RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 1964/2006 
 
av den 21 december 2006 
 
om förvaltningsåtgärder för hållbart utnyttjande 
av fiskeresurserna i Medelhavet, om ändring 
av förordning (EEG) nr 2847/93  
och om upphävande av förordning (EG) nr 1626/94 
 
 
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING 
 
med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 37, 
 
med beaktande av kommissionens förslag, 
 
med beaktande av Europaparlamentets yttrande, och 30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 409/11
av följande skäl: 
 
(1) Bestämmelserna i rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om 
bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken
1 gäller för Medelhavet. 
 (2) Gemenskapen ingick genom rådets beslut 98/392/EG
2 Förenta nationernas 
havsrättskonvention, som innehåller principer och bestämmelser för bevarande och 
förvaltning av det fria havets levande resurser. I enlighet med bestämmelserna i konventionen 
strävar gemenskapen efter att samordna förvaltningen och bevarandet av de vattenlevande 
(akvatiska) resurserna med andra kuststater. 
 (3) Enligt beslut 98/416/EG
3 är gemenskapen avtalsslutande part i avtalet om Allmänna 
kommissionen för fiske i Medelhavet (nedan kallad "AKFM"). AKFM-avtalet utgör en ram för regionalt samarbete när det gäller bevarande och förvaltning av marina resurser i 
Medelhavet genom vilket rekommendationer antas på det område som AKFM-avtalet 
omfattar, vilka blir bindande för de avtalsslutande parterna. 
 (4) De biologiska, sociala och ekonomiska förhållandena för fisket i Medelhavet kräver att 
gemenskapen skapar en särskild förvaltningsram. 
                                                
 
1 EGT L 358, 31.12.2002, s. 59. 
2 EGT L 179, 23.6.1998, s. 1. 
3 EGT L 190, 4.7.1998, s. 34. L 409/12 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006
(5) Gemenskapen har förbundit sig att tillämpa försiktighetsprincipen när man vidtar åtgärder 
avsedda att skydda och bevara levande (akvatiska) resurser och marina ekosystem och se till 
att de utnyttjas på ett hållbart sätt. 
 (6) Den förvaltningsordning som föreskrivs i denna förordning omfattar verksamhet i samband 
med sådant fiske efter bestånd i Medelhavet som bedrivs av gemenskapens fartyg, både i gemenskapens vatten och på internationellt vatten, av tredjeländers fartyg i medlemsstaternas fiskezoner eller av unionens medborgare på Medelhavet. 
 (7) För att inte hindra den vetenskapliga forskningen bör dock bestämmelserna i denna 
förordning inte tillämpas på sådan verksamhet som bedrivs i forskningssyfte. 
 
(8) Det bör skapas en effektiv förvaltningsram genom en lämplig fördelning av ansvaret mellan 
gemenskapen och medlemsstaterna. 
 
(9) Det stränga skydd av vissa marina arter som redan ges genom rådets direktiv 92/43/EEG av 
den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter
1 och som gäller för 
hav som lyder under medlemsstaternas överhöghet, bör utvidgas till att även gälla fritt vatten i 
Medelhavet. 
                                                 
1 EGT L 206, 22.7.1992, s. 7. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets 
förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1). 30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 409/13
(10) I rådets beslut 1999/800/EG1 om att ingå protokollet om särskilt skyddade områden och 
biologisk mångfald i Medelhavsområdet samt om att godkänna bilagorna till det nämnda 
protokollet (Barcelonakonventionen) fastställs det förutom bestämmelserna om bevarande 
av platser av intresse för Medelhavsområdet att det skall upprättas förteckningar över arter 
som är i fara eller som är hotade arter och över arter vars utnyttjande är reglerat. 
 (11) Det är nödvändigt att anta nya tekniska bestämmelser för fisket som ersätter dem som anges 
i rådets förordning (EG) nr 1626/94 av den 27 juni 1994 om vissa tekniska åtgärder för 
bevarande av fiskeresurserna i Medelhavet
2, för att kunna ta hänsyn till nya vetenskapliga rön. 
Hänsyn bör också tas till de viktigaste delarna i handlingsplanen för att inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken bevara och på ett hållbart sätt bruka fiskeresurserna i 
Medelhavet. 
 (12) Förordning (EG) nr 1626/94 bör därför upphöra att gälla. 
 
(13) Alltför stora fångster av marina organismer som inte uppfyller storlekskraven bör undvikas. 
Det är därför nödvändigt att skydda vissa områden där ungfisk samlas och ta hänsyn till de lokala biologiska förhållandena. 
                                                
 
1 EGT L 322, 14.12.1999, s. 1. 
2 EGT L 171, 6.7.1994, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 813/2004 
(EUT L 185, 24.5.2004, s.1).  L 409/14 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006
(14) Fiskeredskap som är alltför skadliga för den marina miljön eller som leder till utfiskning av 
vissa bestånd bör förbjudas eller omfattas av strängare regler. 
 
(15) För att undvika ytterligare ökningar av dödlighetstalen bland unga exemplar och för att 
avsevärt minska mängden döda marina organismer som kastas överbord från fiskefartyg, bör det föreskrivas större maskor och krokar i trålredskap, bottensatta garn och långrev som 
används för fiske efter vissa arter av marina organismer samt obligatorisk användning av kvadratiska maskor. 
 (16) Ökningen av maskstorleken i bottentrålar bör föregås av en övergångsperiod och det är därför 
lämpligt att fastställa några utmärkande drag för monteringen av trålredskapen som gör den för tillfället använda maskstorleken mer selektiv. 
 (17) Förvaltningen av fiskeansträngningen bör vara det främsta instrumentet för att skapa hållbart 
fiske i Medelhavet. Det är därför lämpligt att fastställa de totala storlekarna på de viktigaste typerna av passiva fiskeredskap för att begränsa en av de faktorer som påverkar den 
fiskeansträngning som görs. 
 (18) Delar av kustzonen bör förbehållas selektiva fiskeredskap som används av småskaliga fiskare 
för att på så sätt skydda uppväxtområden och känsliga livsmiljöer och förbättra den sociala hållbarheten i Medelhavsfisket. 30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 409/15
(19) Det är lämpligt att fastställa minsta landningsstorlek för vissa marina organismer både för att 
förbättra utnyttjandet av dem och för att fastställa normer som kan ligga till grund för 
medlemsstaterna när de utarbetar sina förvaltningsordningar för kustfisket. Vissa 
fiskeredskaps selektivitet bör därför i möjligaste mån överensstämma med de minsta 
landningsstorlekar som fastställts för vissa arter eller grupper av arter som fångas med det 
redskapet. 
 
(20) För att inte hindra utsättning eller flyttning av fiskbestånd och andra marina organismer bör 
åtgärder som är nödvändiga för att bedriva sådan verksamhet vara tillåtna, förutsatt att de inte äventyrar den berörda artens hållbarhet. 
 (21) Eftersom fritidsfisket är mycket viktigt i Medelhavet bör det säkerställas att detta bedrivs så 
att det inte på något avgörande sätt stör det yrkesmässiga fisket, att det är förenligt med ett hållbart utnyttjande av de levande akvatiska resurserna och att det överensstämmer med 
gemenskapens skyldigheter gentemot regionala fiskeriorganisationer. 
 (22) Med tanke på vad som kännetecknar många typer av fiskverksamhet i Medelhavet, som är 
begränsade till vissa geografiska delzoner, och med hänsyn till traditionen att förvalta ansträngningen på lokal nivå, är det lämpligt att föreskriva att det på gemenskapsnivå och på 
nationell nivå upprättas förvaltningsplaner som särskilt kombinerar förvaltningen av 
ansträngningen med särskilda tekniska åtgärder. L 409/16 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006
(23) För att en effektiv kontroll av fiskeverksamheten skall kunna säkerställas, bör det antas vissa 
särskilda åtgärder som kompletterar eller är strängare än dem som föreskrivs i rådets 
förordning (EEG) nr 2847/93 av den 12 oktober 1993 om införande av ett kontrollsystem för 
den gemensamma fiskeripolitiken eller striktare än den1. I synnerhet bör den nuvarande 
gränsen på 50 kg levande vikt sänkas för alla andra arter än långvandrande och små pelagiska arter som fångas i Medelhavet och som måste registreras i loggboken. 
 
(24) Eftersom gemenskapens fiske står för mer än 75 % av fångsterna av svärdfisk i Medelhavet, 
är det lämpligt att fastställa förvaltningsåtgärder. För att garantera att dessa åtgärder blir effektiva bör de tekniska bestämmelserna för bevarande av vissa fiskbestånd av 
långvandrande arter fastställas av de behöriga regionala fiskeorganisationerna. Kommissionen 
bör därför lägga fram lämpliga förslag för AKFM och Internationella kommissionen för 
bevarande av tonfisk i Atlanten (ICCAT). Avsaknaden av en överenskommelse inom en 
bestämd tidsperiod kommer inte att hindra EU från att anta bestämmelser i detta avseende till 
dess att en slutlig, multilateral överenskommelse uppnåtts. 
                                                
 
1 EGT L 261, 20.10.1993, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) 
nr 768/2005 (EUT L 123, 21.5.2005, s. 1). 30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 409/17
(25) Särskilda gemenskapsbestämmelser för fiske i farvattnen runt Malta har införts genom rådets 
förordning (EG) nr 813/2004 i enlighet med anslutningsakten, särskilt artikel 21 och 
bilaga III. Det är lämpligt att behålla dessa bestämmelser. 
 (26) De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med 
rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter
1. 
 
(27) Ändringar i bilagorna till denna förordning bör också antas i enlighet med 
beslut 1999/468/EG. 
 
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. 
                                                 
1 EGT L 184, 17.7.1999, s. 23. Beslutet ändrat genom beslut 2006/512/EG (EUT L 200, 
22.7.2006, s. 11). L 409/18 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006
KAPITEL I 
RÄCKVIDD OCH DEFINITIONER 
 
Artikel 1 
Räckvidd  
 
1. Denna förordning skall tillämpas  
a) på bevarande, förvaltning och utnyttjande av vattenlevande (akvatiska) resurser när sådan 
verksamhet bedrivs 
 
i) i de farvatten i Medelhavet som ligger öster om longitud 5°36’ V (nedan kallade 
"Medelhavet") och som lyder under medlemsstaternas överhöghet eller jurisdiktion, 
 ii) av gemenskapens fiskefartyg i Medelhavet utanför de farvatten som anges i led i, 
 
iii) av medlemsstaternas medborgare, utan att det påverkar flaggstatens huvudsakliga 
ansvar, i Medelhavet utanför de farvatten som anges i led i, och 
 
b) på saluföring av fiskeriprodukter som fångats i Medelhavet. 30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 409/19
2. Denna förordning skall inte tillämpas på sådan fiskeverksamhet som endast bedrivs i 
vetenskapligt syfte med tillstånd från och under överinseende av den eller de medlemsstater som 
berörs. 
 
Artikel 2 
Definitioner  
 
I denna förordning gäller följande definitioner: 
 
1. släpredskap : varje fiskeredskap, med undantag av dörjar, som antingen bogseras med hjälp av 
fiskefartygets maskinstyrka eller dras in med vinschar medan fiskefartyget ligger för ankar eller går långsamt, särskilt släpnät och skrapredskap. 
 
a) släpnät : trålredskap, fartygsvad/not och landvad/not. 
 
i) trålredskap : nät som aktivt bogseras av fartygets huvudmotor och som består av 
en kon- eller pyramidformad strut (trålkropp) som längst bak är tillsluten med en snörplina, och som vid öppningen vidgas till armar eller som är monterad på en 
fast ram. Nätet öppnas horisontellt antingen med trålbord eller med en bom eller 
ram med en form och storlek som kan varieras. Sådana nät kan släpas antingen på 
botten (bottentrål) eller i vattenpelaren (pelagisk trål). L 409/20 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006
ii) fartygsvad/not : "stänggarn" och vad/not som sätts ut och dras in med hjälp av 
vajrar och vinschar från ett fartyg som går eller ligger för ankar, men som inte 
bogseras av fartygets huvudmotor, och som består av två sidovingar och en 
skedformad strut i mitten eller en kasse baktill. Den kan användas både vid ytan 
eller vid botten beroende på målart. 
 
iii) landvad/not : "stänggarn" och vad/not som sätts ut från ett fartyg och manövreras 
från land. 
 b) skrapredskap : redskap som antingen aktivt bogseras av fartygets huvudmotor 
(skrapredskap som dras av båt) eller som dras av en motorförsedd vinsch från ett fartyg som ligger för ankar (mekaniskt skrapredskap) och som används för att fånga bivalver, 
gastropoder eller svampdjur och som består av en nätkasse eller metallkorg som är 
monterad på en fast ram eller stång av varierande storlek och form, och vars undersida 
kan vara utrustad med ett skrapblad som kan vara antingen rundat, vasst eller tandat och 
kan vara utrustat med lastbord och dykbrädor. Vissa skrapredskap är försedda med 
hydraulisk utrustning (hydrauliskt skrapredskap). Skrapredskap som dras för hand eller 
med en manuell vinsch på grunt vatten, med eller utan fartyg, för att fånga bivalver, 
gastropoder eller svampdjur (handskrapor) skall inte anses vara släpredskap enligt 
denna förordning. 
 
2. fiskeskyddat område : ett geografiskt avgränsat havsområde i vilket all eller viss 
fiskeverksamhet är tillfälligt eller permanent förbjuden eller begränsad för att förbättra utnyttjandet och bevarandet av levande akvatiska resurser eller för att skydda marina 
ekosystem. 30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 409/21
3. bottensatta nät : ett grimgarn, ett bottensatt garn eller ett kombinerat bottensatt nät. 
 
a) grimgarn : varje förankrat garn som består av två eller flera nätstycken som alla hänger 
parallellt på en enda huvudlina, och som på något sätt är fastsatt eller kan sättas fast i havsbotten; 
 b) bottensatta garn : varje nät bestående av ett enda nätstycke som hålls vertikalt i vattnet 
med hjälp av flöten och vikter och som på något sätt är fastsatt eller kan sättas fast i 
havsbotten och som stannar kvar på plats nära botten eller flyter i vattenpelaren; 
 c) kombinerade bottensatta nät : varje bottensatt garn kombinerat med ett grimgarn som 
utgör den nedre delen. L 409/22 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006
4. "stänggarn" : varje redskap som fångar fisk genom att stänga in fisken både från sidan och 
underifrån. Redskapet kan vara utrustat med snörpvajer. 
 
a) snörpvad/ringnot : varje "stänggarn" med en botten som dras ihop med en snörpvajer 
som löper genom en rad ringar längs nederkanten och som gör att nätet dras ihop och 
stängs. Snörpvad/ringnot kan användas för att fånga små pelagiska arter, stora pelagiska 
arter och bottenlevande arter. 
 
5. burar : fiskeredskap som fästs eller satts ut på havsbotten för att fånga marina arter. De är 
utformade som en korg, en burk, en tunna eller en bur, och består i de flesta fall av en fast 
eller halvfast ram gjord av olika material (trä, vide, metallstänger, ståltrådsnät) som kan vara 
täckta av nät. De har en eller flera öppningar ofta försedda med "glatta" trattar genom vilka 
arterna kan ta sig in i den inre kammaren. De kan användas separat eller i grupper . När de 
används i grupper sitter flera burar på huvudlinan i tafsar av varierande längd och på varierande avstånd beroende på målarten. 30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 409/23
6. långrev : fiskeredskap som består av en huvudlina med många krokar på tafsar av olika längd 
och på olika avstånd beroende på målarter. Den kan sättas ut antingen vertikalt eller 
horisontellt mot havsytan; den kan sättas antingen på eller nära botten (bottenlångrev) eller 
driva på eller nära ytan (flytande långrev). 
 7. krok: en böjd, vass bit av ståltråd, vanligtvis försedd med en hulling. Krokens spets kan vara 
antingen rak eller bakåtvänd och krökt; skaftet kan ha olika längd och form och dess tvärsnitt 
kan vara runt (regelbundet) eller platt (smitt). Krokens totala längd skall mätas som den 
maximala längden på skaftet från yttersta spetsen av den krok som används för att fästa linan 
och som vanligtvis är ögelformad till den yttersta spetsen på den böjda delen. Krokens bredd 
skall mätas som det största horisontella avståndet från skaftets yttre del till hullingens 
yttre del. 
 8. fritidsfiske : fiske efter levande akvatiska resurser som bedrivs som rekreation eller sport. L 409/24 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006
9. anordningar som samlar fisken : utrustning som flyter på havsytan och som drar till sig 
(undertill) antingen ungfisk eller vuxna exemplar av långvandrande arter. 
 
10. St Andrew's cross : gripredskap som används för att med en saxlik rörelse skörda antingen 
musslan Pinna nobilis  eller röda koraller på havsbotten. 
 
11. sjögräsäng : ett område där havsbottnen kännetecknas av dominerande förekomst av 
fanerogamer eller där sådan växtlighet har funnits och är i behov av åtgärder för återställande. 
Sjögräs är en sammanfattande term för arterna Posidonia oceanica, Cymodocea nodosa, 
Zoostera marina och Zoostera noltii . 
 
12. korallalstrande livsmiljö : ett område där havsbottnen kännetecknas av dominerande 
förekomst av ett specifikt biologiskt "korallalstrande"  samhälle eller där ett sådant samhälle 
har funnits och är i behov av åtgärder för återställande. En korallalstrande livsmiljö är en 
sammanfattande term för en mycket komplex biogen struktur som uppstått genom en ständigt 
pågående övertäckning av ett tidigare existerande bergartat eller hårt substrat av kalklager 
som huvudsakligen härrör från uppb yggnaden av kalkartade, koralliknande röda alger och 
animala organismer som bildar en skorpa, till exempel Porifera, Ascidia, Cnidaria (hornkoraller, sjöfjäder osv.), Bryozoa, Serpulidae, Annelidae tillsammans med andra 
kalkbindande organismer. 30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 409/25
13. märgelbotten : ett område där havsbottnen kännetecknas av dominerande förekomst av ett 
specifikt biologiskt samhälle som kallas "märgel" eller där ett sådant samhälle har funnits och 
är i behov av åtgärder för återställande. Märgel är en sammanfattande term för en biogen 
struktur som åstadkommits av flera arter av koralliknande röda alger (Corallinaceae) som har 
hårda kalkskelett och växer som ej fastsittande, fria, levande, förgrenade, kvistliknande eller 
knölformade koralliknande alger på havsbottnen och bildar ansamlingar i räfflorna på gyttjig 
eller sandig havsbotten. Märgelbottnar består vanligtvis av en eller en varierande kombination av röda alger, i synnerhet Lithothamnion corallioides  och Phymatolithon calcareum . 
 14. direkt utsättning : utsläppande av levande vilda djur av utvalda arter i vatten där de 
förekommer naturligt i syfte att utnyttja den naturliga produktionen i vattenmiljön för att öka antalet individer som är tillgängliga för fiske och/eller för att öka den naturliga rekryteringen. 
 15. flyttning : förfarande varigenom en art avsiktligt transporteras och släpps ut av människor i 
områden med etablerade populationer och fortsätter det genetiska flödet där den förekommer. 
 
16. icke inhemska arter : arter vars historiskt kända naturliga utbredning finns utanför det berörda 
området. 
 
17. införande : förfarande varigenom en icke inhemsk art avsiktligt transporteras och släpps ut av 
människor i ett område utanför sin historiskt kända naturliga utbredning. L 409/26 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006
KAPITEL II 
SKYDDADE ARTER OCH LIVSMILJÖER 
 
Artikel 3 
Skyddade arter 
 
1. Det är förbjudet att med avsikt fånga, behålla ombord, omlasta eller landa de marina arter som anges i bilaga IV till direktiv 92/43/EEG utom när ett undantag har beviljats i enlighet med 
artikel 16 i direktiv 92/43/EEG. 
 
2. Trots vad som sägs i punkt 1 skall det vara tillåtet att behålla ombord, omlasta eller landa 
exemplar av marina arter som avses i punkt 1 och som oavsiktligt fångats, om denna verksamhet är 
nödvändig för att främja de enskilda djurens återhämtning och under förutsättning att de berörda 
behöriga myndigheterna i medlemsstaten i vederbörlig ordning har underrättats i förväg. 30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 409/27
Artikel 4 
Skyddade livsmiljöer 
 
1. Det är förbjudet att använda trålredskap, skrapredskap, snörpvad/ringnot, fartygsvad/not, 
landvad/not eller liknande redskap på sjögräsängar beväxta med i synnerhet Posidonia oceanica  
eller andra marina fanerogamer.  Genom undantag från första stycket skall det vara tillåtet att, inom de förvaltningsplaner som avses 
antingen i artikel 18 eller 19 i denna förordning, använda snörpvad/ringnot, fartygsvad/not eller 
liknande redskap, om det djup den sätts på och allmänna hantering i fiskeverksamheten innebär att 
snörpvajern, huvudvajern eller dragrepet inte rör sjögräsängen. 
 
2. Det är förbjudet att använda trålredskap, skrapredskap, fartygsvad/not, landvad/not eller 
liknande redskap i korallalstrande livsmiljöer eller på märgelbottnar. 
 
3. Det är förbjudet att använda bogserade skrapredskap och trålredskap på större djup 
än 1 000 m. L 409/28 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006
4. De förbud som fastställs i punkt 1 första stycket och punkt 2 skall från och med den dag då 
denna förordning träder i kraft tillämpas i alla Natura 2000-områden, alla särskilda skyddade 
områden och alla särskilt skyddade områden av intresse för Medelhavsområdet som har utsetts för 
att dessa livsmiljöer skall bevaras i enlighet med direktiv 92/43/EEG eller beslut 1999/800/EG. 
 
5. Med avvikelse från punkt 1 första stycket kan fiske från fartyg med en totallängd på 12 meter 
eller mindre och en motorstyrka på 85 kW eller mindre med släpnät som traditionellt dras över ängar beväxta med Posidonia godkännas av kommissionen i enlighet med förfarandet i artikel 30.2 i 
förordning nr 2371/2002 av den 20 december 2002 på villkor att 
 
i) den berörda fiskeverksamheten regleras genom den förvaltningsplan som avses i artikel 19 i 
denna förordning, 
 
ii) den fiskeverksamhet som avses berör högst 33 % av det område som är beväxt med 
sjögräsängar med Posidonia oceanica  
inom det område som omfattas av förvaltningsplanen, 
 iii) den fiskeverksamhet som avses berör högst 10 % av sjögräsängarna i de berörda 
medlemsstaternas territorialvatten. 30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 409/29
Fiskeverksamhet som godkänns enligt denna punkt skall 
 
a) uppfylla kraven i artikel 8.1 h, artikel 9.3.2 och artikel 23, 
 
b) regleras så att det är säkerställt att fångsten av arter som nämns i bilaga III är minimal.  
 
Artikel 9.3.1 skall dock inte tillämpas.  
Om ett fartyg som verkar enligt bestämmelserna i denna punkt tas ur drift med offentliga medel, 
skall det särskilda fisketillståndet för att driva fiskeverksamhet återtas och inte förnyas. 
 
De berörda medlemsstaterna skall fastställa en övervakningsplan och vart tredje år efter det att 
denna förordning har trätt i kraft rapportera till kommissionen om tillståndet för de sjögräsängar 
med Posidonia oceanica  som har påverkats av verksamhet med bottentrålar och förteckningen över 
de fiskefartyg som har tillstånd. Den första rapporten skall överlämnas till kommissionen senast den 31 juli 2009. 
 
6. Medlemsstaterna skall vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa insamling av vetenskaplig 
information för att fastställa och kartlägga livsmiljöer som skall skyddas enligt denna artikel. L 409/30 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006
KAPITEL III 
FISKESKYDDADE OMRÅDEN 
 
Artikel 5 
Informationsförfarande om inrättande av fiskeskyddade områden 
 
Medlemsstaterna skall före den 31 december 2007  för första gången underrätta kommissionen om 
inrättandet av fiskeskyddade områden och de eventuella förvaltningsåtgärder som skall tillämpas i 
dessa, både i vatten inom deras jurisdiktion och utanför, där det krävs särskilda åtgärder för att 
skydda uppväxtområden, lekområden eller det marina ekosystemet för skadliga verkningar av fiske. 
 
Artikel 6 
Gemenskapens fiskeskyddade områden  
 1. På grundval av den information som lämnas enligt artikel 5 i denna förordning och alla andra 
relevanta uppgifter, skall rådet inom två år från antagandet av denna förordning utse fiskeskyddade 
områden som huvudsakligen ligger utanför medlemsstaternas territorialvatten, och ange vilken typ 
av fiskeverksamhet som är förbjuden eller tillåten i de områdena. 30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 409/31
2. Rådet får därefter utse andra fiskeskyddade områden eller ändra deras avgränsningar och de 
förvaltningsregler som upprättats för dessa, på grundval av ny relevant vetenskaplig information. 
 
3. Medlemsstaterna och kommissionen skall vidta lämpliga åtgärder för att ombesörja adekvat 
insamling av vetenskaplig information för att vetenskapligt identifiera och kartlägga områden som 
skall skyddas i enlighet med denna artikel. 
 
Artikel 7 
Medlemsstaternas fiskeskyddade områden  
 
1. Medlemsstaterna skall inom två år från antagandet av denna förordning och på grundval av 
den information som lämnas enligt artikel 5 i denna förordning, med beaktande av de fiskeskyddade 
områden som redan fastställts vid tidpunkten för denna förordnings ikraftträdande, utse andra 
fiskeskyddade områden inom sina territorialvatten i vilka fiske får förbjudas eller begränsas i syfte 
att bevara och förvalta levande akvatiska resurser eller behålla eller förbättra de marina 
ekosystemens bevarandestatus. De behöriga myndigheterna i de berörda medlemsstaterna skall 
besluta om vilka fiskeredskap som får användas i dessa skyddade områden samt lämpliga tekniska 
bestämmelser som inte får vara mindre stränga än gemenskapens bestämmelser. L 409/32 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006
2. Medlemsstaterna får därefter utse andra fiskeskyddade områden eller ändra de avgränsningar 
och förvaltningsregler som fastställs i punkt 1 på grundval av ny relevant vetenskaplig information. 
Medlemsstaterna och kommissionen skall vidta lämpliga åtgärder för att ombesörja adekvat 
insamling av vetenskaplig information för att vetenskapligt kunna identifiera och kartlägga områden 
som behöver skyddas i enlighet med denna artikel. 
 
3. Kommissionen skall underrättas om de åtgärder som avses i punkterna 1 och 2. Vid tillämpningen av bestämmelserna i punkterna 1 och 2, skall medlemsstaterna underrätta 
kommissionen om de vetenskapliga, tekniska och rättsliga skäl som motiverar kravet på särskilda 
åtgärder. 
 
4. Om ett föreslaget fiskeskyddat område inom en medlemsstats territorialvatten kan tänkas 
påverka en annan medlemsstats fartyg, skall det endast utses efter samråd med kommissionen, 
medlemsstaten och den berörda regionala rådgivande nämnden i enlighet med förfarandet i 
artikel 8.3 −9.6 i förordning (EG) nr 2371/2002. 
 
5. Om kommissionen anser att de fiskeförvaltningsåtgärder som anmälts enligt punkt 3 inte är 
tillräckliga för att säkerställa en tillräckligt hög skyddsnivå för resurserna och miljön, får den, efter 
samråd med medlemsstaten, begära att medlemsstaten ändrar åtgärden eller föreslå att rådet utser ett 
fiskeskyddat område eller antar fiskeförvaltningsåtgärderna för vattnet i fråga. 30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 409/33
KAPITEL IV 
BEGRÄNSNINGAR FÖR FISKEREDSKAP 
 
Artikel 8 
Förbjudna fiskeredskap och fiskemetoder  
 
1. Följande får varken användas vid fiske eller hållas ombord:  
a) Giftiga, bedövande eller frätande ämnen. 
 
b) Apparater som alstrar elektriska urladdningar. 
 
c) Sprängämnen. 
 
d) Ämnen som kan explodera om de sammanblandas. 
 
e) Släpredskap för att skörda röda koraller, andra typer av koraller eller koralliknande 
organismer. 
 
f) Tryckluftshammare eller andra slagredskap för insamling av särskilt musslor som gräver ner 
sig bland klipporna. 
 
g) "St Andrew's cross" eller andra gripredskap för att skörda särskilt röda koraller, andra typer av 
koraller eller koralliknande organismer. 
 
h) Nätstycken där maskstorleken är mindre än 40 mm i bottentrålar. L 409/34 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006
2. Det är inte tillåtet att använda bottensatta garn för att fånga följande arter: långfenad tonfisk 
(Thunnus alalunga ), tonfisk ( Thunnus thynnus ), svärdfisk ( Xiphias gladius ), havsbraxen ( Brama 
brama ), hajar ( Hexanchus griseus, Cetorhinus maximus , Alopiidae, Carcharhinidae, Sphyrnidae, 
Isuridae och  Lamnidae). 
 Undantagsvis får oavsiktliga bifångster av högst tre exemplar av de hajarter som avses i stycket 
ovan behållas ombord eller landas, under förutsättning att de inte är skyddade arter enligt gemenskapslagstiftningen. 
 
3. Det är förbjudet att fånga, behålla ombord, lasta om, landa, lagra, sälja, ställa ut eller bjuda ut 
till försäljning stendadlar ( Lithophaga litophaga ) och självlysande borrmusslor ( Pholas dactylus ). 
 4. Harpungevär är förbjudna om de används tillsammans med dykutrustning som gör det möjligt 
att andas under vattnet eller nattetid från solnedgången till gryningen. 
 
5. Det är förbjudet att fånga, behålla ombord, lasta om, landa, lagra, sälja, ställa ut eller bjuda ut 
till försäljning rombärande langusthonor ( Palinuridae spp.) och rombärande hummerhonor 
(Homarus gammarus ). Rombärande langusthonor och rombärande hummerhonor skall återföras till 
havet omedelbart efter en oavsiktlig fångst eller får användas för direkt utsättning och flyttning 
inom förvaltningsplaner som fastställts enligt antingen artikel 18 eller artikel 19 i denna förordning. 30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 409/35
Artikel 9 
Minsta maskstorlek  
 
1. Det är förbjudet att använda släpnät, "stänggarn" eller garn eller att ha sådana redskap 
ombord, om inte maskstorleken i den del av redskapet där maskstorleken är minst överensstämmer 
med de maskstorlekar som anges i punkterna 3–6 i denna artikel. 
 2. Maskstorleken skall fastställas enligt de förfaranden som anges i kommissionens förordning 
(EG) nr 129/2003
1. 
 3. För andra släpnät än de som anges i punkt 4 skall minsta maskstorlek vara följande: 
 
1. 40 mm, till och med den 30 juni 2008. 
 
2. Från och med den 1 juli 2008 skall det nät som anges i punkt 1 ersättas med ett nät med 
kvadratiska maskor på 40 mm i lyftet eller, på motiverad begäran av fartygsägaren, ett nät med romboidformade maskor på 50 mm. 
 
Med hänvisning till föregående stycke får fiskefartygen endast använda och hålla ombord en 
av de två typerna av nät. 
 3. Kommissionen skall senast den 30 juni 2012 för Europaparlamentet och rådet lägga fram en 
rapport om genomförandet av denna punkt och utifrån denna rapport och på grundval av den information som medlemstaterna har lämnat före den 31 december 2011 lägga fram lämpliga 
förslag till eventuella justeringar. 
                                                
 
1 EGT L 22, 25.1.2003, s. 5. L 409/36 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006
4. För trålredskap som används för fiske efter sardin och ansjovis skall minsta maskstorlek 
vara 20 mm, om dessa arter utgör minst 80 % av fångsten i levande vikt efter sortering. 
 
5. För "stänggarn" skall minsta maskstorlek vara 14 mm. 
 
6. a) För bottensatta garn skall minsta maskstorlek vara 16 mm. 
 
b) För bottensatta garn som används för fiske efter fläckpagell skall minsta maskstorlek 
vara 100 mm, om denna art utgör minst 20 % av fångsten i levande vikt. 
 
7. En medlemsstat får medge undantag från bestämmelserna i punkterna 3, 4 och 5 för fartygs- 
och landvad/not som omfattas av en sådan förvaltningsplan som avses i artikel 19 och under 
förutsättning att det berörda fisket är mycket selektivt och har försumbar inverkan på den marina 
miljön och inte berörs av bestämmelserna i artikel 4.5. 
 
8. Medlemsstaterna skall ge en uppdaterad vetenskaplig och teknisk motivering för ett sådant 
undantag. 
 
Artikel 10 
Minsta krokstorlek  
 Det är förbjudet att använda långrev med krokar med en total längd som är mindre än 3,95 cm och 
en bredd som är mindre än 1,65 cm, och att ha sådana redskap ombord, för alla fiskefartyg som 
använder långrev och som landar eller har en kvantitet fläckpagell ( Pagellus bogaraveo ) ombord 
som utgör mer än 20 % av fångsten i levande vikt efter sortering. 30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 409/37
Artikel 11 
Tillbehör till och montering av trålredskap  
 
1. Ingen maska i någon del av nätet får blockeras eller på annat sätt faktiskt göras mindre, utom 
med de anordningar som tillåts enligt kommissionens förordning (EEG) nr 3440/841 eller som 
förtecknas i bilaga I a till den här förordningen.  2. Montering av trålredskap skall göras i enlighet med de tekniska specifikationerna i bilaga I b 
till den här förordningen. 
 
Artikel 12 
Fiskeredskapens storlek  
 
Det är förbjudet att sätta ut fiskeredskap, och att ha sådana redskap ombord, som inte följer de 
storlekskrav som anges i bilaga II. 
 
Artikel 13 
Minimiavstånd och minimidjup för användning av fiskeredskap  
 1. Det är förbjudet att använda släpredskap inom en kustzon av tre sjömil eller på ett vattendjup 
av mindre än 50 m om ett sådant djup nås närmare kusten. 
                                                
 
1 EGT L 318, 7.12.1984, s. 23. Förordningen senast ändrad genom förordning (EEG) 
nr 2122/89 (EGT L 203, 15.7.1989, s. 21). L 409/38 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006
Genom undantag från första stycket skall det vara tillåtet att använda skrapredskap inom 3 sjömil, 
oberoende av vattendjupet, såvida fångsten av andra arter än skaldjur inte överstiger 10 % av 
fångstens totala levande vikt. 
 
2. Det är förbjudet att använda trålredskap inom 1,5 sjömil från kusten. Det är förbjudet att 
använda skrapredskap som dras från fartyg eller hydrauliska skrapredskap inom 0,3 sjömil från 
kusten.  
3. Det är förbjudet att använda snörpvad/ringnot inom 300 m från kusten eller på ett vattendjup 
av mindre än 50 m om ett sådant djup nås närmare kusten. 
Snörpvad/ringnot får inte sättas ut på djup som är mindre än 70 % av snörpvadens/ringnotens totala 
höjd, mätt i enlighet med bilaga II till denna förordning. 
 
4. Användning av skrapredskap för svampfiske är förbjuden på ett vattendjup av mindre än 50 m 
och får inte förekomma inom 0,5 sjömil från kusten. 30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 409/39
5. På en medlemsstats begäran skall kommissionen i enlighet med det förfarande som avses i 
artikel 30.2 i förordning (EG) nr 2371/2002 medge undantag från punkterna 1, 2 och 3 under 
förutsättning att ett sådant undantag är motiverat av särskilda geografiska begränsningar, till 
exempel kustzonernas begränsade utbredning längs en medlemsstat hela kustlinje eller de 
begränsade områden där det är möjligt att fiska med trål, där fiskena saknar betydande inverkan på 
den marina miljön och berör ett mindre antal fartyg, och under förutsättning att dessa fisken inte 
kan genomföras med andra redskap och att de omfattas av en sådan förvaltningsplan som avses i artikel 18 eller artikel 19.  Medlemsstaterna skall ge en uppdaterad vetenskaplig och teknisk 
motivering för ett sådant undantag.  
6. Undantag får medges från punkt 2 fram till den 31 december 2007 i så motto att trålredskap 
får användas vid kortare avstånd från kusten än 1,5 sjömil, under förutsättning att djupet överstiger 
50 m. 
 
7. Undantag får medges från punkt 3 fram till den 31 december 2007 i så motto att 
snörpvad/ringnot får användas vid kortare avstånd från kusten än 300 m eller vid djup som 
understiger 50 m, men inte 30 m. Snörpvad/ringnot får användas fram till den 31 december 2007 på 
djup som är mindre än 70 % av snörpvadens/ringnotens totala höjd, mätt i enlighet med bilaga II till 
denna förordning. 
 
8. Undantag får medges från punkt 2 fram till den 31 december 2007 i så motto att både 
skrapredskap som dras av båt och hydrauliska skrapredskap får användas vid kortare avstånd från 
kusten än 0,3 sjömil.  L 409/40 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006
9. Det undantag som avses i punkt 5 skall endast tillämpas på fiskeverksamhet som redan är 
tillåten av medlemsstaterna och på fartyg som har ett register över tidigare fångster som omfattar 
mer än fem år och får inte medföra någon framtida ökning av fiskeansträngningen. 
 
En förteckning över fiskefartyg med tillstånd och deras egenskaper skall överlämnas till 
kommissionen senast den 30 april 2007 , inklusive en jämförelse med denna flottas egenskaper 
den 1 januari 2000. 
 
Dessutom skall denna fiskeverksamhet 
 
a) uppfylla kraven i artikel 4, artikel 8.1 h, artikel 9.3.2 och artikel 23, 
 
b) inte påverka verksamheten för fartyg som använder andra redskap än trålar, not och liknande 
släpnät, 
 
c) vara reglerad så att det säkerställs att fångster av de arter som anges i bilaga III, med undantag 
av bivalva mollusker, är ytterst små, 
 
d) inte inriktas på bläckfisk. 
 
De berörda medlemsstaterna skall fastställa en förvaltningsplan och rapportera till kommissionen 
vart tredje år efter det att denna förordning har trätt i kraft. Den första rapporten skall överlämnas 
till kommissionen före den 31 juli 2009. Mot bakgrund av dessa rapporter kan kommissionen vidta 
åtgärder i enlighet med artikel 18 eller artikel 19.9 i denna förordning. 30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 409/41
10. Undantag från punkterna 1 och 2 får medges för sådant fiske som har fått undantag beviljat 
enligt artikel 4.5 i den här förordningen och i överensstämmelse med det förfarande som föreskrivs i 
artikel 30.2 i förordning (EG) nr 2371/2002. 
 
11. Genom avvikelse från punkt 2 skall användning av trålredskap inom en zon på mellan 0,7 
och 1,5 sjömil från kusten tillåtas på följande villkor: 
 
− Havsdjupet får inte understiga 50 m. 
 
− Förekomst av särskilda geografiska begränsningar, till exempel kustzonernas begränsade 
utbredning längs en medlemsstat hela kustlinje eller de begränsade områden där det är möjligt 
att fiska med trål. 
 
− Fiskena saknar betydande inverkan på den marina miljön.  
 
− Överensstämmelse med punkt 9 tredje stycket led a och led b. 
 
− Detta medför inte någon ökning av fiskeansträngningen i förhållande till vad medlemsstaterna 
redan tillåtit. 
 
Medlemsstaterna skall senast den 30 september 2007 meddela kommissionen de exakta formerna 
för tillämpning av undantaget. Anmälan skall innefatta en förteckning över tillåtna fiskefartyg samt 
över fiskezoner, angivna med geografiska koordinater både på land och till sjöss. L 409/42 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006
De berörda medlemsstaterna skall övervaka fiskeverksamheten i de berörda zonerna och ombesörja 
en vetenskaplig utvärdering. Resultaten av den vetenskapliga utvärderingen skall meddelas 
kommissionen vart tredje år efter det att denna förordning har trätt i kraft. Den första rapporten skall 
tillställas kommissionen senast den 31 juli 2009.  
 
Om kommissionen på grundval av de anmälningar som medlemsstaterna gjort i enlighet med 
punkterna 2 och 3 eller på grundval av nya vetenskapliga utlåtanden anser att villkoren för ett 
undantag inte är uppfyllda, får den, efter att ha samrått med den berörda medlemsstaten, begära att 
undantaget skall ändras eller föreslå rådet lämpliga åtgärder till skydd för resurserna och miljön.  
 
Artikel 14 
Tillfälliga undantag från minsta maskstorlek 
och kortaste avstånd från kusten för  
användning av fiskeredskap  
 
1. Alla fiskeredskap som anges i artikel 9.3, 9.4 och 9.5 vars minsta maskstorlek är mindre än 
vad som där fastställs, och som används i enlighet med nationell lagstiftning som gällde 
den 1 januari 1994, får användas fram till och med den 31 maj 2010 även om de inte uppfyller 
kraven i artikel 13.9. 30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 409/43
2. Alla fiskeredskap som anges i artikel 13.1, 13.2 och 13.3 och som används på ett kortare 
avstånd från kusten än vad som där fastställs, och som används i enlighet med nationell lagstiftning 
som gällde den 1 januari 1994, får användas fram till och med den 31 maj 2010, även om de inte 
uppfyller kraven i artikel 13.9. 
 
3. Punkterna 1 och 2 skall tillämpas om inte rådet med kvalificerad majoritet, på förslag från 
kommissionen och mot bakgrund av vetenskapliga rön, beslutar annat. 
 
KAPITEL V 
MINIMISTORLEK PÅ MARINA ORGANISMER 
 
Artikel 15 
Minimistorlek på marina organismer  
 
1. En marin organism som är mindre än den minimistorlek som anges i bilaga III (nedan kallade 
"undermåliga marina organismer") får inte fångas, behållas ombord, lastas om, landas, 
transporteras, lagras, säljas, ställas ut eller bjudas ut till försäljning. L 409/44 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006
2. Storleken på marina organismer skall mätas i enlighet med bilaga IV. Om det är tillåtet att 
använda mer än en metod för att mäta storleken, skall de marina organismerna anses ha erforderlig 
storlek när de enligt minst ett av dessa mått är lika stora eller större än motsvarande minsta storlek. 
 
3. Punkt 1 skall inte gälla för småsardiner som landas för att användas som livsmedel om de 
fångats med fartygs- eller landvad/not och detta fiske är tillåtet enligt nationella bestämmelser som 
antagits i en sådan förvaltningsplan som avses i artikel 19, såvida det berörda sardinbeståndet befinner sig inom säkra biologiska gränser. 
 
Artikel 16 
Direkt utsättning och flyttning  
 1. Genom undantag från artikel 15 får undermåliga marina organismer fångas, behållas ombord, 
lastas om, landas, transporteras, lagras, säljas, ställas ut eller bjudas ut till försäljning levande för 
direkt utsättning eller flyttning om verksamheten bedrivs med tillstånd från och under överinseende 
av den berörda medlemsstaten. 30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 409/45
2. Medlemsstaterna skall se till att fångster av undermåliga marina organismer för de ändamål 
som anges i punkt 1 görs i överensstämmelse med gemenskapens gällande förvaltningsåtgärder för 
de berörda arterna. 
 
3. Marina organismer som fångas för de ändamål som anges i punkt 1 skall antingen kastas 
tillbaka i havet eller användas för extensivt vattenbruk. Om de därefter fångas igen får de säljas, 
lagras, ställas ut eller bjudas ut till försäljning förutsatt att de uppfyller kraven i artikel 15.  
4. Det är förbjudet att föra in, flytta och direkt sätta ut icke inhemska arter utom när det utförs i 
enlighet med artikel 22 b i rådets direktiv 92/43/EEG. 
 
KAPITEL VI 
ICKE YRKESMÄSSIGT FISKE 
 
Artikel 17 
Fritidsfiske  
 1. Det är förbjudet att använda släpnät, "stänggarn", snörpvad/ringnot, skrapredskap som 
används från båt och mekaniska skrapredskap, garn, grimgarn och kombinerade bottensatta garn för 
fritidsfiske. Användningen av långrevar skall också vara förbjuden för fritidsfiske efter 
långvandrande arter. L 409/46 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006
2. Medlemsstaterna skall se till att fritidsfiske bedrivs på ett sätt som är förenligt med de mål och 
regler som föreskrivs i denna förordning. 
 
3. Medlemsstaterna skall se till att marina organismer som fångas i samband med fritidsfiske 
inte saluförs. Undantagsvis kan försäljning av arter som fångats i samband med tävling dock tillåtas, 
förutsatt att vinsten från försäljningen används till välgörande ändamål. 
 4. Medlemsstaterna skall vidta åtgärder både för att registrera och säkerställa separat insamling 
av uppgifter om fångster från fritidsfiske när det gäller de långvandrande arter som förtecknas i 
bilaga I till förordning (EG) nr 973/2001
1 och som förekommer i Medelhavet. 
 5. Medlemsstaterna skall reglera undervattensfiske med harpungevär, särskilt för att fullgöra de 
skyldigheter som anges i artikel 8.4. 
 
6. Medlemsstaterna skall informera kommissionen om alla åtgärder de vidtagit enligt denna 
artikel. 
                                                
 
1 EGT L 137, 19.5.2001, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 831/2004 
(EGT L 127, 29.4.2004, s. 33). 30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 409/47
KAPITEL VII 
FÖRVALTNINGSPLANER 
 
Artikel 18 
Gemenskapens förvaltningsplaner  
 
1. Rådet får anta förvaltningsplaner för särskilda fisken i Medelhavet, särskilt i områden som helt eller delvis ligger utanför medlemsstaternas territorialvatten. Dessa planer får särskilt innehålla 
bestämmelser om 
 
a) åtgärder för förvaltningen av fiskeansträngningen, 
 
b) särskilda tekniska åtgärder, i förekommande fall även tillfälliga undantag från 
bestämmelserna i denna förordning, om sådana undantag är nödvändiga för fiskeverksamheten och under förutsättning att förvaltningsplanen säkerställer ett hållbart 
utnyttjande av de berörda resurserna, 
 c) utvidgning av obligatorisk användning av fartygsövervakningssystem eller liknande system 
för fartyg med en total längd på mellan tio och femton meter, 
 
d) tillfälliga eller permanenta begränsningar i zoner som är förbehållna vissa redskap eller för 
fartyg som har påtagit sig skyldigheter inom ramen för förvaltningsplanen. L 409/48 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006
Förvaltningsplanerna skall innehålla föreskrifter om utfärdandet av särskilda fisketillstånd i enlighet 
med förordning (EG) nr 1627/94. 
 
Trots bestämmelserna i artikel 1.2 i förordning (EG) nr 1627/94 kan fartyg med en största längd 
under 10 meter åläggas att ha ett särskilt fisketillstånd. 
 
2. Medlemsstaterna och/eller en regional rådgivande nämnd för Medelhavet får förelägga kommissionen förslag i ärenden som har samband med upprättandet av förvaltningsplaner. 
Kommissionen skall besvara sådana förslag senast tre månader efter det att den mottagit förslaget. 
 
3. Medlemsstaterna och kommissionen skall se till att förvaltningsplanerna övervakas på 
lämpligt vetenskapligt sätt. I synnerhet skall vissa förvaltningsåtgärder för fiske efter kortlivade 
arter ses över varje år för att ta hänsyn till förändringar som troligen sker i rekryteringens 
omfattning. 
 
Artikel 19 
Förvaltningsplaner för vissa fisken i territorialvattnen  
 1. Medlemsstaterna skall senast den 31 december 2007 anta förvaltningsplaner för fiske som 
bedrivs med trålredskap, fartygsvad/not, landvad/not, "stänggarn", och skrapredskap inom deras 
territorialvatten. Artikel 6.2, 6.3 och artikel 6.4 första stycket i förordning (EG) nr 2371/2002 skall 
tillämpas på de förvaltningsplanerna. 30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 409/49
2. Medlemsstaterna får därefter utarbeta andra förvaltningsplaner på grundval av nya relevanta 
vetenskapliga upplysningar. 
 
3. Medlemsstaterna skall se till att förvaltningsplanerna övervakas på lämpligt vetenskapligt sätt. 
I synnerhet skall vissa förvaltningsåtgärder för fiske efter kortlivade arter ses över varje år för att ta 
hänsyn till förändringar som troligen sker i rekryteringens omfattning. 
 4. Förvaltningsplanerna får innehålla åtgärder som sträcker sig utöver de bestämmelser som 
anges i denna förordning om ändamålet är att 
 
a) göra fiskeredskapen mer selektiva, 
 
b) minska den mängd som kastas överbord, 
 
c) begränsa fiskeansträngningen. 
 
5. De åtgärder som ingår i förvaltningsplanerna skall vara proportionella mot syftena, målen och 
den förväntade tidsramen samt skall avse 
 
a) beståndets eller beståndens bevarandestatus, 
 
b) beståndets eller beståndens biologiska egenskaper, 
 
c) kännetecknen för de fiskevatten där bestånden fångas, 
 
d) åtgärdernas ekonomiska konsekvenser för det berörda fisket. L 409/50 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006
6. Förvaltningsplanerna skall innehålla bestämmelser om utfärdande av särskilda fisketillstånd i 
enlighet med förordning (EG) nr 1627/94. 
 
Trots bestämmelserna i artikel 1.2 i förordning (EG) nr 1627/94 kan särskilt fisketillstånd även 
krävas av fartyg med en total längd på mindre än 10 meter. 
 
7. Kommissionen skall senast den 30 september 2007 underrättas om de förvaltningsplaner som anges i punkt 1, så att den kan yttra sig innan planen antas. Förvaltningsplaner enligt punkt 2 skall 
meddelas till kommissionen 6 månader före det datum då de skall träda i kraft. Kommissionen skall 
underrätta de övriga medlemsstaterna om planerna. 
 
8. Om det är troligt att en förvaltningsplan kommer att påverka fartyg från en annan 
medlemsstat, får den inte antas förrän efter samråd med kommissionen, medlemsstaten och den 
berörda regionala rådgivande nämnden enligt det förfarande som föreskrivs i artikel 8.3 −8.6 i 
förordning (EG) nr 2371/2002. 
 
9. Om kommissionen, på grundval av den underrättelse som avses i punkt 7 eller på grundval av 
nya vetenskapliga utlåtanden, anser att en förvaltningsplan som antagits antingen enligt punkt 1 
eller enligt punkt 2 inte är tillräcklig för att säkerställa ett fullgott skydd av resurserna och miljön, 
får den, efter samråd med medlemsstaten, begära att medlemsstaten ändrar planen eller för rådet 
föreslå lämpliga åtgärder för att skydda resurserna och miljön. 30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 409/51
KAPITEL VIII 
KONTROLLÅTGÄRDER 
 
Artikel 20 
Fångst av målarter  
 
1. De procentsatser som avses i artiklarna 9.4, 9.6, 10.1 och 13.1 skall beräknas som procentandelen av samtliga vattenlevande (akvatiska) organismer ombord i levande vikt efter 
sortering eller vid landning. Procentsatserna får beräknas på grundval av ett eller flera 
representativa prover. 
 
2. När det gäller fiskefartyg från vilket vissa kvantiteter levande akvatiska organismer har lastats 
om, skall det vid beräkningen av de procentsatser som avses i punkt 1 tas hänsyn till dessa 
kvantiteter. 
 
Artikel 21 
Omlastning  
 
Endast befälhavare på fiskefartyg som för loggbok i enlighet med artikel 6 i förordning (EEG) 
nr 2847/93 får lasta om levande akvatiska organismer till andra fartyg eller ta emot omlastningar av 
sådana organismer från andra fartyg. 
 
Artikel 22 
Utsedda hamnar 
 
1. Fångster som görs med bottentrål, pelagisk trål, snörpvad/ringnot, långrev skrapredskap som 
dras av båt och hydrauliska skrapredskap får endast landas och saluföras för första gången i någon 
av de hamnar som utsetts av medlemsstaterna. L 409/52 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006
2. Medlemsstaterna skall senast den 30 april 2007 överlämna en förteckning till kommissionen 
över utsedda hamnar. Kommissionen skall vidarebefordra förteckningen till de övriga 
medlemsstaterna. 
 
Artikel 23 
Övervakning av fångsterna  
 
I artikel 6.2 i förordning (EEG) nr 2847/93 skall andra meningen ersättas med följande: 
 
"För fisket i Medelhavet skall varje art som bevaras ombord i en mängd som överskrider 15 kg i 
levande vikt, och som ingår i en förteckning som upprättas enligt punkt 8, registreras i loggboken. 
 
För långvandrande arter och små pelagiska arter skall dock varje mängd som överskrider 50 kg i 
levande vikt registreras i loggboken." 
 
Artikel 24 
Register över fartyg med tillstånd att fiska 
i det område som omfattas av AKFM-avtalet 
 1. Före den 1 juni 2007 skall varje medlemsstat på sedvanlig elektronisk väg till kommissionen 
översända en förteckning över de fartyg med en total längd på mer än 15 meter som för 
medlemsstatens flagg och är registrerade i medlemsstaten och som genom ett fisketillstånd getts 
tillåtelse att fiska i AKFM-området. 30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 409/53
2. Den förteckning som avses i punkt 1 skall innehålla följande uppgifter: 
 
a) Fartygets CFR-nummer (Community fleet register number) och yttre kännetecken enligt 
bilaga I till förordning (EG) nr 26/20041. 
 
b) Period då det är tillåtet att fiska och/eller lasta om. 
 c) Fiskeredskap som används. 
 
3. Kommissionen skall före den 1 juli 2007 översända förteckningen till AKFM:s verkställande 
sekretariat så att dessa fartyg kan föras in i AKFM-registret över fartyg med en total längd på mer 
än 15 meter som har tillstånd att fiska i det område som omfattas av AKFM-avtalet (nedan kallat 
"AKFM-registret"). 
 
4. Alla ändringar i den förteckning som avses i punkt 1 skall meddelas kommissionen för 
vidarebefordran till AKFM:s verkställande sekretariat, i enlighet med samma förfarande, 
minst tio arbetsdagar före det datum då fartyget börjar fiska i AKFM-området. 
                                                
 
1 EUT L 5, 9.1.2004, s. 25. L 409/54 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006
5. Fiskefartyg från gemenskapen med en total längd på mer än 15 meter som inte ingår i den 
förteckning som avses i punkt 1 får inte fiska, förvara ombord, lasta om eller landa någon typ av 
fisk eller skaldjur i AKFM-området. 
 
6. Medlemsstaterna skall vidta nödvändiga åtgärder för att 
 
a) se till att endast fartyg som för deras flagg, som ingår i den förteckning som avses i punkt 1 
och som ombord innehar ett fisketillstånd utfärdat av flaggmedlemsstaten har tillåtelse att, på 
de villkor som anges i tillståndet, bedriva fiske i AKFM-området, 
 b) se till att inget fisketillstånd utfärdas till fartyg som har bedrivit olagligt, oreglerat och icke 
deklarerat fiske (IUU-fiske) i AKFM-området eller i andra områden, såvida inte de nya redarna har kunnat lägga fram tillräckliga bevis för att de tidigare redarna och aktörerna inte 
längre har något juridiskt eller ekonomiskt intresse eller annat vinstintresse i deras fartyg eller 
utövar någon kontroll över dessa, samt att deras fartyg varken deltar i eller är knutna till 
någon form av IUU-fiske, 
 c) i den mån det är möjligt, se till att det enligt deras nationella lagstiftning är förbjudet för 
redare och operatörer vars fartyg för deras flagg och ingår i den förteckning som avses i punkt 1 att delta i eller vara knutna till sådant fiske i det område som omfattas av 
AKFM-avtalet som bedrivs av fiskefartyg som inte ingår i AKFM-registret, 30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 409/55
d) i den mån det är möjligt, se till att det enligt deras nationella lagstiftning krävs att redare vars 
fartyg för deras flagg och ingår i den förteckning som avses i punkt 1 är medborgare eller 
juridiska personer i flaggmedlemsstaten, 
 e) se till att deras fartyg följer alla tillämpliga AKFM-åtgärder för bevarande och förvaltning. 
 
7. Medlemsstaterna skall vidta de åtgärder som krävs för att förbjuda fiske, förvaring ombord, omlastning och landning av fisk och skaldjur som fångats i AKFM-området av fartyg med en total 
längd på mer än 15 meter, vilka inte ingår i AKFM-registret. 
 
8. Medlemsstaterna skall utan dröjsmål meddela kommissionen alla uppgifter som visar att det 
finns starka skäl att misstänka att fartyg med en total längd på mer än 15 meter, vilka inte ingår i 
AKFM-registret, bedriver fiske eller omlastar fisk och skaldjur i det område som omfattas av 
AKFM-avtalet. 
 
KAPITEL IX 
ÅTGÄRDER FÖR LÅNGVANDRANDE ARTER 
 
Artikel 25 
Fiske efter svärdfisk  
 
Rådet skall besluta om tekniska åtgärder för skyddet av ung svärdfisk i Medelhavet 
före den 31 december 2007. L 409/56 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006
KAPITEL X 
ÅTGÄRDER FÖR VATTNEN RUNT MALTA 
 
Artikel 26 
Förvaltningszonen på 25 sjömil runt Malta  
 
1. Följande gäller för gemenskapsfartygens tillträde till vatten och resurser i den zon som sträcker sig upp till 25 sjömil från baslinjerna runt de maltesiska öarna (nedan kallad 
"förvaltningszonen"): 
 
a) Inom förvaltningszonen får endast fiskefartyg med en total längd på högst 12 meter fiska med 
andra redskap än släpredskap. 
 
b) Dessa fartygs totala fiskeansträngning, uttryckt i total fiskekapacitet, får inte överskrida 
genomsnittet för 2000–2001, som motsvarar 1 950 fartyg med en total maskinstyrka och tonnage på 83 000 kW respektive 4 035 GT. 
 2. Genom undantag från punkt 1 a får trålare med en total längd på högst 24 meter fiska i vissa 
områden i förvaltningszonen i enlighet med bilaga V a till denna förordning, förutsatt att följande 
villkor är uppfyllda: 
 
a) Den totala fiskekapaciteten för de trålare som får fiska i förvaltningszonen får 
inte överskrida 4 800 kW. 30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 409/57
b) Fiskekapaciteten för alla trålare som får fiska på mindre än 200 meters djup får inte 
överskrida 185 kW. Vattendjupet 200 meter skall anges av en bruten linje av positioner, vilka 
förtecknas i bilaga V b till denna förordning. 
 
c) Trålare som fiskar i förvaltningszonen skall ha ett särskilt fisketillstånd i enlighet med 
artikel 7 i förordning (EG) nr 1627/94 om allmänna bestämmelser för särskilda fisketillstånd1 
och skall upptas på en förteckning som de berörda medlemsstaterna varje år skall överlämna 
till kommissionen med uppgifter om fartygets CFR-nummer (Community fleet register 
number) och yttre kännetecken enligt bilaga I till förordning (EG) nr 26/2004. 
 
d) De kapacitetsbegränsningar som fastställs i leden a och b skall regelbundet ses över, mot 
bakgrund av rekommendationer från berörda vetenskapliga organ om deras inverkan på 
bevarandet av bestånden. 
 3. Om den totala fiskekapacitet som avses i punkt 2 a överskrider den totala fiskekapaciteten för 
trålare med en total längd på högst 24 meter och som bedrivit fiske i förvaltningszonen under 
referensperioden 2000–2001 (nedan kallad "referensnivå för fiskekapacitet") skall kommissionen, 
i enlighet med förfarandet i artikel 29, fördela detta överskott av tillgänglig fiskekapacitet mellan 
medlemsstaterna, med hänsyn till intresset för de medlemsstater som har ansökt om ett tillstånd. 
 
Referensnivån för fiskekapaciteten är 3 600 kW. 
                                                
 
1 EGT L 171, 6.7.1994, s. 7. L 409/58 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006
4. Särskilda fisketillstånd för det överskott av tillgänglig fiskekapacitet som avses i punkt 3 får 
endast ges till fartyg som finns upptagna i gemenskapens register över fiskefartyg vid den tidpunkt 
då denna artikel tillämpas. 
 
5. Om den totala fiskekapaciteten för trålare med tillstånd att bedriva fiske i förvaltningszonen 
enligt punkt 2 c överskrider den gräns som fastställs i punkt 2 a, på grund av att den gränsen har 
sänkts efter översynen enligt punkt 2 d, skall kommissionen fördela fiskekapaciteten mellan medlemsstaterna på grundval av följande: 
 
a) Fiskekapacitet i kW motsvarande antalet fartyg som har fiskat i zonen under 
perioden 2000 −2001 skall ges högsta prioritet. 
 b) Fiskekapacitet i kW motsvarande antalet fartyg som har fiskat i zonen vid andra tidpunkter 
skall prioriteras i andra hand. 
 
c) Eventuell återstående fiskekapacitet för andra fartyg skall fördelas mellan medlemsstaterna 
med hänsyn till intresset för de medlemsstater som har ansökt om ett tillstånd. 30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 409/59
6. Genom undantag från punkt 1 a har fartyg som fiskar med snörpvad/ringnot eller långrev, och 
fartyg som fiskar efter guldmakrill i enlighet med artikel 27, tillstånd att fiska inom 
förvaltningszonen. De skall beviljas ett särskilt fisketillstånd i enlighet med artikel 7 i förordning 
(EG) nr 1627/94 och upptas på en förteckning som varje medlemsstat skall överlämna till 
kommissionen med uppgifter om yttre kännetecken och fartygets CFR-nummer (Community fleet 
register number) enligt bilaga I till förordning (EG) nr 26/2004. Fiskeansträngningen skall under 
alla omständigheter kontrolleras så att hållbarheten för dessa fisken i zonen skall kunna garanteras.  
7. Befälhavaren på de trålare som har tillstånd att fiska i förvaltningszonen enligt punkt 2, men 
som inte är utrustade med ett fartygsövervakningssystem, skall rapportera varje inträde i och utträde 
ur förvaltningszonen till sina myndigheter och till kuststatens myndigheter. 
 
Artikel 27 
Fiske efter guldmakrill  
 
1. I förvaltningszonen är det förbjudet att från och med den 1 januari till och med 
den 5 augusti varje år fiska efter guldmakrill ( Coryphaena spp.) med anordningar som samlar 
fisken.  
2. Antalet fartyg som deltar i fiske efter guldmakrill inom zonen skall inte överstiga 130. L 409/60 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006
3. De maltesiska myndigheterna skall senast den 30 juni varje år fastställa kurslinjer för 
anordningar som samlar fisken och tilldela varje sådan kurslinje till gemenskapens fiskefartyg. 
Fiskefartyg från gemenskapen under någon annan flagg än maltesisk får inte använda en kurslinje 
för anordningar som samlar fisken inom zonen på 12 sjömil. 
 
Kommissionen skall, i enlighet med förfarandet i artikel 29, fastställa de kriterier som skall 
tillämpas för upprättandet och tilldelningen av kurslinjer för anordningar som samlar fisken.  
4. Fiskefartyg som får delta i fiske efter guldmakrill skall beviljas ett särskilt fisketillstånd i 
enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1627/94 och upptas i en förteckning som varje 
medlemsstat skall överlämna till kommissionen med uppgifter om fartygets yttre kännetecken och 
CFR-nummer (Community fleet register number) enligt bilaga I till förordning (EG) nr 26/2004. 
Trots bestämmelserna i artikel 1.2 i förordning (EG) nr 1627/94 skall fartyg med en total längd på 
mindre än tio meter inneha ett särskilt fisketillstånd. 30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 409/61
KAPITEL XI 
SLUTBESTÄMMELSER 
 
Artikel 28 
Beslutsförfarande  
 
Utom i de fall annat föreskrivs i den här förordningen skall rådet handla i enlighet med förfarandet i artikel 37 i fördraget. 
 
Artikel 29 
Genomförandebestämmelser  
 Detaljerade föreskrifter om genomförandet av artiklarna 26 och 27 i denna förordning skall antas i 
enlighet med förfarandet i artikel 30.2 i förordning (EG) nr 2371/2002.  
 
Artikel 30 
Ändringar  
 
Ändringar i bilagorna skall godkännas i enlighet med förfarandet i artikel 30.3 i förordning (EG) 
nr 2371/2002. 
 L 409/62 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006
Artikel 31 
Upphävande  
 
Förordning (EG) nr 1626/94 skall upphöra att gälla.  
 Hänvisningar till den upphävda förordningen skall anses som hänvisningar till den här förordningen 
och skall läsas i enlighet med jämförelsetabellen i bilaga VI.  
Artikel 32 
Ikraftträdande  
 Denna förordning träder i kraft den trettionde dagen efter det att den har offentliggjorts i 
Europeiska unionens officiella tidning . 
  
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. 
 
Utfärdad i Bryssel den 21 december 2006. 
 
 På rådets vägnar 
 J. KORKEAOJA 
 Ordförande 
 
___________ 
 30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 409/63
 BILAGA I 
 
Tekniska krav för tråltillbehör och trålmontering 
 
Definitioner 
 
I denna bilaga gäller följande definitioner:  
a) flertrådigt garn : nät tillverkat av två eller flera garntrådar, där trådarna kan skiljas åt mellan 
knutarna utan att trådstrukturen skadas. 
 
b) knutlösa nät : nät som är sammansatta av maskor med fyra ungefär lika långa sidor där 
maskornas hörn bildas genom sammanflätning av trådarna från två angränsande sidor av maskan. 
 c) nät med kvadratiska maskor : en nätkonstruktion som har monterats så att av de två grupperna 
av parallella linjer som bildas av stolpraderna är den ena parallell med och den andra vinkelrät mot nätets längdaxel. 
 d) trålöppning : den avsmalnande delen i trålredskapets främre del. 
 e) förlängningsstycke : den raka del som består av ett eller flera nätstycken mellan trålöppningen 
och lyftet. L 409/64 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006
 f) lyft: den bakre delen av trålredskapet med samma maskstorlek och med en form som är 
antingen cylindrisk eller konisk och vars tvärgående tvärsnittssektioner bildar nästan en cirkel 
med samma eller minskande radie. 
 g) ballonglyft : ett lyft bestående av ett eller flera sammansatta nätstycken med samma 
maskstorlek vars maskor ökar i antal baktill vilket leder till att den tvärgående längden ökar längs nätets axel och lyftet får större omkrets. 
 
h) fickformatlyft : ett lyft vars höjd minskar mot den bakre delen av lyftet och vars tvärgående 
tvärsnittssektioner bildar nästan en ellips med samma eller minskande huvudaxel. Den bakre delen av lyftet består antingen av ett enda vikt nätstycke eller av tvärgående bakre övre och 
undre nätstycken som längs nätets axel är sammanfogade med en söm. 
 i) tvärgående sömförstärkningslina : en extern eller intern tvärgående lina längs nätets axel, i 
lyftets bakre del, antingen längs sömmen mellan två övre och undre nätstycken eller längs det allra bakersta nätstyckets böj. Den kan vara antingen en förlängning av den laterala 
sömförstärkningslinan eller en separat lina. 30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 409/65
 j) omkretsen : en tvärsnittssektion i ett trålredskap med diagonala maskor skall beräknas efter 
antalet maskor i denna tvärsnittssektion multiplicerat med den utsträckta maskstorleken. 
 
k) omkretsen : en tvärsnittssektion i ett trålredskap med kvadratiska maskor skall beräknas efter 
antalet maskor i denna tvärsnittssektion multiplicerat med masksidans längd. 
 
a) Anordningar som får sättas fast på trålredskap  
 
1. Trots vad som sägs i artikel 8 i förordning (EEG) nr 3440/84 får antingen en tvärgående, 
längs nätets axel, eller längsgående mekanisk låsanordning användas för att sluta öppningen för tömning av fickformade lyft. 
 2. Den tvärgående låsanordningen skall fästas högst en meter från lyftets bakre maskor. L 409/66 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006
 b) Monteringskrav  
 
1. Trålredskap får inte vara försedda med ballonglyft. Inom varje enskilt egentligt lyft får 
antalet lika stora maskor i någon omkrets i lyftet inte öka mellan den främre och den bakre delen. 
 2. Omkretsen på den bakre delen av trålöppningen (den avsmalnande delen) eller på 
förlängningsstycket (den raka delen) får inte vara mindre än omkretsen omedelbart 
framför lyftet i egentlig bemärkelse. När det i synnerhet gäller lyft med kvadratiska 
maskor skall omkretsen på den bakre delen av trålöppningen eller på 
förlängningsstycket vara mellan 2 och 4 gånger större än omkretsen på den främre delen 
av lyftet i egentlig bemärkelse. 
 3. Nätstycken med kvadratiska maskor får infogas i alla släpnät och skall placeras framför 
ett eventuellt förlängningsstycke, eller någonstans mellan den främre delen av ett eventuellt förlängningsstycke och den bakre delen av lyftet. Det får inte blockeras på 
något sätt, vare sig genom inre eller yttre anordningar. Konstruktionen skall vara 
knutlösa nät eller av nät med fasta knutar och det skall vara infogat på ett sådant sätt att 
maskorna ständigt förblir helt öppna vid fiske. Närmare föreskrifter för ytterligare 
tekniska specifikationer när det gäller nätstycken med kvadratiska maskor skall antas i 
enlighet med förfarandet i artikel 29 i denna förordning. 30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 409/67
 4. På samma sätt får andra tekniska anordningar för att förbättra trålredskapets selektivitet 
än de som avses i punkt b.3 ovan godkännas i enlighet med förfarandet i artikel 29 i 
denna förordning. 
 5. Det är förbjudet att ombord medföra eller använda släpnät vars lyft helt eller delvis 
består av nätmaterial med maskor som inte är kvadratiska eller diagonala om inte tillstånd givits i överensstämmelse med det förfarande som avses i artikel 26 i denna förordning. 
 6. Punkterna 4–5 skall inte gälla för fartygsvad/not vars lyft har en maskstorlek på mindre 
än 10 millimeter. 
 
7. Genom ändring av artikel 6.4 i förordning (EEG) nr 3440/84 skall den förstärkande 
nätkassen ha en maskstorlek av minst 120 mm när det gäller bottentrålar om maskorna i lyftet är mindre än 60 mm. Denna bestämmelse skall bara tillämpas i Medelhavet utan 
att det påverkar andra gemenskapsvatten. Om maskstorleken i lyftet är 60 mm eller 
större skall artikel 6.4 i förordning (EEG) nr 3440/84 tillämpas. 
 8. Fickformade lyft får endast ha en tömningsöppning. 
 
9. Den tvärgående sömförstärkningslinans längd skall vara minst 20 % av lyftets omkrets. L 409/68 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006
 10. Omkretsen på den förstärkande nätkassen, enligt definitionen i artikel 6 i förordning 
(EEG) nr 3440/84, får inte vara mindre än 1,3 gånger lyftets omkrets på bottentrålar. 
 
11. Det är förbjudet att ombord medföra eller använda släpnät vars lyft helt eller delvis 
består av nätmaterial med enkeltrådigt garn med en trådtjocklek på mer än 3,0 mm. 
 
12. Det är förbjudet att ombord medföra eller använda släpnät vars lyft helt eller delvis 
består av nätmaterial med flertrådigt garn. 
 13. Nätmaterial med en trådtjocklek på mer än 6 mm är förbjudet i alla delar av en 
bottentrål. 
 
___________ 
 30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 409/69
 BILAGA II 
 
Krav för fiskeredskapens egenskaper 
 
Definitioner 
 
Vid tillämpningen av denna bilaga skall  
1. redskapets längd definieras som övertelnens längd. Bottensatta garns och drivgarns längd kan 
också definieras på grundval av vikt eller volym. 
 
2. redskapets höjd definieras som summan av maskornas höjd, inbegripet knutar, när de i vått 
tillstånd sträcks ut vinkelrätt mot övertelnen. 
 
1. Skrapredskap 
 
Skrapredskapens maximala bredd skall vara 3 m utom när skrapredskapen används för fiske efter svamp. 
 2. "Stänggarn" (vad/not med eller utan snörplinor) 
 Nätet får vara högst 800 m långt och 120 m högt utom för tonfiskvadar. L 409/70 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006
 3. Bottensatta garn 
 
3.1 Grimgarn och bottensatta garn 
 1. Grimgarn får ha en höjd av högst 4 m. 
 
2. Bottensatta garn får ha en höjd av högst 10 m.  
3. Varje fartyg får ha ombord eller sätta högst 6 000 m grimgarn, bottensatta garn 
eftersom mängden garn från och med januari 2008 får uppgå till högst 4 000 m när det gäller en ensam fiskare, och ytterligare 1 000 m om en andra fiskare 
tillkommer, respektive 1 000 m om en tredje tillkommer. Till och med 
den 31 december 2007 får sådana garn inte överstiga 5 000 m när det gäller en 
ensam fiskare eller två fiskare, och 6 000 m om en tredje tillkommer. 
 4. Bottensatta garn får ha en monofilgarns- eller tråddiameter av högst 0,5 mm. 
 
5. Med avvikelse från punkt 2 får bottensatta garn som är högst 500 m långa ha en 
höjd av högst 30 m. Varje fartyg får ha ombord eller sätta högst 500 m bottensatta garn som överstiger 10 m enligt punkt 2. 30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 409/71
 3.2 Kombinerade bottensatta garn (grimgarn + garn) 
 
1. Kombinerade bottensatta garn får ha en höjd av högst 10 m. 
 
2. Varje fartyg får ha ombord eller sätta högst 2 500 m kombinerade garn. 
 
3. Garn får ha en monofilgarns- eller tråddiameter av högst 0,5 mm.  
4. Genom undantag från punkt 1 får kombinerade bottensatta garn som är högst 
500 m långa ha en höjd av högst 30 m. Varje fartyg får ha ombord eller sätta högst 500 m kombinerade bottensatta garn överstiger 10 m enligt punkt 1. 
 4. Bottenlångrev 
 1. Varje fartyg får ha ombord eller sätta högst 1 000 krokar per person ombord med ett tak 
på 5 000 krokar per fartyg. 
 
2. Genom undantag från punkt 1 får ett fartyg som gör fångstresor på mer än tre dagar ha 
ombord högst 7 000 krokar. 
 
5. Burar för djuphavsfiske efter kräftdjur 
 
Varje fartyg får ha ombord eller sätta högst 250 burar. L 409/72 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006
 6. Flytlångrev 
 
Varje fartyg får ha ombord eller sätta högst 
 
1. 2 000 krokar per fartyg som fiskar efter tonfisk (Thunnus thynnus) om denna art svarar 
för minst 70 % av fångsten i levande vikt efter sortering, 
 2. 3 500 krokar per fartyg som fiskar efter svärdfisk (Xiphias gladius) om denna art svarar 
för minst 70 % av fångsten i levande vikt efter sortering, 
 
3. 5 000 krokar per fartyg som fiskar efter långfenad tonfisk (Thunnus alalunga) om denna 
art svarar för minst 70 % av fångsten i levande vikt efter sortering, 
 
4. Med avvikelse från leden 1, 2 och 3 får ett fartyg som gör fångstresor på mer än 
två dagar ha ombord samma antal reservkrokar. 
 
7. Trålredskap 
 Tekniska specificeringar som begränsar de största dimensionerna på trålredskapens överteln, 
underteln eller omkrets tillsammans med det största antalet nät i "multi-rig trawls" skall senast 
i oktober 2007 antas i enlighet med det förfarande som anges i artikel 30 i denna förordning. 
 
___________ 
 30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 409/73
 BILAGA III 
 
Minimimått på marina organismer 
 
VETENSKAPLIGT NAMN VANLIGT NAMN Minimimått 
 
1. Fisk   
Dicentrarchus labrax Havsabborre 25 cm 
Diplodus annularis Stjärtbandsblecka 12 cm 
Diplodus puntazzo Spetsnosblecka 18 cm 
Diplodus sargus Vitblecka 23 cm 
Diplodus vulgaris Tvåbandsblecka 18 cm 
Engraulis encrasicolus * Anjovis 9 cm 
Epinephelus spp. Groupers 45 cm 
Lithognathus mormyrus Randig sandblecka 20 cm 
Merluccius merluccius *** Kummel 20 cm  
Mullus spp. Mulle 11 cm 
Pagellus acarne Pagell 17 cm 
Pagellus bogaraveo Fläckpagell 33 cm 
Pagellus erythrinus Rödpagell 15 cm 
Pagrus pagrus Rödbraxen 18 cm 
Polyprion americanus Vrakfisk 45 cm 
Sardina pilchardus ** Sardin 11 cm  
Scomber spp. Makrill 18 cm 
Solea vulgaris Tunga 20 cm 
Sparus aurata Guldsparid 20 cm 
Trachurus spp. Taggmakrill 15 cm L 409/74 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006
 VETENSKAPLIGT NAMN VANLIGT NAMN Minimimått 
 
2. Kräftdjur   
Homarus gammarus Hummer TL 300 mm 
RS 105 mm 
Nephrops norvegicus Havskräfta 
  RS 20 mm 
TL 70 mm 
Palinuridae  Languster RS 90 mm  
Parapenaeus longirostris Djuphavsräka RS 20 mm 
3. Tvåskaliga blötdjur   
Pecten jacobaeus Jacobsmussla 10 cm 
Venerupis spp. Vongole 25 mm 
Venus spp. Venusmussla 25 mm 
 
TL = total längd, RS = ryggsköld 
 * Ansjovis: Medlemsstaterna får i stället för minsta storlek ange 110 exemplar per kilogram. 
 ** Sardin: Medlemsstaterna får i stället för minsta storlek ange 55 exemplar per kilogram.  *** Kummel: Till och med den 31 december 2008 medges dock en toleransmarginal på 15 % av 
vikten för kummel mellan 15 och 20 cm. Denna toleransgräns skall respekteras både av det enskilda fartyget, på öppet hav eller på landningsstället, och på de första avsättningsmarknaderna efter landningen. Denna gräns skall också respekteras vid samtliga efterföljande handelstransaktioner på nationell eller internationell nivå. 
 
___________ 
 30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 409/75
 BILAGA IV 
 
Mätning av storleken på en marin organism 
 
1. Storleken på en fisk skall mätas från nosspetsen till stjärtfenans yttersta spets på det sätt som 
visas i figur 1. 
 2. Storleken på en havskräfta ( Nephrops norvegicus) skall mätas på det sätt som visas i figur 2, 
 – antingen som r yggsköldslängden mätt parallellt med mittlinjen från en av ögonhålornas 
bakkant till mitten av den bakre ka nten av ryggskölde n, eller 
 
– som den totala längden mätt från pannhornets spets till bakkanten av den mellersta 
stjärtfenan, utom hårkanten. 
 
3. Storleken på en hummer ( Homarus gammarus ) skall mätas på det sätt som visas i figur 3, 
 – antingen som r yggsköldslängden mätt parallellt med mittlinjen från en av ögonhålornas 
bakkant till mitten av den bakre ka nten av ryggskölde n, eller 
 
– som den totala längden mätt från pannhornets spets till bakkanten av den mellersta 
stjärtfenan, utom hårkanten. L 409/76 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006
 4. Storleken på en langust ( Palinuridae ) skall mätas på det sätt som visas i figur 4 som 
ryggsköl dslängden mätt parallellt med mittlinjen från pannhornens spets till mitten av den 
bakre kanten av ryggskölden. 
 
5. Storleken ett tvåskaligt blötdjur skall mätas på det sätt som visas i figur 5, tvärs över skalets 
längsta del. 
 Figur 1 
 
 
 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 409/77
 Figur 3 Figur 2 
 
 
  (Homarus)  (Nephrops)  
 Hummer Havskräfta  
 
a) Ryggsköldslängd      b) Total längd 
 
L 409/78 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006
 Figur 4 
 
 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 409/79
 Figur 5 
 
 
 
 
___________ 
 
L 409/80 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006
 BILAGA V 
 
Förvaltningszonen på 25 sjömil runt de maltesiska öarna 
 
a) Områden i närheten av de maltesiska öarna där det är tillåtet att fiska med trål: geografiska 
koordinater 
 
Zon A Zon H 
A1 – 36.0172°N, 14.1442°O 
A2 – 36.0289°N, 14.1792°O A3 – 35.9822°N, 14.2742°O A4 – 35.8489°N, 14.3242°O A5 – 35.8106°N, 14.2542°O A6 – 35.9706°N, 14.2459°O H1 – 35.6739°N, 14.6742°O H2 – 35.4656°N, 14.8459°O H3 – 35.4272°N, 14.7609°O H4 – 35.5106°N, 14.6325°O H5 – 35.6406°N, 14.6025°O 
Zon B Zon I 
B1 – 35.7906°N, 14.4409°O B2 – 35.8039°N, 14.4909°O B3 – 35.7939°N, 14.4959°O B4 – 35.7522°N, 14.4242°O B5 – 35.7606°N, 14.4159°O B6 – 35.7706°N, 14.4325°O I1 – 36.1489°N, 14.3909°O I2 – 36.2523°N, 14.5092°O I3 – 36.2373°N, 14.5259°O I4 – 36.1372°N, 14.4225°O 
Zon C Zon J 
C1 – 35.8406°N, 14.6192°O C2 – 35.8556°N, 14.6692°O C3 – 35.8322°N, 14.6542°O C4 – 35.8022°N, 14.5775°O J1 – 36.2189°N, 13.9108°O J2 – 36.2689°N, 14.0708°O J3 – 36.2472°N, 14.0708°O J4 – 36.1972°N, 13.9225°O 30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 409/81
 Zon D Zon K 
D1 – 36.0422°N, 14.3459°O 
D2 – 36.0289°N, 14.4625°O D3 – 35.9989°N, 14.4559°O D4 – 36.0289°N, 14.3409°O K1 – 35.9739°N, 14.0242°O K2 – 36.0022°N, 14.0408°O K3 – 36.0656°N, 13.9692°O K4 – 36.1356°N, 13.8575°O K5 – 36.0456°N, 13.9242°O 
Zon E Zon L 
E1 – 35.9789°N, 14.7159°O E2 – 36.0072°N, 14.8159°O E3 – 35.9389°N, 14.7575°O E4 – 35.8939°N, 14.6075°O E5 – 35.9056°N, 14.5992°O L1 – 35.9856°N, 14.1075°O L2 – 35.9956°N, 14.1158°O L3 – 35.9572°N, 14.0325°O L4 – 35.9622°N, 13.9408°O 
Zon F Zon M 
F1 – 36.1423°N, 14.6725°O 
F2 – 36.1439°N, 14.7892°O 
F3 – 36.0139°N, 14.7892°O 
F4 – 36.0039°N, 14.6142°O M1 – 36.4856°N,14.3292°O M2 – 36.4639°N,14.4342°O 
M3 – 36.3606°N,14.4875°O 
M4 – 36.3423°N,14.4242°O 
M5 – 36.4156°N,14.4208°O 
Zon G Zon N 
G1 – 36.0706°N, 14.9375°O 
G2 – 35.9372°N, 15.0000°O 
G3 – 35.7956°N, 14.9825°O 
G4 – 35.7156°N, 14.8792°O 
G5 – 35.8489°N, 14.6825°O N1 – 36.1155°N, 14.1217°O 
N2 – 36.1079°N, 14.0779°O 
N3 – 36.0717°N, 14.0264°O 
N4 – 36.0458°N, 14.0376°O 
N5 – 36.0516°N, 14.0896°O 
N6 – 36.0989°N, 14.1355°O 
 L 409/82 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006
 b) Geografiska koordinater för vissa positioner längs vattendjupet 200 meter inom 
förvaltningszonen på 25 sjömil 
 
ID Latitud Longitud 
 1 36.3673°N 14.5540°O 2 36.3159°N 14.5567°O 3 36.2735°N 14.5379°O 4 36.2357°N 14.4785°O 5 36.1699°N 14.4316°O 6 36.1307°N 14.3534°O 7 36.1117°N 14.2127°O 8 36.1003°N 14.1658°O 9 36.0859°N 14.152°O 10 36.0547°N 14.143°O 11 35.9921°N 14.1584°O 12 35.9744°N 14.1815°O 13 35.9608°N 14.2235°O 14 35.9296°N 14.2164°O 15 35.8983°N 14.2328°O 16 35.867°N 14.4929°O 17 35.8358°N 14.2845°O 18 35.8191°N 14.2753°O 19 35.7863°N 14.3534°O 20 35.7542°N 14.4316°O 21 35.7355°N 14.4473°O 22 35.7225°N 14.5098°O 23 35.6951°N 14.5365°O 24 35.6325°N 14.536°O 30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 409/83
 25 35.57°N 14.5221°O 
26 35.5348°N 14.588°O 27 35.5037°N 14.6192°O 28 35.5128°N 14.6349°O 29 35.57°N 14.6717°O 30 35.5975°N 14.647°O 31 35.5903°N 14.6036°O 32 35.6034°N 14.574°O 33 35.6532°N 14.5535°O 34 35.6726°N 14.5723°O 35 35.6668°N 14.5937°O 36 35.6618°N 14.6424°O 37 35.653°N 14.6661°O 38 35.57°N 14.6853°O 39 35.5294°N 14.713°O 40 35.5071°N 14.7443°O 41 35.4878°N 14.7834°O 42 35.4929°N 14.8247°O 43 35.4762°N 14.8246°O 44 36.2077°N 13.947°O 45 36.1954°N 13.96°O 46 36.1773°N 13.947°O 47 36.1848°N 13.9313°O 48 36.1954°N 13.925°O 49 35.4592°N 14.1815°O 50 35.4762°N 14.1895°O 51 35.4755°N 14.2127°O 52 35.4605°N 14.2199°O 53 35.4453°N  14.1971°O  
___________ 
 L 409/84 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006
 BILAGA VI 
Jämförelsetabell 
 
Förordning (EG) nr 1626/94 Den här förordningen 
Artikel 1.1 Artikel 1.1 
Artikel 1.2 första stycket Artikel 7, artikel 17 och artikel 19 
Artikel 1.2 andra stycket Artikel 3 
Artikel 2.1 och 2.2 Artikel 8 
Artikel 2.3 Artikel 13.5, artikel 17 och artikel 19 
Artikel 3.1 första stycket Artikel 13.1 första stycket och 13.5 
Artikel 3.1 andra stycket Artikel 13.5, artikel 14.2, artikel 14.3 och 
artikel 19 
Artikel 3.1 tredje (1a)stycket Artikel 4, artikel 13.9, artikel 13.10, artikel 19 
Artikel 3.2 Artikel 13.1 andra stycket, artikel 13.8 och artikel 
19 
Artikel 3.3 Artikel 4, artikel 13.10 och artikel 19 
Artikel 3.4 Artikel 13.3 och 13.7 och artikel 19 
Artikel 4 Artikel 7 
Artikel 5 Artikel 12 och bilaga II 
Artikel 6.1 första stycket och 6.2 Artikel 9.1 och artikel 9.2 
Artikel 6.1 andra stycket Artikel 9.7, artikel 14.1 och artikel 14.3 
Artikel 6.3 Bilaga II Definitioner 
Artikel 7 Artikel 22 
A rtikel 8.1 oc h 8.3 A rtikel 15, b ilaga III och bi laga IV  
Artikel 8a Artikel 26 
Artikel 8b Artikel 27 
Artikel 9 Artikel 1.2 
Artikel 10a Artikel 29 
Artikel 11 Artikel 32 
Bilaga I Artikel 3 och artikel 4 
Bilaga II Artikel 11, bilaga I och bilaga II 
B ilaga III A rtikel 9.3, 9.4 och 9. 5 
B ilaga IV  B ilaga III 
Bilaga V b Bilaga V 
 
________________________ 30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 409/85