RÅDETS BESLUT

av den 10 maj 1999

om arrangemang för ett ökat samarbete mellan Europeiska unionen och Västeuropeiska unionen

(1999/404/GUSP)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 17 i detta,

med beaktande av protokollet om artikel 17 som fogats till Fördraget om Europeiska unionen, och

av följande skäl:

(1) I protokollet om artikel 17 som fogats till Fördraget om Europeiska unionen föreskrivs att Europeiska unionen tillsammans med Västeuropeiska unionen inom ett år från Amsterdamfördragets ikraftträdande skall utarbeta arrangemang för ett ökat ömsesidigt samarbete.

(2) Ett förberedande arbete har utförts tillsammans med Västeuropeiska unionen i syfte att utarbeta sådana arrangemang.

(3) Den text som är ett resultat av det förberedande arbetet med Västeuropeiska unionen lämpar sig för arrangemang för ett ökat samarbete med Västeuropeiska unionen och bör därför godkännas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den text, som utgör arrangemangen för ett ökat samarbete mellan Europeiska unionen och Västeuropeiska unionen enligt protokollet om artikel 17 i Fördraget om Europeiska unionen, godkänns härmed.

Texten med arrangemangen bifogas detta beslut.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Artikel 3

Detta beslut skall offentliggöras i Officiella tidningen.

Utfärdat i Bryssel den 10 maj 1999.

På rådets vägnar

H. EICHEL

Ordförande

ARRANGEMANG FÖR ÖKAT SAMARBETE MELLAN EUROPEISKA UNIONEN OCH VÄSTEUROPEISKA UNIONEN ENLIGT PROTOKOLLET OM ARTIKEL 17 I FÖRDRAGET OM EUROPEISKA UNIONEN

I. INLEDNING

1. I artikel 17 i Fördraget om Europeiska unionen (FEU) meddelas föreskrifter om bland annat närmare institutionella förbindelser med Västeuropeiska unionen (VEU) inför möjligheten av VEU:s införlivande med unionen, om Europeiska rådet beslutar det. I artikel 17 anges vidare att Europeiska rådet i så fall skall rekommendera medlemsstaterna att anta ett sådant beslut i enlighet med deras konstitutionella bestämmelser.

Enligt de relevanta bestämmelserna i artikel 17 fattade Europeiska unionens råd den 10 maj 1999 ett beslut om de praktiska arrangemangen för alla medlemsstaters deltagande i insatser enligt artikel 17.2 i Fördraget om Europeiska unionen för vilka unionen anlitar VEU.

VEU-rådet hade tidigare - den 18 november 1997 - antagit bestämmelser som motsvarar de praktiska arrangemang som anges i artikel 17.3 i Fördraget om Europeiska unionen (FEU). Detta nämns i Europeiska unionens råds ovannämnda beslut.

2. I protokollet om artikel 17 föreskrivs det att Europeiska unionen tillsammans med Västeuropeiska unionen inom ett år från Amsterdamfördragets ikraftträdande skall utarbeta arrangemang för ett ökat ömsesidigt samarbete.

Europeiska rådet i Wien uppmanade rådet att i samförstånd med VEU slutföra arrangemangen för ett ökat ömsesidigt samarbete enligt protokollet om artikel 17 så att dessa kan börja gälla vid fördragets ikraftträdande.

VEU identifierade (i sin förklaring av den 22 juli 1997) ett visst antal åtgärder som skulle kunna utformas i detta sammanhang. Förklaringen beaktades av regeringskonferensen 1996/97 och bilades slutakten.

3. EU och VEU har i enlighet med protokollet om artikel 17 utarbetat följande arrangemang för ett ökat ömsesidigt samarbete genom att utnyttja de åtgärder som omfattas av den ovannämnda förklaringen.

Arrangemangen utgörs av ett antal åtgärder som kan komma att revideras och kompletteras mot bakgrund av gjorda erfarenheter. EU och VEU åtar sig att se över dessa arrangemang i mån av behov och under alla omständigheter senast två år efter Amsterdamfördragets ikraftträdande, särskilt mot bakgrund av gjorda erfarenheter och av hur förbindelserna mellan dem utvecklar sig.

II. ARRANGEMANG

A. Förbättrad samordning av EU:s och VEU:s samråd och beslutsprocesser, särskilt i krissituationer

1. Både EU och VEU är övertygade om att det bästa och snabbaste praktiska genomförandet av artikel 17 i FEU åstadkommes genom arrangemang som ger båda organisationerna möjlighet att på ett effektivare sätt utföra sina uppgifter enligt bestämmelserna, särskilt i krissituationer.

2. Utan att EU:s och VEU:s respektive befogenheter påverkas i varje enskilt fall kommer EU och VEU att fullt ut utnyttja gällande praxis och förfaranden och söka fastställa ytterligare samråds- och samarbetsåtgärder mot bakgrund av gjorda erfarenheter.

3. EU och VEU är därför eniga om att den arbetsmetod ("modus operandi") för genomförandet av artikel 17.3 och det därtill hörande flödesschemat, som i diagramform beskriver de olika etapperna i de båda organisationernas förfaranden och kopplingarna mellan dem enligt bilaga I, kommer att användas som vägledning för beslutsprocessen inom EU och VEU i de fall där EU anlitar VEU. De är dessutom eniga om att en sådan vägledning endast kan vara exemplifierande och inte kan förväntas behandla alla faktorer i en viss krissituation samt om att den inte påverkar ytterligare förbättringar av de tillämpliga beslutsprocesserna.

B. Gemensamma möten mellan de båda organisationernas relevanta organ

1. EU och VEU är ense om att gemensamma möten kan leda till ökat samarbete och kommer att organiseras vid behov:

i) På de områden där samarbete mellan de båda organisationerna föreskrivs i artikel 17 i fördraget, med hänvisning till följande:

a) VEU stöder EU när det gäller utformningen av de aspekter på den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken som har försvarsmässiga konsekvenser enligt artikel 17.1 andra stycket,

b) EU kommer att anlita VEU för att utarbeta och genomföra de av unionens beslut och åtgärder som har försvarsmässiga konsekvenser enligt artikel 17.3.

ii) På andra områden där EU:s och VEU:s intressen och verksamheter överlappar varandra och kan motivera samordning.

2. För de syften som beskrivs under B.1 i, är EU och VEU eniga om att fortsätta med förfarandet att hålla möten i en ad hoc-grupp för EU/VEU i enlighet med gällande förfaranden.

Följande förfaranden kommer att följas:

- Varje land som deltar i mötena skall företrädas av en enda delegation; delegationerna placeras i alfabetisk ordning i enlighet med ländernas namn på deras egna språk.

- Ordförandeskapet för mötena skall vara delat i enlighet med varje organisations regler: för EU, ordföranden med stöd av Europeiska unionens råds generalsekretariat; för VEU, generalsekretariatet med VEU:s ordförande vid dess sida, bredvid EU:s ordförandeskap.

- Europeiska kommissionen placeras mitt emot ordförandena.

- Dagordningar och mötesdokument skall distribueras på EU:s och VEU:s ordförandeskaps ansvar.

- En rapport från varje möte skall utarbetas gemensamt av Europeiska unionens råds generalsekretariat och VEU:s generalsekretariat och distribueras på EU:s och VEU:s ordförandeskaps ansvar.

- Efter mötena åligger det varje ordförandeskap att se till att alla dokument och föreslagna beslut införlivas med varje organisations beslutsprocess.

3. När det gäller hantering av kriser med avseende på vilka EU anlitar VEU eller när deras verksamheter motiverar överväganden enligt B.1 ii, kan gemensamma möten hållas mellan EU:s och VEU:s berörda organ på de båda ordförandenas gemensamma initiativ.

De regler och förfaranden som fastställs för den gemensamma ad hoc-gruppen kommer att gälla i tillämpliga delar, och deltagandet skall avspegla den utformning som respektive organisation har beslutat om.

4. Samarbetet skall också ökas särskilt genom följande åtgärder:

- Nära samarbete mellan ordförandeskapen och respektive organisations personal vad avser samband, informationsutbyte och samordning av arbetet.

- Regelbundna kontakter och möten mellan de båda organisationernas ordförandeskap och sekretariat.

- EU:s ordförandeskap skall regelbundet lämna information vid VEU:s möten, och VEU:s ordförandeskap vid EU:s möten.

- Företrädarna för EU:s och VEU:s ordförandeskap skall delta i den andra organisationens motsvarande möten och verksamheter.

- Den ena organisationens tjänstemän kan delta i den andra organisationens möten, enligt de särskilda förfaranden som anges under D och G.

- På EU:s initiativ kan företrädare för VEU ingå i EU:s delegation vid möten och därmed sammanhängande arrangemang tillsammans med tredje land, när frågor som har försvarsmässiga konsekvenser skall behandlas. Kontakter mellan EU och VEU och tredje länder kan också övervägas när båda organisationerna har förbindelser med dessa.

C. Största möjliga harmonisering av ordningsföljden för ordförandeskapen i VEU och EU samt administrativa regler och praxis för de båda organisationerna

1. Den 12 september 1997 antog VEU-rådet ett beslut (bilaga II) om harmonisering av ordningsföljden för ordförandeskapen i VEU i förhållande till ordningsföljden för ordförandeskapen i EU.

2. När det gäller beslut som kan få budgetmässiga konsekvenser åtar sig EU och VEU att, bl.a. genom att utnyttja de möjligheter som identifierats i arbetsmetoden ("modus operandi") och under E, utbyta information, särskilt för att säkerställa att EU:s institutioner så fullständigt och snart som möjligt får tillgång till alla budgetuppskattningar som behövs för att EU skall kunna fatta beslut som tillåter snabb finansiering.

D. Nära samordning mellan arbetet vid VEU:s generalsekretariat och Europeiska unionens råds generalsekretariat

Europeiska unionens råds generalsekretariat och VEU:s generalsekretariat kommer att samordna sitt arbete och samarbeta i enlighet med föreskrifterna i bilaga III, som omfattar informationsutbyte, utbyte av skriftligt material, korsvis deltagande i möten, synkroniserade möten, placeringsarrangemang samt utbyte och utstationering av personal.

E. Tillstånd för EU:s relevanta organ, inbegripet enheten för politisk planering och tidig förvarning, att utnyttja resurserna hos VEU:s militära personal, satellitstation och institut för säkerhetsfrågor

1. För att kunna utföra arbete som har samband med artikel 17 i FEU kan organ inom Europeiska unionens råd anhålla om att få information, råd eller andra tjänster från VEU:s resurser. Europeiska unionens råds ordförandeskap eller, på dess vägnar, generalsekretariatet, skall överlämna en sådan anhållan till VEU:s ständiga råd, som i rätt tid kommer att ge särskilda eller allmänna direktiv.

2. VEU:s militära personal kommer att delta i och bidra till gemensamma möten mellan EU och VEU. De dokument som den militära personalen utarbetar kan omfattas av informationsutbytet mellan organisationerna, enligt normala regler. Den militära personalen kommer att bistå vid det utbyte mellan EU och VEU som krävs för att förbereda, verkställa och övervaka beslut enligt artikel 17.3 i FEU.

Den militära personalen kommer regelbundet att göra genomgångar av relevanta aspekter på VEU:s förfaranden, planer och verksamhet för företrädare för EU, de kommer att ta emot besök från EU:s företrädare på EU:s eller sitt eget initiativ, inklusive besök vid incidentrapporteringscentrumet, och de kommer att genomföra ytterligare arrangemang med EU:s tjänstemän för att främja beredskapen och underlätta samarbetet, främst på det operativa området.

3. VEU:s satellitstation kommer att förse EU med bildtolkningsprodukter i enlighet med de instruktioner och prioriteringar som VEU-rådet gett stationen. VEU och EU undersöker ett antal möjligheter som står till buds för att vidareutveckla sina förbindelser på detta område, särskilt möjligheten att ge de av EU begärda insatserna samma prioritet som VEU-rådets uppdrag.

4. VEU:s institut för säkerhetsfrågor, som inrättades den 1 juli 1990 som ett hjälporgan till VEU, har som huvuduppgift att bistå i utvecklingen av en europeisk säkerhetsidentitet. Det erbjuder EU en extra resurs. Institutets verksamhet, som omfattar analys, forskning, debatt och samarbete med andra nationella och internationella institutioner, kommer att behandla de teman som EU anser vara av särskilt intresse för sitt arbete. Institutet kommer systematiskt att inbjuda EU:s företrädare till seminarier och liknande evenemang, bl.a. till den sommarkurs som på försök kommer att anordnas under 1999 i enlighet med VEU-rådets beslut om att gradvis utveckla institutet till en europeisk akademi för säkerhet och försvar.

5. Den höge representanten för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och den personal som denna person utser, inklusive enheten för politisk planering och tidig förvarning enligt förklaring 6 som fogats till Amsterdamfördraget, kommer att ha tillgång till alla VEU:s ovannämnda resurser vid utövandet av sina befogenheter.

Dessutom kan den höge representanten, inom ramen för de allmänna arrangemangen för VEU:s och EU:s samarbete enligt ovan, uppmana VEU:s generalsekreterare att utse VEU-personal till de arbetsgrupper som inrättas för att behandla särskilda politiska frågor.

F. Samarbete på krigsmaterielområdet, på det sätt som anses lämpligt

1. I artikel 17.1 fjärde stycket föreskrivs att den gradvisa utformningen av en gemensam försvarspolitik, på det sätt som medlemsstaterna anser lämpligt, skall stödjas av samarbete mellan dem på krigsmaterielområdet.

2. VEU:s förklaring av den 22 juli 1997 omfattar, bland alla de åtgärder som skulle kunna utformas, samarbete, när det är lämpligt, om krigsmateriel inom ramen för Västeuropeiska försvarsmaterielgruppen (WEAG), som är europeisk samarbetsinstans när det gäller krigsmateriel, mellan EU och VEU i samband med rationaliseringen av den europeiska marknaden för krigsmateriel och inrättandet av en europeisk krigsmaterielagentur.

3. EU och VEU noterar de arrangemang som EU och WEAG kommit överens om. För att öka insynen och effektivisera samordningen av arbetet i EU och WEAG föreskriver dessa arrangemang att ett informellt informationsutbyte skall ske mer regelbundet, utan att den informella karaktären ändras, bl.a. på följande sätt:

- Ordförandeskapet för WEAG respektive EU (ordföranden för ad hoc-gruppen för en europeisk krigsmaterielpolitik eller dennes företrädare) samt Europeiska kommissionen (i enlighet med deras respektive ansvarsområden) erkänns som kontaktpunkter och huvudsakliga kommunikationskanaler, kompletterade med kontakter mellan Europeiska unionens råds generalsekretariat och WEAG:s krigsmaterielsekretariat.

- Periodisk rapportering om pågående arbete av gemensamt intresse

- till WEAG-panelerna via ordföranden för de nationella krigsmaterieldirektörerna från EU:s ordförandeskap och kommissionen (enligt deras respektive ansvarsområden),

- från WEAG:s ordförandeskap, eventuellt med stöd av de relevanta WEAG-panelerna, till ad hoc-gruppen för en europeisk krigsmaterielpolitik.

- Regelbundet utbyte av information om den pågående verksamheten inom ad hoc-gruppen för en europeisk krigsmaterielpolitik och WEAG, kompletterat med utbyte av relevanta arbetsdokument samt möten mellan EU:s ordförandeskap/Europeiska kommissionen (i enlighet med deras respektive ansvarsområden) och WEAG:s ordförandeskap. Dokument som utbyts kommer att behandlas i enlighet med tillämpliga säkerhetsförfaranden i EU och WEAG.

- Informella gemensamma sammanträden om aktuella frågor när ad hoc-gruppen för för europeisk krigsmaterielpolitik och WEAG är eniga om detta.

- Andra arrangemang för samarbete mellan EU och WEAG som kan överenskommas i syfte att öka det europeiska samarbetet på krigsmaterielområdet.

4. Krigsmaterielrelaterade aspekter kan också beaktas under EU:s och VEU:s arbete när det gäller försvarsfrågor, när så är lämpligt.

G. Samarbete med Europeiska kommissionen

1. Enligt FEU skall kommissionen fullt ut medverka i det arbete som utförs inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP). Reglerna för samarbetet mellan VEU och kommissionen framgår av bilaga IV, och de omfattar bl.a. informationsutbyte, utbyte av skriftligt material, korsvist deltagande i möten, placeringsarrangemang och personalutbyten.

2. EU och VEU noterar att en modell för en finansiell ordning mellan Europeiska kommissionen och VEU kommer att upprättas i syfte att underlätta ett snabbt genomförande i praktiken av EU-beslut och EU-åtgärder som medför verksamhet för VEU enligt artikel 17 och som finansieras genom tillämpliga budgetposter i Europeiska gemenskapernas allmänna budget.

3. EU och VEU noterar att i de fall där gemenskapens åtgärder och VEU:s verksamhet kompletterar varandra, kan utbyten och samverkan mellan Europeiska kommissionen och VEU äga rum.

H. Säkerhetsarrangemang

1. Europeiska unionens råds generalsekreterare och VEU:s generalsekreterare har brevväxlat om de säkerhetsregler som skall gälla för hantering av förtrolig information som överförs från den andra organisationen (se bilaga V). Denna brevväxling syftar till ett obehindrat utbyte mellan sekretariaten av sådan information som krävs för att EU:s och VEU:s förbindelser skall fungera på ett riktigt sätt enligt FEU.

2. Europeiska kommissionens ordförande och VEU:s generalsekreterare har brevväxlat om de säkerhetsregler som skall gälla för hantering av den förtroliga information som utbyts (se bilaga VI). Denna brevväxling syftar till ett obehindrat utbyte mellan Europeiska kommissionen och VEU:s generalsekretariat av sådan information som krävs för att förbindelserna mellan EU och VEU skall fungera på ett riktigt sätt enligt FEU.

3. Ovanstående arrangemang påverkar inte annat officiellt informationsutbyte mellan de båda organisationerna som kan komma att krävas för att genomföra bestämmelserna i FEU eller som relevanta organ inom respektive organisation anser nödvändiga.

FÖRTECKNING

>Plats för tabell>

BILAGA I

ARBETSMETOD ("MODUS OPERANDI") FÖR GENOMFÖRANDET AV ARTIKEL 17.3 I FEU

AVDELNING A

1. I den europeiska säkerhetsarkitektur som för närvarande tar form kommer krishantering i stor utsträckning att involvera mer än en organisation samtidigt, särskilt EU, VEU, Nato, OSSE och FN. Det institutionella förhållande mellan EU och VEU, som skapades genom FEU och förstärks genom Amsterdamfördraget, samt förstärkningen av det institutionella samarbetet mellan VEU och Nato, möjliggör en heltäckande europeisk strategi beträffande krishantering:

- Amsterdamfördraget omfattar "Petersberguppdragen", anger att Europeiska rådets behörighet i fråga om riktlinjer skall inbegripa frågor som har försvarsmässiga konsekvenser och i fråga om VEU skall gälla för frågor där unionen använder sig av VEU, samt innehåller föreskrifter om närmare institutionella förbindelser mellan EU och VEU, vilket ger EU tillgång till operativ kapacitet, särskilt inom ramen för "Petersberguppdragen"; det stöder också EU vid utformningen av försvarsaspekterna i den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken.

- Uppbyggnaden av en europeisk säkerhets- och försvarsidentitet inom Nato, som bekräftas genom det beslut som fattades i Madrid(1), gör det möjligt att låta denna kapacitet inbegripa möjligheten att använda sig av Atlantpaktens medel och resurser. VEU skall fortsätta att förstärka sina operativa förbindelser med Nato.

- VEU skall fortsättningsvis vidta ytterligare åtgärder för att förstärka sin operativa kapacitet såväl i de sammanhang som anges i första och andra strecksatserna som för att genomföra självständiga operationer.

2. Dessa arrangemang utgör en tillämpning av begreppet nära förbundna institutioner som förstärker varandra ömsesidigt. Deras effektivitet är dock beroende av en bättre samordning av samråds- och beslutsprocesserna inom respektive organisation. Eftersom villkoren för samarbete mellan VEU och Nato vid sådana VEU-ledda operationer där Natos medel och resurser utnyttjas för närvarande diskuteras inom VEU och Nato, har experter inom EU och VEU, under beaktande av de ändringar i förhållandet mellan EU och VEU som överenskoms i Amsterdam, gemensamt utarbetat bifogade flödesschema för att visa de olika etapperna i beslutsprocesserna inom EU och VEU och hur samspelet mellan dem fungerar i krissituationer i vilka EU använder sig av VEU för att utarbeta och genomföra unionens beslut och åtgärder med försvarsmässiga konsekvenser, särskilt såvitt avser Petersberguppdragen. Det rådde allmän enighet om att det vore praktiskt att i ett andra skede av arbetet slå samman detta flödesschema med de flödesscheman som utarbetats av VEU och Nato för deras samarbete vid VEU-ledda operationer där Natos medel utnyttjas.

AVDELNING B

Diskussionen om flödesschemat ledde till följande slutsatser:

Allmänna

1. Med hänsyn till varje krissituations särdrag och till behovet av att underlätta mycket snabba åtgärder förefaller det svårt att upprätta ett standardförfarande för att koppla samman de båda organisationernas beslutsprocesser.

2. Det bifogade flödesschmat innehåller en modell för EU:s och VEU:s samverkan vid krishantering enligt artikel 17.3. Samtidigt som flödesschemat bör behålla sin exemplifierande karaktär bör det även fungera som riktlinje för att fastställa samspelet mellan EU och VEU i en särskild krissituation.

3. EU har en rad politiska riktlinjer och instrument för att handskas med krishanteringens olika aspekter. Under hela den tid som en krishanteringsoperation enligt artikel 17.3 pågår skall EU behålla ansvaret för den övergripande politiska ramen. Detta övergripande ansvar, som kommer att förstärkas ytterligare av Amsterdamfördraget, bör vid behov återspeglas i arrangemangen för ökat samarbete mellan de båda organisationerna i krissituationer.

4. EU-VEU-samarbetet om krishantering enligt artikel 17.3 kommer att kräva utbyte av förtrolig information, vilket i sin tur kräver att de relevanta säkerhetskraven hos båda organisationerna uppfylls. De säkerhetsarrangemang som avtalas mellan de båda organisationerna kommer avsevärt att underlätta samarbetet mellan EU och VEU enligt artikel 17.3.

5. Det ansågs viktigt att ange EU:s och VEU:s respektive roller i civil-militära uppdrag.

Fas 1: Uppkomsten av en krissituation och utvärdering av krisen

6. Innan en krissituation uppkommer eller när den uppkommer får EU:s och VEU:s råd självständigt och mot bakgrund av sin respektive behörighet studera olika aspekter av situationen. Mot bakgrund av den större räckvidden hos de åtgärder som står till EU:s förfogande är det troligt att en mer heltäckande bedömning av situationen och vid behov utarbetandet av en övergripande strategi för att hantera den uppkommande krisen kommer att ske inom EU. Under denna process kommer EU att förlita sig på att VEU kommer att ställa sin politisk-militära sakkunskap och sina militära instrument till förfogande för övervakning och bedömning av situationen samt för utvecklingen av de militära elementen i ett övergripande europeiskt förhållningssätt till krisen.

7. VEU-rådet får även ta initiativ till att hänskjuta en krissituation till Europeiska unionens råd och förse EU med bedömningar och handlingsalternativ så vitt dess eget ansvarsområde berörs.

8. VEU-ländernas deltagande i förberedelse, planering och genomförande av VEU-operationer regleras av relevanta VEU-dokument.

9. Vid inrättandet av GUSP-enheten för politisk planering och tidig förvarning bör förbindelser med VEU:s planeringsenhet och incidentrapporteringscentrum ombesörjas, utöver de befintliga kontaktpunkterna mellan sekretariaten, i syfte att underlätta samarbetet för båda organisationerna, särskilt i den inledande fasen av en krissituation.

10. När en krissituation har hänskjutits till EU:s och VEU:s råd bör lämpliga mekanismer för kontakterna mellan VEU och EU sättas igång för att underlätta en gemensam bedömning av situationen. I de flesta fall kommer det att vara normalt och värdefullt om VEU för sådana gemensamma bedömningar lägger fram sin egen militära bedömning av situationen och därvid särskilt beaktar möjligheten att genomföra en operation vad beträffar medel och kostnader. EU skall redovisa sin övergripande bedömning av krisen. Dessa mekanismer kan inbegripa gemensamma möten i arbetsgrupper eller, när så är lämpligt, på högre nivå eller inrättande av en ad hoc-grupp bestående av representanter för båda organisationerna. Ad hoc-möten kan sammankallas på ordförandeskapens initiativ. Vardera ordförandeskapet skulle ha ansvar för att föreslå den arbetsgrupp som skall ha ansvaret för denna process. Om inte annat följer av ytterligare institutionella bestämmelser inom de båda institutionerna förefaller det som om de lämpligaste grupperna för närvarande skulle vara den politisk-militära gruppen inom VEU och de relevanta regionala grupperna och/eller arbetsgruppen för säkerhetsfrågor i EU.

Fas 2: Beslut om åtgärder och utarbetande av en operativ plan

11. Som svar på en begäran från EU skall VEU:s råd i tillämpliga fall till EU överlämna sina slutsatser beträffande genomförbarheten av och de tänkbara alternativen för en operation. Politiska kommittén och Ständiga representanternas kommitté skall förbereda EU-rådets beslut. I detta skede skulle gemensamma möten med VEU:s ständiga råd vara till särskilt stor nytta. Ärendet får hänskjutas till Europeiska rådet som då får besluta att dra upp riktlinjer för att säkerställa en konsekvent strategi för både EU och VEU när det gäller hur krisen skall hanteras. De behöriga instanserna inom båda organisationerna skall handla i enlighet med de riktlinjer som dragits upp. EU:s råd (allmänna frågor) skall anta beslutet och VEU-rådet skall sedan med hänsyn till relevanta militära överväganden fatta nödvändiga beslut.

12. När det gäller graden av exakthet hos beslutet enligt artikel 17.3 måste beslutets lydelse vara exakt vad beträffar målen, utan att gå så långt som till att ange sätten för genomförandet av VEU:s militära operation. Högsta möjliga grad av exakthet skall eftersträvas genom förberedelser och kontakter mellan EU och VEU och kommer senare att underlätta dialogen mellan dem när det gäller villkoren för genomförande och fullföljande av operationen. En exakt beskrivning av målen i beslutet enligt artikel 17.3 kommer också att underlätta processen med att avveckla operationen.

13. När det gäller operationens längd överenskoms det att EU-beslutet får innehålla en översynsklausul och eventuellt ett mål för avslutande av operationen under vederbörligt hänsynstagande till VEU:s militära och operativa bedömning samt till behovet av att behålla en pragmatisk och flexibel angreppsvinkel i VEU:s åtgärder.

14. Ytterligare praktiska arrangemang för de båda organisationernas samarbete enligt artikel 17.3 kan överenskommas i allmänna ordalag eller från fall till fall. Arrangemangen för en särskild operation kan överenskommas före eller efter ett beslut enligt artikel 17.3. De gemensamma arbetsrutiner som införs under den första fasen kan behöva justeras under den andra fasen.

15. Båda organisationerna måste vara helt på det klara med de utsedda "kontaktpunkterna" mellan dem. De nuvarande arrangemangen (förbindelser mellan ordförandeskapen, sekretariaten och Europeiska kommissionen) kommer att ha stor betydelse och bör utnyttjas fullt ut vid en kris. Därtill kan man med fördel ange ad hoc-kontaktpunkter för att möjliggöra ett stort urval av interventioner på grundval av artikel 17.3, med vederbörlig hänsyn till de båda organisationernas regler om hur organisationen skall företrädas utåt och dess interna beslutsprocess. Sådana kontakter kan omfatta VEU:s sekretariat, VEU:s planeringsenhet, GUSP-enheten för politisk planering och tidig förvarning samt, beroende på operationens art, Europeiska kommissionen. Dessa arrangemang kommer att säkerställa att dessa samtalspartner har behörighet att fungera som ett gränssnitt mellan EU och VEU.

Fas 3: Genomförande, övervakning och avslutande av operationen

16. Behovet av övergripande informationsutbyte och detaljerat samråd mellan EU och VEU från början till slutet av genomförandefasen betonades. Villkoren för detta utbyte måste bestämmas med hjälp av praktiska arrangemang i enlighet med vad som redan angetts för fas 2. Särskilt kan de sörja för en samarbetsnivå både i Bryssel (vid behov t.ex. i ad hoc-gruppen) och på platsen. Beroende på operationens art kan ett högkvarter som är lämpat för båda organisationernas bidrag och närvaro vara påkallat, särskilt när det gäller humanitära eller icke-militära operationer. I andra fall kan det exempelvis övervägas att integrera en företrädare för Europeiska unionen i styrkans högkvarter, t.ex. för att ansvara för förbindelserna och/eller utföra särskilda uppgifter. För att operationen skall ha framgång är det dock ytterst väsentligt att ansvarsområdena anges tydligt och att en enhetlig befälsordning bibehålls. Det är framför allt nödvändigt att respektera operationens befälhavares behov av att ha tillgång till en enda orderkedja som leder upp till VEU:s ständiga råd.

17. Eventuella större förändringar i det övergripande politiska sammanhang som omfattas av beslutet enligt artikel 17.3 skulle normalt kräva ytterligare ett beslut av Europeiska unionens råd samt ytterligare beslut i fråga om VEU.

18. Den institutionella (EU/VEU) ramen för en operation som utförs för att genomföra ett EU-beslut på grundval av artikel 17.3 kan behållas endast så länge EU anser en sådan åtgärd nödvändig och i detta syfte använder sig av VEU; den militära operationen bör fortsättas endast så länge VEU anser den genomförbar ur militär synvinkel.

Överläggningar om avslutande av operationen, antingen som en del av en tidigare uppgjord plan eller som en reaktion på nya omständigheter får inledas på initiativ av någondera organisation och bör åtföljas av samråd mellan EU och VEU (vid behov inbegripet gemensamma möten) som leder till en gemensam uppfattning om fördelarna med och villkoren för avslutandet.

Samtidigt som det är EU-rådets sak ett besluta att upphöra att genomföra åtgärden enligt artikel 17.3, har VEU ansvaret för att välja strategi för avslutandet av den därmed sammanhängande militära operationen och dess genomförande, efter EU-rådet.

(1) Förklaring om euro-atlantisk säkerhet och euro-atlantiskt samarbete, utfärdad av de stats- och regeringschefer som deltog i Nordatlantiska rådets möte i Madrid den 8 juli 1997.

>PIC FILE= "L_1999153SV.001002.EPS">

BILAGA II

VEU-RÅDETS BESLUT AV DEN 12 SEPTEMBER 1997 OM HARMONISERING AV ORDFÖRANDESKAPENS ORDNINGSFÖLJD INOM VÄSTEUROPEISKA UNIONEN OCH EUROPEISKA UNIONEN

RÅDET,

som erinrar om VEU:s ministerförklaring av den 22 juli 1997, särskilt beslutet att bland de åtgärder som, i enlighet med protokollet om artikel 17 i Amsterdamfördraget, kan vidtas nu, införliva frågan om att i möjligaste mån harmonisera ordförandeskapens ordningsföljd inom VEU och EU,

och noterar det tyska ordförandeskapets förslag i dokument C(97) 177,

BESLUTAR:

1) När ordförandeskapet för Europeiska unionen innehas av en hög fördragsslutande part i det ändrade Brysselfördraget skall denna part även åta sig ordförandeskapet för Västeuropeiska unionen.

2) I alla övriga fall skall ordförandeskapet för Västeuropeiska unionen innehas av en hög fördragsslutande part i det ändrade Brysselfördraget enligt den nuvarande ordningsföljden för Västeuropeiska unionens ordförandeskap (enligt bifogade schema). När denna ordningsföljd tillämpas skall inte ordförandeskap för Västeuropeiska unionen som innehas enligt punkt 1 beaktas.

3) Den nya ordningsföljden för ordförandeskapen skall börja tillämpas den 1 januari 1999.

Ordningsföljden för EU:s och VEU:s ordförandeskap enligt VEU-rådets beslut

1998-2003

>Plats för tabell>

BILAGA III

SAMARBETE MELLAN VÄSTEUROPEISKA UNIONENS GENERALSEKRETARIAT OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅDS GENERALSEKRETARIAT

1. Utbyte av information

Informationsutbyte skall ske med avseende på GUSP:s utveckling, i synnerhet med avseende på områden där VEU kan komma att uppmanas att delta i utarbetande och genomförande av EU-beslut som har försvarsmässiga konsekvenser, och inom de områden där unionen och VEU bedriver kompletterande eller likartad verksamhet samt inom VEU:s övriga relevanta verksamhet, inklusive utarbetande av planer i syfte att vidta åtgärder inom de områden där unionen skulle kunna komma att begära att en sådan insats görs.

De kontaktpunkter som utsetts inom de båda sekretariaten kommer att fortsätta att underlätta det dagliga informationsutbytet mellan de båda organisationerna.

Periodiska möten på högre tjänstemannanivå kommer att hållas minst en gång i kvartalet. Varje sekretariat skall inom sin respektive organisation distribuera en kort och utförlig rapport.

2. Utbyte av skriftligt material

Skriftligt material, inklusive förtroligt material, avser både dokument och COREU/WEUCOM-meddelanden. Praktiska arrangemang för ett systematiskt utbyte i fråga om ämnen av allmänt intresse för de båda organisationerna har inrättats.

2.1 Material som skall utbytas

Utbytet av skriftligt material avser både relevanta dokument och meddelanden överförda via COREU/WEUCOM-näten. Med undantag för särskilda situationer som inte omfattas av de grupper som anges nedan och för vilka speciella arrangemang måste inrättas, skall systematiskt utbyte av skriftligt material ske enligt förteckningarna under 2.1.1 och 2.1.2.

2.1.1 VEU:s generalsekretariat

VEU:s generalsekretariat kommer systematiskt att få skriftligt material (om GUSP-frågor) från följande grupper eller organ:

EU-organ:

- Europeiska rådet

- Rådet

- Ständiga representanternas kommitté (i den mån detta berör VEU:s verksamhet)

- Politiska kommittén

Arbetsgrupper:

- Säkerhet

- Global nedrustning och vapenkontroll

- Icke-spridning (kemiska och biologiska vapen samt kärnvapen)

- Export av konventionella vapen

- Förenta nationerna

- OSSE

- Västra Balkan

- Centraleuropa

- Östeuropa och Centralasien

- Mellanöstern/Persiska viken

- Mashrek/Maghreb, inklusive ad hoc-gruppen för fredsprocessen i Mellanöstern

- Afrika

- Asien, Oceanien

- Konsulära angelägenheter

- GUSP-råden

Politisk dialog:

- Möten med tredje länder, med vilka VEU också håller regelbundna möten.

2.1.2 Europeiska unionens råds generalsekretariat

Europeiska unionens råds generalsekretariat kommer systematiskt att få skriftligt material om verksamheten i följande VEU-grupper och -organ:

- Rådet (ministerrådet och permanenta rådet)

- Särskilda arbetsgruppen

- Rådets arbetsgrupp

- Politiskt-militära gruppen

- Medelhavsgruppen

- Rymdgruppen

- Alla arbetsgrupper som rådet har inrättat med avseende på beslut som Europeiska unionens råd fattar enligt artikel 17 i EU-fördraget

- Alla arbetsgrupper som behandlar humanitär verksamhet och räddningsinsatser

- Gruppen med representanter för försvarsministerierna (i den mån detta berör EU:s verksamhet)

(För samarbete på krigsmaterielområdet, se arrangemangen under F.)

2.2 Förfaranden och praktiska åtgärder

Utbytet av skriftligt material sker för närvarande manuellt mellan de utsedda kontaktpunkterna. Diskussioner har inletts mellan behöriga tjänstemän vid de båda sekretariaten om de tekniska aspekterna på ett utbyte av skriftligt material, inklusive sådana alternativ som elektroniska överföringar. Möjligheten till elektronisk överföring kommer att utvärderas med vederbörlig hänsyn till kostnader och säkerhetsmässiga aspekter.

Företrädare för de båda sekretariaten kommer att få tillgång till den information som distribueras eller diskuteras vid de möten eller delar av möten som de deltar i.

2.3 Uppdatering och utökning

De båda sekretariaten kommer att se över förteckningen över de av EU:s och VEU:s grupper och organ, rörande vilka skriftlig information kan komma att utbytas och skall, om nödvändigt, i sin respektive organisations beslutsprocess införa gemensamma/samordnade förslag för att uppdatera och utöka förteckningen.

3. Korsvist deltagande i VEU:s och EU:s möten

Korsvist deltagande bör tillämpas för möten på arbetsgruppsnivå liksom när det gäller relevanta punkter på dagordningen för möten som hålls på ambassadörs- och ministernivå. De möten som är av intresse för Europeiska unionens råds respektive VEU:s generalsekretariat motsvarar i stort de möten som behandlats i föregående punkt om utbyte av skriftligt material.

Korsvist deltagande kräver också information från generalsekretariatet och medgivande av ordförandeskapet för berörd organisation på motsvarande nivå. Det åligger främst de båda sekretariaten och de båda ordförandeskapen att från fall till fall se till att bestämmelserna för deltagandet i varandras möten fungerar effektivt. Det har överenskommits att nedan angivna grupper eller organ i respektive organisation kommer att vara öppna för de båda sekretariatens korsvisa deltagande.

3.1 VEU:s generalsekretariat

Utan att det påverkar andra arbetsgruppers deltagande vid behandling av frågor som har ett direkt samband med VEU:s verksamhet, kan VEU:s generalsekretariat på grundval av det tillvägagångssätt som anges i punkt 3 delta i möten eller delar av möten i nedanstående grupper eller organ inom unionen som bedömts vara särskilt lämpliga för korsvist deltagande:

EU-organ:

- Rådet

- Ständiga representanternas kommitté (GUSP-frågor som rör VEU:s verksamhet)

- Politiska kommittén

Arbetsgrupper:

- Säkerhetsgruppen

- Global nedrustning och vapenkontroll

- Icke-spridning (kemiska och biologiska vapen samt kärnvapen)

- Export av konventionella vapen

- Förenta nationerna

- OSSE

- Västra Balkan

- Alla övriga arbetsgrupper som anges i punkt 2.1.1 (i den mån detta berör VEU:s verksamhet)

- Konsulära angelägenheter

- GUSP-rådgivarna

EU kommer fullt ut att utnyttja möjligheterna till att höga företrädare för VEU:s högkvarter deltar i på likartat sätt relevanta delar av EU:s möten som hålls under rådsnivån inom ramen för GUSP. Förfarandena bör möjliggöra inlägg i diskussionerna på ömsesidig basis.

3.2 Europeiska unionens råds generalsekretariat

Utan att det påverkar andra arbetsgruppers deltagande vid behandling av frågor som har ett direkt samband med EU:s verksamhet, kan Europeiska unionens råds generalsekretariat på grundval av det tillvägagångssätt som anges i punkt 3 delta i möten eller delar av möten för nedanstående grupper eller organ inom VEU där korsvist deltagande bedömts vara av särskild betydelse:

- Rådet (ministerrådet och permanenta rådet)

- Särskilda arbetsgruppen

- Rådets arbetsgrupp

- Politiskt-militära gruppen

- Medelhavsgruppen

- Rymdgruppen

- Alla arbetsgrupper som rådet har inrättat med avseende på beslut som Europeiska unionen fattar enligt artikel 17 i FEU

- Alla arbetsgrupper som behandlar humanitär verksamhet och räddningsinsatser

- Gruppen med representanter för försvarsministerierna (i den mån detta berör EU:s verksamhet)

(För samarbete på krigsmaterielområdet, se arrangemangen under F.)

4. Placeringsarrangemang

Företrädare för Europeiska unionens råds och VEU:s generalsekretariat kommer under den andra organisationens möten att sitta tillsammans med den delegation som företräder deras egen organisations sittande ordförandeskap.

Sådana företrädare kan anmodas, och kan erbjuda sig, att göra inlägg i debatten genom sitt ordförandeskaps delegation.

5. Deltagande i möten

Deltagande av VEU:s generalsekreterare och Europeiska unionens råds generalsekreterare och/eller den höge representanten för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken i de av rådets möten på ministernivå, som behandlar frågor om samarbetet mellan EU och VEU enligt FEU, skall uppmuntras.

6. Synkronisering av dag och plats för möten

De båda organisationerna skall på ordförandeskaps- och sekretariatsnivå samråda med varandra, när så är möjligt, innan möten på ministernivå eller möten med berörda arbetsgrupper fastställs för att i största möjliga utsträckning synkronisera dag och plats för dessa möten.

Den nyligen etablerade praxisen att hålla regelbundna möten mellan ordförandeskapen och de båda sekretariaten samt möten mellan varje organisations nästkommande ordförandeskap bidrar till att uppfylla detta mål.

Ordförandeskapen för EU och VEU skall i största möjliga utsträckning synkronisera mötesdagarna och respektive sekretariat skall hjälpa ordförandeskapen med denna uppgift.

De båda sekretariaten skall dessutom sträva efter att öka antalet samordningsmöten, vilka i princip skulle kunna hållas en gång i månaden mellan ordförandeskapen och respektive sekretariat för att bl.a. övervaka de samordnade VEU-EU-mötena, informationsmötena, det korsvisa deltagandet i möten och utbytet av dokument.

7. Utbyte och utstationering av personal

Utbyte av tjänstemän med hjälp av korta praktiktjänstgöringar kommer att fortsätta att äga rum regelbundet, särskilt inom områden av gemensamt intresse för de båda organisationerna.

De båda sekretariaten skall klargöra och rapportera till sin respektive organisation om frågor som har samband med ett helt operationellt utbyte av personal (ekonomiska aspekter, rättsliga aspekter, osv.) i syfte att inleda genomförandet av sådana utbyten så snart som möjligt.

8. Säkerhetsaspekter

De båda sekretariaten skall genomföra den ytterligare ökning av arrangemangen som är möjlig mot bakgrund av brevväxlingen mellan VEU:s generalsekretariat och Europeiska unionens råds generalsekretariat av den 15 april 1999 (se bilaga V).

9. Övriga frågor

EU och VEU kommer att beakta möjligheten att inbjuda företrädare för VEU:s och EU:s respektive sekretariat till seminarier och andra ad hoc-arrangemang som de kan komma att hålla.

BILAGA IV

SAMARBETE MELLAN VEU OCH EUROPEISKA KOMMISSIONEN

Nedanstående regler syftar till att säkerställa samarbete mellan VEU och Europeiska kommissionen och avspeglar den senares roll inom GUSP enligt vad som anges i FEU. Om så är lämpligt kan de också användas för utbyte och dialog mellan kommissionen och VEU i sådana fall där gemenskapens åtgärder och VEU:s verksamhet kompletterar varandra.

1. Regelbundna kontakter

Utan att påverka kontakter på hög nivå mellan kommissionen å ena sidan och ordförandeskapet och VEU:s generalsekretariat å andra sidan skall regelbundna bilaterala möten hållas för att främja effektivt informationsutbyte och säkerställa lämpligt samråd. Därför skall de utsedda kontaktpunkterna inom kommissionen och VEU:s generalsekretariat fortsätta att säkerställa informationsutbyten och underlätta för lämpligt samråd. Möten på hög tjänstemannanivå skall hållas periodiskt för att granska möjligheterna till och behoven av ytterligare samordningsarrangemang.

2. Informationsutbyte

Informationsutbytet skall ske med avseende på GUSP:s utveckling, i synnerhet med avseende på de områden där VEU kan komma att uppmanas att delta i utarbetande och genomförande av EU-beslut som har försvarsmässiga konsekvenser, och inom de områden där EU och VEU bedriver kompletterande eller likartad verksamhet samt VEU:s övriga relevanta verksamhet, inklusive utarbetandet av planer i syfte att vidta åtgärder inom de områden där unionen skulle kunna komma att begära att en sådan insats görs.

Kontaktpunkterna inom kommissionen och VEU:s generalsekretariat kommer att fortsätta att underlätta det dagliga informationsutbytet mellan de båda institutionerna.

3. Utbyte av skriftligt material

Utbytet av skriftligt material, inklusive sekretessbelagt material, avser såväl dokument som COREU/WEUCOM-meddelanden.

VEU:s generalsekretariat kommer att översända skriftligt material till kommissionen i enlighet med kommissionens åligganden enligt FEU, särskilt med hänsyn till följande organ och grupper inom VEU:

- Rådet (ministerrådet och permanenta rådet)

- Särskilda arbetsgruppen

- Rådets arbetsgrupp

- Politiskt-militära gruppen

- Rymdgruppen

- Medelhavsgruppen

- Alla arbetsgrupper som rådet har inrättat på EU:s begäran enligt artikel 17 i FEU

- Alla arbetsgrupper som handlägger humanitär verksamhet och räddningsinsatser

- Gruppen med representanter för försvarsministerierna (i den mån detta berör EU:s verksamhet)

Europeiska kommissionen skall till VEU:s generalsekretariat översända relevant skriftligt material, särskilt i sådana fall där VEU vidtar åtgärder för att tillmötesgå EU:s beslut enligt artikel 17 i FEU. Dessutom skall kommissionen till VEU:s generalsekretariat översända meddelanden och förslag som har ställts till rådet, beslut, program, undersökningar av och rapporter om frågor som anses vara av intresse för VEU:s generalsekretariat.

Utbytet av skriftligt material skall äga rum mellan de utsedda kontaktpunkterna inom DG I A och VEU:s generalsekretariat.

VEU:s generalsekretariat och Europeiska kommissionen skall övervaka detta utbyte av skriftligt material och om nödvändigt föreslå uppdateringar eller utökningar. Möjligheten till elektronisk överföring av dokument kommer att utvärderas med vederbörlig hänsyn till kostnader och säkerhetshänsyn.

4. Deltagande i möten

VEU noterar att företrädare för Europeiska kommissionen kommer att ingå i EU:s ordförandeskaps delegation varje gång som VEU behandlar frågor som rör kommissionens ansvarsområde enligt FEU. Följande grupper och organ har bedömts vara av särskild betydelse för korsvist deltagande:

- Rådet (ministerrådet och permanenta rådet)

- Särskilda arbetsgruppen

- Rådets arbetsgrupp

- Politiskt-militära gruppen

- Rymdgruppen

- Medelhavsgruppen

- Gruppen med representanter för försvarsministerierna (i den mån detta berör EU:s verksamhet)

- Alla arbetsgrupper som rådet har inrättat på EU:s begäran enligt artikel 17 i FEU

- Alla arbetsgrupper som handlägger humanitär verksamhet och räddningsinsatser

Sådana företrädare kan anmodas, eller erbjuda sig, att göra inlägg i debatten medelst sitt ordförandeskaps delegation.

VEU:s företrädare kan av Europeiska kommissionen anmodas och själva erbjuda sig att göra inlägg i debatten enligt följande vägledande förteckning över kommissionens avdelningsövergripande arbetsgrupper:

- F.d. Jugoslavien

- Rustningspolitik

- Truppminor

- Alla arbetsgrupper som inrättas efter en begäran enligt artikel 17 i FEU

5. Säkerhetsaspekter

VEU:s generalsekretariat och Europeiska kommissionen kommer att genomföra den ytterligare ökning av arrangemangen i detta dokument som är möjliga mot bakgrund av brevväxlingen mellan VEU:s generalsekreterare och Europeiska kommissionens ordförande av den 30 april 1999 (se bilaga VI).

6. Ekonomiska aspekter

VEU:s ordförandeskap och generalsekretariat samt Europeiska kommissionen skall sträva efter att fastställa en modell för en finansiell ordning mellan VEU och kommissionen i syfte att underlätta ett snabbt genomförandet i praktiken av EU-beslut och EU-åtgärder som medför verksamhet för VEU enligt artikel 17 och som finansieras över Europeiska gemenskapernas allmänna budget.

7. Utbyte av personal

VEU:s generalsekretariat och Europeiska kommissionen skall utnyttja möjligheterna till kortvariga besök och utbyten av personal. VEU:s ordförandeskap och generalsekretariat samt Europeiska kommissionen skall utnyttja samtliga möjligheter till ad hoc-besök och utbyten.

8. Samarbete i fråga om humanitära insatser

VEU i nära förening med den militära staben och Europeiska kommissionen skall öka sitt samarbete för att snabbt kunna utarbeta EU-beslut som VEU snabbt kan genomföra på området för humanitära insatser enligt artikel 17 i EU-fördraget.

9. Övriga frågor

VEU:s generalsekretariat och Europeiska kommissionen anmodas att identifiera ytterligare områden där nära kontakter kan vara möjliga, särskilt med tanke på utvecklingen inom rustnings- och rymdområdet. Kommissionen och VEU:s generalsekretariat kommer i princip att inbjuda respektive företrädare till de seminarier och ad hoc-arrangemang som kommer att hållas.

Dessa regler kommer att ses över och de kan ändras beroende på erfarenheterna och den framtida utvecklingen.

BILAGA V

BREVVÄXLING OM SÄKERHETSARRANGEMANGEN MELLAN EUROPEISKA UNIONENS RÅDS GENERALSEKRETERARE OCH VÄSTEUROPEISKA UNIONENS GENERALSEKRETERARE

José Cutileiro

Generalsekreterare för Västeuropeiska unionen

Rue de la Régence 4 1000 Bryssel Bryssel den 15 april 1999

Som Ni känner till kräver det samarbete mellan Västeuropeiska unionen och Europeiska unionen, som inrättades i enlighet med Maastrichtfördraget och Amsterdamfördraget och till dessa fogade förklaringar om Västeuropeiska unionen av den 10 december 1991 och 22 juli 1997, att känslig och/eller speciell information utväxlas mellan Västeuropeiska unionens generalsekretariat och Europeiska unionens råds generalsekretariat (s.k. förtrolig information och s.k. förtroligt material).

Lämpliga säkerhetsarrangemang behövs därför för att se till att de båda organisationernas säkerhetsklassificering och säkerhetsbestämmelser iakttas vid hantering av förtrolig information och förtroligt material.

Därför är det lämpligt att vi enas om säkerhetsregler för utbyte av förtrolig information och förtroligt material, och att vi åtar oss att se till att dessa regler tillämpas inom vår egen organisation.

Jag vill utnyttja tillfället till att erinra om och rikta Er uppmärksamhet på följande punkter:

a) Praktiska arrangemang för utbyte av skriftligt material mellan Västeuropeiska rådets generalsekretariat och Europeiska unionens råds generalsekretariat har upprättats (rådets dokument 11625/96) och håller nu på att ses över och uppdateras.

b) Europeiska unionens råd har fattat beslut om att officiellt vidarebefordra dokument till Västeuropeiska unionen (rådets dokument 7026/96).

c) Genom rådets beslut av den 27 april 1998 meddelas föreskrifter om hur tjänstemän och övriga anställda vid rådets generalsekretariat kan få tillgång till förtrolig information som innehas av rådet.

d) I rådets generalsekreterares beslut nr 24/95 meddelas föreskrifter om skydd av förtrolig information inom rådets generalsekretariat.

e) Jag känner till de regler, åtgärder och förfaranden som framgår av VEU:s säkerhetsbestämmelser (RS 100), vars syfte är att skydda och bevara VEU:s förtroliga information.

f) Jag noterar att Västeuropeiska unionen har ingått säkerhetsöverenskommelser med VEU-staterna och med Nordatlantiska fördragsorganisationen (Nato).

Mot bakgrund av ovanstående

- godkänner jag de säkerhetsregler för utbyte av förtrolig information och förtroligt material som biläggs detta brev,

- åtar jag mig att se till att dessa regler tillämpas inom Europeiska unionens råd,

- samtycker jag till att följa upp genomförandet av dessa säkerhetsarrangemang.

Om ovannämnda arrangemang kan godtas av Västeuropeiska unionens generalsekretariat, föreslår jag att Ni bekräftar denna överenskommelse genom en not ställd till mig.

(artighetsfras)

Jürgen TRUMPF

Bilaga

Jürgen Trumpf

Generalsekreterare för Europeiska unionens råd

Rue de la Loi/Weetstraat 175 1048 Bryssel Bryssel den 15 april 1999

Jag bekräftar mottagandet av Er not av den 15 april 1999 i vilken bland annat anges följande:

- Samarbetet mellan Västeuropeiska unionen och Europeiska unionen, som inrättades i enlighet med Maastrichtfördraget och Amsterdamfördraget och till dessa fogade förklaringar om Västeuropeiska unionen av den 10 december 1991 och 22 juli 1997, kräver att känslig och/eller speciell information utväxlas mellan Västeuropeiska unionens generalsekretariat och generalsekretariatet för Europeiska unionens råd (s.k. förtrolig information och s.k. förtroligt material).

- Lämpliga säkerhetsarrangemang behövs för att se till att de båda organisationernas säkerhetsklassificering och säkerhetsbestämmelser iakttas vid hantering av förtrolig information och förtroligt material.

- Det är lämpligt att vi enas om säkerhetsregler för utbyte av förtrolig information och förtroligt material, och att vi åtar oss att se till att dessa regler tillämpas inom vår egen organisation.

Jag är fullt införstådd med ovan angivna synpunkter.

För min del vill jag erinra om och på nytt bekräfta följande:

a) Praktiska arrangemang för utbyte av skriftligt material mellan Västeuropeiska generalsekretariat och generalsekretariat för Europeiska unionen råd har upprättats (CM(96) 22) och håller nu på att ses över och uppdateras.

b) Västeuropeiska unionens råd har fattat ett beslut om att officiellt vidarebefordra Västeuropeiska unionsdokument till Europeiska unionen (CM/96) 24 reviderad).

c) Västeuropeiska unionens säkerhetsbestämmelser återfinns i RS 100.

d) Västeuropeiska unionen har ingått säkerhetsöverenskommelser med VEU-staterna och med Nordatlantiska fördragsorganisationen (Nato).

e) Jag känner till reglerna, åtgärderna och förfarandena i det beslut som Europeiska unionens råd fattade den 27 april 1998 (avseende föreskrifter för hur tjänstemän och övriga anställda vid rådets generalsekretariat kan få tillgång till förtrolig information som innehas av rådet) och i rådets generalsekreterares beslut nr 24/95 om åtgärder för att skydda förtrolig information inom rådets generalsekretariat, vilka åtgärder syftar till att skydda och bevara förtrolig information inom EU.

Mot bakgrund av ovanstående

- godkänner jag de säkerhetsregler för utbyte av förtrolig information och förtroligt material som biläggs detta brev,

- åtar jag mig att se till att de tillämpas inom Västeuropeiska unionen,

- samtycker jag till att följa upp genomförandet av säkerhetsarrangemangen.

Genom denna not bekräftar jag att ovanstående arrangemang är godtagbara för Västeuropeiska unionens generalsekretariat.

(artighetsfras)

José CUTILEIRO

Bilaga

Bilaga till Bilaga V

Säkerhetsregler för utbyte av förtrolig information och förtroligt material mellan VEU:s och Europeiska unionens råds generalsekretariat

1. Generalsekretariaten för Europeiska unionens råd och Västeuropeiska unionen, nedan kallade parterna, skall

a) skydda och bevara den förtroliga information och det förtroliga material som den andra parten tillhandahåller i enlighet med de åtgärder för skydd av förtrolig information och förtroligt material som gäller hos den part som informationen och materialet härrör från,

b) behålla den säkerhetsnivå som den andra parten har fastställt för den information och det material som härrör från denna part och skydda sådan förtrolig information och sådant förtroligt material i enlighet med detta,

c) inte använda förtrolig information och förtroligt material för andra ändamål än dem som fastställts av den part som informationen och materialet härrör från och dem för vilka utbytet av förtrolig information och förtroligt material har skett,

d) inte lämna ut förtrolig information och förtroligt material till tredje part utan medgivande av den part som informationen och materialet härrör från.

2. Parternas generalsekreterare

a) skall se till att parterna tillämpar releventa bestämmelser,

b) som handlar på respektive råds vägnar och enligt respektive behörighet, är ansvariga för säkerhetsarrangemangen för att skydda den förtroliga information och det förtroliga material som utbyts.

3. Parterna skall se till att alla dem underställda personer, som under utövande av sin tjänsteplikt behöver eller kan få tillgång till förtrolig information och förtroligt material, har genomgått utredning, fått godkännande vid säkerhetskontroll samt noggrant informerats om sina skyldigheter såvitt avser säkerheten innan de beviljas tillgång till förtrolig information och förtroligt material.

4. Parterna skall bistå varandra vad gäller säkerhetsfrågor av gemensamt intresse. Parterna skall genomföra ömsesidiga inspektioner om efterlevnad av och effektivitet hos de åtgärder och förfaranden som fastställts för att skydda och bevara den förtroliga information och det förtroliga material som utbytts.

5. Varje part skall vidta alla nödvändiga åtgärder mot personer som underlåter att iaktta reglerna avseende utbytt förtrolig information och utbytt förtroligt material och som därigenom försätter den andra parten i fara.

6. Varje part kan avbryta utbytet av förtrolig information och förtroligt material genom att skriftligen underrätta den andra parten därom. Diskussioner skall omedelbart inledas för att vidta de åtgärder som är nödvändiga för att återupprätta utbytet av förtrolig information. Oaktat om detta utbyte avbryts eller ej, skall allt förtroligt informationsmaterial fortsätta att skyddas i enlighet med säkerhetsbestämmelserna hos den part från vilken materialet härrör.

BILAGA VI

BREVVÄXLING OM SÄKERHETSARRANGEMANGEN MELLAN EUROPEISKA KOMMISSIONENS ORDFÖRANDE OCH VÄSTEUROPEISKA UNIONEN

Jacques Santer

Ordförande för Europeiska kommissionen

Rue de la Loi 200 1049 Bryssel 30 april 1999

Som Ni känner till kräver det samarbete mellan Västeuropeiska unionen och Europeiska unionen, som inrättades i enlighet med Maastrichtfördraget och Amsterdamfördraget och till dessa fogade förklaringar om Västeuropeiska unionen av den 10 december 1991 och 22 juli 1997, att känslig och/eller särskild information utväxlas mellan VEU:s generalsekretariat och Europeiska kommissionen (s.k. förtrolig information och s.k. förtroligt material).

Lämpliga säkerhetsarrangemang behövs därför för att se till att de båda organisationernas säkerhetsklassificering och säkerhetsbestämmelser iakttas vid hantering av förtrolig information och förtroligt material.

Därför är det lämpligt att vi enas om säkerhetsregler för utbyte av förtrolig information och förtroligt material och att vi åtar oss att se till att reglerna tillämpas inom våra organisationer.

Jag vill utnyttja tillfället till att erinra om och rikta Er uppmärksamhet på följande punkter:

a) Praktiska arrangemang för utbyte av skriftligt material mellan VEU:s generalsekretariat och Europeiska kommissionen har upprättats (CM(96) 23) och håller nu på att ses över och uppdateras.

b) Västeuropeiska unionens säkerhetsföreskrifter återfinns i RS 100.

c) Västeuropeiska unionen har ingått säkerhetsavtal med VEU-staterna och med Nordatlantiska fördragsorganisationen.

Jag känner till de regler, åtgärder och förfaranden som anges i Europeiska kommissionens beslut C(99) 423 som antogs den 25 februari om förfaranden för hur tjänstemän och anställda vid Europeiska kommissionen kan få tillgång till förtrolig information som innehas av kommissionen och C(94) 3282 av den 30 november 1994 om säkerhetsåtgärder som är tillämpliga på förtrolig information som framställs eller överlämnas i samband med Europeiska unionens verksamhet.

Jag noterar att lämpliga säkerhetsarrangemang har tillämpats inom Generaldirektorat I.A:s enhet A.1 för att kunna ta emot och förvara förtrolig information och förtroligt material från VEU och jag är beredd att hjälpa till att införa liknande säkerhetsarrangemang i andra kommissionsavdelningar.

Mot bakgrund av ovanstående

- godtar jag de säkerhetsregler för utbyte av förtrolig information och förtroligt material som biläggs detta brev,

- åtar jag mig att se till att de tillämpas inom VEU,

- samtycker jag till att följa upp genomförandet av dessa säkerhetsarrangemang.

Om ovannämnda arrangemang kan godtagbara för Europeiska kommissionen, föreslår jag att Ni bekräftar denna överenskommelse i en not till mig.

(artighetsfras)

José CUTILEIRO

Bilaga

José Cutileiro

Generalsekreterare för Västeuropeiska unionen

Rue de la Régence 4 1000 Bryssel 30 april 1999

Jag bekräftar mottagandet av Er not av den 30 april 1999 i vilken bland annat anger följande:

- Samarbetet mellan Västeuropeiska unionen och Europeiska unionen, som inrättades enligt Maastrichtfördraget och Amsterdamfördraget och till dessa fogade förklaringar om Västeuropeiska unionen av den 10 december 1991 och 22 juli 1997, kräver att känslig och/eller speciell information utväxlas mellan Västeuropeiska unionens generalsekretariat och Europeiska kommissionen (s.k. förtrolig information och s.k. förtroligt material).

- Lämpliga säkerhetsarrangemang behövs för att se till att de båda organisationernas säkerhetsklassificering och säkerhetsbestämmelser iakttas vid hantering av förtrolig information och förtroligt material.

- Det är lämpligt att vi enas om säkerhetsregler för utbyte av förtrolig information och förtroligt material och att vi åtar oss att se till att reglerna tillämpas inom våra organisationer.

Jag är helt införstådd med ovan nämnda överväganden.

För min del vill jag erinra om och på nytt bekräfta följande punkter:

a) Praktiska arrangemang för utbyte av skriftligt material mellan VEU och Europeiska kommissionen har upprättats (EU-rådets dokument 11625/96).

b) Kommissionen beslut C(99) 423 av den 25 februari 1999 om förfaranden för hur tjänstemän och anställda vid Europeiska kommissionen kan få tillgång till förtrolig information som innehas av kommissionen.

c) Kommissionens beslut C(99) 3282 av den 30 november 1994 om säkerhetsåtgärder som gäller den sekretessbelagda information som framställs och överlämnas i samband med Europeiska unionens verksamhet.

d) Jag känner till reglerna, åtgärderna och förfarandena i VEU:s säkerhetsföreskrifter (RS 100), som syftar till att skydda och bevara VEU:s förtroliga information.

e) Jag noterar att Västeuropeiska unionen har ingått säkerhetsöverenskommelser med VEU-staterna och med Nordatlantiska fördragsorganisationen.

Jag förklarar att säkerhetsarrangemangen enligt bifogade regler har tillämpats inom Generaldirektorat I.A:s enhet A.1 för att kunna ta emot och förvara förtrolig information och förtroligt material från VEU, och jag samtycker till att överväga behovet av att tillämpa dessa säkerhetsarrangemang inom andra kommissionsavdelningar.

Mot bakgrund av ovanstående

- godtar jag de säkerhetsregler för utbyte av förtrolig information och förtroligt material som biläggs detta brev,

- åtar jag mig att se till att de tillämpas inom Europeiska kommissionen,

- samtycker jag till att se över genomförandet av dessa säkerhetsarrangemang.

Med denna not bekräftar jag att ovanstående arrangemang kan godtas av Europeiska kommissionen.

(artighetsfras)

Jacques SANTER

Bilaga

Bilaga till Bilaga VI

Säkerhetsregler för utbyte av förtrolig information och förtroligt material mellan Västeuropeiska unionens generalsekretariat och Europeiska kommissionen

1. VEU:s generalsekretariat och Europeiska kommissionen, nedan kallade parterna, skall

a) skydda och bevara den förtroliga information och det förtroliga material som den andra parten tillhandahåller i enlighet med de åtgärder för skyddande av förtrolig information och förtroligt material som gäller hos den part från vilken informationen och materialet härrör,

b) behålla den säkerhetsnivå som andra parten fastställt för den information och det material som härrör från denna part och skydda sådan förtrolig information och sådant förtroligt material i enlighet med detta,

c) inte använda förtrolig information och förtroligt material för andra ändamål än dem som fastställts av den part från vilken informationen och materialet härrör och dem för vilka utbytet av förtrolig information och förtroligt material har skett,

d) inte lämna ut förtrolig information och förtroligt material till tredje part utan medgivande av den part från vilken informationen och materialet härrör.

2. Västeuropeiska unionens generalsekreterare och kommissionens ordförande

a) skall se till att parterna tillämpar relevanta bestämmelser,

b) som handlar på VEU-rådets respektive Europeiska kommissionens vägnar och enligt respektive behörighet, är ansvariga för säkerhetsarrangemangen för att skydda den sekretessbelagda information och det sekretessbelagda material som utbyts.

3. Parterna skall se till att alla dem underställda personer, som under utövande av sin tjänsteplikt behöver eller kan få tillgång till förtrolig information och förtroligt material, har genomgått utredning, fått godkännande vid säkerhetskontroll samt noggrant informerats om sina skyldigheter såvitt avser säkerheten innan de beviljas tillgång till förtrolig information och förtroligt material.

4. Parterna skall bistå varandra vad avser säkerhetsfrågor av gemensamt intresse. Parterna skall genomföra ömsesidiga inspektioner om efterlevnad av och effektivitet hos de åtgärder och förfaranden som fastställts för att skydda och bevara den förtroliga information och det förtroliga material, som utbytts.

5. Varje part skall vidta alla nödvändiga åtgärder så att berörd(a) medlemsstat(er) kan vidta rättsliga åtgärder mot personer som underlåter att iaktta reglerna för utbytt förtrolig information och utbytt förtroligt material och som därigenom försätter den andra parten i fara.

6. Varje part kan avbryta utbytet av förtrolig information och förtroligt material genom att skriftligen underrätta den andra parten därom. Diskussioner skall omedelbart inledas för att vidta de åtgärder som är nödvändiga för att återuppta utbytet av förtrolig information. Oaktat om detta utbyte avbryts eller ej, skall all förtrolig information och allt förtroligt material fortsätta att skyddas i enlighet med säkerhetsbestämmelserna hos den part från vilken informationen och materialet härrör.