4.

Tillägg 3 ska ersättas med följande: ”Tillägg 3 Hållbarhetsförfarande för utvärdering av en ersättande utsläppsbegränsande anordnings prestanda 1. I detta tillägg fastställs det hållbarhetsförfarande som avses i punkt 4.3.2.4 i bilaga XI, för utvärdering av en ersättande utsläppsbegränsande anordnings prestanda. 2. BESKRIVNING AV HÅLLBARHETSFÖRFARANDET 2.1 Hållbarhetsförfarandet ska utgöras av en datainsamlingsfas och en driftsackumuleringsplan. 2.2 Datainsamlingsfas 2.2.1 Den utvalda motorn, utrustad med ett fullständigt system för efterbehandling av avgaser där den ersättande utsläppsbegränsande anordningen ingår, ska kylas ned till omgivningstemperatur och genomgå en WHTC-provningscykel för kallstart i enlighet med punkterna 7.6.1 och 7.6.2 i bilaga 4 till Uneces föreskrifter nr 49. 2.2.2 Omedelbart efter WHTC-provningscykeln för kallstart ska motorn köras under nio på varandra följande WHTC-provningscykler för varmstart i enlighet med punkt 7.6.4 i bilaga 4 till Uneces föreskrifter nr 49. 2.2.3 Den provningssekvens som fastställs i punkterna 2.2.1 och 2.2.2 ska genomföras i enlighet med de instruktioner som anges i punkt 7.6.5 i bilaga 4 till Uneces föreskrifter nr 49. 2.2.4 Alternativt kan relevanta data samlas in genom körning av ett fullastat fordon utrustat med det utvalda systemet för efterbehandling av avgaser där den ersättande utsläppsbegränsande anordningen ingår. Provningen kan utföras antingen på väg, enligt trippkraven i punkterna 4.5–4.5.5 i bilaga II till denna förordning med fullständig registrering av körningsdata, eller på en lämplig chassidynamometer. Om en provning på väg väljs, ska fordonet köras en provningscykel för kallstart enligt tillägg 5 till denna bilaga, följd av nio provningscykler för varmstart, identiska med den för kallstart, på ett sådant sätt att det arbete som motorn utför är samma som uppnås enligt punkterna 2.2.1 och 2.2.2. Om en chassidynamometer väljs ska provningscykelns simulerade väglutning enligt tillägg 5 anpassas för att motsvara det arbete som motorn utför under hela WHTC-provningscykeln. 2.2.5 Typgodkännandemyndigheten ska inte godta temperaturdata som erhållits enligt punkt 2.2.4 om den bedömer att dessa data är orealistiska och ska då antingen begära att provningen upprepas eller att en provning enligt punkterna 2.2.1, 2.2.2 och 2.2.3 utförs. 2.2.6 Temperaturen i den ersättande utsläppsbegränsande anordningen ska registreras under hela provningssekvensen, på den plats där temperaturen är som högst. 2.2.7 I de fall då platsen där temperaturen är som högst varierar över tiden, eller om denna plats är svår att definiera, bör multipla bäddtemperaturer registreras på lämpliga platser. 2.2.8 Antalet och platserna för temperaturmätningarna ska väljas ut av tillverkaren i samråd med typgodkännandemyndigheten utifrån god teknisk sed. 2.2.9 Med typgodkännandemyndighetens samtycke får en enda temperatur i katalysatorbädden eller temperaturen vid katalysatorns inlopp användas om mätning av multipla bäddtemperaturer visar sig vara ogenomförbart eller alltför svårt. Figur 1 Exempel på placering av temperaturgivare i en generisk anordning för efterbehandling Figur 2 Exempel på placering av temperaturgivare för dieselpartikelfilter 2.2.10 Temperaturerna ska mätas och registreras med en frekvens på minst en gång per sekund (1 Hz) under provningssekvensen. 2.2.11 De uppmätta temperaturerna ska redovisas i ett histogram med temperaturklasser på högst 10 °C. I det fall som avses i punkt 2.2.7 ska den högsta temperaturen varje sekund vara den som registrerats i histogrammet. Varje stapel i histogrammet ska representera den sammanlagda frekvensen i sekunder av de uppmätta temperaturerna som faller inom de separata klasserna. 2.2.12 Den tid i timmar som motsvarar varje temperaturklass ska bestämmas och därefter extrapoleras till den användbara livslängden för den ersättande utsläppsbegränsande anordningen i enlighet med de värden som anges i tabell 1. Extrapoleringen ska baseras på antagandet att en WHTC-cykel motsvarar 20 km körning. Tabell 1 Användbar livslängd för den ersättande utsläppsbegränsande anordningen för varje fordonskategori, och motsvarande WHTC-provningscykler och driftstider Fordonskategori Körsträcka (km) Motsvarande antal WHTC-provningscykler Motsvarande antal timmar Motorsystem monterade i fordon av kategorierna M1, N1 och N2 114 286 5 714 2 857 Motorsystem monterade i fordon av kategorierna N2, N3 med en högsta tekniskt tillåten vikt som inte överstiger 16 ton och M3 klasserna I, II och A, samt klass B med en högsta tekniskt tillåten vikt som överstiger 7,5 ton 214 286 10 714 5 357 Motorsystem monterade i fordon av kategori N3 med en högsta tekniskt tillåten vikt som överstiger 16 ton samt M3 klass III och klass B med en högsta tekniskt tillåten vikt som överstiger 7,5 ton 500 000 25 000 12 500 2.2.13 Det är tillåtet att genomföra datainsamlingsfasen för olika anordningar vid samma tidpunkt. 2.2.14 När det gäller system med aktiv regenerering ska antalet regenereringar som inträffar under den provningssekvens som definieras i punkterna 2.2.1 och 2.2.2 registreras tillsammans med regenereringarnas längd och temperatur. Om ingen aktiv regenerering har inträffat ska den varmstartssekvens som fastställs i punkt 2.2.2 förlängas så att den omfattar minst två aktiva regenereringar. 2.2.15 Den totala mängden smörjmedel som förbrukas under datainsamlingsfasen ska registreras, i g/tim, med hjälp av en lämplig metod, till exempel det förfarande med dränering och vägning som beskrivs i tillägg 6. Motorn ska i detta syfte köras under 24 timmar, under på varandra följande WHTC-provningscykler. Om en exakt mätning av oljeförbrukningen inte kan erhållas får tillverkaren, enligt överenskommelse med typgodkännandemyndigheten, använda följande alternativ för fastställande av förbrukningen av smörjmedel: a) Ett standardvärde på 30 g/tim. b) Ett värde som tillverkaren begär baserat på tillförlitliga uppgifter och som godkänns av typgodkännandemyndigheten. 2.3 Beräkning av åldringstid som motsvarar en referenstemperatur 2.3.1 De temperaturer som registrerats enligt punkterna 2.2–2.2.15 ska reduceras till en referenstemperatur Tr , på begäran av tillverkaren efter överenskommelse med typgodkännandemyndigheten, inom intervallet för de temperaturer som registrerats under datainsamlingsfasen. 2.3.2 I det fall som anges i punkt 2.2.13 får värdet på Tr variera för var och en av anordningarna. 2.3.3 Den åldringstid som motsvarar referenstemperaturen ska beräknas för varje klass enligt punkt 2.2.11 i enlighet med följande ekvation: Ekvation 1: där R = den ersättande utsläppsbegränsande anordningens termiska reaktivitet. Följande värden ska användas: — Dieseloxidationskatalysator: 18 050 — Katalyserat dieselpartikelfilter: 18 050 — SCR eller ammoniakoxideringskatalysator baserad på järnzeolit: 5 175 — SCR kopparzeolit: 11 550 — SCR vanadin: 5 175 — NOx-fälla: 18 050 Tr = referenstemperaturen, i K. = mittemperaturen, i K, för temperaturklassen i, som den ersättande utsläppsbegränsande anordningen är exponerad för under datainsamlingsfasen, registrerad i temperaturhistogrammet. = tiden i timmar, motsvarande temperaturen , anpassad efter den fulla användbara livslängden, dvs. om histogrammet representerar 5 timmar och den användbara livslängden är 4 000 timmar enligt tabell 1 ska alla tidsuppgifter i histogrammet multipliceras med . = den motsvarande åldringstid i timmar som behövs för att genom att utsätta den ersättande utsläppsbegränsande anordningen för temperaturen Tr uppnå samma åldring som skulle vara resultatet av att utsätta den ersättande utsläppsbegränsande anordningen för temperaturen under tiden . i = klassnummer, där 1 är numret på klassen med den lägsta temperaturen och n värdet för klassen med den högsta temperaturen. 2.3.4 Den totala motsvarande åldringstiden ska beräknas i enlighet med följande ekvation: Ekvation 2: där AT = total motsvarande åldringstid i timmar som behövs för att genom att utsätta den ersättande utsläppsbegränsande anordningen för temperaturen Tr uppnå samma åldring som skulle vara resultatet av att utsätta den ersättande utsläppsbegränsande anordningen under dess användbara livslängd för temperaturen under tiden för var och en av de i klasser som anges i histogrammet. = den motsvarande åldringstid i timmar som behövs för att genom att utsätta den ersättande utsläppsbegränsande anordningen för temperaturen Tr uppnå samma åldring som skulle vara resultatet av att utsätta den ersättande utsläppsbegränsande anordningen för temperaturen under tiden . i = klassnummer, där 1 är numret på klassen med den lägsta temperaturen och n värdet för klassen med den högsta temperaturen. n = totala antalet temperaturklasser. 2.3.5 I det fall som avses i punkt 2.2.13 ska AT beräknas för varje anordning. 2.4 Driftsackumuleringsplan 2.4.1 Allmänna krav 2.4.1.1 Driftsackumuleringsplanen ska göra det möjligt att påskynda åldringen av den ersättande utsläppsbegränsande anordningen med hjälp av de uppgifter som samlats in under datainsamlingsfasen enligt punkt 2.2. 2.4.1.2 Driftsackumuleringsplanen ska bestå av en termisk ackumuleringsplan och en ackumuleringsplan för smörjmedelsförbrukning i enlighet med punkt 2.4.4.6. Efter överenskommelse med typgodkännandemyndigheten behöver tillverkaren inte genomföra en ackumuleringsplan för smörjmedelsförbrukning om de ersättande utsläppsbegränsande anordningarna är placerade nedströms ett filter för efterbehandling av avgaser (t.ex. ett dieselpartikelfilter). Både den termiska ackumuleringsplanen och ackumuleringsplanen för smörjmedelsförbrukning ska bestå av en upprepning av en rad termiska sekvenser respektive sekvenser för smörjmedelsförbrukning. 2.4.1.3 I fråga om ersättande utsläppsbegränsande anordningar med aktiv regenerering, ska den termiska sekvensen kompletteras med ett läge för aktiv regenerering. 2.4.1.4 För driftsackumuleringsplaner bestående av både termiska ackumuleringsplaner och ackumuleringsplaner för smörjmedelsförbrukning ska deras respektive sekvenser alterneras så att varje termisk sekvens som genomförs ska följas av en sekvens för smörjmedelsförbrukning. 2.4.1.5 Det är tillåtet att utföra driftsackumuleringsplanen samtidigt för olika anordningar. I detta fall ska en enda driftsackumuleringsplan fastställas för alla anordningarna. 2.4.2 Termisk ackumuleringsplan 2.4.2.1 Den termiska ackumuleringsplanen ska simulera effekten av termisk åldring på prestandan hos en ersättande utsläppsbegränsande anordning fram till slutet av dess livslängd. 2.4.2.2 Den motor som används för att genomföra driftsackumuleringsplanen ska, försedd med system för efterbehandling av avgaser där den ersättande utsläppsbegränsande anordningen ingår, köras under minst tre på varandra följande termiska sekvenser enligt tillägg 4. 2.4.2.3 Temperaturerna ska registreras under minst två termiska sekvenser. Den första sekvensen, som genomförs som uppvärmning, ska inte beaktas för temperaturregistrering. 2.4.2.4 Temperaturen ska registreras på lämpliga platser som ska väljas i enlighet med punkterna 2.2.6–2.2.9, med en frekvens av minst en gång per sekund (1 Hz). 2.4.2.5 Den effektiva åldringstiden som motsvarar de termiska sekvenser som avses i punkt 2.4.2.3 ska beräknas i enlighet med följande ekvationer: Ekvation 3: Ekvation 4: där = den effektiva åldringstid i timmar som behövs för att genom att utsätta den ersättande utsläppsbegränsande anordningen för temperaturen Tr uppnå samma åldring som skulle vara resultatet av att utsätta den ersättande utsläppsbegränsande anordningen för temperaturen Ti under sekunden i. Ti = temperaturen, i K, uppmätt i sekunden i under var och en av de termiska sekvenserna. R = den ersättande utsläppsbegränsande anordningens termiska reaktivitet. Tillverkaren ska komma överens med typgodkännandemyndigheten om det R-värde som ska användas. Det ska också vara möjligt att som alternativ använda följande standardvärden: — Dieseloxidationskatalysator: 18 050 — Katalyserat dieselpartikelfilter: 18 050 — SCR eller ammoniakoxideringskatalysator baserad på järnzeolit: 5 175 — SCR kopparzeolit: 11 550 — SCR vanadin: 5 175 — NOx-fälla: 18 050 Tr = referenstemperatur i K, som ska vara samma värde som i ekvation 1. AE = den effektiva åldringstid i timmar som behövs för att genom att utsätta den ersättande utsläppsbegränsande anordningen för temperaturen Tr uppnå samma åldring som skulle vara resultatet av att utsätta den ersättande utsläppsbegränsande anordningen för hela den termiska sekvensens varaktighet. AT = total motsvarande åldringstid i timmar som behövs för att genom att utsätta den ersättande utsläppsbegränsande anordningen för temperaturen Tr uppnå samma åldring som skulle vara resultatet av att utsätta den ersättande utsläppsbegränsande anordningen under dess användbara livslängd för temperaturen under tiden för var och en av de i klasser som anges i histogrammet. i = temperaturmätningens nummer. p = totala antalet temperaturmätningar. nc = nummer på den termiska sekvensen, av de som utförs i syfte att registrera temperaturer i enlighet med punkt 2.4.2.3. C = det totala antalet termiska sekvenser som utförs i syfte att registrera temperaturer. 2.4.2.6 Det totala antalet termiska sekvenser som ska ingå i driftsackumuleringsplanen ska beräknas med hjälp av följande ekvation: Ekvation 5: NTS = AT/AE där NTS = det totala antalet termiska sekvenser som ska utföras under driftsackumuleringsplanen. AT = total motsvarande åldringstid i timmar som behövs för att genom att utsätta den ersättande utsläppsbegränsande anordningen för temperaturen Tr uppnå samma åldring som skulle vara resultatet av att utsätta den ersättande utsläppsbegränsande anordningen under dess användbara livslängd för temperaturen under tiden för var och en av de i klasser som anges i histogrammet. AE = den effektiva åldringstid i timmar som behövs för att genom att utsätta den ersättande utsläppsbegränsande anordningen för temperaturen Tr uppnå samma åldring som skulle vara resultatet av att utsätta den ersättande utsläppsbegränsande anordningen för hela den termiska sekvensens varaktighet. 2.4.2.7 Det är tillåtet att minska NTS och därmed driftsackumuleringsplanen, genom att öka de temperaturer som varje anordning utsätts för under varje steg i åldringscykeln genom tillämpning av en eller flera av följande åtgärder: a) Isolera avgasröret. b) Flytta den ersättande utsläppsbegränsande anordningen närmare avgasgrenröret. c) Artificiellt höja avgasernas temperatur. d) Optimera motorns inställningar utan att väsentligt ändra motorns utsläpp. 2.4.2.8 Vid tillämpning av de åtgärder som avses i punkterna 2.4.4.6 och 2.4.4.7 får inte den totala åldringstiden, beräknad från NTS , vara mindre än 10 % av den användbara livslängden som anges i tabell 1, t.ex. får inte fordonskategori N1 ha en NTS på mindre än 286 termiska sekvenser, under antagande att varje sekvens är 1 tim. 2.4.2.9 Det är tillåtet att öka NTS och därmed driftsackumuleringsplanens varaktighet, genom att sänka temperaturerna under varje steg i åldringscykeln genom tillämpning av en eller flera av följande åtgärder: a) Flytta den ersättande utsläppsbegränsande anordningen längre bort från avgasgrenröret. b) Artificiellt sänka avgasernas temperatur. c) Optimera motorns inställningar. 2.4.2.10 I det fall som avses i punkt 2.4.1.5 ska följande gälla: 2.4.2.10.1 NTS ska vara samma för varje anordning, så att en enda driftsackumuleringsplan kan fastställas. 2.4.2.10.2 För att uppnå samma NTS -värde för varje anordning ska ett första NTS -värde beräknas för varje anordning, med egna värden för AT och AE. 2.4.2.10.3 Om de beräknade NTS -värdena är olika, får en eller flera av de åtgärder som fastställs i punkterna 2.4.2.7–2.4.2.10 tillämpas, på den eller de anordningar för vilka NTS -värdena behöver modifieras, under de termiska sekvenser som avses i punkt 2.4.2.3, i syfte att påverka det uppmätta Ti och därför efter vad som är lämpligt påskynda eller fördröja den konstgjorda åldringen av den eller de berörda anordningarna. 2.4.2.10.4 De nya NTS -värden som motsvarar de nya temperaturer Ti som erhålls enligt punkt 2.4.2.10.3 ska beräknas. 2.4.2.10.5 De steg som anges i punkterna 2.4.2.10.3 och 2.4.2.10.4 ska upprepas tills de NTS -värden som erhållits för varje anordning i systemet överensstämmer. 2.4.2.10.6 De Tr-värden som används för att erhålla de olika NTS -värdena enligt punkterna 2.4.2.10.4 och 2.4.2.10.5 ska vara samma som de som används i punkterna 2.3.2 och 2.3.5 för att beräkna AT för varje anordning. 2.4.2.11 För en enhet av ersättande utsläppsbegränsande anordningar som utgör ett system i den mening som avses i artikel 3.25 i direktiv 2007/46/EG får ett av följande två alternativ övervägas för termisk åldring av anordningarna: 2.4.2.11.1 Anordningarna i enheten får åldras antingen separat eller tillsammans, i enlighet med punkt 2.4.2.10. 2.4.2.11.2 Om enheten är uppbyggd på ett sådant sätt att det inte är möjligt att frikoppla anordningar (t.ex. dieseloxidationskatalysator och SCR i en behållare) ska den termiska åldringen av enheten utföras med det högsta NTS -värdet. 2.4.3 Modifierad termisk ackumuleringsplan för anordningar som arbetar med aktiv regenerering 2.4.3.1 Det modifierade termiska ackumuleringsplanen för anordningar som arbetar med aktiv regenerering ska simulera effekten av åldringen på grund av både termisk belastning och aktiv regenerering på en ersättande utsläppsbegränsande anordning i slutet av dess livslängd. 2.4.3.2 Den motor som används för driftsackumuleringsplanen, försedd med det system för efterbehandling av avgaser där den ersättande utsläppsbegränsande anordningen ingår, ska köras under minst tre modifierade termiska sekvenser, där varje sekvens består av en termisk sekvens enligt tillägg 4, följd av en fullständig aktiv regenerering under vilken den högsta temperatur som uppnås i efterbehandlingssystemet inte bör vara lägre än den högsta temperatur som registrerats i datainsamlingsfasen. 2.4.3.3 Temperaturerna ska registreras under minst två modifierade termiska sekvenser. Den första sekvensen, som genomförs som uppvärmning, ska inte beaktas för temperaturregistrering. 2.4.3.4 För att minimera den tid som förflyter mellan den termiska sekvensen enligt tillägg 4 och den efterföljande aktiva regenereringen får tillverkaren artificiellt utlösa den aktiva regenereringen genom att, efter varje termisk sekvens enligt tillägg 4, köra motorn under stabila förhållanden som möjliggör en hög sotutveckling av motorn. I så fall ska de stabila förhållandena även betraktas som en del av den modifierade termiska sekvensen enligt punkt 2.4.3.2. 2.4.3.5 Den effektiva åldringstid som motsvarar varje modifierad termisk sekvens ska beräknas med hjälp av ekvationerna 3 och 4. 2.4.3.6 Det totala antalet modifierade termiska sekvenser som ska utföras under driftsackumuleringsplanen ska beräknas med hjälp av ekvation 5. 2.4.3.7 Det är tillåtet att minska NTS och därmed driftsackumuleringsplanens varaktighet, genom att öka temperaturerna under varje steg av den modifierade termiska sekvensen genom tillämpning av en eller flera av de åtgärder som anges i punkt 2.4.2.7. 2.4.3.8 Utöver de åtgärder som avses i punkt 2.4.3.7 kan också NTS minskas genom att öka den högsta temperaturen under den aktiva regenereringen inom den modifierade termiska sekvensen, utan att under några förhållanden överskrida en bäddtemperatur på 800 °C. 2.4.3.9 NTS får aldrig vara mindre än 50 % av antalet aktiva regenereringar som den ersättande utsläppsbegränsande anordningen genomgår under dess användbara livslängd, beräknat i enlighet med följande ekvation: Ekvation 5: där NAR = antal aktiva regenereringssekvenser under den ersättande utsläppsbegränsande anordningens användbara livslängd. tWHTC = antal timmar som motsvarar den fordonskategori för vilken den ersättande utsläppsbegränsande anordningen är avsedd, erhållna ur tabell 1. tAR = den aktiva regenereringens varaktighet, i timmar. tBAR = tid i timmar mellan två på varandra följande aktiva regenereringar. 2.4.3.10 Om, till följd av tillämpningen av det minsta antalet modifierade termiska sekvenser enligt punkt 2.4.3.9, AE × NTS som beräknats med hjälp av ekvation 4 överstiger AT som beräknats med hjälp av ekvation 2, får tiden för varje steg av den termiska sekvensen enligt i tillägg 4 och som ingår i den modifierade termiska sekvensen enligt punkt 2.4.3.2 minskas i samma proportion i syfte att göra AE × NTS = AT. 2.4.3.11 Det är tillåtet att öka NTS och därmed driftsackumuleringsplanens varaktighet, genom att sänka temperaturerna under varje steg av den termiska-aktiva regenereringssekvensen genom tillämpning av en eller flera av de åtgärder som anges i punkt 2.4.2.9. 2.4.3.12 I de fall som avses i punkt 2.4.1.5 ska punkterna 2.4.2.10 och 2.4.2.11 tillämpas. 2.4.4 Ackumuleringsplan för smörjmedelsförbrukning 2.4.4.1 Ackumuleringsplanen för smörjmedelsförbrukning ska simulera effekten av åldring, på grund av kemisk förgiftning eller avlagringar till följd av smörjmedelsförbrukning, på prestanda hos en ersättande utsläppsbegränsande anordning i slutet av dess livslängd. 2.4.4.2 Det smörjmedel som förbrukas ska fastställas i g/tim under minst 24 termiska sekvenser eller ett motsvarande antal modifierade termiska sekvenser, med en lämplig metod, till exempel det förfarande med dränering och vägning som beskrivs i tillägg 6. Färskt smörjmedel ska användas. 2.4.4.3 Motorn ska vara utrustad med ett oljetråg med konstant volym för att undvika behovet av påfyllningar, eftersom oljenivån påverkar oljeförbrukningen. Vilken lämplig metod som helst, exempelvis den som anges i ASTM-standarden D7156–09, får användas. 2.4.4.4 Den teoretiska tid, i timmar, som den termiska ackumuleringsplanen eller den modifierade termiska ackumuleringsplanen, beroende på vad som är tillämpligt, måste genomföras för att uppnå samma smörjmedelsförbrukning som den som motsvarar den användbara livslängden hos den ersättande utsläppsbegränsande anordningen, ska beräknas med hjälp av följande ekvation: Ekvation 6: där tTAS = driftsackumuleringsplanens teoretiska varaktighet, i timmar, som krävs för att uppnå samma smörjmedelsförbrukning som den som motsvarar den användbara livslängden hos den ersättande utsläppsbegränsande anordningen, förutsatt att driftsackumuleringsplanen uteslutande består av en serie på varandra följande termiska sekvenser eller på varandra följande modifierade termiska sekvenser. LCRWHTC = smörjmedelsförbrukningen i g/tim fastställd enligt punkt 2.2.15. tWHTC = antal timmar som motsvarar den fordonskategori för vilken den ersättande utsläppsbegränsande anordningen är avsedd, erhållna ur tabell 1. LCRTAS = smörjmedelsförbrukningen i g/tim fastställd enligt punkt 2.4.4.2. 2.4.4.5 Antalet termiska sekvenser eller modifierade termiska sekvenser som motsvarar tTAS ska beräknas med hjälp av följande formel: Ekvation 7: där N = antal termiska sekvenser eller modifierade termiska sekvenser som motsvarar tTAS . tTAS = driftsackumuleringsplanens teoretiska varaktighet, i timmar, som krävs för att uppnå samma smörjmedelsförbrukning som den som motsvarar den användbara livslängden hos den ersättande utsläppsbegränsande anordningen, förutsatt att driftsackumuleringsplanen uteslutande består av en serie på varandra följande termiska sekvenser eller på varandra följande modifierade termiska sekvenser. tTS = varaktigheten, i timmar, av en enda termisk sekvens eller modifierad termisk sekvens. 2.4.4.6 Värdet av N ska jämföras med värdet av NTS beräknat i enlighet med punkt 2.4.2.6 eller när det gäller anordningar med aktiv regenerering i enlighet med punkt 2.4.3.5. Om N ≤ NTS är det inte nödvändigt att utöka den termiska ackumuleringsplanen med en ackumuleringsplan för smörjmedelsförbrukning. Om N > NTS ska den termiska ackumuleringsplanen utökas med en ackumuleringsplan för smörjmedelsförbrukning. 2.4.4.7 En ackumuleringsplan för smörjmedelsförbrukning måste inte läggas till om den smörjmedelsförbrukning som behövs, genom att öka smörjmedelsförbrukningen enligt beskrivningen i punkt 2.4.4.8.4, redan uppnås med genomförandet av motsvarande termiska ackumuleringsplan bestående av NTS termiska sekvenser eller modifierade termiska sekvenser. 2.4.4.8 Utarbetande av ackumuleringsplanen för smörjmedelsförbrukning 2.4.4.8.1 Ackumuleringsplanen för smörjmedelsförbrukning ska bestå av ett antal sekvenser för smörjmedelsförbrukning som upprepas ett flertal gånger, där varje sekvens för smörjmedelsförbrukning alterneras med varje termisk sekvens eller varje modifierad termisk sekvens. 2.4.4.8.2 Varje sekvens för smörjmedelsförbrukning ska bestå av ett stabilt läge med konstant belastning och hastighet; belastningen och hastigheten ska väljas på ett sådant sätt att smörjmedelsförbrukningen maximeras och den effektiva termiska åldringen minimeras. Läget ska fastställas av tillverkaren i samråd med typgodkännandemyndigheten utifrån god teknisk sed. 2.4.4.8.3 Varaktigheten för varje sekvens för smörjmedelsförbrukning ska bestämmas enligt följande: 2.4.4.8.3.1 Motorn ska köras under en lämplig tidsperiod med den belastning och den hastighet som fastställts av tillverkaren i enlighet med punkt 2.4.4.8.2 och det smörjmedel som förbrukas ska fastställas i g/tim med en lämplig metod, till exempel det förfarande med dränering och vägning som beskrivs i tillägg 6. Smörjmedelsbyten ska genomföras i rekommenderade intervaller. 2.4.4.8.3.2 Varaktigheten för varje sekvens för smörjmedelsförbrukning ska beräknas med hjälp av följande ekvation: Ekvation 8: där tLS = varaktigheten, i timmar, av en enda sekvens för smörjmedelsförbrukning. LCRWHTC = smörjmedelsförbrukningen i g/tim fastställd enligt punkt 2.2.15. tWHTC = antal timmar som motsvarar den fordonskategori för vilken den ersättande utsläppsbegränsande anordningen är avsedd, erhållna ur tabell 1. LCRTAS = smörjmedelsförbrukningen i g/tim fastställd enligt punkt 2.4.4.2. LCRLAS = smörjmedelsförbrukningen i g/tim fastställd enligt punkt 2.4.4.8.3.1. tTS = varaktigheten, i timmar, av enda termisk sekvens enligt tillägg 4, eller av en modifierad termisk sekvens enligt punkt 2.4.3.2. NTS = det totala antalet termiska sekvenser eller modifierade termiska sekvenser som ska utföras under driftsackumuleringsplanen. 2.4.4.8.4 Smörjmedelsförbrukningen ska alltid vara lägre än 0,5 % av motorns bränsleförbrukning för att undvika alltför stor ackumulering av aska på framsidan av den ersättande utsläppsbegränsande anordningen. 2.4.4.8.5 Det är tillåtet att lägga till den termiska åldring som orsakas av genomförandet av sekvensen för smörjmedelsförbrukning till den AE som beräknas i ekvation 4. 2.4.5 Utarbetande av den fullständiga driftsackumuleringsplanen 2.4.5.1 Driftsackumuleringsplanen ska konstrueras genom att alternera termiska eller modifierade termiska sekvenser, enligt vad som är lämpligt, med sekvenser för smörjmedelsförbrukning. Detta mönster ska upprepas NTS gånger, där NTS -värdet ska vara det som beräknas i enlighet med punkt 2.4.2 eller 2.4.3, beroende på vad som är lämpligt. Ett exempel på en fullständig driftsackumuleringsplan finns i tillägg 7. Ett flödesschema som beskriver utarbetandet av en fullständig driftsackumuleringsplan finns i tillägg 8. 2.4.6 Utförande av driftsackumuleringsplanen 2.4.6.1 Motorn, utrustad med ett system för efterbehandling av avgaser där den ersättande utsläppsbegränsande anordningen ingår, ska köras enligt den driftsackumuleringsplan som anges i punkt 2.4.5.1. 2.4.6.2 Den motor som används för driftsackumuleringsplanen får vara en annan än den motor som används i datainsamlingsfasen; den sistnämnda ska dock alltid vara den motor för vilken den ersättande utsläppsbegränsande anordning som ska typgodkännas har konstruerats, och den som provas avseende utsläpp enligt punkt 2.4.3.2. 2.4.6.3 Om den motor som används för driftsackumuleringsplanen har en slagvolym som är 20 % större eller mer än den motor som används i datainsamlingsfasen, ska avgassystemet på den förra vara försedd med en förbikoppling för att så nära som möjligt återspegla avgasflödet på den senare under de valda förhållandena av åldring. 2.4.6.4 I det fall som avses i punkt 2.4.6.2 ska den motor som används för driftsackumuleringsplanen vara typgodkänd enligt förordning (EG) nr 595/2009. Om den eller de anordningar som provas är avsedda att monteras i ett motorsystem med avgasåterföring ska dessutom det motorsystem som används för driftsackumuleringsplanen också vara försett med avgasåterföring. Om den eller de anordningar som provas inte är avsedda att monteras i ett motorsystem med avgasåterföring ska det motorsystem som används för driftsackumuleringsplanen inte heller vara försett med avgasåterföring. 2.4.6.5 Det smörjmedel och det bränsle som används under driftsackumuleringsplanen ska i så hög utsträckning som möjligt likna de som använts under datainsamlingsfasen enligt punkt 2.2. Smörjmedlet ska överensstämma med rekommendationen från tillverkaren av den motor för vilken den utsläppsbegränsande anordningen är avsedd. De bränslen som används bör vara marknadsbränslen som uppfyller motsvarande krav i direktiv 98/70/EG. På tillverkarens begäran kan också referensbränslen i enlighet med denna förordning användas. 2.4.6.6 Smörjmedlet får bytas för underhåll, med de intervaller som anges av tillverkaren av den motor som används under datainsamlingsfasen. 2.4.6.7 När det gäller en SCR, ska insprutningen av urea genomföras i enlighet med den strategi som fastställts av tillverkaren av den ersättande utsläppsbegränsande anordningen.”