målet Europeiska forskningsrådet (EFR), som avses i artikel 3.1 a, vilka har fastställts av EFR:s vetenskapliga råd i enlighet med artikel 7.2 b, ska antas av kommissionen genom en genomförandeakt i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 10.3. Kommissionen ska endast avvika från det arbetsprogram som har fastställts av det vetenskapliga rådet, när den anser att detta inte överensstämmer med bestämmelserna i detta beslut. I sådant fall ska kommissionen anta arbetsprogrammet genom en genomförandeakt i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 10.4. Kommissionen ska vederbörligen motivera denna åtgärd.

4. Kommissionen ska genom en genomförandeakt anta ett separat flerårigt arbetsprogram för del VI i det särskilda program som avses i artikel 2.2 f.

I detta arbetsprogram ska hänsyn tas till det yttrande från JRC:s administrativa råd som avses i beslut 96/282/Euratom.

5. I arbetsprogrammen ska hänsyn tas till läget för vetenskap, teknik och innovation på unionsnivå samt på nationell och internationell nivå samt till relevant utveckling inom politik, marknad och samhälle. De ska i förekommande fall innehålla uppgifter om samordning med forsknings- och innovationsverksamhet som genomförs av medlemsstaterna (inklusive deras regioner), inbegripet på områden där det finns gemensamma initiativ för programplanering. De ska uppdateras efter behov.

6. I arbetsprogrammen för genomförandet av delarna I-V vilka avses i artikel 2.2 a-e i detta beslut ska eftersträvade mål, förväntade resultat, metod för genomförande och totalbelopp anges, i förekommande fall inbegripet preliminära uppgifter om beloppen för klimatrelaterade utgifter. De ska också innehålla en beskrivning av de åtgärder som ska finansieras, en uppgift om de belopp som har anslagits för varje åtgärd, en vägledande tidsplan för genomförandet samt en flerårig strategi och strategiska riktlinjer för de efterföljande åren av genomförande. För bidrag ska de innehålla prioriteringar, urvals- och tilldelningskriterier och de olika tilldelningskriteriernas relativa tyngd samt maximal finansieringssats för de totala stödberättigande kostnaderna. De ska också innehålla uppgifter om eventuella extra skyldigheter för deltagarna gällande tillämpning och spridning i enlighet med artikel 43 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1290/2013 (14). De ska möjliggöra lämpliga strategiska top-down samt bottom-up-strategier som syftar till att uppfylla målen på innovativa sätt.

Dessutom ska arbetsprogrammen innehålla ett avsnitt, där man identifierar de övergripande frågor som avses i artikel 14 i och fältet med övergripande frågor och stödåtgärder i Horisont 2020 i bilaga I till förordning (EU) nr 1291/2013 vilka berör två eller flera särskilda mål, både inom samma prioritet eller inom två eller flera prioriteringar. Dessa åtgärder ska genomföras på ett integrerat sätt.

7. Kommissionen ska genom genomförandeakter i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 10.4 anta följande åtgärder:

Artikel 6

Europeiska forskningsrådet (EFR)

1. Kommissionen ska inrätta ett europeiskt forskningsråd ("EFR") som ska genomföra de åtgärder i del I, "Vetenskaplig spetskompetens", som avser det särskilda målet "Europeiska forskningsrådet (EFR)" som avses i artikel 3.1 a i detta beslut. EFR ska efterträda det europeiska forskningsråd som inrättades genom beslut 2007/134/EG.

2. EFR ska bestå av ett oberoende vetenskapligt råd i enlighet med artikel 7 och en särskild genomförandestruktur i enlighet med artikel 8.

3. EFR:s ordförande ska väljas bland erfarna och internationellt ansedda forskare.

Ordföranden ska utses av kommissionen genom ett öppet rekryteringsförfarande med en oberoende särskild urvalskommitté och mandatperioden ska vara begränsad till fyra år och kunna förlängas en gång. Rekryteringsförfarandet och den utvalda kandidaten ska godkännas av det vetenskapliga rådet.

Ordföranden ska vara ordförande i det vetenskapliga rådet och stå för dess ledning och dess kontakter med den tillhörande genomförandestrukturen samt representera det i den vetenskapliga världen.

4. EFR ska följa principerna om vetenskaplig spetskompetens, självständighet, effektivitet, ändamålsenlighet, insyn och ansvarsskyldighet. Det ska säkerställa kontinuitet med den verksamhet som EFR utför enligt beslut 2006/972/EG.

5. Verksamheten vid EFR ska stödja forskning som utförs inom alla områden av enskilda och transnationella forskarlag som konkurrerar på europeisk nivå. EFR:s bidrag till spetsforskning ska enbart tilldelas med kompetens som kriterium.

6. Kommissionen ska stå som garant för EFR:s självständighet och integritet och se till att dess uppgifter utförs korrekt.

Kommissionen ska se till att EFR:s verksamhet genomförs i enlighet med principerna i punkt 4 i denna artikel och EFR:s övergripande strategi enligt artikel 7.2 a, som fastställs av det vetenskapliga rådet.

Artikel 7

Vetenskapligt råd

1. Det vetenskapliga rådet ska bestå av vetenskapsmän, ingenjörer och forskare med högsta anseende och lämplig sakkunskap, däribland både kvinnor och män i olika åldersgrupper vilka representerar ett stort antal forskningsområden och agerar i egenskap av individer, oberoende gentemot utomstående intressen.

Kommissionen ska utse det vetenskapliga rådets ledamöter, efter ett oberoende och öppet urvalsförfarande som överenskommits med det vetenskapliga rådet och som inbegriper samråd med forskarsamhället och en rapport till Europaparlamentet och rådet.

Mandatet för ledamöterna i det vetenskapliga rådet ska vara begränsat till fyra år och kunna förnyas en gång enligt ett rotationssystem som ska säkerställa kontinuiteten i det vetenskapliga rådets arbete.

2. Det vetenskapliga rådet ska upprätta följande:

Kommissionen ska endast avvika från de ståndpunkter som har fastställts av det vetenskapliga rådet i enlighet med första stycket a, c, d och e, om den anser att bestämmelserna i detta beslut inte har efterlevts. I sådant fall ska kommissionen anta åtgärder för att bibehålla kontinuiteten i genomförandet av det särskilda programmet och säkerställa att dess mål uppnås samt ange på vilka punkter det vetenskapliga rådets ståndpunkter frångås med vederbörliga motiveringar.

3. Det vetenskapliga rådet ska agera enligt mandatet i del I avsnitt 1.1 i bilaga I.

4. Det vetenskapliga rådet ska uteslutande verka för att uppnå det särskilda målet Europeiska forskningsrådet (EFR) som avses i artikel 3.1 a, enligt principerna i artikel 6.4. Det ska verka med integritet och redlighet och utföra sitt arbete effektivt och med största möjliga öppenhet.

Artikel 8

Den särskilda genomförandestrukturen

1. Den särskilda genomförandestrukturen ska ha ansvar för administrativt genomförande och programgenomförande i enlighet med del I avsnitt 1.2 i bilaga I. Det ska stödja det vetenskapliga rådet i genomförandet av alla dess uppgifter.

2. Kommissionen ska se till att den särskilda genomförandestrukturen exakt, effektivt och med nödvändig flexibilitet följer EFR:s mål och krav och inget annat.

AVDELNING III

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 9

Övervakning och information om genomförande

1. Kommissionen ska årligen övervaka och rapportera om genomförandet av Horisont 2020 i enlighet med artikel 31 i förordning (EU) nr 1291/2013 och bilaga III till detta beslut.

2. Kommissionen ska med jämna mellanrum informera den kommitté som avses i artikel 10 om de övergripande framstegen i genomförandet av de indirekta åtgärderna inom ramen för det särskilda programmet, så att kommittén i god tid kan ge lämpliga bidrag till utarbetandet av arbetsprogrammen, särskilt den fleråriga strategin och de strategiska riktlinjerna, och ska i god tid informera om alla åtgärder som föreslås eller finansieras genom Horisont 2020 i enlighet med bilaga IV.

Artikel 10

Kommittéförfarande

1. Kommissionen ska biträdas av en kommitté (nedan kallad programkommittén). Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.

2. Kommittén ska sammanträda i olika sammansättningar i enlighet med bilaga V, beroende på vilken fråga som ska diskuteras.

3. När det hänvisas till denna punkt ska artikel 4 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

4. När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

5. Om ett yttrande från kommittén ska erhållas genom skriftligt förfarande ska detta förfarande avslutas utan resultat, om kommitténs ordförande inom tidsfristen för avgivande av ett yttrande beslutar detta eller om en enkel majoritet av kommitténs ledamöter begär detta.

Artikel 11

Utövande av delegering

1. Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2. Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel 3.2 ska ges till kommissionen under den tid som Horisont 2020 pågår.

3. Den delegering av befogenhet som avses i artikel 3.2 får när som helst återkallas av rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

4. Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den delge rådet denna.

5. En delegerad akt som antas enligt artikel 3.2 ska träda i kraft endast om rådet inte har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs rådet, eller om rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att det inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med en månad på rådets initiativ.

6. Europaparlamentet ska informeras om kommissionens antagande av delegerade akter och om rådets eventuella invändningar mot dessa eller återkallande av delegeringen av befogenheter.

Artikel 12

Upphävande och övergångsbestämmelser

1. Beslut 2006/971/EG, 2006/972/EG, 2006/973/EG, 2006/974/EG och 2006/975/EG ska upphöra att gälla med verkan från och med den 1 januari 2014.

2. Åtgärder som har inletts enligt de beslut som avses i punkt 1 i denna artikel och finansiella skyldigheter med anknytning till åtgärder enligt dessa beslut ska emellertid fortsätta att omfattas av dessa beslut tills de avslutas. Vid behov ska återstående uppgifter för de kommittéer som har inrättats genom de beslut som avses i punkt 1 i denna artikel genomföras av den kommitté som avses i artikel 10.

3. Den finansiella tilldelningen för det särskilda programmet får också omfatta de utgifter för tekniskt och administrativt stöd som behövs för att säkerställa övergången mellan det särskilda programmet och de åtgärder som omfattas av beslut 2006/971/EG, 2006/972/EG, 2006/973/EG, 2006/974/EG och 2006/975/EG.

Artikel 13

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft den tredje dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 14

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

(1) EUT C 181, 21.6.2012, s. 111.

(2) EUT C 277, 13.9.2012, s. 143.

(3) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1291/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av Horisont 2020 - ramprogrammet för forskning och innovation (2014-2020) och om upphävande av beslut nr 1982/2006/EG (Se sidan 104 i detta nummer av EUT).

(4) Europaparlamentets och rådets beslut nr 1982/2006/EG av den 18 december 2006 om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (EUT L 412, 30.12.2006, s. 1)

(5) Kommissionens beslut 2007/134/EG av den 2 februari 2007 om inrättande av Europeiska forskningsrådet (EUT L 57, 24.2.2007, s. 14).

(6) Rådets beslut av den 27 november 2001 om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska gemenskapen (ULT-beslut) (EGT L 120, 28.4.2001, s. 1).

(7) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

(8) 96/282/Euratom: Kommissionens beslut av den 10 april 1996 om omorganisation av Gemensamma forskningscentret (EGT L 107, 30.4.1996, s. 12).

(9) Rådets beslut 2006/971/EG av den 19 december 2006 om det särskilda programmet Samarbete för genomförande av Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (EUT L 400, 30.12.2006, s. 86).

(10) Rådets beslut 2006/972/EG av den 19 december 2006 om det särskilda programmet Idéer för genomförande av Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013)

(EUT L 400, 30.12.2006, s. 243).

(11) Rådets beslut 2006/973/EG av den 19 december 2006 om det särskilda programmet Människor för genomförande av Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007-2013) (EUT L 400, 30.12.2006, s. 270).

(12) Rådets beslut 2006/974/EG av den 19 december 2006 om det särskilda programmet Kapacitet för genomförande av Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (EUT L 400, 30.12.2006, s. 299).

(13) Rådets beslut 2006/975/EG av den 19 december 2006 om det särskilda program som genom direkta åtgärder skall genomföras av Gemensamma forskningscentrumet inom ramen för Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (EUT L 400, 30.12.2006, s. 368).

(14) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1290/2013 om reglerna för deltagande och spridning i Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020) och om upphävande av förordning (EG) nr 1906/2006 (Se sidan 81 i detta nummer av EUT).

BILAGA I

HUVUDDRAGEN FÖR VERKSAMHETEN

Gemensamma faktorer för de indirekta åtgärderna

1. PROGRAMPLANERING

1.1 Allmänt

Förordning (EU) nr 1291/2013 innehåller ett antal principer som syftar till att främja en programinriktad strategi, där verksamheten på ett strategiskt och integrerat sätt bidrar till att uppnå målen och till att garantera en stark komplementaritet med andra berörda politikområden och program i hela unionen.

De indirekta åtgärderna inom ramen för Horisont 2020 kommer att genomföras genom de finansieringsformer som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (1), särskilt bidrag, priser, upphandling och finansiella instrument. Alla former av finansiering kommer att användas på ett flexibelt sätt för alla allmänna och särskilda mål inom ramen för Horisont 2020 och behoven och särdragen hos varje enskilt mål kommer att avgöra vilken typ av finansiering som ska användas.

Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas åt att garantera en välavvägd strategi för forskning och innovation, som inte är begränsad till utveckling av nya produkter och tjänster på grundval av vetenskapliga och tekniska genombrott, utan också omfattar aspekter såsom användningen av befintlig teknik i nyskapande tillämpningar, kontinuerlig förbättring samt icke-teknisk och social innovation. Endast genom en helhetssyn på innovation kan samhällsutmaningar hanteras, samtidigt som nya konkurrenskraftiga företag och industrier uppkommer.

Särskilt när det gäller prioriteringen Samhällsutmaningar och det särskilda målet Ledarskap inom möjliggörande teknik och industriteknik, kommer vikt att läggas på forsknings- och innovationsinsatser som kompletteras av verksamhet som verkar nära slutanvändarna och marknaden, såsom demonstrationer, pilotprojekt eller koncepttest. Vid behov kommer detta även att omfatta verksamhet till stöd för social innovation och stöd till efterfrågeinriktade insatser, som förstandardisering eller förkommersiell upphandling, upphandling av innovativa lösningar, standardisering och andra användarinriktade åtgärder för att påskynda utvecklingen och spridningen av innovativa produkter och tjänster på marknaden. Dessutom kommer det att finnas tillräckligt med utrymme för bottom-up-metoder för förslagsinfordringar och verksamheter inom arbetsprogrammen kommer att fastställas i stora drag. Det kommer att finnas öppna, lätta och snabba system inom varje utmaning och teknik för att ge Europas bästa forskare, entreprenörer och företag möjlighet att lägga fram sina egna banbrytande lösningar.

När prioriteringarna ska fastställas i detalj under genomförandet av Horisont 2020, kommer det att krävas en strategisk metod för programplanering av forskning, med hjälp av styrelseformer som nära följer den politiska utvecklingen, men ändå korsar den traditionella sektorspolitikens gränser. Denna kommer att baseras på välgrundade bevis, analys och framsynthet och framstegen kommer att mätas i förhållande till en gedigen uppsättning resultatindikatorer. Denna övergripande strategi för programplanering och förvaltning kommer att göra det möjligt att effektivt samordna alla särskilda mål inom ramen för Horisont 2020 och ta itu med övergripande utmaningar, som till exempel hållbar utveckling, klimatförändringar, samhällsvetenskap och humaniora eller marin vetenskap och teknik.

Prioriteringarna kommer också att baseras på en mängd olika synpunkter och råd. Vid behov kommer exempelvis grupper av oberoende experter att inrättas för att ge råd om genomförandet av Horisont 2020 eller dess särskilda mål. Medlemmarna i dessa expertgrupper ska besitta en lämplig nivå av expertis och kunskap inom de berörda områdena och företräda en rad olika yrkesbakgrunder, såväl inom den akademiska världen, industrin som det civila samhället. I förekommande fall ska även utlåtanden om de strategiska prioriteringarnas kartläggning och utformning från kommittén för det europeiska forskningsområdet och innovation (Erac), andra grupper med anknytning till det europeiska forskningsområdet och den näringslivspolitiska gruppen beaktas.

Vid fastställandet av prioriteringar kan hänsyn även tas till de europeiska teknikplattformarnas strategiska forskningsagendor, gemensamma initiativ för programplanering eller inlägg från de europeiska innovationspartnerskapen. Om lämpligt kommer också offentlig-offentliga partnerskap och offentlig-privata partnerskap som stöds genom Horisont 2020 att bidra till prioriteringsprocessen och genomförandet, i enlighet med förordning (EU) nr 1291/2013. Regelbundna kontakter med slutanvändare, allmänheten och organisationer i det civila samhället kommer genom lämpliga metoder, t.ex. konsensuskonferenser, deltagande teknikutvärderingar eller direkt engagemang i forsknings- och innovationsprocesser, också att utgöra en hörnsten i fastställandet av prioriteringar.

Eftersom Horisont 2020 är ett sjuårigt program, kan programmets ekonomiska, sociala och politiska sammanhang förändras betydligt under dess livstid. Horisont 2020 måste kunna anpassas till dessa förändringar. Inom ramen för varje särskilt mål kommer det därför att finnas möjlighet att inkludera stöd till verksamhet som inte omfattas av de beskrivningar som anges nedan, där detta är motiverat för att hantera stora förändringar, politiska behov eller oförutsedda händelser.

Verksamheter som får stöd genom de olika delarna och deras särskilda mål bör genomföras på ett sådant sätt att de kompletterar och är förenliga med varandra efter behov.

1.2 Tillgång till riskfinansiering

Horisont 2020 kommer att hjälpa företag och andra typer av oenheter att få tillgång till lån, garantier och eget kapital via två instrument.

Låneinstrumentet ska ge lån till enskilda stödmottagare för investering i forskning och innovation, garantier till finansiella mellanhänder som beviljar lån till stödmottagare, kombinationer av lån och garantier samt garantier eller motgarantier för nationella, regionala och lokala lånefinansieringssystem. Det kommer att omfatta ett avsnitt för små och medelstora företag, inriktat på forsknings- och innovationsdrivna företag, som kan få lån som kompletterar den finansiering av små och medelstora företag som ges inom ramen för lånegarantiinstrumentet i programmet för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag (Cosme) (2014-2020).

Egetkapitalinstrumentet ger risk- och/eller mezzaninkapital till enskilda företag på ett tidigt stadium (start-up). Instrumentet kommer också att kunna investera i expansion och tillväxt tillsammans med egetkapitalinstrumentet för tillväxt inom ramen för programmet för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag, inbegripet i fondandelsfonder.

Dessa instrument kommer att vara avgörande för det särskilda målet Tillgång till riskfinansiering men kan vid behov också användas inom de andra särskilda målen för Horisont 2020.

Egetkapitalinstrumentet och låneinstrumentets del för små och medelstora företag kommer att genomföras som en del av två unionsfinansieringsinstrument som bidrar med eget kapital och lån till stöd för innovation och små och medlestora företags tillväxt, i kombination med egetkapitalinstrumentet och låneinstrumentet inom programmet för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag.

1.3 Kommunikation, utnyttjande och spridning

Ett viktigt mervärde för forskning och innovation som finansieras på unionsnivå är möjligheten att sprida, utnyttja och kommunicera resultat över hela kontinenten för att öka deras genomslagskraft. Horisont 2020 kommer därför att inom ramen för alla sina särskilda mål omfatta särskilt stöd till åtgärder för spridning (t.ex. genom öppen tillgång till vetenskapliga publikationer), kommunikation och dialog, med stark betoning på att kommunicera resultat till slutanvändare, medborgare, den akademiska världen, det civila samhällets organisationer, näringsliv och beslutsfattare. I detta avseende kan Horisont 2020 dra nytta av nätverk för informationsöverföring. Kommunikationsåtgärder som vidtas inom ramen för Horisont 2020 ska upplysa om att resultaten uppnåddes med stöd av unionsfinansiering och ska också syfta till att öka allmänhetens medvetenhet om vikten av forskning och innovation med hjälp av publikationer, evenemang, kunskapsbanker, databaser, webbplatser eller riktad användning av sociala medier.

2. KOMPLEMENTARITET, ÖVERGRIPANDE FRÅGOR OCH STÖDÅTGÄRDER

Horisont 2020 är strukturerat kring de mål som fastställts för dess tre prioriteringar: Vetenskaplig spetskompetens, Industriellt ledarskap och Samhällsutmaningar. Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas åt att garantera tillräcklig samordning mellan dessa prioriteringar och fullt ut utnyttja de synergier som skapas mellan alla särskilda mål, för att maximera deras kombinerade effekter på unionens högre politiska mål. Målen för Horisont 2020 kommer därför att hanteras med starkt fokus på effektiva lösningar som går långt utöver en strategi som enbart bygger på traditionella vetenskapliga och tekniska discipliner och ekonomiska sektorer.

Övergripande åtgärder ska främjas i del I, "Vetenskaplig spetskompetens", del II, "Industriellt ledarskap", del III, "Samhällsutmaningar", del IV "Spridning av spetskompetens och breddat deltagande" och del V "Vetenskap med och för samhället" för gemensam utveckling av ny kunskap, framtida och framväxande teknik, forskningsinfrastruktur och nyckelkompetenser. Forskningsinfrastrukturen ska också få en bredare användning i samhället, till exempel inom offentliga tjänster, främjande av vetenskap, civil säkerhet och kultur. Under genomförandet kommer dessutom fastställandet av prioriteringar för de direkta åtgärder som vidtas av JRC och Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT) att samordnas på lämpligt sätt med andra delar av Horisont 2020.

För att man ska kunna bidra effektivt till målen för Europa 2020 och flaggskeppsinitiativet Innovationsunionen måste man dessutom i många fall utveckla lösningar som är tvärvetenskapliga till sin natur och därför omfattar flera av de särskilda målen för Horisont 2020. Horisont 2020 innehåller särskilda bestämmelser för att uppmuntra sådana övergripande åtgärder, bland annat genom en effektiv paketering av budgetar. Detta omfattar även till exempel möjligheten att utnyttja bestämmelserna för finansiella instrument och det särskilda instrumentet för små och medelstora företag för prioriteringen Samhällsutmaningar och det särskilda målet Ledarskap inom möjliggörande teknik och industriell teknik.

Övergripande åtgärder kommer också att vara avgörande för att stimulera det samspel mellan prioriteringen Samhällsutmaningar och det särskilda målet Ledarskap inom möjliggörande teknin och industriell teknik som behövs för att skapa viktiga tekniska genombrott. Exempel på områden där sådan samverkan kan utvecklas är e-hälsa, smarta nät, intelligenta transportsystem, integrering av klimatåtgärder, nanomedicin, avancerade material för lätta fordon eller utveckling av biobaserade industriella processer och produkter. Kraftfulla synergieffekter kommer därför att kunna skapas mellan prioriteringen Samhällsutmaningar och utveckling av generisk möjliggörande och industriell teknik. Detta kommer särskilt att beaktas vid utvecklingen av fleråriga strategier och prioriteringar för vart och ett av dessa särskilda mål. Det kommer att kräva att intressenter som företräder de olika perspektiven är fullt delaktiga i genomförandet och i många fall kommer det också att kräva åtgärder som sammanför finansiering från det särskilda målet Ledarskap inom möjliggörande teknik och industriell teknik och de relevanta särskilda målen inom ramen för prioriteringen Samhällsutmaningar.

Särskild uppmärksamhet kommer också att ägnas åt samordningen av verksamhet som finansieras genom Horisont 2020 med verksamhet som stöds inom ramen för unionens övriga finansieringsprogram, såsom den gemensamma jordbrukspolitiken, den gemensamma fiskeripolitiken, Life-programmet, Erasmus+-programmet eller programmet Hälsa för tillväxt och unionens yttre program och program för utvecklingsfinansiering. Detta omfattar en lämplig förbindelse med sammanhållningspolitiken i samband med nationella och regionala forsknings- och innovationsstrategier för smart specialisering, där stöd till kapacitetsuppbyggnad för forskning och innovation på regional nivå kan fungera som en "spetsforskningstrappa", där inrättandet av regionala kompetenscentrum kan bidra till att överbrygga innovationsklyftan i Europa och där stöd till storskaliga demonstrations- och pilotprojekt kan bidra till att uppnå målet att skapa industriellt ledarskap i Europa.

A. Samhällsvetenskap och humaniora

Forskningen inom samhällsvetenskap och humaniora kommer att vara helt integrerad i vart och ett av de särskilda målen för Horisont 2020. Detta kommer att innefatta stora möjligheter att stödja sådan forskning genom de särskilda målen Europeiska forskningsrådet (EFR), Marie Skłodowska-Curie-åtgärderna eller Forskningsinfrastruktur.

Samhällsvetenskap och humaniora kommer också att ingå som en viktig del av de åtgärder som behövs för att stärka det industriella ledarskapet och hantera alla samhällsutmaningar. För det sistnämnda omfattar detta förståelse för de avgörande faktorerna för hälsa och optimering av effektiviteten i hälso- och sjukvårdstjänsterna, stöd till politik för att främja landsbygden, forskning och bevarande av Europas kulturarv och dess kulturella rikedom, underlättande för konsumenter att göra upplysta val, skapande av ett inkluderande digitalt ekosystem som bygger på kunskap och information, gediget beslutsfattande om energipolitiken och för att garantera ett konsumentvänligt europeiskt elnät och en övergång till ett hållbart energisystem, stöd till evidensbaserad transportpolitik och framsynthet, stöd till strategier för begränsning av och anpassning till klimatförändringarna samt resurseffektiva initiativ och åtgärder mot en grön och hållbar ekonomi samt förståelse av kulturella och socioekonomiska aspekter av frågor som rör säkerhet, risk och förvaltning (inbegripet rätts- och människorättsaspekter).

Dessutom kommer det särskilda målet Europa i en föränderlig värld: Inkluderande, innovativa och reflekterande samhällen att stödja den samhällsvetenskapliga och humanistiska forskningen i frågor av övergripande karaktär, såsom att skapa smart och hållbar tillväxt, sociala, kulturella och beteendemässiga omvandlingar i europeiska samhällen, social innovation, innovation inom den offentliga sektorn eller Europas ställning som global aktör.

B. Vetenskap och samhälle

Förhållandet och växelverkan mellan vetenskap och samhälle samt främjande av ansvarsfull forskning och innovation, vetenskaplig utbildning, vetenskaplig kommunikation och kultur ska fördjupas och allmänhetens tillit till vetenskap och innovation förstärkas genom åtgärder inom Horisont 2020 som gynnar ett välinformerat deltagande av och en dialog med medborgarna och civilsamhället om forskning och innovation.

C. Jämställdhet

Att främja jämställdhet mellan könen inom vetenskap och innovation är ett av unionens åtaganden. I Horisont 2020 kommer jämställdhet att behandlas som en övergripande fråga i avsikt att rätta till obalansen mellan kvinnor och män och integrera ett jämställdhetsperspektiv när det gäller programplanering och innehåll för forskning och innovation.

D. Små och medelstora företag

Horisont 2020 kommer att uppmuntra och stödja en ökad medverkan av små och medelstora företag på ett integrerat sätt när det gäller alla särskilda mål.

Utöver fastställandet av bättre villkor för små och medelstora företags deltagande i Horisont 2020, i enlighet med artikel 22 i förordning (EU) nr 1291/2013, ska de riktade åtgärder som fastställs i det särskilda målet Innovation i små och medelstora företag (det särskilda instrumentet för små och medelstora företag) tillämpas inom ramen för det särskilda målet Ledarskap inom möjliggörande teknik och industriteknik och i prioriteringen Samhällsutmaningar. Denna integrerade strategi bör leda till att minst 20 % av deras sammanlagda budgetar går till små och medelstora företag.

Särskild vikt ska läggas vid att små och medelstora företag på lämpligt sätt representeras i offentlig-privata partnerskap enligt artikel 25 i förordning (EU) nr 1291/2013.

E. Snabbspåret till innovation

Snabbspåret till innovation ska förkorta tiden mellan idé och marknadslansering betydligt och förväntas leda till att industrin och förstagångssökande deltar i Horisont 2020 i större utsträckning.

Snabbspåret till innovation i enlighet med artikel 24 i förordning (EU) nr 1291/2013 kommer att stödja innovationsåtgärder inom det särskilda målet Ledarskap inom möjliggörande teknik och industriteknik och inom prioriteringen Samhällsutmaningar med en logik som följer bottom-up-principen på grundval av ständigt öppna ansökningsomgångar och en handläggningstid för beviljande av stöd på högst sex månader. Snabbspåret till innovation kommer att bidra till innovation i Europa och främja unionens konkurrenskraft.

F. Utökat deltagande

Skillnaderna i forsknings- och innovationspotentialen är fortfarande mycket stor mellan medlemsstaterna, trots viss konvergens den senaste tiden, med stora skillnader mellan "innovationsledare" och "måttliga innovatörer". Verksamheten ska bidra till att minska forsknings- och innovationsklyftan i Europa genom att främja synergier med de europeiska struktur- och investeringsfonderna och även genom särskilda åtgärder för att frigöra spetskompetens i lågpresterande regioner när det gäller forskning, utveckling och innovation (FoU och innovation) och därigenom öka deltagandet i Horisont 2020 och bidra till skapandet av det europeiska forskningsområdet.

G. Internationellt samarbete

Internationellt samarbete med partner i tredjeland är nödvändigt för att på ett effektivt sätt uppnå många av de särskilda målen i Horisont 2020, i synnerhet de som rör unionens utrikes- och utvecklingspolitik och internationella åtaganden. Detta gäller alla samhällsutmaningar av gemensam karaktär som tas upp i Horisont 2020. Internationellt samarbete är också viktigt för att spets- och grundforskningen ska kunna dra nytta av fördelarna med framväxande vetenskap och tekniska möjligheter. Att främja forskarnas och innovatörernas rörlighet på internationell nivå är därför avgörande för att stärka det globala samarbetet. Åtgärder på internationell nivå är också viktiga för att öka den europeiska industrins konkurrenskraft genom att främja införandet och utbytet av ny teknik, till exempel genom utveckling av globala standarder och riktlinjer för interoperabilitet och genom att främja acceptans för och spridning av europeiska lösningar utanför Europa. All internationell verksamhet bör stödjas av ett effektivt och rättvist ramverk för kunskapsöverföring, vilket är av avgörande betydelse för innovation och tillväxt.

Fokus för det internationella samarbetet inom Horisont 2020 kommer att ligga på samarbete med tre stora grupper av länder:

(1) 1. Industriländer och tillväxtekonomier.

(2) 2. Utvidgnings- och grannländer.

(3) 3. Utvecklingsländer.

Vid behov kommer Horisont 2020 att främja samarbete på biregional eller multilateral nivå. Internationellt samarbete inom forskning och innovation är en viktig aspekt av unionens globala åtaganden och har en viktig roll att spela i unionens partnerskap med utvecklingsländer, t.ex. vad beträffar framsteg i syfte att uppnå Förenta nationernas millennieutvecklingsmål.

Artikel 27 i förordning (EU) nr 1291/2013 innehåller allmänna principer för deltagande av juridiska enheter från tredjeländer och internationella organisationer. Eftersom forskning och innovation i allmänhet drar stor nytta av öppenheten gentemot tredjeländer, kommer Horisont 2020 att fortsätta med principen om allmän öppenhet och samtidigt uppmuntra ömsesidig tillgång till tredjelandsprogram. I tillämpliga fall, och framför allt för att värna europeiska intressen gällande immateriella rättigheter, kan en försiktigare strategi komma att antas.

Dessutom kommer man att genomföra en rad riktade åtgärder med en strategi för internationellt samarbete på grundval av gemensamt intresse, prioriteringar och ömsesidig nytta samt främja samordning och synergier med medlemsstaternas verksamheter. Detta kommer att inbegripa en mekanism för att stödja gemensamma ansökningsomgångar och möjligheten att medfinansiera program tillsammans med tredjeländer eller internationella organisationer. Synergier med unionens övriga politik kommer att eftersträvas.

Strategisk rådgivning från Strategiska forumet för internationellt samarbete inom vetenskap och teknik kommer att eftersträvas även i fortsättningen.

Utan att det påverkar andra samarbetsmöjligheter är exempel på områden där ett sådant strategiskt internationellt samarbete kan utvecklas

a) fortsättningen av Partnerskapet mellan Europa och utvecklingsländerna inom området klinisk prövning (EDCTP2) för kliniska prövningar av medicinska åtgärder mot hiv, malaria, tuberkulos och försummade sjukdomar,

b) stöd i form av en årlig avgift till Human Frontier Science-programmet (HFSP) för att medlemsstater som inte ingår i G7-gruppen fullt ut ska kunna utnyttja finansieringen från HFSP,

c) ett internationellt konsortium om sällsynta sjukdomar, med ett antal medlemsstater och tredjeländer; syftet med detta initiativ är att senast 2020 utveckla diagnostiska tester för de flesta sällsynta sjukdomar och 200 nya behandlingsmetoder för sällsynta sjukdomar,

d) stöd till verksamheten vid det internationella kunskapsbaserade bioekonomiforumet samt EU:s och USA:s gemensamma arbetsgrupp för bioteknisk forskning samt samarbetsförbindelser med relevanta internationella organisationer och initiativ (t.ex. globala forskningsallianser om växthusgaser från jordbruket och djurens hälsa),

e) bidrag till multilaterala processer och initiativ, t.ex. Mellanstatliga panelen för klimatförändring (IPCC), den mellanstatliga plattformen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (IPBES) samt gruppen för jordobservation (GEO),

f) rymddialogerna mellan unionen och Förenta staterna och Ryssland, de två stora rymdfararnationerna, är mycket värdefulla och utgör grunden för inrättandet av strategisk samarbete i rymdpartnerskap,

g) genomförandebestämmelser mellan unionen och Förenta staterna för forskningssamarbete på områdena inrikes och civil säkerhet, undertecknat den 18 november 2010,

h) samarbete med utvecklingsländer, bland annat länder söder om Sahara, inom decentraliserad energiproduktion för fattigdomsbekämpning,

i) en fortsättning på forskningssamarbetet med Brasilien om den nya generationens biodrivmedel och andra användningar av biomassa.

Dessutom ska särskilda övergripande verksamheter stödjas för att säkerställa en konsekvent och effektiv utveckling av det internationella samarbetet inom hela Horisont 2020.

H. Hållbar utveckling och klimatförändringar

Horisont 2020 kommer att uppmuntra och stödja verksamhet som utnyttjar Europas ledande ställning i kapplöpningen för att utveckla nya processer och ny teknik som främjar hållbar utveckling i vid mening och bekämpar klimatförändringar. Denna horisontella ansats kommer, om den fullt ut integreras i samtliga Horisont 2020-prioriteringar, att bidra till en framgångsrik union i en värld med låga koldioxidutsläpp och begränsade resurser samtidigt som en resurseffektiv, hållbar och konkurrenskraftig ekonomi skapas.

I. Överbryggande av avståndet mellan upptäckt och marknadstillämpning

Syftet med de överbryggande åtgärderna i hela Horisont 2020 är att göra upptäckter redo för marknadstillämpning, vilket om lämpligt ska leda till utnyttjande och saluföring av idéer. Åtgärderna bör grundas på ett brett innovationskoncept och stimulera sektorsövergripande innovation.

J. Övergripande stödåtgärder

De övergripande frågorna kommer att stödjas genom ett antal övergripande stödåtgärder, bland annat stöd till insatser för att göra forskningsyrket mer attraktivt, inbegripet de allmänna principerna i den europeiska stadgan för forskare, som anges i kommissionens rekommendation av den 11 mars 2005 (2), förstärkning av faktabasen, utvecklingen av och stödet för det europeiska forskningsområdet (bl.a. de fem ERA-initiativen) och flaggskeppsinitiativet Innovationsunionen, belöning av de bästa stödmottagarna och de Horisont 2020-projekt som gett bäst resultat genom utdelning av symboliska priser inom de olika områdena, bättre ramvillkor till stöd för flaggskeppsinitiativet Innovationsunionen, inbegripet principerna i kommissionens rekommendation om förvaltningen av immateriella rättigheter (3), och en utredning av möjligheten att inrätta ett valorisationsinstrument för europeiska immateriella rättigheter samt förvaltning och samordning av internationella nätverk för de bästa forskarna och innovatörerna t.ex. det europeiska samarbetet inom vetenskap och teknik (Cost).

3. SAMARBETE

För att vi ska kunna åstadkomma en hållbar tillväxt i Europa måste bidraget från offentliga och privata aktörer optimeras. Detta är mycket viktigt för konsolideringen av det europeiska forskningsområdet och med tanke på Innovationsunionen, den digitala agendan för Europa och andra flaggskeppsinitiativ inom Europa 2020. Dessutom kräver ansvarsfull forskning och innovation att de bästa lösningarna utvecklas genom samarbete mellan partner som har olika perspektiv men gemensamma intressen.

Horisont 2020 innehåller förutsättningar och tydliga kriterier för inrättandet av offentlig-offentliga och offentlig-privata partnerskap. Offentlig-privata partnerskap kan baseras på ett avtal mellan offentliga och privata aktörer och kan i vissa fall vara institutionaliserade offentlig-privata partnerskap, t.ex. gemensamma teknikinitiativ och andra gemensamma företag.

Befintliga offentlig-offentliga och offentlig-privata partnerskap kan få stöd från Horisont 2020, förutsatt att de syftar till att uppnå målen i Horisont 2020, bidrar till förverkligandet av det europeiska forskningsområdet, uppfyller de kriterier som fastställs i Horisont 2020 och kan påvisa betydande framsteg inom det sjunde ramprogrammet.

De initiativ enligt artikel 185 i EUF-fördraget som har fått stöd enligt det sjätte ramprogrammet för Europeiska gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (nedan kallat sjätte ramprogrammet), som antogs genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1513/2002/EG (4) och/eller enligt sjunde ramprogrammet, vilka kan ges ytterligare stöd på ovanstående villkor är partnerskapet mellan Europa och utvecklingsländerna inom området klinisk prövning (EDCTP), det gemensamma programmet för IT-stöd i hemmet (AAL), forsknings- och utvecklingsprogrammet för Östersjön (Bonus) samt programmet Eurostars och Europeiska forskningsprogrammet för metrologi. Ytterligare stöd kan också ges till den europeiska alliansen för energiforskning (EERA), som inrättades enligt den strategiska EU-planen för energiteknik (SET-planen). Gemensamma initiativ för programplanering kan stödjas av Horisont 2020 genom de instrument som avses i artikel 26 i förordning (EU) nr 1291/2013, inbegripet genom initiativ enligt artikel 185 i EUF-fördraget.

De gemensamma företag som har inrättats enligt sjunde ramprogrammet i enlighet med artikel 187 i EUF-fördraget vilka kan ges ytterligare stöd på ovanstående villkor är initiativet för innovativa läkemedel (IMI), Clean Sky, Single European Sky ATM Research (Sesar), det gemensamma företaget Bränsleceller och vätgas (FCH) och elektroniska komponenter och system för europeiskt ledarskap och gemensamma tekniska initiativ.

Andra offentlig-privata partnerskap som har fått stöd enligt sjunde ramprogrammet och som kan beviljas ytterligare stöd under ovanstående villkor är fabriker för framtiden, energieffektiva byggnader samt europeiska initiativet för miljövänliga bilar och framtidens internet. Ytterligare stöd kan också ges till de europeiska näringslivsinitiativ som har inrättats i enlighet med SET-planen.

Ytterligare offentlig-offentliga och offentlig-privata partnerskap kan inledas inom ramen för Horisont 2020, om de uppfyller de fastställda kriterierna.

DEL I

VETENSKAPLIG SPETSKOMPETENS

1. EUROPEISKA FORSKNINGSRÅDET (EFR)

EFR kommer att främja spetsforskning i världsklass. Forskning vid och bortom gränserna för vårt nuvarande vetande är både av grundläggande betydelse för den ekonomiska och sociala välfärden och ett i grunden riskfyllt projekt som letar sig in på nya och utmanande forskningsområden utan vetenskapliga gränser.

För att stimulera betydande framsteg vid kunskapens gränser kommer EFR att stödja enskilda forskarlag i deras forskning inom vilket område som helst inom vetenskaplig och teknisk grundforskning som faller inom ramen för Horisont 2020, inbegripet ingenjörsvetenskap, samhällsvetenskap och humaniora. Om lämpligt kan hänsyn tas till särskilda målgrupper (t.ex. nya forskare/nya forskarlag), med beaktande av EFR:s mål och behoven av ett effektivt genomförande. Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas nytillkomna eller snabbväxande områden vid kunskapens gränser och i gränsområdet mellan olika discipliner.

Fristående forskare från hela världen oavsett ålder eller kön, inbegripet forskare som är på väg att bli oberoende självständiga forskningsledare, kommer att ges stöd för att kunna bedriva sin forskning i Europa.

EFR ska särskilt prioritera stöd till de bästa nya forskarna med de bästa idéerna, för att hjälpa dem att bli självständiga genom att tillhandahålla lämpligt stöd i det kritiska skedet när de ska inrätta eller konsolidera ett eget forskarlag eller forskningsprogram. EFR ska även fortsätta att i tillräcklig grad stödja etablerade forskare.

Ett forskardrivet tillvägagångssättet kommer att tillämpas. Det innebär att EFR kommer att stödja projekt som genomförs av forskare inom ämnen som dessa själva har valt inom ramen för ansökningsomgångar. Förslagen kommer att bedömas genom inbördes utvärdering med kompetens som enda kriterium, med beaktande av nya forskarlags och nya forskares kompetens såväl som kompetensen inom väletablerade forskarlag, och särskild uppmärksamhet kommer att ägnas förslag som i hög grad är nydanande och därför innebär stora vetenskapliga risker.

EFR kommer att verka som en självständig vetenskapsstyrd finansieringskälla, bestående av ett fristående vetenskapligt råd med en rationaliserad och kostnadseffektiv särskild genomförandestruktur.

Det vetenskapliga rådet kommer att upprätta en övergripande vetenskaplig strategi och kommer att ha full kontroll över beslut om vilken typ av forskning som ska finansieras.

Det vetenskapliga rådet kommer att upprätta ett arbetsprogram för EFR:s mål, grundat på dess vetenskapliga strategi enligt nedan. Det kommer att upprätta nödvändiga internationella samarbetsinitiativ i linje med dess vetenskapliga strategi, inbegripet utåtriktad verksamhet för att göra EFR mer synligt för de bästa forskarna från resten av världen.

Det vetenskapliga rådet kommer att kontinuerligt övervaka EFR:s verksamhet och utvärderingsförfaranden och överväga hur dess övergripande mål bäst kan uppnås. Det kommer vid behov att utveckla EFR:s blandning av stödåtgärder för att möta nya behov.

EFR kommer att sikta mot särskild kompetens inom den egna verksamheten. Europeiska forskningsrådets kostnader för administration och personal avseende det vetenskapliga rådet och den särskilda genomförandestrukturen kommer att vara förenliga med principen om en rationaliserad och kostnadseffektiv förvaltning. De administrativa utgifterna kommer att hållas så låga som möjligt, samtidigt som nödvändiga resurser för ett genomförande i världsklass säkerställs i syfte att maximera finansieringen av spetsforskning.

EFR:s priser och anslag kommer att tilldelas enligt enkla, öppna förfaranden, som bibehåller fokus på särskild kompetens, uppmuntrar till initiativ och kombinerar flexibilitet med ansvarsskyldighet. EFR kommer att kontinuerligt leta efter ytterligare sätt att förenkla och förbättra sina förfaranden i syfte att säkerställa att dessa principer följs.

Mot bakgrund av EFR:s unika struktur och roll som en vetenskapsstyrd finansieringskälla kommer EFR:s genomförande och förvaltning av verksamheten att kontinuerligt ses över och utvärderas, med full medverkan av det vetenskapliga rådet, för att bedöma resultaten och anpassa och förbättra förfarandena på grundval av erfarenheter.

1.1 Det vetenskapliga rådet

För att utföra sina uppgifter enligt artikel 7 kommer det vetenskapliga rådet att genomföra följande:

1. Vetenskaplig strategi: — Upprättande av den övergripande vetenskapliga strategin för EFR mot bakgrund av vetenskapliga möjligheter och europeiska vetenskapliga behov. — Säkerställande av att arbetsprogrammet och de ändringar som är nödvändiga upprättas på permanent basis i enlighet med den vetenskapliga strategin, vilket omfattar ansökningsomgångar och kriterier, samt att särskilda målgrupper (t.ex. startande/nya forskarlag) vid behov fastställs.

2. Vetenskaplig ledning, övervakning och kvalitetskontroll: — Om lämpligt fastställande av ståndpunkter, ur ett vetenskapligt perspektiv, med avseende på genomförande och handläggning av ansökningsomgångar, utvärderingskriterier, förfaranden för inbördes utvärdering, inbegripet urval av experter och metoder för inbördes utvärdering och förslagsutvärdering, samt nödvändiga regler och riktlinjer för genomförandet. På grundval av detta kommer beslut om det förslag som ska finansieras att fattas under övervakning av det vetenskapliga rådet. Ståndpunkter ska även fastställas i alla andra frågor beträffande resultatet och effekten av EFR:s verksamheter och kvaliteten på den forskning som bedrivs, inklusive de viktigaste bestämmelserna i EFR:s mall för bidragsavtal. — Övervakning av verksamheternas kvalitet och utvärdering av genomförande och resultat samt rekommendationer om förbättrande eller framtida åtgärder.

3. Kommunikation och spridning: — Säkerställande av öppen kommunikation med forskarsamhället, de viktigaste berörda aktörerna och allmänheten om EFR:s verksamhet och resultat. — Regelbunden rapportering till kommissionen om den egna verksamheten.

Det vetenskapliga rådet har full kontroll över beslut om vilken typ av forskning som kommer att finansieras och är garant för verksamhetens kvalitet ur ett vetenskapligt perspektiv.

I tillämpliga fall ska det vetenskapliga rådet samråda med forskarsamhället inom naturvetenskap, teknik, humanvetenskap och samhällsvetenskap, regionala och nationella forskningsfinansieringsorgan och andra intressenter.

Det vetenskapliga rådets ledamöter ska kompenseras för de uppgifter de utför genom honorar och i förekommande fall ersättning för resor och uppehälle.

Ordföranden i EFR kommer att vara bosatt i Bryssel under utnämningens varaktighet och ägna den största delen av sin arbetstid (5) åt EFR:s angelägenheter. Ordföranden kommer att avlönas på en nivå som motsvarar kommissionens högsta ledning.

Det vetenskapliga rådet ska bland sina ledamöter välja tre vice ordförande, som ska bistå ordföranden vid representationen och organisationen av rådets arbete. De vice ordförandena får också inneha titeln som vice ordförande för EFR.

De tre vice ordförandena kommer att tillhandahållas stöd för att säkerställa att de får lämpligt lokalt administrativt bistånd vid sina heminstitutioner.

1.2 Den särskilda genomförandestrukturen

Ansvaret för alla aspekter rörande det administrativa genomförandet och programgenomförandet kommer att ligga på den särskilda genomförandestrukturen, i enlighet med arbetsprogrammet. Den kommer framförallt att genomföra utvärderingsförfarandena, förfarandet för inbördes utvärdering och urvalsförfarandet i enlighet med den strategi som har fastställts av det vetenskapliga rådet och kommer att säkerställa den finansiella och vetenskapliga förvaltningen av bidragen.

Den särskilda genomförandestrukturen kommer att stödja det vetenskapliga rådet i utförandet av alla dess uppgifter enligt ovan, ge tillgång till nödvändiga handlingar och uppgifter i dess ägo och hålla det vetenskapliga rådet informerat om sin verksamhet.

För att säkerställa en effektiv samverkan med den särskilda genomförandestrukturen i strategiska och operativa frågor kommer ledningen för det vetenskapliga rådet och direktören för den särskilda genomförandestrukturen att hålla regelbundna samordningsmöten.

Förvaltningen av EFR kommer att skötas av personal som har anställts särskilt för detta ändamål, vilket vid behov innefattar tjänstemän från unionsinstitutionerna, och kommer endast att omfatta de faktiska administrativa behoven för att garantera den stabilitet och kontinuitet som krävs för en effektiv administration.

1.3 Kommissionens roll

För att fullgöra sina skyldigheter enligt artiklarna 6, 7 och 8 kommer kommissionen att

— säkerställa det vetenskapliga rådets kontinuitet och förnyelse samt tillhandahålla stöd för en stående valberedning för att utse framtida ledamöter i det vetenskapliga rådet,

— säkerställa kontinuiteten hos den särskilda genomförandestrukturen och fastställa dess uppgifter och ansvarsområden med beaktande av det vetenskapliga rådets synpunkter,

— utse den särskilda genomförandestrukturens direktör och högre tjänstemän, med beaktande av det vetenskapliga rådets synpunkter,

— säkerställa att arbetsprogrammet, ståndpunkter när det gäller genomförandemetod samt nödvändiga genomförandebestämmelser antas i tid och i enlighet med EFR:s ansökningsregler och EFR:s mall för bidragsavtal, med beaktande av det vetenskapliga rådets ståndpunkt,

— regelbundet informera och samråda med programkommittén om genomförandet av EFR:s verksamheter.

2. FRAMTIDA OCH NY TEKNIK

Verksamheter som rör framtida och ny teknik (FET) kommer att konkretisera olika sorters interventionslogik, från helt öppna till varierande grader av strukturering av ämnen, grupper och finansiering, strukturerade kring tre pelare: öppna FET-åtgärder, proaktiva FET-åtgärder och flaggskeppsåtgärder inom FET.

2.1 Öppna FET-åtgärder: främjande av nya idéer

Ett stort antal nystartade, visionära högrisksamarbetsprojekt inom vetenskap och teknik måste stödjas för att nya grunder för helt ny framtida vetenskaplig kunskap och teknik med framgång ska kunna utforskas. Eftersom denna verksamhet är uttryckligen ämnesobunden och icke-normativ, möjliggör den nya idéer, när de än uppstår och var de än kommer ifrån, inom ett mycket brett spektrum av teman och discipliner och aktiv stimulans av kreativt tänkande utanför ramarna. För att vårda sådana sköra idéer krävs ett rörligt, riskvänligt och mycket tvärvetenskapligt förhållningssätt till forskning, som går långt utöver strikt tekniska sfärer. Det är även viktigt att nya aktörer med stor potential inom forskning och innovation, såsom unga forskare och små och medelstora högteknologiska företag, lockas och stimuleras att delta, för att framtidens vetenskapliga och industriella ledare ska kunna stiga fram.

2.2 Proaktiva FET-åtgärder: vård av nya teman och samhällen

Nya områden och teman måste färdigutvecklas genom arbete mot strukturering av nya forskarsamhällen och stöd till utformningen och utvecklingen av omvälvande forskningsteman. De huvudsakliga fördelarna med detta strukturerande men ändå utforskande förhållningssätt är uppkomsten av nya områden som ännu inte är redo att ingå i industriforskningsprogram samt uppbyggnaden och struktureringen av forskarsamhällen kring dessa. Detta utgör steget från samarbeten mellan ett litet antal forskare till ett kluster av projekt, som vart och ett behandlar olika aspekter av ett forskningstema och som utbyter resultat. Detta kommer att ske i nära samordning med prioriteringarna Industriellt ledarskap och Samhällsutmaningar.

2.3 Flaggskeppsåtgärder inom FET: hantering av stora tvärvetenskapliga och tekniska utmaningar

Forskningsinitiativen inom denna utmaning är storskaliga, vetenskaps- och teknikdrivna, sektorsövergripande projekt som är uppbyggda kring ett enande visionärt mål. De tacklar stora vetenskapliga och tekniska utmaningar, som kräver samarbete mellan flera discipliner, grupper och program. De vetenskapliga och tekniska framstegen bör ge en solid och bred grund för framtida innovation och ekonomiskt utnyttjande samt nya fördelar för samhället med en potentiellt stor effekt. Deras övergripande natur och storlek innebär att de endast kan förverkligas genom gemensamma, långsiktiga och ihållande insatser.

2.4 Specifika genomförandeaspekter

En rådgivande nämnd för framtida och ny teknik, däribland vetenskapsmän och tekniker med högsta renommé och sakkunskap, kommer att tillhandahålla synpunkter från berörda parter på den övergripande vetenskapliga och tekniska strategin, inklusive råd om fastställande av arbetsprogrammet.

FET kommer att fortsätta att vara vetenskaps- och teknikstyrt med stöd av en lätt och effektiv genomförandestruktur. Enkla administrativa förfaranden kommer att antas för att bibehålla fokus på särskild kompetens inom vetenskapsdriven teknisk innovation, uppmuntra initiativ och kombinera snabba beslut och flexibilitet med ansvarsskyldighet. De lämpligaste angreppssätten kommer att användas för att undersöka forskningslandskapet för FET (t.ex. portföljanalys) och för att involvera grupper av berörda aktörer (t.ex. samråd). Syftet kommer att vara fortsatt förbättring samt sökande efter ytterligare sätt att förenkla och förbättra förfaranden för att säkerställa att dessa principer följs. FET-verksamheternas effektivitet och genomslag kommer att bedömas som ett komplement till bedömningarna på programnivå.

Mot bakgrund av dess uppdrag att främja vetenskapsdriven forskning om ny teknik strävar FET efter att sammanföra aktörer inom vetenskap, teknik och innovation, om lämpligt inbegripet användare och i möjligaste mån från både den offentliga och den privata sektorn. FET bör därför spela en aktiv roll och verka som en katalysator för att stimulera nytänkande, ny praxis och nya samarbeten.

Inom de öppna FET-åtgärderna samlas verksamheter för eftersökning av lovande nya idéer, helt enligt en bottom-up-strategi. Den höga risk som varje sådan idé medför motverkas genom att många av dem utforskas. Utmärkande för dessa verksamheter är effektivitet i fråga om tid och resurser, låga alternativkostnader för förslagsställarna och ovillkorlig öppenhet för icke-konventionella och tvärvetenskapliga idéer. Lovande nya forskningsidéer med hög risknivå kommer att eftersökas genom enkla och snabba ansökningssystem, som alltid är öppna och som erbjuder vägar för nya innovationsaktörer med hög potential, såsom unga forskare och små och medelstora högteknologiska företag. För att komplettera de öppna FET-verksamheterna kan verksamheter inom ramen för prioriteringarna Industriellt ledarskap och Samhällsutmaningar komma att främja helt nya användningar av kunskap och teknik.

Inom den proaktiva FET-verksamheten kommer ansökningsomgångar regelbundet att inledas för flera innovationsteman med hög risknivå och hög potential, vilka finansieras på en sådan nivå att flera projekt kan väljas ut. Dessa projekt kommer att stödjas genom gruppbyggande åtgärder, som främjar verksamheter såsom gemensamma evenemang, utveckling av nya utbildningsplaner och färdplaner för forskning. Urvalet av teman kommer att ske med beaktande av kompetens i vetenskapsdriven forskning om ny teknik, potentialen för uppbyggnad av en kritisk massa och påverkan på vetenskap och teknik.

Ett antal storskaliga riktade initiativ (flaggskeppsåtgärder inom FET) kan komma att genomföras, under förutsättning att de förberedande FET-projekten får positiva resultat. De bör grundas på öppna partnerskap, som gör det möjligt att på frivillig grund kombinera EU-bidrag, nationella bidrag och privata bidrag med en välavvägd förvaltning, som ger programägarna både ett lämpligt inflytande och en hög grad av självständighet och flexibilitet i genomförandet, vilket gör det möjligt för flaggskeppsinitiativet att nära följa en forskningsplan med brett stöd. Urvalet av vilka ämnen som ska genomföras i form av flaggskeppsinitiativ kommer att ske med utgångspunkt i vetenskaplig och teknisk spetskompetens och med beaktande av det enande målet, potentiellt genomslag, integreringen av berörda aktörer och resurser inom ramen för en sammanhängande forskningsplan och i förekommande fall stöd från berörda aktörer och nationella/regionala forskningsprogram. Dessa verksamheter ska förverkligas genom utnyttjande av befintliga finansieringsinstrument.

Verksamheter inom de tre FET-delarna kompletteras av nätverks- och samhällsbaserade åtgärder för att skapa en fruktbar och dynamisk europeisk grund för vetenskapsdriven forskning mot ny teknik. De kommer att stödja FET-verksamheternas framtida utveckling, främja debatten om konsekvenserna av ny teknik samt öka genomslagskraften.

3. MARIE SKŁODOWSKA-CURIE-ÅTGÄRDER

3.1 Främjande av nya färdigheter genom högkvalitativ grundutbildning för forskare

Europa behöver en stark och kreativ bas av mänskliga resurser, som kan röra sig mellan länder och sektorer, med den rätta kombinationen av kompetenser för att kunna förnya och omvandla kunskap och idéer till produkter och tjänster till nytta för ekonomin och samhället.

Detta kommer i första hand att uppnås genom strukturering och kompetensökning inom en väsentlig del av den högkvalitativa grundutbildningen för forskare i början av sin karriär och doktorander i alla medlemsstater och associerade länder, i förekommande fall med deltagande av tredjeländer. Genom att förse forskare i början av sin karriär med ett stort antal kompetenser som kommer att göra det möjligt för dem att möta aktuella och framtida utmaningar kommer nästa generation forskare att få bättre karriärmöjligheter inom både offentliga och privata sektorer, vilket kommer att locka fler unga människor till karriärer inom forskning.

Åtgärden kommer att genomföras genom stöd till forskarutbildningsprogram i hela unionen, vilka har valts ut på ett konkurrensutsatt sätt och genomförs genom partnerskap mellan universitet, forskningsinstitutioner, forskningsinfrastrukturer, näringslivet, små och medelstora företag och andra socioekonomiska aktörer från olika länder i och utanför Europa. Enskilda institutioner som kan tillhandahålla samma berikande miljö kommer också att stödjas. Flexibiliteten i genomförandet av målen måste säkerställas för att de olika behoven ska kunna mötas. Vanligtvis kommer framgångsrika partnerskap att bilda nätverk för forskningsutbildning som kan erbjuda innovativa typer av utbildning såsom gemensamma eller flerfaldiga doktorsexamina eller industriforskardoktorat, medan enskilda institutioner i de flesta fall kommer att vara delaktiga i innovativa doktorandprogram. Industriforskardoktorat är en viktig faktor för att främja en innovativ anda bland forskare och skapa starkare kopplingar mellan industrin och den akademiska världen. Mot bakgrund av detta planeras stöd till de bästa forskarna i början av sin karriär, oavsett vilket land de kommer från, så att de ska kunna delta i dessa förstklassiga program som bland annat kan omfatta mentorsystem för överföring av kunskaper och erfarenheter.

Dessa utbildningsprogram kommer att inriktas på att utveckla och bredda grundläggande forskningskompetens och öka forskarnas kreativitet och företagsamhet och förse dem med färdigheter inom innovation som uppfyller de framtida behoven på arbetsmarknaden. Programmen kommer också att tillhandahålla utbildning i överförbara färdigheter, såsom lagarbete, risktagande, projektledning, standardisering, entreprenörskap, etik, immateriell äganderätt, kommunikation och kontakter mellan forskningen och samhället, vilka kommer att vara nödvändiga för uppkomsten, utvecklingen, kommersialiseringen och spridningen av innovation.

3.2 Främjad spetskompetens genom gräns- och sektorsöverskridande rörlighet

Europa måste vara attraktivt för de bästa forskarna, både europeiska och utomeuropeiska. Detta kommer att uppnås främst genom stöd till attraktiva karriärmöjligheter för erfarna forskare inom både den offentliga och den privata sektorn och genom att de uppmanas att flytta mellan länder, sektorer och discipliner för att öka sin kreativa och innovativa potential.

De bästa eller mest lovande erfarna forskare som vill utveckla sin kompetens genom erfarenhet från gränsöverskridande eller internationell rörlighet kommer att finansieras oavsett nationalitet. De kan få stöd under samtliga etapper av sin karriär, även under den allra första tiden, direkt efter doktorsexamen eller motsvarande erfarenhet. Dessa forskare kommer att finansieras på villkor att de flyttar från ett land till ett annat för att bredda eller fördjupa sina kompetenser vid universitet, forskningsinstitutioner, forskningsinfrastrukturer, näringslivet, små och medelstora företag eller andra socioekonomiska aktörer som de själva väljer (t.ex. civilsamhällets organisationer), för arbete med forsknings- eller innovationsprojekt som passar deras personliga behov och intressen. De kommer att uppmuntras att flytta från den offentliga till den privata sektorn eller omvänt genom stöd för tillfälliga befattningar. Detta bör stärka den privata sektorns innovationsförmåga och främja sektorsöverskridande rörlighet. Deltidsmöjligheter som möjliggör kombinerade befattningar inom både den offentliga och den privata sektorn kommer också att stödjas för att förbättra överföringen av kunskap mellan sektorer och främja nyetableringen av företag. Sådana skräddarsydda forskningsmöjligheter kommer att hjälpa lovande forskare att bli helt oberoende och underlätta den yrkesmässiga övergången mellan offentlig och privat sektor.

För att till fullo utnyttja forskares befintliga potential ska man även främja möjligheterna att utbilda sig och förvärva nya kunskaper vid ett forskningsinstitut på hög nivå i ett tredjeland, att återuppta en forskarkarriär efter ett avbrott och (åter)integrera forskare i längre forskartjänster i Europa, även i deras ursprungsland, efter att de dragit erfarenhet av gränsöverskridande/internationell rörlighet inklusive återkomst och återintegrering.

3.3 Stimulerad innovation genom kunskapsutbyte

Samhällsutmaningarna blir mer och mer globala och gräns- och sektorsöverskridande samarbeten är av största vikt för att bemöta dem. Därför är det av yttersta vikt att kunskaper och idéer överförs från forskare till marknaden (och vice versa) – något som bara kan ske om människor förs samman. Detta kommer att främjas genom stöd till flexibla utbyten av högkvalificerad personal inom forskning och innovation mellan sektorer, länder och discipliner.

EU-finansiering kommer att tillhandahållas till stöd för utbyten av personal inom forskning och innovation inom ramen för partnerskap mellan universitet, forskningsinstitutioner, forskningsinfrastrukturer, näringslivet, små och medelstora företag och andra socioekonomiska aktörer inom Europa samt mellan Europa och tredjeländer för att stärka det internationella samarbetet. Utbytena kommer att vara öppna för yrkesverksamma inom forskning och innovation, oavsett var de befinner sig i karriären, från nyutexaminerade forskare till chefer, och för administrativ och teknisk personal.

3.4 Ökad strukturell inverkan genom medfinansiering av verksamheterna

Stimulans av regionala, nationella eller internationella program för att främja kompetens och sprida bästa praxis för Marie Skłodowska-Curie-åtgärder i fråga om rörelsemöjligheter över hela Europa för forskarutbildning, karriärutveckling och personalutbyte kommer att öka Marie Skłodowska-Curie-åtgärdernas numeriska och strukturella genomslag. Detta kommer även att öka dragningskraften hos spetsforskningscentrum i hela Europa.

Detta kommer att uppnås genom medfinansiering av nya eller befintliga regionala, nationella och internationella program, både offentliga och privata, för att öppna för och tillhandahålla internationell, intersektoriell och interdisciplinär forskarutbildning samt gräns- och sektorsöverskridande rörlighet för forskare och verksamma inom innovation i alla stadier av karriären.

Detta kommer att göra det möjligt att utnyttja synergier mellan unionens åtgärder och åtgärder på regional och nationell nivå och bekämpa fragmentering av forskarnas mål, utvärderingsmetoder och arbetsvillkor. Inom ramen för medfinansieringsverksamhet kommer användningen av anställningskontrakt att främjas starkt.

3.5 Särskilda stödåtgärder och politiska åtgärder

För att på ett effektivt sätt bemöta denna utmaning kommer det att vara nödvändigt att övervaka framstegen. Marie Skłodowska-Curie-åtgärderna kommer att stödja utvecklingen av indikatorer och analys av data med avseende på forskarnas rörlighet, kompetens, karriär och jämställdhet i syfte att fastställa brister och hinder i dessa åtgärder och öka deras genomslagskraft. Vid genomförandet av dessa verksamheter kommer man att eftersträva synergier och nära samordning med de politiska stödåtgärder för forskare, deras arbetsgivare och finansiärer som vidtas inom ramen för det särskilda målet Europa i en föränderlig värld: Inkluderande, innovativa och reflekterande samhällen. Särskilda åtgärder kommer att finansieras till stöd för initiativ för att öka medvetenheten om vikten av forskarkarriären och för att sprida forsknings- och innovationsresultat från arbete som stöds av Marie Skłodowska-Curie-åtgärder.

För att ytterligare öka effekten av Marie Skłodowska-Curie-åtgärderna kommer nätverksarbetet mellan Marie Skłodowska-Curie-forskare (nuvarande och tidigare) att stärkas genom alumnitjänster. Dessa kommer att sträcka sig från stöd till forum för kontakt och utbyte mellan forskare, som tillhandahåller möjligheter att utforska samarbetsmöjligheter och arbetstillfällen, till anordnande av gemensamma evenemang och forskares deltagande i utåtriktad verksamhet, som ambassadörer för Marie Skłodowska-Curie-åtgärderna och för det europeiska forskningsområdet.

3.6 Specifika genomförandeaspekter

Marie Skłodowska-Curie-åtgärderna kommer att vara öppna för utbildnings- och karriärutvecklingsverksamheter inom alla forsknings- och innovationsområden som tas upp i EUF-fördraget, från grundforskning till marknadsetablering och innovationstjänster. De sökande kommer själva att få välja områden och sektorer för forskning och innovation.

För att kunna dra fördelar av den globala kunskapsbasen kommer Marie Skłodowska-Curie-åtgärderna att vara öppna för personal inom forskning och innovation samt för universitet, forskningsinstitutioner, forskningsinfrastrukturer, näringslivet och andra socioekonomiska aktörer från alla länder, inklusive tredjeländer, på de villkor som fastställs i förordning (EU) nr 1290/2013.

I alla verksamheter som beskrivs ovan kommer särskild uppmärksamhet att ägnas åt att uppmuntra ett starkt deltagande från företag, i synnerhet små och medelstora företag, och andra socioekonomiska aktörer, för att Marie Skłodowska-Curie-åtgärderna ska kunna genomföras med framgång och få stort genomslag. Alla Marie Skłodowska-Curie-åtgärder främjar ett långsiktigt samarbete mellan högre utbildning, forskningsorganisationer och den offentliga och privata sektorn, med hänsyn till skyddet av immateriella rättigheter.

Marie Skłodowska-Curie-åtgärderna kommer att utformas i nära synergier med andra program som stöder dessa politiska mål, bland annat Erasmus+-programmet och EIT:s kunskaps- och innovationsgrupper (KI-grupper).

Om särskilda behov skulle uppstå, kommer möjligheten att rikta vissa åtgärder inom Marie Skłodowska-Curie-åtgärderna att finnas kvar, när det gäller särskilda samhällsutmaningar, typer av forsknings- och innovationsinstitutioner eller geografiska platser, för att möta utvecklingen av Europas krav i fråga om kompetenser, forskarutbildning, karriärutveckling och kunskapsutbyte.

För att öppna för alla typer av talang kommer allmänna åtgärder att vidtas för att överbrygga eventuella snedvridningar i tillgången till bidrag, till exempel genom att främja lika möjligheter för manliga och kvinnliga forskare i alla Marie Skłodowska-Curie-åtgärder och genom riktmärkning för en jämn könsfördelning. Marie Skłodowska-Curie-åtgärderna kommer dessutom att hjälpa forskare att upprätta en stabilare karriärväg och säkerställa att de kan kombinera arbetsliv och privatliv med hänsyn till sin familjesituation samt att bidra till att göra det lättare att återuppta forskarkarriären efter ett avbrott. Alla deltagare som mottar stöd rekommenderas att godkänna och tillämpa principerna i den europeiska stadgan för forskare och riktlinjerna för rekrytering av forskare, vilka främjar öppen rekrytering och attraktiva arbetsvillkor.

För att ytterligare öka spridningen och allmänhetens delaktighet kan deltagarna i Marie Skłodowska-Curie-åtgärderna komma att ombedjas att planera lämpliga verksamheter för att nå ut till allmänheten. Denna plan kommer att bedömas under utvärderingsförfarandet samt under projektuppföljningen.

4. FORSKNINGSINFRASTRUKTUR

Verksamheterna kommer att inriktas på utveckling av en högkvalitativ europeisk forskningsinfrastruktur för 2020 och framåt, främjande av dess innovationspotential och mänskliga resurser samt stärkande av europeisk politik. Samordning med källor för sammanhållningsstöd kommer att eftersträvas för att säkerställa synergier och en enhetlig strategi för utvecklingen av forskningsinfrastrukturerna. Synergier med Marie Skłodowska-Curie-åtgärder kommer att uppmuntras.

4.1 Utveckling av de europeiska forskningsinfrastrukturerna för 2020 och framåt

4.1.1 Utveckling av nya forskningsinfrastrukturer av världsklass

Målet är att underlätta och stödja utformning, genomförande och långsiktig hållbarhet och effektiv drift av de forskningsinfrastrukturer som har fastställts av det europeiska strategiska forumet för forskningsinfrastruktur (Esfri) och andra forskningsinfrastrukturer av världsklass, vilket kommer att hjälpa Europa att möta stora utmaningar inom vetenskap, industri och samhälle. Detta mål kommer särskilt att fokusera på de infrastrukturer som planerar eller håller på att inrätta sin förvaltning eller redan har inrättat den, t.ex. på grundval av ett konsortium för europeisk forskningsinfrastruktur eller en motsvarande struktur på europeisk eller internationell nivå.

Unionsmedlen kommer efter behov att bidra till

a) den förberedande fasen för framtida infrastrukturer (t.ex. detaljerade uppbyggnadsplaner, rättsliga lösningar, flerårig planering, deltagande av industrin på ett tidigt stadium),

b) genomförandefasen (t.ex. att FoU och ingenjörsvetenskap arbetar tillsammans med industri och användare, utveckling av regionala partnerskapsanläggningar (6) för att uppnå en mer balanserad utveckling av det europeiska forskningsområdet), och/eller

c) driftsfasen (t.ex. tillträde, datahantering, utåtriktad verksamhet, utbildning och internationella samarbetsverksamheter).

Denna verksamhet kommer även att stödja förberedande studier för nya forskningsinfrastrukturer genom en bottom-up-strategi.

4.1.2 Integrering och öppnande av befintliga nationella och regionala forskningsinfrastrukturer av europeiskt intresse

Syftet är att om lämpligt öppna viktiga nationella och regionala infrastrukturer för alla europeiska forskare, både från den akademiska världen och industrin, för att säkerställa optimal användning och gemensam utveckling av dessa infrastrukturer.

Unionen kommer att stödja nätverk och kluster som på europeisk nivå sammanför och integrerar viktiga nationella forskningsinfrastrukturer. Finansiering kommer i synnerhet att tillhandahållas för att stödja gränsöverskridande och virtuell tillgång för forskare och harmonisering och förbättring av de tjänster som infrastrukturen tillhandahåller.

4.1.3 Utveckling, införande och drift av IKT-baserade e-infrastrukturer (7)

Målet är att till år 2020 uppnå en världsledande kapacitet inom nätverksbyggande, databehandling och vetenskapliga data i ett enda, öppet europeiskt område för onlineforskning, som erbjuder forskare avancerade, utbredda och pålitliga tjänster för nätverksarbete och databehandling samt sammanhängande och öppen tillgång till e-vetenskapsmiljöer och globala dataresurser.

För att uppnå detta mål kommer stöd att ges till globala forsknings- och utbildningsnätverk som tillhandahåller avancerade, standardiserade och skalbara tjänster mellan domäner på begäran, nät- och molninfrastrukturer som tillhandahåller obegränsad databehandlings- och databearbetningskapacitet, ett ekosystem av superdatoranläggningar som närmar sig exaskala, en programvaru- och tjänsteinfrastruktur, t.ex. för simulering och visualisering, verktyg för samarbete i realtid och en kompatibel, öppen och pålitlig infrastruktur för vetenskapliga data.

4.2 Främjad innovationspotential vid forskningsinfrastrukturer och bland de anställda

4.2.1 Utnyttjande av forskningsinfrastrukturernas innovationspotential

Målet är att stimulera innovation både inom själva infrastrukturerna och inom industrier som leverantörs- och användarindustri.

Därför kommer stöd att tillhandahållas för

a) FoU-partnerskap med industrin för att utveckla unionens kapacitet och industriella försörjning inom högteknologiska områden, såsom vetenskapliga instrument eller IKT,

b) förkommersiell upphandling av aktörer inom forskningsinfrastrukturen för att de ska driva innovationen framåt och fungera som tidiga anammare eller utvecklare av spetsteknik,

c) stimulans av industrins användning av forskningsinfrastrukturer, t.ex. som experimentella testanläggningar eller kunskapsbaserade centrum, samt

d) främjande av integreringen av forskningsinfrastrukturer i lokala, regionala och globala innovationsekosystem.

Unionens åtgärder kommer även att öka användningen av forskningsinfrastrukturer, i synnerhet e-infrastrukturer, inom offentliga tjänster, social innovation, kultur och utbildning.

4.2.2 Stärkande av forskningsinfrastrukturernas humankapital

Forskningsinfrastrukturernas komplexitet och utnyttjandet av deras fulla potential kräver att förvaltare, ingenjörer, tekniker och användare innehar lämplig kompetens.

Unionsmedlen kommer att stödja utbildningen av den personal som förvaltar och driver forskningsinfrastrukturer av paneuropeiskt intresse, utbyte av personal och bästa praxis mellan anläggningar samt adekvat tillhandahållande av mänskliga resurser inom viktiga discipliner, inbegripet utveckling av särskilda utbildningsplaner. Synergier med Marie Skłodowska-Curie-åtgärder kommer att uppmuntras.

4.3 En förstärkt europeisk politik för forskningsinfrastruktur och internationellt samarbete

4.3.1 Stärkande av den europeiska politiken för forskningsinfrastrukturer

Målen är att utnyttja synergierna mellan nationella initiativ och unionsinitiativ genom att inrätta partnerskap mellan relevanta beslutsfattare, finansieringsorgan eller rådgivande grupper (t.ex. Esfri, reflektionsgruppen för e-infrastruktur, EIROforum-organisationer, nationella myndigheter) för att utveckla kompletterande funktioner och samarbete mellan forskningsinfrastrukturer och verksamheter som genomför annan unionspolitik (såsom regional politik, sammanhållningspolitik, industripolitik, hälsopolitik, miljöpolitik, sysselsättningspolitik eller utvecklingspolitik) samt för att säkerställa samordning mellan EU:s olika finansieringskällor. Unionens åtgärder kommer även att stödja kartläggning, övervakning och bedömning av forskningsinfrastrukturer på unionsnivå samt relevanta politiska studier och kommunikationsuppgifter.

Horisont 2020 kommer att underlätta medlemsstaternas ansträngningar för att optimera sina forskningsanläggningar genom att ge stöd till en unionsomfattande databas över öppet tillgängliga forskningsinfrastrukturer i Europa.

4.3.2 Underlättande av strategiskt internationellt samarbete

Målet är att underlätta utvecklingen av globala forskningsinfrastrukturer, d.v.s. forskningsinfrastrukturer som kräver finansiering och avtal på en global nivå. Målet är också att underlätta samarbetet mellan europeiska forskningsinfrastrukturer och deras utomeuropeiska motparter, att säkerställa deras globala driftskompatibilitet och räckvidd samt att eftersträva internationella avtal om ömsesidigt utnyttjande av, öppenhet hos eller medfinansiering av infrastrukturer. I detta avseende kommer rekommendationerna från Carnegies expertgrupp för globala forskningsinfrastrukturer att beaktas. Uppmärksamhet kommer också att riktas mot att säkerställa att unionen har ett lämpligt samarbete med internationella organ som Förenta nationerna (FN) och organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD).

4.4 Specifika genomförandeaspekter

Under genomförandet kommer fristående expertgrupper samt berörda aktörer och rådgivande organ att höras, t.ex. Esfri och reflektionsgruppen för e-infrastruktur.

Genomförandet kommer att följa en tredelad strategi: om projektets exakta innehåll och partnerskap är okänt, ska en bottom-up-strategi följas, om de särskilda forskningsinfrastrukturerna och/eller forskningsgrupperna som berörs är väldefinierade, ska en målinriktad strategi följas, och om exempelvis ett bidrag för driftskostnader tillhandahålls en infrastrukturoperatör eller ett konsortium av infrastrukturoperatörer, ska en strategi för namngivna mottagare följas.

Målen med de verksamheter som anges i avsnitt 4.2 och 4.3 ska nås genom riktade åtgärder och om lämpligt inom ramen för de åtgärder som utarbetats enligt avsnitt 4.1.

DEL II

INDUSTRIELLT LEDARSKAP

1. LEDARSKAP INOM MÖJLIGGÖRANDE TEKNIK OCH INDUSTRITEKNIK

Allmänt

Att den europeiska industrin behärskar, integrerar och utnyttjar möjliggörande teknik är avgörande för att den europeiska produktiviteten och innovationsförmågan ska stärkas och Europa få en framstående, hållbar och konkurrenskraftig ekonomi, inta en världsledande ställning inom högteknologiska användningsområden och kunna ta fram effektiva och hållbara lösningar på samhällsutmaningar varvid hänsyn ska tas till bland annat användarnas behov. Innovationsverksamhet kommer att kombineras med FoU som en väsentlig del av finansieringen.

En integrerad strategi för viktig möjliggörande teknik En viktig del av det sörskilda målet Ledarskap inom möjliggörande teknik och industriteknik är viktig möjliggörande teknik, definierad som mikro- och nanoelektronik, fotonik, nanoteknik, bioteknik, avancerade material och avancerade tillverkningssystem. I många innovativa produkter ingår flera av dessa tekniker samtidigt, som enskilda eller integrerade delar. Medan varje enskild teknik möjliggör tekniskt nyskapande, kan den samlade nyttan av de många interaktionerna mellan viktiga möjliggörande tekniker och andra möjliggörande industritekniker och kombinationerna av dessa också leda till stora tekniska framsteg. Utnyttjande av tvärvetenskaplig viktig möjliggörande teknik ökar produkternas konkurrenskraft och genomslagskraft, stimulerar tillväxt och sysselsättning och ger nya möjligheter att hantera samhällsutmaningar. De otaliga möjligheterna till samverkan mellan dessa tekniker kommer därför att utnyttjas. Särskilt stöd kommer att ges till storskaliga pilot- och demonstrationsprojekt som ska genomföras i flera olika miljöer och under olika förutsättningar. Detta omfattar viktig möjliggörande teknik och tvärvetenskapliga verksamheter inom viktig möjliggörande teknik som sammanför och integrerar olika enskilda tekniker, där resultatet blir teknikvalidering i en industriell miljö av ett komplett och kvalificerat system, som är färdigt för eller på väg ut på marknaden. En förutsättning kommer att vara ett starkt deltagande av den privata sektorn i sådana verksamheter och demonstration av hur projektresultaten kommer att bidra till unionens marknadsvärde och genomförandet skulle därför kunna ske i form av offentlig-privata partnerskap. I detta syfte och med hjälp av genomförandestrukturen för Horisont 2020 kommer ett gemensamt arbetsprogram för gränsöverskridande åtgärder för viktig möjliggörande teknik att utvecklas. Med beaktande av marknadsbehov och samhällsutmaningar ska arbetsprogrammet tillhandahålla generiska byggstenar för viktig möjliggörande teknik och tvärvetenskaplig viktig möjliggörande teknik inom olika tillämpningsområden, exempelvis samhällsutmaningar. Dessutom kommer synergieffekter i förekommande fall att eftersträvas mellan verksamheter för viktig möjliggörande teknik och verksamheter inom ramen för sammanhållningspolitiken i samband med nationella och regionala forsknings- och innovationsstrategier för smart specialisering samt med EIT, Europeiska investeringsbanken (EIB) och i förekommande fall med verksamheter som medlemsstaterna bedriver inom ramen för gemensamma initiativ för programplanering.

Specifika genomförandeaspekter

Innovationsverksamheten kommer att omfatta integrering av enskilda tekniker, demonstrationer av förmågan att ta fram och leverera innovativa produkter, system, processer och tjänster, användar- och kundpilotprojekt som visar på genomförbarhet och mervärde samt storskaliga demonstrationer som underlättar etableringen av forskningsresultaten på marknaden. Små och medelstora projekt kommer att ägnas vederbörlig uppmärksamhet. Dessutom kommer genomförandet inom ramen för denna del att främja små och medelstora forskargruppers deltagande och bidra till ett mer aktivt deltagande från de små och medelstora företagens sida.

Olika enskilda tekniker kommer att integreras, vilket kommer att resultera i teknikvalidering i en industriell miljö för att få fram ett komplett och kvalificerat system, färdigt för marknaden. Ett starkt deltagande av den privata sektorn i sådan verksamhet, bland annat genom offentlig-privata partnerskap, kommer att vara en förutsättning.

Efterfrågeåtgärder kommer att komplettera de tekniska framsteg som forsknings- och innovationsinitiativen leder till. Till dessa åtgärder hör att på bästa sätt utnyttja offentlig upphandling av innovation, ta fram lämpliga tekniska standarder och tekniska verksamheter till stöd för standardisering och reglering, påverka den privata efterfrågan och engagera användarna för att utveckla mer innovationsvänliga marknader.

Särskilt när det gäller nanoteknik och bioteknik kommer kontakterna med berörda parter och allmänheten att syfta till att öka medvetenheten om fördelar och risker. Säkerhetsanalyser och hantering av övergripande risker vid spridning av dessa tekniker kommer att utföras systematiskt. I förekommande fall kommer samhällsvetenskap och humaniora att bidra till att användarnas behov, preferenser och acceptans beaktas samt till ökat samhällsdeltagande och välgrundade konsumentval.

Den verksamhet som får stöd genom detta särskilda mål kommer att komplettera stödet till forskning och innovation avseende möjliggörande teknik, vilket kan ges av nationella och regionala myndigheter genom sammanhållningsfonderna, inom ramen för smarta specialiseringsstrategier.

Detta särskilda mål ska som en del av finansieringen av åtgärder också ge stöd till verksamheter för tekniköverföring (både på nationell och regional nivå), bland annat utvecklingen av internationella och regionala innovationskluster, för att främja effektivare kopplingar mellan universitet och industrin.

Strategiska internationella samarbetsinitiativ kommer att fullföljas inom områden där de ledande partnerländerna har ömsesidiga intressen och fördelar. Följande är av särskilt, men inte uteslutande, intresse för möjliggörande teknik och industriteknik:

— Tillgången till världsledande vetenskaplig och teknisk expertis.

— Framtagningen av globala standarder.

— Avlägsnandet av flaskhalsar inom den industriella exploateringen, FoU-samarbeten och handelsvillkor.

— Säkerheten hos produkter baserade på nanoteknik och bioteknik och den långsiktiga inverkan av deras användning.

— Utvecklingen av material och metoder som minskar energi- och resursförbrukningen.

— Industriledda, internationella samarbetsinitiativ bland producenterna.

— Systemens kompatibilitet.

1.1 Informations- och kommunikationsteknik (IKT)

Ett antal åtgärder kommer att riktas mot utmaningar avseende industriellt och tekniskt ledarskap inom IKT längs hela värdekedjan och täcka in generiska forsknings- och innovationsagendor för IKT, vilket särskilt omfattar följande:

1.1.1 En ny generation komponenter och system: konstruktion av avancerade, inbyggda och energi- och resurssnåla komponenter och system

Målet är att upprätthålla och förstärka det europeiska ledarskapet inom teknik som är relaterad till avancerade, inbyggda, energi- och resurssnåla och gedigna komponenter och system. Det innefattar även mikro-, nano- och biosystem, organisk elektronik, integrering över stora ytor, grundläggande teknik för sakernas internet (8), inklusive plattformar till stöd för leveransen av avancerade tjänster, sensorer, smarta integrerade system, inbyggda och distribuerade system, system av system och teknik för komplexa system.

1.1.2 Nästa generations databehandling: avancerade och säkra system och avancerad teknik för databehandling, inbegripet datormoln

Målet är att öka lönsamheten för de europeiska tillgångarna inom processor- och systemarkitektur, sammankopplings- och datalokaliseringsteknik, datormoln, parallell databehandling, modellerings- och simuleringsprogram för samtliga marknadssegment inklusive ingenjörstekniska tillämpningar (som t.ex. osäkerhetskvantifiering, riskanalys och ingenjörstekniska beslut).

1.1.3 Framtidens internet: Mjukvara, hårdvara, infrastruktur, teknik och tjänster

Målet är att stärka den europeiska industrins konkurrenskraft när det gäller att utveckla, behärska och utforma nästa generations internet, som efter hand kommer att ersätta och överträffa nuvarande webb, fasta och mobila nätverk samt tjänsteinfrastruktur och göra det möjligt att sammankoppla biljoner enheter (sakernas internet) som tillhör många olika operatörer och domäner och förändra vårt sätt att förmedla, samla in och använda kunskap. Detta inbegriper forskning och innovation avseende nätverk, programvara, processer och tjänster, cybersäkerhet, integritet, tillförlitlighet och förtroende, trådlös (9) kommunikation och alla optiska nätverk, omslutande interaktiva multimedia och framtidens anslutna företag.

1.1.4 Innehållsteknik och informationshantering: IKT för digitalt innehåll och kulturella och kreativa industrier

Målet är att stärka Europas ställning som leverantör av produkter och tjänster som bygger på enskilda personers och företags kreativitet. Detta ska ske genom att yrkesmän och medborgare förses med nya verktyg för att skapa, få tillgång till, använda, lagra och återanvända alla typer av digitalt innehåll på alla språk och modellera, analysera och visualisera stora mängder information, (behandling av stora datamängder), inklusive kopplade data. Detta innefattar ny teknik för konst, språk, inlärning, samverkan, digital lagring, webbdesign, tillgång till innehåll, analyser och media såväl som intelligenta och anpassningsbara informationshanteringssystem baserade på avancerad datautvinning, maskininlärning, statistisk analys och visuell datorteknik.

1.1.5 Avancerade gränssnitt och robotar: robotteknik och smarta ytor

Målet är att förstärka Europas vetenskapliga och industriella ledarskap avseende industri- och tjänsterobotar, kognitiva och kommunikativa system, avancerade gränssnitt och smarta ytor samt tänkande och kännande maskiner, som bygger på datorer och nätverk med ökad prestanda och framsteg när det gäller förmågan att utforma och bygga självmonterande system som kan lära sig, anpassa sig och reagera eller som optimerar interaktionerna mellan människa och maskin. I förekommande fall ska de system som har utvecklats och de senaste framstegen på området utvärderas i verkliga miljöer.

1.1.6 Mikro- och nanoelektronik samt fotonik: viktig möjliggörande teknik i samband med mikro- och nanoelektronik samt fotonik som även omfattar kvantteknik

Målet är att dra fördel av spetskompetensen i Europa när det gäller dessa viktiga möjliggörande tekniker och ge stöd åt och ytterligare stärka industrins konkurrenskraft och marknadsledande position. Åtgärderna kommer även att omfatta forskning och innovation avseende konstruktion, avancerade processer, pilotprojekt för tillverkning, relaterad tillverkningsteknik och demonstrationsverksamhet för att validera tekniska framsteg och innovativa affärsmodeller liksom nästa generations bakomliggande teknik med utnyttjande av framsteg inom kvantfysiken.

Dessa sex huvudsakliga verksamhetsområden förväntas täcka alla behov, med beaktande av den europeiska industrins konkurrenskraft ur ett globalt perspektiv. De skulle inbegripa industriellt ledarskap inom generiska IKT-baserade lösningar, produkter och tjänster som behövs för att hantera stora samhällsutmaningar samt dagordningar för tillämpningsdriven forskning och innovation inom IKT, som kommer att stödjas tillsammans med relevant samhällsutmaning. Med tanke på teknikens ständigt ökande framsteg på alla områden i människors liv kommer samverkan mellan människan och tekniken att vara en viktig fråga i detta avseende och en del av den ovannämnda tillämpningsdrivna IKT-forskningen. Användarcentrerad forskning kommer att bidra till att utveckla konkurrenskraftiga lösningar.

I vart och ett av dessa sex stora åtgärdspaket ingår även infrastruktur för IKT-specifik forskning, bland annat levande laboratorier för försök och infrastruktur för grundläggande viktiga möjliggörande tekniker och integrationen av dessa i avancerade produkter och innovativa smarta system, inklusive utrustning, verktyg, stödtjänster, renrum och tillgång till tillverkningsanläggningar för prototyper.

Genomförandet av detta ska komplettera och vara förenligt med det arbete med det särskilda målet Forskningsinfrastruktur som får stöd genom prioriteringen Vetenskaplig spetskompetens.

Verksamheterna kommer att stödja forskning och utveckling av IKT-system med full hänsyn till människans grundläggande fri- och rättigheter, i synnerhet rätten till integritet.

1.2 Nanoteknik

1.2.1 Utveckla nästa generations nanomaterial, nanokomponenter och nanosystem

Utveckling och integrering av kunskap om fenomen på nanonivå inom tvärvetenskapliga områden, med målet att ta fram fundamentalt nya produkter och system som möjliggör hållbara lösningar inom ett stort antal områden.

1.2.2 Garantera en säker och hållbar utveckling och tillämpning av nanoteknik

Öka den vetenskapligt grundade kunskapen om den möjliga inverkan av nanotekniken på hälsa eller miljö för att åstadkomma en proaktiv, vetenskapligt baserad styrning av nanotekniken och erbjuda validerade vetenskapliga verktyg, metoder och plattformar för analys och hantering av faror, exponering och risker under hela livscykeln för nanomaterial och nanosystem, inbegripet standardiseringsfrågor.

1.2.3 Utveckla nanoteknikens samhällsdimension

Ta itu med de mänskliga och fysiska behov som spridningen av nanoteknik ger upphov till, med fokus på styrning av nanoteknik till nytta för samhället och miljön, bland annat kommunikationsstrategier för att uppnå samhällsengagemang.

1.2.4 Effektiv och hållbar sammanställning och tillverkning av nanomaterial, komponenter och system

Fokusera på nya flexibla, anpassningsbara och upprepningsbara enhetsoperationer, smart integrering av nya och befintliga processer, inbegripet teknisk konvergens, såsom nanobioteknik, såväl som uppgradering för att möjliggöra en hållbar storskalig tillverkning med hög