ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Gemensam förklaring av Europaparlamentet, rådet och kommissionen av den 4 mars 1975 om inrättande av ett medlingsförfarande

EUROPAPARLAMENTET, RÅDET OCH KOMMISSIONEN HAR,

med beaktande av att gemenskapernas budget från och med den 1 januari 1975 helt skall finansieras med gemenskapernas egna medel,

med beaktande av att Europaparlamentet för att genomföra denna ordning bör ges ökade budgetbefogenheter, och

med beaktande av att Europaparlamentets ökade budgetbefogenheter måste förenas med att parlamentet effektivt deltar i att förbereda och fatta sådana beslut som medför betydande utgifter eller inkomster i Europeiska gemenskapernas budget,

BESLUTAT FÖLJANDE:

1. Ett medlingsförfarande mellan Europaparlamentet och rådet, med aktiv medverkan från kommissionen, inrättas härmed.

2. Detta förfarande kan tillämpas på sådana gemenskapsrättsakter av allmän räckvidd, som har beaktansvärda finansiella följdverkningar och vilkas antagande inte krävs i redan existerande rättsakter.

3. När kommissionen lägger fram sitt förslag, skall den ange om rättsakten i fråga, enligt dess uppfattning, kan bli föremål för medlingsförfarande. Europaparlamentet kan, när det avger sitt yttrande, i likhet med rådet begära att ett sådant förfarande inleds.

4. Förfarandet skall inledas om de kriterier som uppställs i punkt 2 är uppfyllda och om rådet avser att avvika från Europaparlamentets yttrande.

5. Medlingen skall äga rum i en "medlingskommitté", som skall vara sammansatt av rådet och företrädare för Europaparlamentet. Kommissionen skall delta i medlingskommitténs arbete.

6. Målet med förfarandet skall vara att eftersträva en överenskommelse mellan Europaparlamentet och rådet.

Förfarandet bör normalt sett äga rum under en tidrymd som inte överstiger tre månader, om inte rättsakten i fråga måste antas före ett visst datum eller om ärendet är brådskande, i vilket fall rådet får bestämma en lämplig tidsfrist.

7. När de två institutionernas ståndpunkter är tillräckligt nära varandra, får Europaparlamentet avge ett nytt yttrande, varefter rådet skall fatta ett slutgiltigt beslut.

Utfärdad i Bryssel den 4 mars 1975.

På parlamentets vägnar

C. BERKHOUWER

På rådets vägnar

G. FITZGERALD

På kommissionens vägnar

François-Xavier ORTOLI
Gemensam förklaring av Europaparlamentet, rådet och kommissionen av den 5 april 1977 om grundläggande rättigheter

EUROPAPARLAMENTET, RÅDET OCH KOMMISSIONEN HAR,

med beaktande av att fördragen om upprättande av Europeiska gemenskaperna bygger på principen om respekt för lag och rätt,

med beaktande av att denna rätt, såsom domstolen har konstaterat, förutom bestämmelserna i fördragen och sekundär gemenskapsrätt, omfattar allmänna rättsprinciper och i synnerhet grundläggande rättigheter, principer och rättigheter som medlemsstaternas konstitutionella rätt är grundad på, och

med beaktande av att alla medlemsstater är avtalsslutande parter till den i Rom den 4 november 1950 undertecknade Europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna,

ANTAGIT FÖLJANDE FÖRKLARING:

1. Europaparlamentet, rådet och kommissionen understryker den utomordentliga betydelse de tillmäter skyddet av grundläggande rättigheter, som dessa framgår i synnerhet av medlemsstaternas konstitutioner och Europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna.

2. Vid utövandet av sina befogenheter och vid fullföljandet av Europeiska gemenskapernas mål iakttar de och skall fortsätta att iaktta dessa rättigheter.

Utfärdad i Luxemburg den femte april nittonhundrasjuttiosju.

På parlamentets vägnar

E. COLOMBO

På rådets vägnar

D. OWEN

På kommissionens vägnar

R. JENKINS
Rådets resolution av den 8 juni 1993 om gemenskapslagstiftningens redaktionella kvalitet

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD UTFÄRDAR DENNA RESOLUTION

med beaktande av fördragen om upprättande av Europeiska kol- och stålgemenskapen Europeiska ekonomiska gemenskapen och Europeiska atomenergigemenskapen

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådet i Edinburgh den 11 och 12 december 1992 av innebörd att praktiska åtgärder bör vidtas för att göra gemenskapslagstiftningen tydligare och enklare och

med beaktande av följande:

Det bör fastställas riktlinjer som innehåller kriterier för bedömning av gemenskapslagstiftningens redaktionella kvalitet.

Dessa riktlinjer bör varken vara obligatoriska eller uttömmande utan målet bör vara att göra gemenskapslagstiftningen så tydlig enkel koncis och begriplig som möjligt.

Dessa riktlinjer är avsedda att tjäna som hänvisning för alla de organ som deltar i arbetet med att utarbeta rättsakter inom rådet såväl i själva rådet som i Ständiga representanternas kommitté(Coreper) och särskilt i arbetsgrupperna. Rådets juridiska avdelning anmodas att använda dessa riktlinjer när den ger rådet och dess organ förslag av redaktionell karaktär.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Det allmänna målet att göra gemenskapslagstiftningen mer lättillgänglig bör upprätthållas inte bara genom systematiska kodifieringar utan också genom att följande riktlinjer används som bedömningskriterier vid utformningen av rådets rättsakter:

1) En rättsakts lydelse bör vara klar enkel koncis och otvetydig; överflödigt bruk av förkortningar «gemenskapsjargong» eller alltför långa meningar bör undvikas.

2) Otydliga hänvisningar till andra texter bör undvikas liksom alltför många hänvisningar korsvis som gör texten svårbegriplig.

3) En rättsakts olika bestämmelser bör hänga samman inbördes; för ett och samma begrepp bör samma uttryck användas genomgående.

4) Rättigheter och skyldigheter för dem för vilka rättsakten skall gälla bör tydligt framgå.

5) Rättsakten bör delas in på sedvanligt sätt (i kapitel avsnitt artiklar punkter).

6) I ingressen bör den rättsligt bindande texten motiveras i enkla ordalag.

7) Bestämmelser som inte är bindande bör undvikas (önskemål politiska förklaringar).

8) Bristande överensstämmelse med befintliga rättsakter bör undvikas liksom onödiga upprepningar av de sistnämnda. Varje ändring utvidgning eller upphävande av en rättsakt bör uttryckas klart.

9) En rättsakt som ändrar en tidigare rättsakt bör inte innehålla självständiga bestämmelser i själva sakfrågan utan bara sådana bestämmelser som skall införas i den rättsakt som ändras.

10) Dagen för rättsaktens ikraftträdande samt övergångsbestämmelserna om sådana visar sig vara nödvändiga bör klart framgå.
31994Y1231(06)R(01)

Rättelse - Rådets förordning (EG) nr 3381/94 av den 19 december 1994 om upprättandet av en gemenskapsordning för kontroll av export av varor med dubbla användningsområden



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 092 , 13/04/1995 s. 0012
31995Y0704(02)R(01)

Rättelse - Rådets resolution av den 27 mars 1995 om en balanserad fördelning mellan kvinnor och män i beslutsprocessen



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 094 , 30/03/1996 s. 0024
Kommissionens meddelande till medlemsstaterna (95/C 156/05)

(Text av betydelse för EES)

Komplettering till meddelande nr SG(91) D/4577 från 4 mars 1991 till medlemsstaterna angående förfaranden för underrättelse om stödåtgärder och procedurförfaranden för stödåtgärder som trätt i kraft i strid med procedurordningen i artikel 93.3 i Romfördraget.

"Kommissionen har, i sitt ovan nämnda meddelande från 1991, ånyo gjort medlemsstaterna uppmärksamma på sin oro beträffande de avsevärda stöd som beviljats i strid med bestämmelserna i artikel 93, det vill säga de stöd som beviljats utan att kommissionen först godkänt dem.

Med stöd av domstolens prejudikat (1), har kommissionen underrättat medlemsstaterna om att den vid illegalt beviljat stöd förbehåller sig rätten att fatta ett provisoriskt beslut om att medlemsstaten omedelbart skall upphöra med stödåtgärden i fråga.

Även om domstolen inte har erkänt kommissionens rätt att förklara en stödåtgärd för ickeöverensstämmande på grund av att den är illegal, anser den icke desto mindre att `åtgärder kan vidtagas i syfte att motarbeta alla kränkningar av reglerna i artikel 93.3 i fördraget`.

Kommissionen anser dock att ett åläggande om upphävande av ett stöd som utbetalats illegalt kan visa sig otillräckligt i vissa fall och inte möjliggör ett motarbetande av alla kränkningar av procedurreglerna, i synnerhet inte när stödet i fråga redan helt eller delvis utbetalats.

I sådana fall förbehåller sig kommissionen, med stöd av nämnda prejudikat, rätten att - efter det att den berörda medlemsstaten fått yttra sig i ärendet i fråga och överväga utbetalningen av räddande stödåtgärder, som definierats av gemenskapens riktlinjer - fatta ett provisoriskt beslut om att ålägga medlemsstaten att kräva tillbaka det stöd eller den del av stödet som utbetalats i strid med procedurreglerna. Denna återindrivning skall ske i enlighet med bestämmelserna i den nationella lagstiftningen inbegripet de bestämmelser som avser dröjsmålsräntor på statliga fordringar, vilka skall löpa från och med dagen för stödets beviljande. Denna ränta skall, liksom vid återbetalning av icke-överensstämmande och illegala stöd (se meddelande av den 22 februari 1995), beräknas utifrån markadsräntan.

Om medlemsstaten inte rättar sig efter detta beslut om åläggande, kan kommissionen, i enlighet med sitt meddelande 1991, gå direkt till domstolen enligt ett förfarande liknande det i artikel 93.2, andra strecksatsen, och ansöka om nämnda procedur.

Liksom tidigare avser kommissionen att använda denna befogenhet i alla fall där den visar sig nödvändig i syfte att upprätthålla artikel 93 i Romfördraget."

(1) Rättsfallen C-301/87 (Boussac) och C-142/87 (Tubemeuse) av den 14. 2. 1990 respektive 21. 3. 1990.
RÅDETS SLUTSATSER av den 30 november 1995 om rapporten om hälsotillståndet i Europeiska gemenskapen (95/C 350/01)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD

VÄLKOMNAR kommissionens rapport av den 19 juli 1995 om hälsotillståndet i Europeiska gemenskapen,

UPPMÄRKSAMMAR att rapporten, på grund av att den färdigställts före de nya medlemsstaternas inträde, inte omfattar någon information om dem,

UPPMÄRKSAMMAR med tillfredsställelse kommissionens avsikt att regelbundet lägga fram rapporter om hälsotillståndet,

BETONAR intresset för att i detta syfte samarbeta med de behöriga internationella organisationerna i hälso- och sjukvårdsfrågor,

FINNER att utarbetandet av rapporter som innehåller fullständig och exakt information om hälsotillstånd, avgörande hälsofaktorer och aktiviteter som inverkar på hälsan inom hela gemenskapen utgör ett medel med vars hjälp fördjupad kunskap om och förståelse av de viktigaste hälsoproblemen inom gemenskapen samt åtgärder och program på gemenskapsnivå och i medlemsstaterna kan uppnås,

FINNER att det genom dessa rapporter bör erbjudas lämpligt material för planeringen av de åtgärder som skall vidtas på gemenskapsnivå och för utvärderingen av pågående åtgärder,

ÄR ENIGT OM att längre fram, i samband med att kommissionen lämnar sitt förslag om antagande av ett program för gemenskapsåtgärder för hälsoövervakning, utreda bl.a.

- framtida rapporters syfte och utformning,

- vilka uppgiftskällor som skall användas,

- hur ofta rapporterna skall komma ut,

- hur de skall kunna användas som underlag för att bestämma prioritet i gemenskapsåtgärderna.
ECU (1) 10 november 1995 (95/C 298/01)

>Plats för tabell>

Kommissionen har installerat en telex med automatiskt svar som ger omräkningstalen i ett antal valutor. Denna tjänst är öppen varje dag från kl. 15.30 till 13.00 följande dag. De som använder sig av tjänsten skall göra på följande sätt:

- Ring telexnummer Bryssel 237 89.

- Lämna det egna telexnumret.

- Skriv koden "cccc" som startar det automatiska systemet som överför omräkningstalen för ecun.

- Överföringen bör inte avbrytas förrän meddelandet är slut, vilket markeras med koden "ffff".

Anmärkning: Kommissionen har även en automatisk telexsvarare (217 91) och en automatisk faxsvarare (296 10 97) som tillhandahåller dagliga uppgifter om beräkning av de omräkningstal som skall tillämpas med avseende på jordbrukspolitiken.

(1) Rådets förordning (EEG) nr 3180/78 av den 18 december 1978 (EGT nr L 379, 30.12.1978, s. 1), senast ändrad genom förordning (EEG) nr 1971/89 (EGT nr L 189, 4.7.1989, s. 1).

Rådets beslut 80/1184/EEG av den 18 december 1980 (Lomékonventionen) (EGT nr L 349, 23.12.1980, s. 34).

Kommissionens beslut nr 3334/80/EKSG av den 19 december 1980 (EGT nr L 349, 23.12.1980, s. 27).

Finansiell förordning av den 16 december 1980 om Europeiska gemenskapernas allmänna budget (EGT nr L 345, 20.12.1980, s. 23).

Rådets förordning (EEG) nr 3308/80 av den 16 december 1980 (EGT nr L 345, 20.12.1980, s. 1).

Beslut av Styrelsen för Europeiska investeringsbanken av den 13 maj 1981 (EGT nr L 311, 30.10.1981, s. 1).
EUROPAPARLAMENTETS, RÅDETS OCH KOMMISSIONENS FÖRKLARING av den 6 mars 1995 om införande av finansiella bestämmelser i rättsakterna (95/C 293/03)

Med beaktande av att det i den gemensamma förklaringen av den 30 juni 1982 (1), bland annat anges följande: "För att budgetförfarandet skall få sin fulla betydelse bör man undvika att genom förordning fastställa maximibelopp och att låta sådana belopp, som faller utanför ramen för vad som är genomförbart, ingå i budgeten" och

med beaktande av att bestämmelserna för budgetförfarandet i enlighet med en förklaring, som bifogats den mellan institutionerna den 29 oktober 1993 (2) träffade överenskommelsen, kommer att ses över "vid den regeringskonferens, som är planerad till år 1996, i syfte att uppnå ett samarbete mellan institutionerna genom partnerskap",

AVGER EUROPAPARLAMENTET, RÅDET OCH KOMMISSIONEN FÖLJANDE FÖRKLARING:

1. Rättsakter om fleråriga program som antas enligt medbeslutandeförfarandet

Dessa rättsakter innehåller en bestämmelse i vilken lagstiftaren fastställer finansieringsramarna för programmet för hela den tid som det pågår.

Detta belopp utgör den särskilda referensen för budgetmyndigheten under det årliga budgetförfarandet.

Budgetmyndigheten - och kommissionen när den utarbetar sitt preliminära budgetförslag - förbinder sig att inte avvika från detta belopp utom när det föreligger nya, objektiva och varaktiga omständigheter, som klart och tydligt påvisas.

2. Rättsakter om fleråriga program som inte antas enligt medbeslutandeförfarandet

I dessa rättsakter förekommer inget "belopp, som bedöms vara nödvändigt".

Om rådet avser att införa en finansiell referens är detta endast ett uttryck för lagstiftarens önskan och påverkar inte budgetmyndighetens befogenheter så som de anges i fördraget. När en sådan finansiell referens görs i en rättsakt skall hänvisning alltid ske till denna bestämmelse.

Om i enlighet med det samrådsförfarande som regleras i den gemensamma förklaringen av den 4 mars 1975 (3) en överenskommelse har träffats om det berörda beloppet, skall detta anses vara ett sådant referensbelopp som avses i punkt 1 i denna förklaring.

3. Finansieringsöversikten enligt artikel 3 i budgetförordningen är ett finansiellt uttryck för det föreslagna programmets målsättningar och innehåller en förfalloplan för programmet. Finansieringsöversikten revideras i förekommande fall i samband med att det preliminära budgetförslaget utarbetas, varvid hänsyn skall tas till i vilken utsträckning programmet har genomförts. Den reviderade översikten skall tillsammans med det preliminära budgetförslaget överlämnas till budgetansvarig myndighet.

(1) EGT nr C 194, 28.7.1982, s. 1.

(2) EGT nr C 331, 7.12.1993, s. 1.

(3) EGT nr C 89, 22.4.1975, s. 1.
MODUS VIVENDI av den 20 december 1994 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen beträffande genomförandeåtgärder för rättsakter som antas enligt förfarandet i artikel 189b i Romfördraget (95/C 293/01)

1. Dessa riktlinjer har till syfte att övervinna de svårigheter som på grund av frågan om kommittésystemet uppkommit i samband med antagandet av rättsakter enligt förfarandet i artikel 189b i Romfördraget.

2. De påverkar inte på något sätt de principiella ståndpunkter som de tre institutionerna gett uttryck för.

3. De tre institutionerna fastslår att problemen i samband med genomförandeåtgärder för rättsakter som antas enligt förfarandet i artikel 189b i Romfördraget - för sådana fall då vidtagandet av dessa åtgärder har överlåtits på kommissionen - på begäran av Europaparlamentet, kommissionen och flera medlemsstater skall undersökas vid den planerade översynen av fördragen år 1996. Beredningsgruppen kommer att anmodas att behandla denna fråga.

4. Europaparlamentets behöriga utskott skall samtidigt och på samma villkor som den i grundrättsakten anförda kommittén motta varje utkast till allmän genomföranderättsakt, som kommissionen lägger fram, liksom den därtill knutna tidsplanen.

Kommissionen skall underrätta Europaparlamentets behöriga utskott om vidtagandet av en särskild åtgärd visar sig vara brådskande och skall likaledes underrätta Europaparlamentet om alla andra svårigheter. Europaparlamentets behöriga utskott förbinder sig att om det är nödvändigt använda det förfarande som är avsett för brådskande fall.

Kommissionen skall alltid informera Europaparlamentets behöriga utskott om de åtgärder som kommissionen har vidtagit eller har för avsikt att vidtaga inte överensstämmer med den i grundrättsakten angivna kommitténs yttrande eller om kommissionen - för det fall något sådant yttrande inte föreligger - skall föreslå rådet vilka åtgärder som behöver vidtas.

5. Rådet får inte anta en allmän genomföranderättsakt som har hänskjutits dit enligt genomförandeförfarandet utan att först

- ha underrättat Europaparlamentet och gett det en rimlig tidsfrist att yttra sig inom, och

- om det är ett negativt yttrande, omedelbart ha tagit vederbörlig hänsyn till Europaparlamentets ståndpunkt för att finna en lösning inom en lämplig ram.

Rättsakten skall under alla omständigheter antas inom de tidsfrister som har fastställts i de särskilda bestämmelserna i grundrättsakten.

6. Inom ramen för detta modus vivendi skall kommissionen så långt det är möjligt ta hänsyn till Europaparlamentets anmärkningar och vid varje etapp i förfarandet underrätta parlamentet om hur den avser att efterkomma dessa så att Europaparlamentet kan utöva sina befogenheter med fullständig inblick i ärendet.

7. Detta modus vivendi skall tillämpas från och med den tidpunkt då det godkänns av de tre institutionerna.

Upprättat i Bryssel den tjugonde december nittonhundranittiofyra.

För Europeiska unionens råd

Klaus KINKEL

För Europaparlamentet

Nicole FONTAINE

För Europeiska kommissionen

Jacques DELORS
REVISIONSBERÄTTELSE FRÅN EUROPEISKA REVISIONSRÄTTEN Angående årsbokslutet per den 31 december 1994 för Europeiska kol- och stålgemenskapen

1. Denna revisionsberättelse behandlar räkenskapernas tillförlitlighet upprättade av kommissionen (Höga myndigheten), i överensstämmelse med artikel 45c i Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen.

2. Revisionsrätten har granskat räkenskaperna och årsbokslutet per den 31 december 1994 för Europeiska kol- och stålgemenskapen. Denna granskning har utförts enligt god revisionssed och har omfattat de kontroller som vanligen anses som nödvändiga.

3. Enligt revisionsrätten ger det bifogade årsbokslutet, som omfattar balansräkningen per den 31 december 1994, resultaträkningen för budgetåret som avslutats 31 december 1994, förslag till resultatets disposition för budgetåret som avslutats 31 december 1994 och noter till årsbokslutet för budgetåret 1994, upprättade i överensstämmelse med god redovisningssed, en god bild över Europeiska kol- och stålgemenskapens tillgångar och finansiella situation per den 31 december 1994 samt över resultatet för verksamheten för budgetåret som avslutats på samma datum.

Luxemburg den 29 juni 1995.

André MIDDELHOEK

Revisionrättens ordförande

Aunus SALMI

Ledamot av revisionsrätten
RESOLUTION FRÅN RÅDGIVANDE KOMMITTÉN FÖR KOL- OCH STÅLFRÅGOR om EKSG:s socialforskning (95/C 206/05)

(Text av betydelse för EES)

(I det 320:e sammanträdet av den 28 juni 1995, enhälligt förutom 10 nedlagda röster och 1 nejröst)

Rådgivande kommittén för kol- och stålfrågor fastslog vid det 320:e sammanträdet av den 28 juni 1995 behovet av att fortsätta EKSG:s socialforskningsprogram (ergonomi, förorening inom järn- och stålindustrin, hygien i gruvor, säkerhet i arbetet, yrkesmedicin) tills fördraget upphör att gälla.

SOM FINNER att

- de resultat som uppnåtts under mer än tjugo års verksamhet har lett till radikala förbättringar i arbetsmiljön och i den europeiska kol- och stålindustrins förenlighet med miljöhänsyn,

- de resultat som uppnåtts och det nätverk av experter som har upprättats utgör er unik kunskapsresurs, som kan utnyttjas även av andra sektorer inom Europeiska unionen samt av andra länder utanför unionen,

- det fortsatt finns aspekter som bör undersökas mer noga och lösas, vilka är specifika för EKSG:s industrier, och som inte kan överföras till andra av Europeiska unionens forskningsprogram (fjärde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling i Europeiska unionen),

ANMODAR kommissionen att

- upprätta en budget och en organisatorisk struktur som tillåter fortsatt lämplig verksamhet inom EKSG:s socialforskning, med beaktande av redan genomförd verksamhet i samband med teknisk forskning inom kol- och stålområdet, med hjälp av medel från andra budgetposter,

- främja upprättandet av organ som kan återuppta och fortsätta EKSG:s verksamheter inom området socialforskning, även efter det att fördraget har upphört att gälla.
RÅDETS RESOLUTION av den 19 juni 1995 om harmonisering av viss social lagstiftning om vägtransporter av gods på den inre marknaden (95/C 169/03)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD UTFÄRDAR DENNA RESOLUTION

med beaktande av rådets resolution av den 24 oktober 1994 om vägtransporter av gods på den inre marknaden (1),

med beaktande av liberaliseringen av den inre marknaden och de intensifierade relationerna med länderna i Centraleuropa och Östeuropa, som gör det nödvändigt att förbättra harmoniseringen av konkurrensvillkoren, och

med beaktande av nödvändigheten av att öka trafiksäkerheten och förbättra arbetsvillkoren, vilka utgör grunden för stabila och effektiva vägtransportföretag.

RÅDET

1. KONSTATERAR att Partssammansatta kommitén för vägtransporter i sitt arbete med vägtransporter har tagit hänsyn till frågor som rör förarnas arbetstid och yrkesutbildning.

2. KONSTATERAR att Partssammansatta kommittén för vägtransporter fortsätter att aktivt arbeta med detta och under de kommande månaderna kommer följande frågor att tas upp, med utgångspunkt i de planerade utredningarna:

- å ena sidan frågan om vilka hänsyn som i medlemsstaternas gällande lagstiftning tas till arbetstiden för förare av tunga fordon, utöver körtid och vilotid,

- å andra sidan vilka föreskrifter som finns i medlemsstaterna om grundläggande yrkesutbildning och fortbildning av förarna, obligatorisk eller inte.

3. UPPMANAR kommissionen att fortsätta sitt samarbete med Partssammansatta kommittén för vägtransporter så att sådana utredningar verkligen genomförs och resultatet av utredningarna gör det möjligt för Partssammansatta kommittén för vägtransporter att ordna diskussioner mellan företrädare för arbetsgivarna och företrädare för de anställda om vilka föreskrifter som bör antas med hänsyn till vilket resultat de skulle få i praktiken och möjligheten att kontrollera efterlevnaden.

4. ÖNSKAR att Partssammansatta kommitténs för vägtransporter arbete med dessa frågor så snart som möjligt utmynnar i gemensamma, konkreta förslag.

5. ERINRAR om att kommissionen i en resolution av den 24 oktober 1994 särskilt uppmanades att lägga fram en rapport om vilka föreskrifter som är i kraft i medlemsstaterna såvitt avser utbildning av förare av tunga fordon, inklusive förare av fordon som transporterar farligt gods, och i förekommande fall att lägga fram förslag till en grundläggande obligatorisk yrkesutbildning och en lämplig fortbildning.

6. NOTERAR kommissionens avsikt att, efter att ha tagit vederbörlig hänsyn till de slutsatser som dragits under diskussionerna inom Partssammansatta kommittén för vägtransporter, så snart som möjligt följa upp sitt meddelande av den 20 mars 1992 om införandet av begreppet "arbetstid" i förordningarna (EEG) nr 3820/85 och (EEG) nr 3821/85 om körtid och vilotid för vägtransporter.

(1) EGT nr C 309, 5.11.1994, s. 4.