L 400/86 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 Rådets beslut 
av den 19 december 2006 
om det särskilda programmet Samarbete  
för genomförande av Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram  
för verksamhet inom  området forskning, 
teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) 
(Text av betydelse för EES) 
 
(2006/971:EG) 
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT 
med beaktande av fördraget om upprättandet av  Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 166.4, 
med beaktande av kommissionens förslag, 
med beaktande av Europaparlamentets yttrande1, 
med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande2, och 
                                                 
1 Yttrandet avgivet den 30 november 2006 (ännu ej offentliggjort i EUT). 
2 EUT C 185, 8.8.2006, s. 10. 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/87 
 av följande skäl: 
(1) Enligt artikel 166.3 i fördraget skall Europa parlamentets och rådets beslut nr 
1982/2006/EG av den 20 december 2006 om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom områ det forskning, teknisk utveckling och 
demonstration (2007–2013) 
1 (nedan kallat "ramprogrammet") genomföras med hjälp av 
särskilda program med de närmare villkoren för genomförandet, programmets längd och de 
medel som bedöms nödvändiga. 
(2) Ramprogrammet är uppdelat i fyra typer av ve rksamhet – gränsöverskridande samarbete 
kring strategiska teman ( Samarbete ), forskardriven forskning baserad på initiativ från 
forskarvärlden ( Idéer ), stöd till forskares utbildning och karriärutveckling ( Människor ) och 
stöd till forskningskapacitet ( Kapacitet ). Indirekta åtgärder inom ramen för Samarbete  bör 
genomföras i detta särskilda program. 
(3) Detta särskilda program bör omfattas av regl erna för företags, forskningscentrums och 
universitets deltagande i ramprogrammet och för spridning av forskningsresultat (nedan 
kallade "reglerna för deltagande och spridning"). 
                                                 
1 EUT L 412, 30.12.2006, s. 1. 
L 400/88 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 (4) Ramprogrammet bör komplettera de verksamh eter som genomförs i medlemsstaterna och 
andra gemenskapsåtgärder som krävs för de n övergripande strategiska insatsen för 
genomförandet av Lissabonmålen, parallellt med framför allt dem som avser strukturfonderna, jordbruk, utbildning, konku rrenskraft och innovati on, industri, hälsa, 
konsumentskydd, sysselsättning, energi, transport och miljö. 
(5) Den verksamhet med inriktning på innovation och små och medelstora företag som skall 
stödjas inom detta ramprogram bör kompl ettera verksamhet som genomförs inom 
ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation. 
(6) Genomförandet av ramprogrammet kan ge upphov till tilläggsprogram där endast vissa 
medlemsstater deltar, till att gemenskape n deltar i program so m inletts av flera 
medlemsstater eller till bildandet av gemens amma företag eller andra arrangemang enligt 
artiklarna 168, 169 och 171 i fördraget. 
(7) Detta särskilda program bör utgöra ett bidr ag till finansieringen av Europeiska 
investeringsbankens (EIB) finansieringsfac ilitet med riskdelning för att förbättra 
möjligheterna att få tillgång till lån från EIB. 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/89 
 (8) Detta särskilda program bör särskilt stödja a tt små och medelstora företag deltar i lämplig 
omfattning, genom konkreta åtgärder och sä rskilda insatser som gynnar dessa, och bör 
komplettera andra gemenskapsprogram. 
(9) I enlighet med artikel 170 i fördraget har ge menskapen ingått en rad internationella 
överenskommelser på forskningsområdet och insatser bör göras för att stärka det 
internationella forskningssamarbetet i syfte att ytterligare integrera gemenskapen i den 
globala forskarvärlden. Därför bör detta sä rskilda program vara öppet för deltagande av 
länder som har slutit avtal i detta syfte och det bör också vara öppet på projektnivå, på 
grundval av ömsesidiga fördelar, för orga n från tredjeländer och internationella 
organisationer för vetenskapligt samarbete. 
(10) Forskning som bedrivs inom ramen för detta särskilda program bör vara förenlig med 
grundläggande etiska principer, bland annat dem som återspeglas i Europeiska unionens 
stadga om de grundläggande rättigheterna. 
(11) Genomförandet av ramprogrammet bör bi dra till att främja hållbar utveckling. 
L 400/90 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 (12) Man bör se till att ramprogrammet har en  sund ekonomisk förvaltning och att det 
genomförs på ett så effektivt och användarvän ligt sätt som möjligt, och att det samtidigt är 
rättsligt säkert och tillgängligt för samtliga deltagare, i enlighet med rådets förordning 
(EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska 
gemenskapernas allmänna budget1 och kommissionens förordning (EG, Euratom) 
nr 2342/20022 om genomförandebestämmelser för den budgetförordningen samt eventuella 
framtida ändringar. 
(13) Lämpliga åtgärder som står i proportion till Europeiska gemenskapernas finansiella 
intressen bör vidtas för att kont rollera dels hur effektivt det beviljade finansiella stödet är, 
dels hur effektivt medlen används för att fö rhindra oegentligheter och bedrägerier, och 
nödvändiga mått och steg bör vidt as för att återkräva stöd so m gått förlorat, utbetalats 
felaktigt eller använts på fel sätt i enlighet med rådets förordning 
(EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen
3, rådets förordning (EG, Euratom) nr 2185/96 av 
den 11 november 1996 om de kontroller och in spektioner på platsen som kommissionen 
utför för att skydda Europeiska gemenskapernas  finansiella intressen mot bedrägerier och 
andra oegentligheter4 och Europaparlamentets och råde ts förordning (EG) nr 1073/1999 av 
den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning 
(Olaf)5. 
                                                 
1 EGT L 248, 16.9.2002, s. 1. 
2 EGT L 357, 31.12.2002, s. 1. Förordninge n ändrad genom kommissionens 
förordning (EG, Euratom) nr 1261/2005 (EUT L 201, 2.8.2005, s. 3). 
3 EGT L 312, 23.12.1995, s. 1. 
4 EGT L 292, 15.11.1996, s. 2. 
5 EGT L 136, 31.5.1999, s. 1. 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/91 
 (14) Eftersom de åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta beslut huvudsakligen är 
förvaltningsåtgärder, bör de antas genom det förvaltningsförfarande som anges i artikel 4 i 
rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om  de förfaranden som skall tillämpas vid 
utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter1. Å andra sidan väcker forskning 
som medför användning av mänskliga embr yon och stamceller från mänskliga embryon 
särskilda etiska frågor enligt artikel 4 i det hä r beslutet. Därför bör åt gärder för finansiering 
av sådana projekt antas genom det föreskri vande förfarande som anges i artikel 5 i 
beslut 1999/468/EG. 
(15) Varje temaområde bör ha en egen budgetpost i Europeiska gemenskapens allmänna 
budget. 
(16) När detta program genomförs bör lämplig uppm ärksamhet ägnas åt integrering av ett 
jämställdhetsperspektiv, liksom bland a nnat arbetsförhållandena, insynen i 
anställningsprocessen och karriärutvecklingen för forskare som anställts inom ramen för 
projekt och program som finansieras inom rame n för åtgärder i detta program. Ramar för 
detta återfinns i kommissionens rekommendati on av den 11 mars 2005 om den europeiska 
stadgan för forskare och riktlinjer för rekryter ing av forskare, samtidigt som deras frivilliga 
natur beaktas. 
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. 
                                                 
1 EGT L 184, 17.7.1999, s. 23. Beslutet ä ndrat genom beslut 2006/512/EG 
(EUT L 200, 22.7.2006, s. 11). 
L 400/92 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 Artikel 1 
Det särskilda programmet Samarbete  för gemenskapens verksamhet på området för forskning och 
teknisk utveckling, inbegripet demo nstration, nedan kallat "särskilda programmet", antas härmed 
för perioden 1 januari 2007–31 december 2013. 
Artikel 2 
Det särskilda programmet skall stödj a den verksamhet för samarbete som stöder hela spektrumet av 
forskningsåtgärder som genomförs inom det gr änsöverskridande samarbetet på följande 
temaområden: 
a) Hälsa. b) Livsmedel, jordbruk och fiske samt bioteknik. c) Informations- och kommunikationsteknik. 
d) Nanovetenskap, nanoteknik, mate rial och ny produktionsteknik. 
e) Energi. f) Miljö (inbegripet klimatförändringar). g) Transport (inbegripet flygteknik). 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/93 
 h) Samhällsvetenskap och humaniora. 
i) Rymdforskning. j) Säkerhetsforskning. Genomförandet av detta särskilda program kan ge upphov till tilläggsprogram där endast vissa 
medlemsstater deltar, deltagande av gemenskapen i program som inletts av flera medlemsstater eller 
bildande av gemensamma företag eller a ndra arrangemang enligt artiklarna 168, 169 och 171 
i fördraget. 
Målen och huvudlinjerna för dessa ve rksamheter anges i bilaga I. 
Artikel  3 
I enlighet med bilaga II till ramprogrammet skall det belopp som anses nödvändigt för att 
genomföra det särskilda programmet uppgå till 32  413 miljoner EUR, varav mindre än 6 % skall 
utgöras av kommissionens admini strativa utgifter. I bilaga II i ngår en preliminär uppdelning av 
detta belopp. 
Artikel 4 
1. All forskningsverksamhet som genomförs in om det särskilda programmet skall vara 
förenlig med grundläggande etiska principer. 
L 400/94 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 2. Följande forskningsområden skall inte finansieras inom detta program: 
– Forskningsverksamhet som syftar till mä nsklig kloning för reproduktionsändamål. 
– Forskningsverksamhet som syftar till förä ndring av människors arvsmassa och som 
kan leda till att sådana förändringar blir ärftliga1. 
– Forskningsverksamhet som syftar till skap andet av mänskliga embryon, uteslutande 
för forskningsändamål, eller för anskaffn ing av stamceller, inbegripet genom 
somatisk överföring av cellkärnor. 
3. Forskning på mänskliga stamceller, både adul ta och embryonala, får finansieras beroende 
både på innehållet i forskningsförslaget oc h på regelverket i den eller de berörda 
medlemsstaterna. 
Ansökningar om finansiering av forskning på mänskliga embryonala stamceller skall, i 
förekommande fall, innehålla detaljerade uppgi fter om de åtgärder för tillståndsgivning 
och kontroll som skall vidtas av de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna och om de 
etiska godkännanden som ges. 
För utvinning av mänskliga embryonala st amceller skall strikt tillståndsgivning och 
kontroll, i enlighet med regelverket i den elle r de berörda medlemsstaterna, tillämpas för 
institutioner, organi sationer och forskare. 
                                                 
1 Cancerforskning avseende gonader får finansieras. 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/95 
 4. En översyn av de forskningsområden som anges ovan skall göras för programmets 
andra fas (2010–2013) mot bakgrund av vetenskapliga framsteg. 
Artikel 5 
1. Det särskilda programmet ska ll genomföras med hjälp av de finansieringssystem som 
fastställs i bilaga III till ramprogrammet. 
2. I bilaga III till detta särskilda program fastställs formaliteterna kring ett anslag till EIB för 
inrättandet av en finansieri ngsfacilitet med riskdelning. 
3. I bilaga IV fastställs en vägledande  förteckning över eventuella gemensamma 
teknikinitiativ som kan omfattas av separata beslut och en vägledande förteckning över 
initiativ för det eventuella gemensamma ge nomförandet av natione lla forskningsprogram 
som kan omfattas av ett separat beslut på grundval av artikel 169 i fördraget. 
4. Reglerna för deltagande och spridning skall gälla för detta särskilda program. 
Artikel 6 
1. Kommissionen skall utarbeta ett arbetspr ogram för genomförande t av det särskilda 
programmet med en detaljerad re dogörelse för målen och de vetenskapliga och tekniska 
prioriteringarna enligt bilaga I, finansiering ssystem som skall användas för det område som 
ansökningsomgångarna avser och tidsschemat för genomförandet. 
L 400/96 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 2. I arbetsprogrammet skall relevant forskningsverksamhet som genomförs av 
medlemsstaterna, associerade länder samt eur opeiska och internationella organisationer 
beaktas, liksom tillförandet av europeiskt me rvärde samt konsekvenserna för industriell 
konkurrenskraft och relevansen för annan ge menskapspolitik. Det skall uppdateras vid 
behov. 
3. Förslag om indirekta åtgärder  inom ramen för finansieringssy stemen skall utvärderas och 
projekt väljas ut med beaktande av kriterierna  i artikel 15.1a i reglerna för deltagande och 
spridning. 
4. Arbetsprogrammet får innehålla uppgifter om 
a) organisationer som får bidrag i form av en medlemsavgift, b) åtgärder till stöd för särskild a rättsliga enheters verksamhet. 
Artikel 7 
1. Kommissionen skall ansvara för genomf örandet av det särskilda programmet. 
2. Förvaltningsförfarandet i artikel 8.2 ska ll tillämpas när följande åtgärder antas: 
a) Det arbetsprogram som avses i artikel 6 inklusive de finansieringssystem som skall 
användas, innehållet i ansökningsomgå ngarna samt de utvärderings- och 
urvalskriterier som skall tillämpas. 
b) Anpassningar av den preliminära fördel ning av det belopp som anges i bilaga II. 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/97 
 c) Godkännandet av finansieringen av verk samheterna under temaområdena a–g och i 
i artikel 2, när bidragsbeloppet från gemenskapen enligt detta program är 
minst 1,5 miljoner EUR. 
d) Godkännandet av finansieringen av andra verksamheter än de som avses i led c i 
denna punkt och temaområde j i artikel 2, när bidragsbeloppet från gemenskapen enligt detta program är minst 0,6 miljoner EUR. 
e) Utarbetande av mandat för de utvärder ingar som anges i artiklarna 7.2 och 7.3 i 
ramprogrammet. 
3. Det föreskrivande förfarandet i artikel 8.3 skall tillämpas för an tagandet av följande 
åtgärder: 
a) Arbetsprogrammet avseende det temaom råde som avses i led j i artikel 2 och 
godkännandet av finansieringen av åt gärder inom detta temaområde. 
b) Godkännandet av finansieringen av åtgä rder där mänskliga embryon och stamceller 
från sådana används. 
Artikel 8 
1. Kommissionen skall biträdas av en kommitté. 
L 400/98 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 2. När det hänvisas till denna punkt skall ar tiklarna 4 och 7 i besl ut 1999/468/EG tillämpas. 
Den tid som avses i artikel 4.3 i beslut 1999/468/EG skall vara två månader. 
3. När det hänvisas till denna punkt skall ar tiklarna 5 och 7 i besl ut 1999/468/EG tillämpas. 
Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara två månader. 
4. Kommissionen skall regelbundet informer a kommittén om hur genomförandet av det 
särskilda programmet förlöper i stort och i tid  tillhandahålla upplysningar om alla de 
FoTU-åtgärder som föreslås eller finansieras inom detta program enligt vad som anges i bilaga V. 
5. Kommittén skall själv anta sin arbetsordning. 
Artikel 9 
Kommissionen skall sörja för att den obero ende övervakning, bedömning och översyn som 
föreskrivs i artikel 7 i ramprogrammet genomförs när det gäller den verksamhet som omfattas av 
det särskilda programmet. 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/99 
 Artikel 10 
Detta beslut träder i kraft den tredje dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens 
officiella tidning . 
Detta beslut riktar si g till medlemsstaterna. 
Utfärdat i Bryssel den 19 december 2006. 
 På rådets vägnar 
 J. KORKEAJO 
 Ordförande 
 
L 400/100 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 BILAGA I 
VETENSKAPLIGA OCH TEKNI SKA MÅL, HUVUDLINJER 
FÖR TEMAOMRÅDEN OCH VERKSAMHETER 
Inom detta särskilda program kommer stöd att ge s till gränsöverskridande  samarbete, oavsett 
omfattning, i och utanför Europeiska unionen inom ett antal temaområden som motsvarar huvudområden för utvecklingen av kunskap och te knik, där forskningen måst e stödjas och stärkas 
för att Europas sociala, ekonomiska, folkhälsom ässiga, miljömässiga och industriella utmaningar 
skall kunna hanteras. 
Det allt överskuggande målet är att bidra till en hållbar utveckling genom att främja forskning vars 
främsta syfte är att öka kuns kapen på allra högsta nivå. 
Följande tio temaområden omfattas av gemenskapsåtgärder: 
1. Hälsa. 
2. Livsmedel, jordbruk och fiske samt bioteknik. 3. Informations- och kommunikationsteknik. 4. Nanovetenskap, nanoteknik, mate rial och ny produktionsteknik. 
5. Energi. 6. Miljö (inbegripet klimatförändringar). 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/101 
 7. Transport (inbegripet flygteknik). 
8. Samhällsvetenskap och humaniora. 9. Rymdforskning. 10. Säkerhetsforskning. Varje temaområde beskrivs med hänsyn till mål, strategi för genomförande och verksamhet, 
inklusive verksamhet som omfattar storskaliga initi ativ (som finns för vägledning i bilaga IV), 
internationellt samarbete, framväxande  behov och oförutsedda politiska behov. 
Vederbörlig hänsyn kommer att tas till principe n om hållbar utveckling. I enlighet med den 
europeiska politiken för lika möjligheter för kvinn or och män enligt artiklarna 2 och 3 i fördraget 
kommer det särskilda programmets verksamhet att sörja för att lämpliga åtgärder vidtas för att 
främja jämställdhet och medverkan av kvinnliga fo rskare. Där så är relevant kommer verksamhet 
inom detta särskilda program att omfatta etiska, so ciala, rättsliga och bredare kulturella aspekter av 
forskningsverksamheten och forskningens potentiel la tillämpningar samt de socioekonomiska 
effekterna av vetenskaplig och teknisk utveckling och framsyn. 
L 400/102 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 Tvärvetenskaplig och temaöverskrida nde forskning, inklusive gemensamma 
ansökningsomgångar 
Prioriterade ämnesövergripande vetenskapliga och tekniska områden, t.ex. marin vetenskap och 
teknik, uppmärksammas särskilt. Tvärvetenskap lig verksamhet kommer att uppmuntras genom 
gemensamma temaöverskridande arbetssätt för fo rsknings- och teknikområden som är relevanta för 
mer än ett tema. Sådan temaöverskridande verksamhet kommer att genomföras genom 
– gemensamma ansökningsomgångar för temaområ den när ett forskningsämne är av tydlig 
relevans för verksamheten inom respektive temaområde, 
– särskild tonvikt på tvärvetenskaplig fors kning inom verksamhetsområdet framväxande 
behov, 
– extern experthjälp, bland annat från forskare, från ett brett urval vetenskapliga områden 
och miljöer vid utarbetandet av arbetsprogrammet, 
– regelbunden rapportering om temaöverskridand e forskning som en del av den övergripande 
övervakningen, bedömningen och översynen av programmet, 
– säkerställande av samstämmighet med gemenska pens politik, när det gäller forskning som 
är relevant från politisk synpunkt. 
Europeiska kommissionen kommer att sköta samordningen mellan temaområdena inom det här 
särskilda programmet och åtgä rder enligt andra särskild a program inom ramen för 
sjunde ramprogrammet, t.ex. forskningsinfrastruk turer inom det särskilda programmet Kapacitet.1 
                                                 
1 I syfte att underlätta genomförandet av pr ogrammet kommer kommissionen, för varje möte i 
programkommittén enligt dagordningen, i enlighet  med fastställda riktlinjer, att stå för 
utgifterna för en företrädare per medlemsstat, samt en expert/rådgiva re per medlemsstat för 
de punkter på dagordningen där en medl emsstat kräver särskild expertis. 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/103 
 Anpassning till nya behov och möjligheter 
Att temaområdena förblir relevanta för industrin oc h att industrin fortsätter  att delta i dem kommer 
att säkerställas bland annat genom de olika europe iska teknikplattformarnas arbete. Detta särskilda 
program, tillsammans med bidragen från industrin, ko mmer därigenom att bidr a till att de relevanta 
strategiska forskningsagendorna, t. ex. de som fastställts och ut arbetats av de europeiska 
teknikplattformarna, genomförs på områden där de ge r ett faktiskt mervärde på europeisk nivå. De 
breda forskningsbehov som anges i de strategisk a forskningsagendor som redan finns tillgängliga 
återspeglas i de tio temaområdena. De europeiska  teknikplattformarna, med eventuellt deltagande 
av regionala forskningsstyrda kluste r, kan bidra till att unde rlätta och strukturera näringslivets, även 
små och medelstora företags, medverkan i fors kningsprojekt som rör deras egna områden, bl.a. 
projekt som berättigar till finansiering enligt ramprogrammet. Det mer detaljerade införlivandet av 
det tekniska innehållet komm er att återges senare, vid ut arbetandet av det detaljerade 
arbetsprogrammet för särskilda ansökningsomgångar. 
Temaområdenas fortsatta relevans för utarbetande,  genomförande och utvärdering av gemenskapens 
politik och lagstiftning kommer också att säkerställa s. Detta rör politikområden som hälsa, säkerhet, 
konsumentskydd, energi, miljö, utvecklingsbistånd, fiske, maritima frågor, jordbruk, djurskydd, 
transport, utbildning, informationssamhälle t och medier, sysselsättning, socialpolitik, 
sammanhållning samt upprättandet av ett område me d frihet, säkerhet och rättvisa. Jämsides med 
detta ingår standardförberedande forskni ng och forskning som bedrivs samtidigt med 
standardiseringsarbete och som ka n bidra till att förbättra driftskom patibiliteten och kvaliteten på 
standarder och genomförandet av dem. Här kan plattformar som för samman intressenter och 
forskarsamfundet för diskussion av strategiska fo rskningsagendor med releva ns för socialpolitiken, 
miljöpolitiken eller andra pol itikområden spela en roll. 
L 400/104 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 Förutom den beskrivna verksamheten kommer ma n inom varje temaområde att på ett öppet och 
flexibelt sätt genomföra särskilda åtgärder som sv arar mot "nya behov" och "oförutsedda politiska 
behov". Genomförandet av dessa åtgärder komme r att garantera en enkel, konsekvent och 
samordnad metod genom hela det särskilda progra mmet samt finansiering av tvärvetenskaplig 
forskning som skär genom eller ligger utanför temaområdena. 
• Framtida och framväxande teknik : Särskilt stöd kommer att ges för förslag till 
forskningsprojekt med syfte att kartlägga eller ytterligare utforska nya vetenskapliga och 
tekniska möjligheter på ett bestämt område i kombination med andra relevanta områden och ämnen genom särskilt stöd till spontana forskni ngsförslag bland annat genom gemensamma 
ansökningsomgångar; att främja nya idéer och ra dikalt nya användningssätt och att utforska nya 
alternativ för färdplaner för forskning, i synnerh et när det finns utsikter till stora genombrott; 
adekvat samordning med de verksamheter som genomförs enligt programmet Idéer kommer att 
garanteras för att undvika överlappning och säkers tälla en optimal användning av anslagen. Detta 
kommer att genomföras genom följande: 
– Öppen, "bottom up"-forskning inom ämnen som forskarna själva fastställt, i syfte att 
utveckla nya vetenskapliga och tekniska mö jligheter ("Adventure-åt gärder") eller för 
att utvärdera nya upptäckter eller nyligen ia kttagna fenomen som kan tyda på risker 
eller problem för samhället ("Insight-åtgärder"). 
– Initiativ med inriktning på specifika, y tterst krävande mål inom framväxande 
vetenskapliga och tekniska områden som ger löfte om väsentliga framsteg och möjligheter till bred inverkan på den e konomiska och sociala utvecklingen och kan 
omfatta grupper av kompletterande projekt ("Pathfinder-åtgärder"). 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/105 
 • Oförutsedda politiska behov : För att reagera på ett flexibel t sätt på nya politiska behov som 
uppkommer under ramprogrammets gång, t.ex. ut veckling eller händelser som inte kunnat 
förutses och som kräver snabba reaktioner, t. ex. nya epidemier, nya problem när det gäller 
livsmedelssäkerhet, insatser vid naturkatastrofer eller solidaritetsinsatser. Detta kommer att 
genomföras i nära anknytning till berörda områden i gemenskapspolitiken. Det årliga 
arbetsprogrammet får ändras om det uppstår akuta forskningsbehov. 
Spridning, kunskapsöverföring och bredare engagemang 
Europeiska forskningsåtgärder medför ett betyda nde mervärde i form av spridning och överföring 
av kunskap, och åtgärder kommer a tt vidtas för att öka användninge n av resultaten inom industrin, 
bland beslutsfattare och i samhället. Inom a lla temaområden kommer spridning av kunskap att 
utgöra en väsentlig uppgift, med lämpliga begränsn ingar i fråga om temat säkerhetsforskning på 
grund av verksamhetens konfidentiella na tur, bl.a. genom finansiering av 
nätverks-/förmedlingsinitiativ, seminarier oc h evenemang, stöd från externa experter och 
elektroniska informationstjänster. Detta kommer a tt genomföras inom varje temaområde, med hjälp 
av följande: 
– Integrering av åtgärder fö r spridning och kunskapsöverför ing i projekt och konsortier, 
genom lämpliga bestämmelser inom finansieringssystemen samt rapportkrav. 
– Riktat bistånd till projekt och konsortier så at t de får tillgång till den kompetens som krävs 
för att optimera utnyttjandet av resultaten. 
L 400/106 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 – Särskilda spridningsåtgärder  som är proaktivt inriktade på a tt sprida resultat från ett brett 
spektrum av projekt, även från tidigare ra mprogram och andra forskningsprogram och som 
inriktas på särskilda sektor er eller grupper av intressenter med särskild tonvikt på 
potentiella användare. 
– Spridning till beslutsfattare, inklusive standardiseringsor gan, så att resultat som har 
relevans för politiska beslut lättare kommer till användning inom lämpliga organ på internationell, europeisk, nationell eller regional nivå. 
– Cordis-tjänster för att gynna kuns kapsspridning på ett användar vänligt sätt och utnyttjande 
av forskningsresultat. 
– Initiativ för att gynna dialog och debatt om ve tenskapliga frågor oc h forskningsresultat 
med en bredare publik utanför forskarsamf undet bland annat det civila samhällets 
organisationer. 
Det kommer att sörjas för samordning av spridning och kunskapsöverföring över hela 
ramprogrammet. Komplementaritet och s ynergi mellan detta program och andra 
gemenskapsprogram kommer att ombesörjas, särsk ilt på utbildningsområdet i syfte att främja 
forskarkarriärer. Åtgärder till stöd för innova tion kommer att genomföras inom ramen för 
programmet för konkurrenskraft och innovation. 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/107 
 De små och medelstora företagens deltagande 
Det kommer att bli lättare för små och medelstora företag (SMF) att delta optimalt över alla 
temaområden, framför allt på grund av förbättrade fi nansiella och administra tiva förfaranden och en 
större flexibilitet i valet av lämpligt finansieringssystem. Vidare tas de små och medelstora företagens forskningsbehov och forskningspotential i beaktande vid utveckli ngen av innehållet i 
temaområdena för det här särskilda programmet, oc h områden som är av särskilt intresse för små 
och medelstora företag kommer att tas upp i arbetsprogrammet. Konkreta åtgärder, bl.a. 
stödåtgärder för att underlätta små och medelstora företags deltagand e, kommer att vidtas inom alla 
delar av programmet inom ramen för den strategi  som skall utarbetas för varje temaområde. Dessa 
strategier kommer att åtföljas av en kvantitati v och kvalitativ övervakni ng mot bakgrund av de 
uppställda målen. Målet kommer att vara att mins t 15 % av de tillgänglig a anslagen för detta 
program kan gå till små och medelstora företag. 
Särskilda åtgärder till stöd för forskning som fr ämjar små och medelstora företag eller deras 
sammanslutningar ingår i det särsk ilda programmet Kapacitet, och åtgärder för att främja de små 
och medelstora företagens deltagande över he la ramprogrammet kommer att finansieras inom 
ramen för programmet för konkurrenskraft och innovation. 
L 400/108 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 Etiska aspekter 
Grundläggande etiska principer skall beaktas vid genomförandet av detta särskilda program och i 
den forskningsverksamhet som följer av det. Hit hör bland annat de principer som framgår av 
Europeiska unionens stadga om de grundläggand e rättigheterna, däribland skydd av människans 
värdighet och liv, skydd av personuppgifter och priva tlivet samt av djuren och miljön i enlighet med 
gemenskapslagstiftningen och de senaste versione rna av tillämpliga intern ationella konventioner, 
riktlinjer och uppförandekoder, såsom Helsingforsdeklaratione n, Europarådets konvention om 
mänskliga rättigheter och biomedicin, vilken  undertecknades i Ovie do den 4 april 1997, med 
tilläggsprotokoll, FN-konventione n om barnets rättigheter, Unes cos universella deklaration om 
humangenomet och mänskliga rättigheter, FN-konven tionen om bakteriologisk a (biologiska) vapen 
och toxinvapen (BTV-konventionen), det internationella fö rdraget om växtgenetiska resurser för 
livsmedel och jordbruk, samt Världshälsoorga nisationens (WHO) tilläm pliga resolutioner. 
Hänsyn kommer också att tas till synpunkterna frå n den europeiska rådgivande gruppen för etik 
inom bioteknik (1991–1997) och den europeiska gruppen för etik inom vetenskap och ny teknik 
(sedan 1998). 
I enlighet med subsidiaritetsprincipen och de ol ika angreppssätt som tillämpas i Europa måste 
deltagare i forskningsprojekt följa gällande lagar, fö rordningar och etiska be stämmelser i de länder 
där forskningen kommer att genomföras. Nationella bestämmelser gäller u nder alla förhållanden 
och forskningsverksamhet som är förbjuden i en give n medlemsstat eller ett annat land kommer inte 
att erhålla något gemenskapsfinansierat st öd i medlemsstaten eller landet i fråga. 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/109 
 I tillämpliga fall skall deltaga rna i forskningsprojekten begära godkännande från relevanta 
nationella eller lokala etikko mmittéer, innan FoTU-verksamhete n inleds. Kommissionen kommer 
systematiskt att genomföra en etisk granskning av sådana förslag som berör etiskt känsliga frågor 
eller som inte tillräckligt uppmärksammar etiska as pekter. I särskilda fall kan en etisk granskning 
genomföras under projektets genomförande. 
Ingen forskningsverksamhet som är förbjuden i samtliga medlemsstater kommer att finansieras. Enligt protokollet om djurskydd och djurens välfär d, som fogas till fördraget, skall gemenskapen 
fullt ut ta hänsyn till djurens välfärd när gemens kapens politik utarbetas och genomförs – detta 
gäller även forskning. Enligt råde ts direktiv 86/609/EEG av den 24 november 1986 om tillnärmning 
av medlemsstaternas lagar och andra författni ngar om skydd av djur som används för försök och 
andra vetenskapliga ändamål
1 skall alla experiment utformas så att 
– man undviker att utsätta försöksdjuren fö r ångest, smärta och lidande i onödan, 
– så få djur som möjligt används, 
– djur med den lägsta graden av neurof ysiologisk känslighet tas i anspråk, och 
– minsta möjliga smärta, lidande, ångest eller bestående men förorsakas. 
                                                 
1 EGT L 358, 18.12.1986, s. 1. Direktivet ändrat genom Europaparlamentets och rådets 
direktiv 2003/65/EG (EUT L 230, 16.9.2003, s. 32). 
L 400/110 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 Förändringar av djurens arvsmassa och kloning av djur får endast komma i fråga om syftena är 
etiskt motiverade och villkoren är sådana att djurens välfärd garanteras och principerna om 
biologisk mångfald följs. 
Vid genomförandet av detta program komm er kommissionen regelbundet att övervaka 
vetenskapliga framsteg och nationella och intern ationella bestämmelser för att ta hänsyn till 
utvecklingen. 
Forskning om etik i samband med vetenskaplig och teknisk utveckling kommer att genomföras 
inom ramen för avsnittet Vetenskapen i samhället i det särskilda programmet Kapacitet. 
Forskningssamverkan 
Forskningssamverkan kommer att utgöra huvudd elen av och kärnan i gemenskapens 
forskningsfinansiering. Syftet är  att, inom huvudområdena fö r kunskapsutvecklingen, upprätta 
forskningsprojekt och forskningsnätverk av högs ta kvalitet som kan locka forskare och 
investeringar från Europa och rest en av världen och som kan stärka  den europeiska industriella och 
tekniska basen och stödja gemenskapens politik. 
Detta kommer att genomföras genom stöd till fo rskningssamverkan, bland annat med ett aktivt 
deltagande från näringslivet, med hjälp av en ra d olika finansieringsmet oder: projektsamverkan, 
expertnätverk och samordnings- och stödåtgärder. 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/111 
 Gemensamma teknikinitiativ 
I ett mycket begränsat antal fall finns det på gr und av FoTU-målets omfattning och storleken på de 
berörda resurserna anledning att upprätta långsik tiga offentlig-privata partnerskap i form av 
gemensamma teknikinitiativ. Dessa initiativ bygg er framför allt på arbetet inom europeiska 
teknikplattformar och omfattar en eller ett litet an tal utvalda aspekter av forskningen på det område 
som initiativet täcker. Initiativen kombinerar investeringar från den privata sektorn och nationella och europeiska allmänna medel, inbegripet bidrag  från ramprogrammet för forskning och lånemedel 
från Europeiska investeringsba nken. Beslut om varje gemensamt teknikinitiativ kommer att fattas 
var för sig, antingen på grundval av artikel 171 i fö rdraget (detta kan inne bära att ett gemensamt 
företag startas) eller på grundval av en ändri ng av detta särskilda pr ogram enligt artikel 166.3 i 
fördraget. 
Gemensamma teknikinitiativ skall fastställas klar t och tydligt på grundval av bland annat följande 
kriterier: 
– De befintliga instrumentens oförmåga att uppnå målet. 
– Omfattningen av konsekvenserna för i ndustriell konkurrenskr aft och tillväxt. 
– Mervärdet av åtgärder på europeisk nivå. 
– Omfattningen av och tydlighete n i definitionen av målet och de förväntade resultat som 
eftersträvas. 
– Industrins engagemang i fråga om finansiering och resurser. 
L 400/112 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 – Insatsens betydelse för allmänna politiska mål samt samhällsnyttan. 
– Kapaciteten att dra till sig y tterligare nationellt stöd och nu och i framtiden uppbåda medel 
från industrin. 
De gemensamma teknikinitiativens inriktning måst e definieras tydligt, särskilt när det gäller 
– ekonomiska åtaganden, 
– längden av deltagarnas åtagande, 
– regler för ingående och uppsägning av avtalet, 
– immateriella rättigheter. 
Med tanke på de gemensamma teknikinitiativens särskilda räckvidd och ko mplexitet kommer stora 
ansträngningar att göras för att säke rställa att de fungerar på ett öppe t sätt och att all tilldelning av 
gemenskapsmedel genom de gemensamma tekniki nitiativen kommer a tt ske på grundval av 
ramprogrammets principer om excellens och konkurrens. 
Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas den övergripande samstämmig heten och samordningen 
mellan gemensamma teknikinitiativ och program och projekt inom samma områden1, med 
iakttagande av de nuvarande förfarandena för de ras genomförande, samt åt att säkerställa att 
deltagandet i projekten står öppet för en lång ra d deltagare i hela Europa, särskilt små och 
medelstora företag. 
                                                 
1 Särskilt med verksamheter som genomförs av den mellanstatliga strukturen Eureka 
(Europeiska programmet för forskningssamor dning). Dessutom kan de erfarenheter som 
gjorts vid kluster inom Eureka vara relevant a för gemensamma teknikinitiativ på liknande 
områden. 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/113 
 En vägledande förteckning över gemensamma tekniki nitiativ fastställs i bilaga IV. Ytterligare 
gemensamma teknikinitiativ kan identifieras på grundval av kriterierna ovan och föreslås under 
genomförandet av sjunde ramprogrammet. 
Samordning av andra forskningsprogram än gemenskapsprogram 
För åtgärder inom detta område används fr amför allt två verktyg, nämligen ERA-NET och 
gemenskapens deltagande i gemensamt genomf örda nationella forskningsprogram (artikel 169 
i fördraget). Åtgärden kommer också att användas fö r att förbättra komplementariteten och synergin 
mellan ramprogrammet och verksamhet som genomf örs inom ramen för mella nstatliga strukturer 
som Eureka, EIRO-forum och COST. Ekonomiskt stöd kommer att ges till COST:s förvaltnings- 
och samordningsverksamhet, så att COST kan fort sätta att bidra till samo rdning och utbyte mellan 
nationellt finansierade forskarlag. 
När åtgärderna faller inom ramen för ett av temaom rådena kommer de att få stöd som en integrerad 
del av verksamheten inom ramen för det temat. Nä r åtgärderna är av överg ripande slag eller inte 
direkt kopplade till de tio temaområdena kommer de att få gemensamt stöd från alla berörda 
temaområden.1 
När åtgärderna omfattas av ett a nnat särskilt program för genomför ande av sjunde ramprogrammet, 
kommer de att få stöd inom rame n för det särskilda programmet. 
                                                 
1 Detta kan inbegripa ett eventuellt gemensam t genomförande av program inom området 
metrologi. 
L 400/114 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 Med ERA-NET kommer samordningen av natione ll och regional forskningsverksamhet att 
utvecklas och stärkas genom följande: 
– En ram för aktörer som genomför offentliga forskningsprogram tillhandahålls i syfte att 
förbättra samordningen av deras verksamhet er. Detta kommer att inbegripa stöd för nya 
ERA-NET samt för breddning och fördjupni ng av tillämpningsområdet för befintliga 
ERA-NET, t.ex. genom att deras partners kap utvidgas och genom att deras program 
ömsesidigt öppnas. I lämpliga fall kan ER A-NET tillämpas för samordning av program 
mellan europeiska regioner och medlemsstat erna för att möjliggöra deras samarbete med 
storskaliga initiativ. 
– I ett begränsat antal fall ges ytterligare fina nsiellt gemenskapsstöd ti ll de deltagare som 
förenar sina resurser för gemensamma ans ökningsomgångar för sina respektive nationella 
och regionala program (ERA-NET +). 
Gemenskapens deltagande i nationella forskning sprogram som genomförs gemensamt på grundval 
av artikel 169 är särskilt  relevant för europeiskt samarbete i stor skala "med variabel geometri" 
mellan medlemsstater med gemensamma behov och/el ler intressen. I klart id entifierade fall kommer 
sådana artikel 169-initia tiv att inledas på områden som ska ll fastställas i nära samarbete med 
medlemsstaterna, inbegripet eventuellt samarbete med mellanstatliga program, på grundval av de 
kriterier som fastställs i besl utet om sjunde ramprogrammet. 
En vägledande förteckning över initiativ för det gemensamma genomförandet av nationella 
forskningsprogram fastställs i besk rivningen i bilaga IV och kan komma att omfattas av ett separat 
beslut på grundval av artikel 169 i fördraget. Ytterl igare initiativ kan identif ieras och föreslås under 
genomförandet av sjunde ramprogrammet. 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/115 
 Internationellt samarbete  
Åtgärder för internationellt samarbete som skall uppvisa ett europeiskt mervärde och vara av 
ömsesidigt intresse kommer att stödja en internati onell politik för vetenskap och teknik med två av 
varandra beroende mål: 
– Att stödja och främja Europas konkurrenskraft via strategiska forskningspartnerskap med 
tredjeländer, även högindustrialiserade lände r och tillväxtekonomier, inom vetenskap och 
teknik, genom att rekrytera de bästa vetenskaps männen från tredjeland till arbete i och med 
Europa. 
– Att åtgärda särskilda problem som tredjeländer st år inför eller som är av global natur, på 
grundval av gemensamt intresse och till ömsesidig nytta. 
Gemenskapen kommer i sin politik för internatione llt vetenskapligt samarbete att lägga tonvikten 
vid och utveckla samarbete för att frambri nga, dela och utnyttja kunskap genom jämlika 
forskningspartnerskap som tar hänsyn till partnerlände rnas internationella, la ndsspecifika, regionala 
och socioekonomiska situation och kunskapsbas. Strategin är att den här typen av partnerskap 
mellan EU och tredjeländer på bilateral, regi onal och global nivå ska ll öka EU:s konkurrenskraft 
och leda till en hållbar utveck ling i hela världen, grundad på gemensamma intressen och till 
ömsesidig nytta. EU:s roll som global aktör bör oc kså främjas genom multilaterala internationella 
forskningsprogram. De åtgärder för internationell t samarbete som stöds kommer att knytas till 
allmänpolitiska frågor som ett led i EU:s strävan att uppfylla sina internationella åtaganden och att 
dela med sig av Europas värderingar, konkurrens kraft, socioekonomiska framgång, miljöskydd och 
välfärd inom ramen för en hållb ar utveckling för hela världen. 
L 400/116 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 Inom ramen för detta särskilda program kommer det internationella samarbetet att genomföras inom 
varje temaområde och tvärs över temaområdena på följande sätt: 
• Ett ökat deltagande av forskare och forskningsinstitutioner från samtliga länder som deltar i det 
internationella samarbetspartnerskap et samt från alla industriländer1 inom temaområdena, med 
lämpliga restriktioner för temat säkerhetsforskning för alla tredjeländer som inte är associerade länder med hänsyn till sekretesskraven. Särskild  tonvikt kommer dessutom att läggas vid att 
uppmuntra tredjeländer till att delta på utva lda områden som är av gemensamt intresse. 
• Särskilda samarbetsåtgärder inom varje temaområ de avsedda för tredjeländer när det finns ett 
gemensamt intresse av samarbete kring särski lda ämnen, vilka skall väljas på grundval av 
respektive lands vetenskapliga och tekniska ni vå och behov. Kartläggningen av särskilda behov 
och prioriteringar kommer att ske i nära anknytni ng till relevanta bilatera la samarbetsavtal och 
pågående multilaterala och biregionala dialoger mellan EU och dessa länder eller grupper av 
länder. Prioriteringarna kommer att fastställas på grundval av regionens eller landets särskilda 
behov, potential och nivå av ekonomisk utveckling. 
Det kommer att utarbetas en plan för strategier fö r och genomförande av internationellt samarbete, 
som kommer att innehålla särskild a riktade åtgärder inom och över temaområdena, t.ex. hälsa, 
jordbruk, renhållning, vatten, livsmed elssäkerhet, social sammanhållning, energi, miljö, fiske, 
vattenbruk och naturresurser, hållbar e konomisk politik samt informations- och 
kommunikationsteknik. 
                                                
 
1 Enligt reglerna för deltagande och spridning. 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/117 
 Dessa åtgärder kommer att utgöra de främsta ve rktygen för genomförande av samarbetet mellan 
gemenskapen och dessa länder. Det rör sig framför al lt om åtgärder med syfte att stärka forsknings- 
och samarbetskapaciteten i kandida tländer och grannländer samt i utvecklingsländer och länder med 
framväxande ekonomier. Åtgärderna kommer a tt omfattas av riktade ansökningsomgångar och 
särskild uppmärksamhet kommer att ägnas åt att underlätta berörda tredjeländers, särskilt 
utvecklingsländers, tillträde till åtgärderna. 
Åtgärderna kommer att genomföra s i samordning med de internati onella samarbetsåtgärderna inom 
programmen Människor  och Kapacitet . En övergripande strategi för internationellt samarbete inom 
ramprogrammet kommer att stödja denna verksamhet. 
TEMAOMRÅDEN 
1. Hälsa 
Syfte 
Att förbättra de europeiska medborgarnas hälsa och öka konkurrenskraften och stimulera 
innovationsförmågan för europeiska hälsorelaterade industrier och före tag, och samtidigt ta itu med 
globala hälsofrågor, däribland framväxande epidemier. Betoningen kommer att ligga på 
överbryggande forskning (att omsätta grundforsknings resultat i klin iska tillämpningar, inbegripet 
vetenskaplig validering av experimentella result at), utveckling och validering av nya terapier, 
hälsofrämjande och förebyggande met oder, inbegripet främjande av ba rnhälsa, ett friskt åldrande, 
diagnosverktyg och medicinteknik samt system fö r hållbar och effektiv hälso- och sjukvård. 
L 400/118 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 Metod 
Denna forskning kommer att öka vår kunskap om hur man mer effektivt skall kunna främja god 
hälsa, minska skillnaderna i hälsoläget inom Europa, förebygga och behandla de stora sjukdomarna 
och bedriva hälso- och sjukvår d. Grundläggande biomedicinsk forskning kommer att utgöra en 
integrerad del av detta temaområde. Inom temaområdet Hälsa är tvärvetenskapliga metoder särskilt viktiga. 
Denna forskning kommer att bidra till integrer ing av den enorma mängden genomikdata och 
epidemiologiska, biologiska och biotekniska data  och utveckla nyckelteknik för hälsorelaterade 
industrier i syfte att utveckla kunskapen om oc h förmågan till ingrepp. Den kommer att gynna den 
överbryggande hälsoforskningen, vilket är väsentligt för att se till att dra praktisk nytta av den 
biomedicinska forskningen, bland annat för att förb ättra livskvaliteten. Den kommer att ge Europa 
möjlighet att bidra mer effektivt till de internat ionella insatserna för att bekämpa sjukdomar med 
global omfattning, vilket belyses genom det pågåe nde initiativet Partners kapet mellan Europa och 
utvecklingsländerna inom området klinisk prövning (EDCTP) för bekämpning av hiv/aids, malaria 
och tuberkulos (artikel 169)
1. Den kommer att stärka den häls opolitiskt styrda forskningen på 
europeisk nivå, särskilt när det gäller jämförelser av modeller, system och data i nationella 
databaser. Det är här särskilt viktigt att relevanta databaser ingår i ett nätverk. 
                                                 
1 Andra nya viktiga initiativ som rör samordni ngen av nationella forskningsprogram kan få 
stöd vid behov. 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/119 
 Denna forskning kommer att bidra till att förb ättra konkurrenskraften för EU:s sektorer för 
bioteknik och medicinteknik inom hälso- och sjukvården, där de små och medelstora företagen är 
de största ekonomiska drivkrafte rna, samt för läkemedelsindustrin. Stöd till den europeiska 
teknikplattformen1 om innovativa läkemedel kan ingå me d syftet att undanröja forskningshindren 
inom läkemedelsutvecklingen. Särskild vikt komme r att läggas vid att överbrygga klyftan mellan 
forskningsverksamheten och utnyttjandet av result aten genom stöd till effektstudier och klinisk 
validering. Denna forskning kommer också att bidra till utvecklingen av norme r och standarder för 
sådan ny och avancerad terapi (t.e x. regenerativ medicin) som kräv s för att EU:s industri skall 
kunna konkurrera globalt. Det bör sörjas för att eu ropeisk forskning och i nnovation på området för 
alternativa testmetoder, i synnerhet metoder so m inte omfattar djurförsök, blir världsledande. 
Könsrelaterade aspekter inom forskningen kom mer att beaktas och integreras i projekten2 när så är 
lämpligt. Särskild vikt kommer att läggas vid att så tidigt som möjligt meddela forskningsresultat 
och inleda dialog med det civila samhället, särs kilt med patientgrupper, om ny utveckling till följd 
av biomedicinsk och genetisk forskning. Man kommer också att se ti ll att spridningen och 
utnyttjandet av resultaten sker i bred skala. 
                                                 
1 Strategiska forskningsagendor för andra eu ropeiska teknikplattformar kan få stöd under 
förutsättning att de är av avgörande  betydelse för hälsoanknuten industri. 
2 Ofta är riskfaktorer, biologiska mekanismer, or saker, kliniska sympto m, följdverkningar och 
behandlingar när det gäller olika sjukdomar och åkommor inte desamma hos kvinnor som 
hos män. Därför skall möjligheten att det föreligger sådana skillnader beaktas i forskningsprotokoll, metodik och resultatanalyse r vid all verksamhet som finansieras inom 
ramen för detta temaområde. 
L 400/120 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 De strategiska frågorna, barnhälsa1 och den åldrande befolkning ens hälsa, kommer att ägnas 
särskild uppmärksamhet och skall i förekommande fa ll beaktas i alla verksamheter inom detta tema 
och prioriteringarna belyses i arbetsprogrammet.  Även andra tvärvetenskapliga områden kommer 
att ingå. På detta sätt garanteras  en tydlig och konsekvent strategi  i samband med dessa frågor över 
hela temaområdet, samtidigt som de t blir möjligt att undvika upprepning. 
Etiska, rättsliga och socioekonomiska frågor ko mmer att beaktas inom var och en av följande 
verksamheter.2 
Verksamheter 
• Bioteknik, generiska v erktyg och medicinteknik för människors hälsa 
Denna verksamhet har till syfte att utveckla och validera nödvändiga verktyg och tekniker som 
kommer att göra det möjligt att producera ny kunskap och omsätta denna i praktiska tillämpningar på området hälsa och medicin. 
– Forskning med hög kapacitet : Att katalysera framsteg genom att utveckla nya verktyg för 
modern biologi, inbegripet  grundläggande genomik, som väsenligt kan förbättra 
dataframställningen och standardiseringen, insamlingen och analysen av data och 
provmaterial (biobanker). Fokus kommer att ligga på ny teknik för sekvensering, 
genuttryck, genotypning oc h fenotypning, strukturell och funktionell genomik, 
bioinformatik och systembiologi, andra liknande områden. 
                                                
 
1 Stöd kan framför allt ges till specifika kliniska studier som kan ge belägg för lämplig 
användning av produkter utan pa tentskydd som för närvarande har icke avsedd användning i 
pediatriska populationer. 
2 Särskild forskning om etiska, rättsliga och socioekonomiska frågor kommer att genomföras 
på temaområdet Samhällsvetenskap och humaniora inom det särskilda programmet Samarbete och inom det särskilda programmet Kapacitet. 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/121 
 – Spårning, diagnos och övervakning : Utveckling av verktyg oc h teknik för visualisering, 
bildframställning, spårning och analysverkt yg och teknik för biomedicinsk forskning, för 
prediktion, diagnostik samt övervakning och pr ognostik av sjukdomar samt för stöd och 
vägledning vid terapeutiska i ngrepp. Man kommer att fokuser a på en tvärvetenskaplig 
strategi som integrerar områ den som molekylär- och cellbiol ogi, fysiologi, genetik, fysik, 
kemi, biomedicinsk teknik inklusive nanoteknik, mikrosystem, apparatur och 
informationsteknik. Tonvikten kommer att ligga på icke-invasiva eller minimalt invasiva 
och kvantitativa metoder samt på kvalitetssäkringsaspekter. 
– Förutsägande av terapiers lämplighet, säkerhet och effektivitet : Utveckling och validering 
av parametrar, verktyg, metoder och standarder  som är nödvändiga för att patienterna skall 
kunna få tillgång till säkra och effektiv a nya eller förbättrade bioläkemedel1. Man kommer 
att fokusera på metoder som farmakogenomi k, utveckling och validering av biologiska 
markörer, mål- och resultatinriktade metoder, in  silico-, in vitro- (inklusive alternativ till 
djurförsök) samt in vivometoder och modeller.2 
– Innovativa terapeutiska  metoder och ingrepp : Att forska fram, konsolidera och säkerställa 
den fortsatta utvecklingen av avancerad tera pi och teknik med bred potentiell tillämpning. 
Man kommer att fokusera på gen- och cellterap i, regenerativ medicin, transplantationer, 
immunterapi och vacciner samt andra läke medel. Anknytande teknik, såsom avancerade 
system för målstyrning, avancerade implantat och proteser, och ingrepp utförda med hjälp 
av icke-invasiv eller minimalt inva siv teknik kommer också att tas upp. 
                                                 
1 När det gäller konventionella läkemedel (läk emedel och bioläkemedel) kan dessa frågor 
tillgodoses genom ett gemensamt tekni kinitiativ för innovativa läkemedel. 
2 Alternativ för att ersätta, förbättra och mi nska användningen av djur i den biomedicinska 
forskningen. 
L 400/122 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 • Omsättning av forskningsresulta t till gagn för människors hälsa 
Denna verksamhet syftar till att öka kunskapen om  de biologiska processer och mekanismer som är 
verksamma vid normal hälsa och i specifika sjukdo mssituationer, så att denna kunskap kan omsättas 
i kliniska tillämpningar, bl.a. sjukdomsbekämpning och -behandling, och för att se till att den 
fortsatta forskningen vägleds av kliniska  (och även epidemiologiska) data. 
– Integrering av biologiska data och processe r: storskalig datainsamling, systembiologi 
• Storskalig datainsamling : Utnyttjande av teknik med hög ka pacitet för att få fram data 
för att klargöra funktionen hos gener och ge nprodukter och deras inbördes samverkan i 
komplexa nätverk i viktiga bi ologiska processer. Fokus ko mmer att ligga på genomik, 
proteomik, "RNA-genomik", populationsge netik, komparativ, strukturell och 
funktionell genomik. 
• Systembiologi : Fokus kommer att ligga på tvärvetens kaplig forskning som integrerar ett 
brett urval biologiska data oc h kommer att utveckla och tillämpa systemstrategier för att 
förstå och modellera biologiska processer i alla relevanta organismer och på alla 
organisationsnivåer. 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/123 
 – Forskning om hjärnan och därmed relatera de sjukdomar, människans utveckling och 
åldrande 
• Hjärnsjukdomar och till hjärnan relaterade sjukdomar : Bättre förståelse för hjärnans 
integrerade struktur och dynamik, samt st udier av sjukdomar i hjärnan, däribland 
relevanta åldersrelaterade sjukdomar (t.e x. demens, Parkinsons sjukdom) och sökande 
efter nya terapier. Man kommer att fokusera på att skaffa sig gl obal kunskap om hjärnan 
genom att utforska hjärnfunktioner, från molekyler till kognition, inklusive neuroinformatik och hjärndysfunktion från s ynaptisk inhibition till neurodegeneration. 
Forskningen kommer att ta upp neurol ogiska och psykiatriska sjukdomar och 
störningar, inklusive rege nerativa och restorativa terapeutiska metoder. 
• Människans utveckling och åldrande : Användning av ett brett spektrum av metoder och 
verktyg för att bättre förstå utvecklingspro cessen under hela livet och ett friskt åldrande. 
Man kommer att fokusera på st udiet av mänskliga system och modellsystem, bl.a. 
samspelet med faktorer som m iljö, genetik, beteende och kön. 
– Överbryggande forskning om utbredda infektio nssjukdomar. Att bemöta allvarliga hot mot 
folkhälsan. 
• Forskning om antimikrobiell läkemedelsre sistens, inbegripet svamppatogener : Fokus 
kommer att ligga på att kombinera grundfor skning om molekylära resistensmekanismer, 
mikrobiell ekologi och värdpatogen interak tion med klinisk forskning för att finna nya 
sätt att minska uppkomsten och spridninge n av multiresistenta infektioner. 
L 400/124 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 • Hiv/aids, malaria och tuberkulos : Man kommer att inrikta sig på att utveckla nya 
terapier, diagnosverktyg, preventiva verkt yg såsom vacciner och kemiska barriärer för 
att hindra transmission, t.ex. mikrobicider mot hiv. Forskningsinsatserna kommer att 
angripa de tre sjukdomarna i ett globalt perspe ktiv men kommer även att avse särskilda 
europeiska aspekter av de tre sjukdomarna samt hepatit. Preklinisk och tidig klinisk 
forskning kommer att betonas, och när så är  lämpligt (t.ex. för vaccin mot hiv/aids) 
planeras också samarbete med globala initiativ. 
• Potentiellt nya och på ny tt framväxande epidemier : Man kommer att inrikta sig på att 
bekämpa nya patogener som kan innebära en pandemisk risk, inklusive zoonoser (t.ex. 
sars och högpatogen influensa). Vid behov komme r man att se till att det blir möjligt att 
snabbt inleda forskningssamverkan för utar betande av ny diagnostik, nya läkemedel och 
vacciner för att effektivt förebygga, behandl a och kontrollera akuta kriser i samband 
med smittsamma sjukdomar. 
– Överbryggande forskning om andra utbredda sjukdomar1 
• Cancer : Man kommer att fokusera på sjukdomso rsaker, nya läkemedel och terapier, 
identifiering och validering av nya läkemede lsmål och biologiska markörer som bidrar 
till förebyggande, tidig diagnos och behand ling, samt på bedömning av effektiviteten 
hos förebyggande ingrepp i prognostiskt, dia gnostiskt eller tera peutiskt syfte. 
                                                 
1 Aspekter av palliativ medi cin och användning av aktiva ingr edienser kommer att beaktas. 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/125 
 • Hjärt- och kärlsjukdomar : Man kommer att fokusera på diagnos, förebyggande, 
behandling och övervakning av hjärt- och kä rlsjukdomar (inklusive  kärlaspekter av 
stroke) med hjälp av tvär vetenskapliga metoder. 
• Diabetes och fetma : När det gäller diabetes kommer man att inrikta sig på orsakerna till 
de olika typerna av diabetes, samt förebygga nde och behandling av dessa. När det gäller 
fetma kommer man att fokusera på tvärvete nskapliga metoder, bland annat genetik, 
livsstil och epidemiologi. Både när det gä ller diabetes och fe tma kommer särskild 
uppmärksamhet att ägnas sjukdomar hos unga och inverkande faktorer under 
barndomen. 
• Sällsynta sjukdomar : Man kommer att inrikta si g på naturhistoriska och 
patofysiologiska studier som inbegriper  hela Europa och på utarbetande av 
förebyggande, diagnostiska och terapeutiska ingrepp. Denna sektor kommer att omfatta 
sällsynta mendelska fenot yper av vanliga sjukdomar. 
• Andra kroniska sjukdomar : Fokus kommer att ligga på sjukdomar utan dödlig utgång 
men med svåra konsekvenser för livs kvaliteten under ålderdomen, såsom 
funktionshinder, nedsatt syn och hörsel och andra kroniska sjukdomar (t.ex. artrit, 
reumatiska och muskuloskeletala sjukdomar sa mt respiratoriska sjukdomar, bland annat 
sjukdomar som föranleds av allergier). 
• Optimering av hälsovården för Europas medborgare 
Denna verksamhet skall ge det underlag som behövs för välgrundade politiska beslut om 
hälsosystem och för mer effektiva och ver kningsfulla evidensbaserade strategier för 
hälsofrämjande, sjukdomsförebygga nde, diagnostik och terapi. 
L 400/126 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 – Omsättning av kliniska forskningsresultat i klinisk praxis,  däribland bättre utnyttjande av 
läkemedel och lämplig tillämpning av interventioner inriktade på beteende och organisation samt nya hälsoterapier och ny hälsoteknik. Patientsäkerheten kommer särskilt att uppmärksammas, däribland skadliga effekter  av medicinering, för att fastställa vad som 
är bästa kliniska prax is, förstå beslutsfattandet i kliniska situationer inom primär- och 
specialistvården samt för att främja eviden sbaserade medicinska tillämpningar och ökad 
delaktighet från patienternas sida. Man komm er att fokusera på jämförande studier av 
strategier och undersökningar av  resultaten av olika interven tioner, däribland läkemedel, 
vetenskapligt testade kompletterande och alte rnativa läkemedel och nya hälsoterapier och 
hälsotekniker, och ta hänsyn till ordinationsst rategier, vissa aspekter  av uppgifter från 
läkemedelsövervakningen, patientspecifika faktor er (t.ex. genetiska förutsättningar, ålder, 
kön och att man följer behandlingen) sa mt förhållandet kostnad och nytta. 
– Kvalitet, effektivitet och solidaritet inom hälsovårdssystemen, inklusive hälsovårdssystem 
i omvandling, för att länder skall kunna lära si g från erfarenheterna inom andra 
hälsovårdssystem och deras hållbarhet, där viktiga faktorer som nationella sammanhang 
och befolkningsrelaterade särdrag beaktas (åldrande, mobilitet, migration, utbildning, 
socioekonomisk situation och förändringar på arbetsmarknaden, osv.). Man kommer att 
fokusera på de organisatoriska, ekonomiska  och lagstiftningsmässiga aspekterna av 
hälsovårdsystemen (bedömning av kostnader, e ffektivitet och fördelar av olika ingrepp, 
inklusive när det gäller patient säkerhet), deras genomförande  och resultat i fråga om 
effektivitet och lika möjligheter (samt miss gynnade grupper). Inve steringsfrågor och 
mänskliga resurser kommer att uppmärksammas särskilt, inklusive strategier för hemsjukvård. Frågan om oberoende, livskvalite t och rörlighet för en åldrande befolkning 
kommer att tas upp. 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/127 
 – Förbättrad friskvård och förebyggande av sjukdomar: Att lägga fram bevis för vilka 
folkhälsoåtgärder som är lämpligast när det gäll er livsstilar, arbets- och levnadsvillkor och 
insatser på olika nivåer och i olika samma nhang. Man kommer att fokus era på de bredare 
faktorer som påverkar hälsan och hur de samv erkar både på individni vå och samhällsnivå 
(t.ex. kost, stress, tobak, alkohol och andr a substanser, fysisk  aktivitet, kulturellt 
sammanhang, socioekonomiska faktorer och miljöfaktorer). Framför allt den mentala 
hälsan kommer att betraktas ur livslångt perspektiv. 
Internationellt samarbete 
Internationellt samarbete är en in tegrerad del av temaområdet, och det är av särskilt stor betydelse 
för områden inriktade på globala hälsoproblem, so m antimikrobiell resistens, hiv/aids, malaria, 
tuberkulos, försummade sjukdomar och nya pandemie r. Detta kan också invol vera fastställande av 
prioriteringar i fråga om inte rnationella initiativ, såsom "G lobal HIV Vaccine Enterprise" 
(internationell forskningsallians inriktad på att ta fram ett hiv-vaccin). Under förutsättning att ett 
långsiktigt hållbart partnerskap mellan Europa och utvecklingsländerna på området klinisk 
forskning konsolideras och under förutsättning att de  deltagande ländernas nationella program eller 
åtgärder integreras, kan y tterligare stöd ges till partne rskapet mellan Europa och 
utvecklingsländerna inom området klinisk prövning (E DCTP) i förhållande till resultat och framtida 
behov1. EDCTP-programmet kommer också i fortsättni ngen att inriktas på avancerad klinisk 
prövning i syfte att utveckla nya vacciner, mikrob icider och läkemedel mot de tre sjukdomarna i 
Afrika söder om Sahara. För detta ändamål kan de t i arbetsprogrammet planeras ett bidrag från 
gemenskapen till den europeiska ekonomiska intressegrupperingen för EDCTP för genomförande 
av programmet som skall godkännas av kommiss ionen tillsammans med omfördelningen av 
gemenskapsbidraget. 
                                                 
1 Kommissionen kommer att utvärdera EDCTP. 
L 400/128 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 Det kommer att genomföras särskilda samarbetså tgärder på områden som fastställts genom 
biregionala dialoger i tredjeländ er/regioner och i internationell a forum samt inom ramen för 
millennieutvecklingsmålen. Denna typ av prioriterade områden som anpassats till lokala behov och via partnerskap, kan omfatta forskning i hälsopolitis kt syfte, forskning som rör hälsovårdssystem 
och hälsovårdstjänster, mödra- och barnavår d, reproduktiv hälsa, kontroll och övervakning av 
försummade överförbara sjukdomar samt nya of örutsedda politiska behov i dessa regioner. 
En årlig avgift till den internationella organi sationen för programmet "H uman Frontier Science" 
(HFSPO)
1 kommer att betalas gemensamt med temaområdet Informations- och 
kommunikationsteknik. Detta kommer att möjliggöra för medlemsstater ut anför G8 att delta fullt ut 
i programmet samt leda till ökad synlighet för europeisk forskning. 
Reaktion på nya behov och oförutsedda politiska behov 
Forskningen kring nya behov kommer att genomföra s på grundval av "bottom up"-initiativ och 
"fokuserade" initiativ, i samordning med andra te maområden, och en bred och tvärvetenskaplig 
forskningsportfölj kommer att ingå. Stöd för oförutse dda politiska behov kan ti ll exempel riktas mot 
områden som levnads- och arbetsvillkor, häls okonsekvensbeskrivningar, riskbedömningar, 
statistiska indikatorer, förval tning och kommunikation på folkhälsoområdet, samt skyldigheter 
enligt internationella fördrag rörande hälsof rågor såsom ramkonventionen om tobakskontroll2 samt 
den internationella hälsostadgan3. Detta kommer att komplettera den hälsopolitiskt st yrda forskning 
som stöds enligt ovan. 
                                                 
1 Europeiska gemenskapen är medlem i H SFP-organisationen (HFSPO) och har finansierat 
HFSP inom ramen för tidigare ramprogram. 
2 Ramkonventionen om tobakskontroll, 2004/513/EG. 
3 Internationella hälsostadgan 2005. Den 58:e Världshälsoförsamlingens resolution 58.3 av 
den 23 maj 2005. 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/129 
 2. Livsmedel, jordbruk och fiske samt bioteknik 
Syfte 
Att skapa en europeisk k unskapsbaserad bioekonomi1 där vetenskap, industri och andra berörda 
parter sammanförs för att dra nytta av nya och framväxande forskningsmöjligheter med inriktning 
på sociala, miljöanknutna och ekonomiska utmaningar: − den växande efterfrå gan på säkrare och 
hälsosammare livsmedel av högre kvalitet och på hållbar användning och produktion av förnybara 
bioresurser, den ökande risken för epizootiska och zoonotiska sj ukdomar och livsmedelsrelaterade 
störningar, hoten mot en hållbar och säker jor dbruks-, vattenbruks- och fiskeriproduktion och den 
ökande efterfrågan på livsmedel av hög kvalite t, som producerats med hänsyn till djurskydd och 
landsbygds- och kustrelaterade aspekter och konsumenternas särskilda kostbehov. 
                                                 
1 Begreppet "bioekonomi" innefattar all industri och alla ekonomiska sektorer där biologiska 
resurser produceras, förvaltas eller på a nnat sätt utnyttjas (och därmed sammanhängande 
tjänster, leverantörer elle r konsumtionsindustri som t.ex. jordbruk, livsmedel, fiske, 
skogsbruk osv.). 
L 400/130 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 Tillvägagångssätt 
Detta temaområde kommer att stärka kunskapsba sen, frambringa innovationer och tillhandahålla 
politiskt stöd för att bygga upp en europeisk kunskapsbaserad bioekonomi. Forskningen kommer att 
inriktas på hållbar förvaltning, produktion och an vändning av bioresurser, särskilt via biovetenskap 
och bioteknik, samt på konvergens med annan teknik i syfte att få fram nya, säkrare, ekonomiskt 
överkomliga, miljöeffektiva och konkurrenskraftiga produkter från Europas jordbruks-, fiske-, vattenbruks-, foder, livsmedels-
1, hälso- och skogsbruksbaserade  eller -relaterade industri. 
Forskningen kommer att ge viktiga bidrag till ge nomförandet och utarbetandet av gemenskapens 
politik och lagstiftning och den kommer särskilt att handla om eller stödja den gemensamma 
jordbrukspolitiken, jordbruks- och handelsfrågor, säkerhetsaspekter i samband med genetiskt modifierade organismer (GMO), bestämmelser om livsmedelssäkerhet, gemenskapslagstiftningen 
om växtskydd, gemenskapens djurhälsopolitik, be kämpning av djursjukdomar och djurskyddskrav, 
miljö och biologisk mångfald, europeisk skogsbruksst rategi och den gemensamma fiskeripolitiken, 
i syfte att få till stånd en hållbar  utveckling inom fiske och vatte nbruk och säkerhet när det gäller 
fisk- och skaldjursprodukter. Forskningen kommer också att försöka utveckla nya och befintliga indikatorer till stöd för analys, utveckling och övervakning av dessa politikområden. 
Forskningen kommer att stödja landsbygdsekonomiern as roll och möjligheter att uppfylla hållbara 
utvecklingsmål samtidigt som jordbrukets  multifunktionella betydelse erkänns. 
                                                
 
1 Livsmedel innefattar fisk, skaldjur och musslor. 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/131 
 Framför allt livsmedelsindustrin, som till 90 % utgör s av små och medelstora företag, kommer att 
dra nytta av många forskningsverksamheter, t.ex . verksamheten för riktad teknikspridning och 
tekniköverföring, särskilt när det gä ller integrering och spridning av avancerade och miljöeffektiva 
tekniker, metoder och processer samt utveckling av standarder. Högteknologiska företagsstarter 
baserade på bio-, nano- och informations- och kommunikationste knik (IKT) förväntas bidra stort på 
områden som växtförädling, förbättrade grödor  och växtskydd, avancer ad detektions- och 
övervakningsteknik för att garantera livsmedelssä kerhet och -kvalitet, samt nya industriella 
bioprocesser. 
Flera europeiska teknikplattformar som täcker områden som växtgenomik och bioteknik, skogsbruk 
och skogsbaserad industri, gl obal djurhälsa, husdjursuppfödning, livsmedel, vattenbruk och 
industriell bioteknik, kan bidra til l att fastställa gemensamma forskningsprioriteter för detta 
temaområde genom att identifiera möjliga framtida st orskaliga initiativ, t.ex. demonstrationsprojekt, 
och bidra till att få till stånd e tt brett deltagande och omfattande integrering av alla intressenter. 
Åtgärder för att stärka samor dningen mellan nationella forsknings program kommer att vidtas vid 
behov i nära samordning med projekt inom rame n för ERA-NET, teknikplattformar och andra 
berörda aktörer, såsom ständiga kommittén för jordbruksforskning eller eventuella framtida 
strukturer för samordning av  europeisk havsforskning. 
När det visar sig lämpligt kommer överväganden rörande  sociala, etiska, köns relaterade, rättsliga, 
miljömässiga, ekonomiska och bredare kulturella as pekter samt potentiella risker och effekter 
(framsyn) förknippade med den vetenskapliga och tekniska utvecklingen att ingå i verksamheten. 
L 400/132 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 Verksamheter 
• Hållbar produktion och förvaltning av biologiska resurser från land-, skogs- och vattenmiljöer1 
– Möjliggöra forskning kring de centrala långsikt iga drivkrafterna för hållbar produktion och 
förvaltning av biologiska resurser (mikr oorganismer, växter och djur), inklusive 
utnyttjande av biologisk mångf ald och nya bioaktiva molekyler inom dessa biologiska 
system. Forskningen kommer att omfatta te knik på områdena genomik, proteomik, 
metabolomik samt konvergerande teknik och in tegreringen av dessa med systembiologiska 
metoder, samt utveckling av grundläggande ve rktyg och teknik, t.ex. bioinformatik och 
relevanta databaser samt metoder för iden tifiering av sorter inom artgrupper. 
– Ökad hållbarhet och konkurrenskraft jämsides med skydd för konsumenternas hälsa, 
mindre miljöpåverkan och hänsyn till klimatfö rändringen, inom jordbr uk, trädgårdsnäring, 
skogsbruk, fiske och vattenbruk genom utv eckling av ny teknik och utrustning, nya 
övervakningssystem, nya växter och produktions system, odling av grödor genom förädling 
av utvalda växter, växtskydd och optimerad e produktionssystem, förbättringar av den 
vetenskapliga och tekniska basen för fisker iförvaltning och en bättre förståelse av 
samspelet mellan olika system (jordbruk och skogsbruk, fiske och vattenbruk) genom en 
metod som inbegriper hela ekosystemet.  Forskning om bevarandet av autoktona 
ekosystem, utveckling av biologiska be kämpningsmedel och den mikrobiologiska 
dimensionen av biologisk mångfald oc h metagenomik kommer att genomföras. 
                                                 
1 Kompletterande forskning rörande hållbar fö rvaltning och hållbart bevarande tas upp under 
"Miljö (inbegripet klimatförändringar)". Fors kning om andra verktyg och annan teknik för 
hållbar produktion och förvaltning kommer att ske inom ramen för lämpliga temaområden. 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/133 
 • För landbaserade biologiska resurser kommer särskild tonvikt att läggas vid resurssnåla 
(t.ex. bekämpningsmedel och gödningsmed el) och ekologiska produktionssystem, 
förbättrad resursförvaltning och nya typer av livsmedel och foder, samt nya växter 
(grödor och träd) med avseende på deras sammansättning stresst ålighet, ekologiska 
effekt, närings- och vattenanvändningse ffektivitet och uppbyggnad. Detta kommer att 
stödjas genom forskning inom biosäkerhet sa mt samexistens och spårbarhet när det 
gäller nya växtsystem och -produkter , och övervakning och bedömning av 
genmodifierade grödors inverkan på miljön och människors hälsa samt möjligheten till 
en större vinst för samhället. 
• Växthälsan och växtskyddet kommer att förb ättras genom bättre kunskaper om ekologi, 
skadedjursbiologi, sjukdomar, ogräs och andra hot med fytosanitär relevans samt stöd 
till kontroll av sjukdomsutbrott och till förbättr ing av verktyg och teknik för en hållbar 
skadedjurs- och ogräshantering. Förbättrade metoder kommer att utarbetas för kontroll, 
bevarande och ökning av jordens bördighet. 
• För biologiska resurser från vattenmiljöer kommer tyngdpunkten att läggas på 
grundläggande biologiska funktioner, säkra och miljövänliga produktionssystem och 
foder till odlade arter, samt på fiskeribiol ogi, dynamiken inom blandat fiske, samspelet 
mellan olika fiskeverksamheter och det mari na ekosystemet samt på flottbaserade, 
regionala och fleråriga förvaltningssystem. 
L 400/134 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 – Optimerad djurhälsa och animalieproduktion samt optimerat djurskydd, inom jordbruk, 
fiske och vattenbruk, bl.a. genom 
• utnyttjande av kunskaper om genetik, nya uppfödningsmetoder, ökad kunskap om 
djurens fysiologi och beteende, och 
• ökad kunskap om och kontroll av skadegörar e, parasiter och smittsamma djursjukdomar 
och andra hot mot livsmedelsproduktionens hållbarhet och säkerhet, även zoonoser. 
De senare kommer också att behandlas ge nom utveckling av verktyg för övervakning, 
förebyggande och kontroll, genom underbyggande och tillämpad forskning om vacciner och diagnostik, och genom studier av ekologin hos kända eller framväxande smittämnen och andra hot, t.ex. illvilliga handlingar, samt av effekterna av olika typer av 
jordbrukssystem och klimatet. 
Ny kunskap om säkra metoder för bortskaffande av animaliskt avfall och förbättrad 
hantering av biprodukter kommer också att utvecklas. 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/135 
 – Tillhandahållande av de verktyg som beslutsfattare och andra aktörer behöver som stöd för 
genomförandet av lämpliga strategier, politik oc h lagstiftning, särskilt för att bidra till att 
bygga upp en europeisk kunskapsbaserad bioe konomi och tillgodose behoven när det 
gäller landsbygds- och kustomr ådenas utveckling. Den gemensamma fiskeripolitiken 
kommer att stödjas genom utveckling av anpassningsbara metoder som stöder en 
övergripande strategi för skörd av marina re surser. Forskningen för alla politikområden, 
även den gemensamma jordbrukspolitiken, ko mmer att omfatta socioekonomiska studier 
och kostnadsnyttoanalys, jämför ande utredningar om olika jordbrukssystem, inbegripet 
flerfunktionella system, kostnadseffektiva fi skeriförvaltningssystem, uppfödning av djur 
som inte är ämnade för livsmedelsbruk, samspelet med skogsbruket samt studier som syftar till att förbättra försörjn ingen i landsbygds- och kustområden. 
• Från gaffel till gård: Livsmedel (inklusive fisk- och skaldjur), hä lsa och välbefinnande 
– Kunskap om konsumenternas beteende och pr eferenser som en huvudf aktor när det gäller 
livsmedelsindustrins konkurrenskraft och liv smedlens betydelse för EU-medborgarnas 
hälsa och välbefinnande. Man kommer att fokus era på konsumenternas uppfattning om och 
inställning till livsmedel, bland annat traditionella livsmedel, samt på att förstå samhälls- och kulturtrender och kartlägga de faktorer som är avgörande  för valet av livsmedel och 
konsumenternas tillgång till livsmedel. Forskningen kommer att omfatta utveckling av databaser för livsmedels- och näringsforskning. 
L 400/136 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 – Kunskap om nyttiga och skadlig a kostfaktorer samt specifika behov och vanor hos olika 
befolkningsgrupper, eftersom de är en viktig  kontrollerbar faktor  både för uppkomst och 
minskning av kostrelaterade sjukdomar och stör ningar, bland annat fetma och allergier. 
Detta innebär att man måste undersöka nya koststrategier, utveckla och tillämpa 
nutrigenomik och systembiologi samt studera  samspelet mellan föda, fysiologiska och 
psykologiska funktioner. Detta ka n leda till ändrat innehåll i bearbetade livsmedel och 
utveckling av nya livsmedel och ingrediens er, dietiska livsmedel och livsmedel med 
närings- och hälsopåståenden. Utredninga r rörande traditionella, lokala och 
säsongsbetingade livsmedel och kostvanor ko mmer också att bidra st ort till att belysa 
inverkan av vissa livsmedel och kostvanor på  hälsan samt till att utveckla integrerade 
näringsriktlinjer. 
– Optimering av innovationerna inom Europas livsmedelsindustri genom integrering av 
avancerad teknik i traditionell livsmedel sproduktion, inbegripet  jästa livsmedel, 
skräddarsydd processteknik för att öka livsmedlens funktiona litet, kvalitet och 
näringsvärde, bland annat orga noleptiska aspekter på livs medelsproduktion som inbegriper 
nya livsmedel. Utveckling och demonstration av högteknologisk, miljöeffektiv bearbetning 
och högteknologiska, miljöeffektiva emballering ssystem, intelligenta kontrolltillämpningar 
och effektivare värdering och förvaltning av  biprodukter, avfall, vatten och energi. Ny 
forskning kommer också att leda till utveckli ng av hållbar och ny teknik för foder, bl.a. 
säker foderbearbetning, och för kvalitetskontro ll av foder. 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/137 
 – Garantier för kemisk och mikrobiologisk sä kerhet och förbättri ng av kvaliteten på 
livsmedelsutbudet i Europa. Här ingår kuns kap om länkarna mellan mikrobiologisk 
ekologi och livsmedelssäkerhet, utveckli ng av metoder och modeller som tar upp 
livsmedelskedjans integritet, nya detektionsme toder, spårbarhet och vidareutveckling av 
denna, teknik och verktyg för riskbedömning, inklusive nya risker, riskförvaltning och 
kommunikation om detta, samt förbättring av kunskaperna om riskperception. Häri ingår 
också vetenskapsbaserade metoder för riskjä mförelse på området livsmedelssäkerhet. 
– Skydd av både människors hälsa och miljön genom en bättre kunskap om 
livsmedels/foderkedjans inverkan på milj ön. Här ingår studier av främmande ämnen i 
livsmedel och hälsoresultat, övervakning av miljökonsekvenser och utveckling av bättre 
verktyg och metoder för bedömning och förvaltni ng av de globala förändringarnas, särskilt 
miljöförändringarnas, påverkan på samt motståndskraften hos foder- och livsmedelskedjan. 
För att garantera livsmedelskedjans kvalit et och integritet krävs nya modeller för 
råvarukedjeanalys och övergripande förvaltnin gsstrategier för livsm edelskedjan, där även 
konsumentaspekter ingår. 
L 400/138 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 • Biovetenskap, bioteknik och biokemi fö r hållbara non-foodprodukter och -processer 
– Stärkande av kunskapsbasen och utveckling av avancerad teknik för produktion av 
biomassa på land eller i havet, för användning i industriella processer och i 
energiproduktion. Detta kommer att omfatta  tillämpning av genomik och metabolomik 
inom växt-, djur-, och bakterieforskninge n, i syfte att förbättra produktiviteten och 
sammansättningen hos råmaterial och bioma ssa för optimal konvertering till produkter med 
högt mervärde, inbegripet biologiska resurser  som kan användas i läkemedelsindustrin och 
inom medicinen, samtidigt som naturliga eller fö rbättrade organismer på  land eller till havs 
utnyttjas som nya källor. Detta kommer fullt ut  att inbegripa livscykelanalys av praxis 
rörande biomassaproduktion, transporter samt  lagring och saluföring av bioprodukter. 
– Behandling av tillämpningen av industriell bi oteknik inom hela kedjan av grödor och 
skogsbiomassa, i syfte att ta tillvara hela pot entialen hos en strategi som inbegriper 
bioraffinaderier (dvs. miljövänliga kemika lier) inbegripet socioekonomiska, agronomiska 
och ekologiska aspekter samt konsumentaspekter. Detta kommer att förstärkas genom ökad kunskap om och kontroll av växtmetabolism oc h mikrobiell metabolism på cellnivå och 
lägre nivå, och om hur detta är  integrerat i hela systemf unktionen inom ramen för sådan 
produktion av högvärdiga varor som sker med hjälp av bioprocesser, vilka ger ökad 
avkastning, kvalitet och renhet hos de konverterade produkterna, och där också 
biokatalytisk processdesign ingår. 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/139 
 – Användning eller utveckling av bioteknik för nya och förbättrade högkvalitativa förnybara 
skogsbaserade produkter och processer med högt mervärde för att öka skogens och 
träproduktionens hållbarhet, en  hållbarare skogs- oc h träproduktion, ocks å när det gäller 
timmer, förnybara material och bioenergiresurser. 
– Man kommer att granska möjligheterna att med bioteknikens hjälp upptäcka, övervaka, 
behandla och avlägsna föroreningar. 
– Maximering av det ekonomiska värdet av avfalls- och biprodukter genom nya och 
potentiellt energibesparande bioprocesser, enbart eller i kombination med växtsystem 
och/eller kemiska katalysatorer. 
Internationellt samarbete 
Internationellt samarbete är en prioritering inom livsmedels-, jo rdbruks- och bioteknikforskningen 
och kommer att uppmuntras kraftigt över hela te maområdet. Forskning av särskilt intresse för 
utvecklingsländer och tillväxtekonomier ko mmer att få stöd, med beaktande av 
millennieutvecklingsmålen och redan pågående verksamhet. Särskilda åtgärder kommer att vidtas för att främja samarbete med prioriterade partnerregioner och -länder särskilt de som är involverade i biregionala dialoger och bila terala avtal om vetenskap och teknik, samt grannländer, 
tillväxtekonomier och utvecklingsländer. 
L 400/140 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 Det kommer vidare att genomföras multilateralt sa marbete antingen i samband med frågor som 
kräver breda internationella insatser, såsom omfattningen och komple xiteten när det gäller 
systembiologin hos växter och mikroorganismer, eller för att finna lösningar på  globala frågor eller 
uppfylla EU:s internationella åtag anden (livsmedels- och dricksva ttensäkerhet och -trygghet, den 
globala utbredningen av djursjukdomar, ett rättv ist utnyttjande av den biologiska mångfalden, 
återupprättande i samarbete med FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation av världsfisket till 
maximal hållbar avkastning senast 2015 och in flytandet från/över klimatförändringarna). 
Reaktion på nya behov och oförutsedda politiska behov 
Forskning rörande nya behov kan till exempel ta upp utveckling av nya konc ept och ny teknik, som 
krishanteringssystem och liv smedelskedjans integritet. 
När det gäller flexibla reaktione r på oförutsedda politiska behov ko mmer man särskilt att beakta 
relevant politik för att skapa en europeisk kunskapsbaserad bioekonomi. 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/141 
 3. Informations- och kommunikationsteknik 
Syfte 
Stärka den europeiska industrins konkurrenskraft och skapa förutsättningar för Europa att behärska 
och utforma den framtida utvecklingen av inform ations- och kommunikations tekniken (IKT) så att 
det europeiska samhällets och näringslivet s krav uppfylls. IKT är själva kärnan i 
kunskapssamhället. Verksamheten kommer att stär ka Europas vetenskapliga och tekniska bas och 
garantera en ledande ställning inom IKT på gl obal nivå, bidra till att driva på och stimulera 
innovation och kreativitet när det gäller varor, tj änster och processer genom användning av IKT och 
se till att framsteg inom IKT snabbt omvandlas  till fördelar för Europas medborgare, näringsliv, 
industri och stater. Dessa verksamheter kommer ocks å att bidra till att minska den digitala klyftan 
och det sociala utanförskapet. 
Tillvägagångssätt 
Informations- och kommunikationstekniken (IKT) spel ar en unik och erkänd ro ll när det gäller att 
främja innovationer, kreativitet och konkurrenskraft inom alla indus trigrenar och tjänstesektorer. 
Den är av grundläggande betydelse i samband med viktiga utmaningar som sa mhället står inför och 
för moderniseringen av offentliga tjänster, och de n stöttar framstegen på alla vetenskapliga och 
tekniska områden. Europa måste därför behärska  och forma den framtida utvecklingen inom IKT 
och se till att IKT-basera de tjänster och produkter sprids och används till största möjliga nytta för 
medborgarna och företagsvärlden. 
Detta är målen för gemenskapens politik på området informationssamhället, i enlighet med 
i2010-initiativet, som är inriktat på att skapa en konkurrenskraf tig och konvergerande 
informationsekonomi i Europa, en väsentlig ökning av  europeiska investeringar i IKT-forskning och 
innovation och en mycket hög nivå av tillgänglighet inom informationssamhället. 
L 400/142 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 Ny IKT-teknik kommer att öppna många nya möjlig heter för högvärdiga produkter och tjänster, 
varav många finns inom områden där Europa redan är ledande inom industri och teknik. 
Partnerskap på EU-nivå är den optimala lösningen för IKT-i nvesteringar. Den 
forskningsverksamhet inom IKT som grundas på en utvecklingsmodell med "öppen källkod" har 
visat sig användbar som källa till innovation och förstärkt samverka n. Sådana insatser behövs mer 
än någonsin för att hålla jämna steg med ständigt  stigande forskningskostnader i en tid av global 
konkurrens och med allt mer komplexa och av varandra beroende tekniker. 
Inom temat IKT prioriteras strategisk fors kning kring centrala tekni kpelare, garanteras 
end-to-end-integrering av teknik och erbjuds kunskaper och medel att utveckla ett brett urval 
innovativa IKT-tillämpningar. Verksamheten komme r att fungera som hävstång för de industriella 
och tekniska landvinningarna inom IKT-sektorn och förbättra konkurrenssituationen för viktiga 
IKT-intensiva sektorer – både  genom innovativa högvärdiga IKT-ba serade produkter och tjänster 
och genom nya eller förbättrade organisatoriska pr ocesser inom företag och förvaltningar. Även 
andra politikområden såsom hälsa och miljöskyd d inom gemenskapen kommer att få stöd genom 
detta temaområde, genom att IKT används för a tt tillgodose efterfrågan från allmänheten och 
samhället, särskilt efterfrågan från persone r med särskilda behov, inklusive den åldrande 
befolkningen och personer med funktionshinder. 
Verksamheten kommer att täcka samarbete och nätverksinsatser, och kan stödja gemensamma 
teknikinitiativ1 och nationella programsamordningsinitiativ2. Prioriterad verksamhet kommer att 
omfatta ämnen som bygger på bland annat de eur opeiska teknikplattformarnas arbete. Samverkan 
över temagränserna kommer också att utvecklas me d anknuten verksamhet inom andra särskilda 
program. 
                                                 
1 Häri kan ingå utvalda aspekter av fors kningen på områdena nanoelektronisk teknik, 
inbyggda datasystem. 
2 Häri kan ingå ett eventuellt gemensamt genomförande av program på området IT-stöd i 
boende. 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/143 
 Ett aktivt deltagande i verksamheten från de små och medelstora företagens och andra mindre 
enheters sida är väsentligt, med tanke på de ras roll i samband med innovationsfrämjande. De har 
också vital betydelse för utvecklingen och främjandet av nya sätt att se på IKT och 
IKT-tillämpningarna samt för omsättningen av dessa i affärstillgångar. 
Verksamhet 
• Huvudsektorer inom IKT 
– Nanoelektronik, fotonik ocn integrerade mikro/nanosystem : process-, apparat-, design- och 
testteknik och -metoder för att förbättra egen skaper med avseende på storlek, densitet, 
prestanda, energieffektivite t, tillverkning och kostnadseffektivitet för komponenter, 
systems-on-a-chip (system med minne integr erat på ett chip), systems-in-a-package 
(system med minne integrerat på en lite n yta) och integrerad e system, fotoniska 
baskomponenter för en bred skala tillämpni ngar, inbegripet ultrasnabba komponenter, 
radiofrekvenssystem, datalagringssystem me d hög prestanda/hög densitet, mycket stora 
och starkt integrerade displa ylösningar, avkännings-, akti verings-, visualiserings- och 
bildframställningsapparatur, system med extremt låg strömförbrukning, kraftkomponenter, 
alternativa energikällor/ alternativ teknik för energilagring, heterogen 
teknik/systemintegrering, intelligenta system, multifunktionella integrerade 
mikro-nano-bio-infosystem, elektronik på stora ytor, integrering i olika material/objekt, 
gränssnitt med levande organismer, (auto)sa mmanlänkning av molekyler eller atomer till 
stabila strukturer. 
L 400/144 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 – Allmänt utbredda kommunikationsnät med obegränsad kapacitet : mobil- och 
bredbandsteknik, -system och -s trukturer som är kostnadseffe ktiva, omkonfigurerbara och 
flexibla och omfattar både markbundna nät oc h satellitnät samt optisk koppling och annan 
teknik för höghastighetsanslutning "end-to-e nd", konvergens mellan olika fasta, mobila 
och trådlösa nät samt sändningsnät och tjänster med omfattning från individnivå till regional nivå och global nivå, interope rabilitet mellan trådlösa och fasta 
kommunikationsstjänster och -tillämpningar, fö rvaltning av nätverksbaserade resurser, 
möjlighet till omkonfigureri ng av tjänster, komplexa nätverk med ad hoc-baserad 
intelligent multimediautrustning, sensorer och mikrochips. 
– Inbyggda system, databehandling och kontroll : kraftfullare, säkra, distribuerade, pålitliga 
och effektiva hård- och mjukvarusystem som ka n känna av, kontrollera och anpassa sig till 
sin miljö med optimalt resursutnyttjande, metoder och verktyg för systemmodellering, 
analys, design, konstruktion och validering för att bemästra komplexitet, öppen 
kombinerbar arkitektur och skalfria plattformar, "middleware" och distribuerade 
styrsystem för avläsning, aktivering, da tabehandling, kommunikation, lagring och 
tjänsteleverans i helt skarvlösa intelligenta och kollaborativa miljöer, dataarkitektur med 
inbyggda heterogena, nätbaserade och om konfigurerbara komponenter för bl.a. 
kompilering, programmering och run time-suppor t, system och tjänster med hög prestanda 
samt kontroll av osäkra storskaliga distribuerade system. 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/145 
 – Programvara, gridteknik, säkerhet och driftsäkerhet : teknik, verktyg och metoder för 
dynamisk och pålitlig programvara, arkitekt ur- och "middleware"-system som stöder 
kunskapsintensiva tjänster, även som hjälpf unktion, serviceinriktade , interoperabla och 
skalfria infrastrukturer, gr idliknande resursvirtualiseri ng, inbegripet domänspecifika 
plattformar, nätverkscentrerade styrsyst em, öppen programvara, plattformar med öppen 
standard och kollaborativa stra tegier för utveckling och valider ing av programvara, tjänster 
och system, kompositionsverktyg, inbegripet  programmeringsspråk, styrning av nytt 
beteende i komplexa system, förbättring av driftsäkerheten och elasticiteten hos 
storskaliga, distribuerade och tillfälligt förbundna system oc h tjänster, säkra system och 
tjänster som brukarna har förtroende för, inkl usive tillträdeskontroll och autentisering med 
skydd av integriteten, dynamisk säkerhets- och förtroendepolicy, samt metamodeller för 
driftssäkerhet och förtroende. 
– Kunskapssystem, kognitiva sy stem och inlärningssystem : metoder och teknik för att 
förvärva, skapa och tolka, repres entera och individanpassa, navige ra i samt söka efter, dela 
och förmedla kunskap där de semantiska samb anden erkänns i fråga om innehåll som är 
avsett att användas både av människor och ma skiner, artificiella system som uppfattar, 
tolkar och bedömer information och som kan samarbeta, agera självständigt och lära, 
teorier och experiment som går utöver stegvisa framsteg ge nom att utnyttja insikter om 
naturlig kognition, särskilt inlärning och mi nnesfunktioner, även i syfte att utveckla 
systemen för mänsklig inlärning. 
L 400/146 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 – Simulering, visualisering, intera ktion och blandade verkligheter : verktyg för modellering, 
simulering, visualisering, interaktion, vi rtuell, utvidgad och blandad verklighet och 
integrering i "end-to-end"-miljöer, verktyg för innovativ design och för kreativitet i produkter, tjänster och digitala audiovisue lla medier, naturlig are, intuitiva och 
användarvänliga gränssnitt och nya former för interaktion med teknik, maskiner, apparater 
och andra artificiella föremål, språkteknologi , inbegripet flerspråkiga och automatiska 
system för maskinöversättning. 
– Nya perspektiv inom IKT som bygger på andr a områden inom vetenskap och teknik 
(matematik, fysik, bioteknik, material- oc h biovetenskap, kemi samt kognitions- och 
samhällsvetenskap, humaniora osv.) tillhandahå lls inom hela IKT-temat. De leder till 
genombrott som ger upphov till innovation i nom IKT och till helt nya industri- och 
tjänstesektorer. Det rör sig om hela spektrumet från miniat yrisering av IKT-tillämpningar 
till storlekar som är kompatibla och inte ragerar med levande organismer (som nya 
IKT-komponenter och datasystem baserade på  syntetiska biomolekylära strukturer) över 
ny data- och kommunikationsvetenskap inspirerad av den levande världen till fullt miljökompatibla IKT-tillämpningar inspirerad e av naturliga system och till modellering 
och simulering av den levande världen (t.e x. simulering av humanfysiologi på flera 
biologiska nivåer). 
• Integrering av teknik 
– Individnivå : integrering av multimodala gränssnitt, avläsningsteknik och mikrosystem, 
utrustning för personkommunikation och databeha ndling, IKT-system som är integrerade i 
personliga tillhörigheter, "wearab les" och implantat samt deras anslutning till tjänster och 
resurser, med tyngdpunkten på att integrera al la aspekter av en persons närvaro och 
identitet. 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/147 
 – Hemmiljö : kommunikation, övervakning, kontroll oc h assistans för hemmet, byggnader 
och offentliga lokaler, skarvlös kompabil itet och utnyttjande av all apparatur, med 
beaktande av kostnadseffektivitet, pris, anvä ndarvänlighet och säkerhet, nya tjänster och 
nya former av interaktivt digi talt innehåll och interaktiva tjän ster inbegripet underhållning, 
tillträde till information och kunskapsförvaltning. 
– Robotsystem : flexibla och driftssäkr a robotsystem som samarb etar med människor i 
mänskliga och ostrukturerade miljöer, nätverksintegrerade och samarbetande robotar, miniatyriserade robotar, huma noid teknik, modulär design och modellering av integrerade 
robotsystem. 
– Intelligent infrastruktur : IKT-verktyg som gör kritisk infrastruktur mer effektiv och 
användarvänlig, lättare att anpassa och underh ålla, mer slitstark och mindre felkänslig, 
verktyg för dataintegrering, IKT för syst emisk riskbedömning, tidig varning och 
automatiskt larm, planerings- och beslutsstöd. 
• Forskning om tillämpningar 
– IKT för att anta samhällets utmaningar : Målet är att se till att alla EU-medborgare kan dra 
maximal nytta av IKT-produkter och tjänster, att uppnå bättre integrering i samhället, 
obehindrad tillgång till och bättre interaktion mellan allmännyttiga tjän ster, att stärka de 
offentliga tjänsterna innovativa funktion och göra dem mer effektiva. 
L 400/148 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 – På området hälsa : personliga, diskreta system so m gör det möjligt för medborgarna att 
själva ta hand om sin hälsa, såsom bärbar  eller implantabel övervakningsutrustning och 
autonoma system, ny teknik som t.ex. molekylär bildframställning för bättre preventiv och 
mer individualiserad medicin, nya upptäckter på hälsoområdet, förvaltning och klinisk 
tillämpning av dessa, modellering och simuleri ng av organfunktioner, mikro-, nano- och 
robotutrustning för minimalt invasiva kirurg iska och terapeutiska tillämpningar. 
– Till nytta för stater  på alla nivåer:  utnyttjande av IKT inom ramen för en tvärvetenskaplig 
strategi inom offentliga förvaltningar, kombinerat med organisatoriska förändringar och ny kompetens i syfte att leverera innovativa, me dborgartillvända tjänster till alla, avancerad 
IKT-baserad forskning och lösningar för att förbättra den demokratiska processen och 
deltagandet och de offentliga tjänsternas effe ktivitet och kvalitet, interaktion med och 
mellan förvaltningar och regeringar, samt stöd till processer för utarbetande av lagstiftning 
och politik på alla demokratiska nivåer. 
– För att förbättra samhällsintegreringen : med målet att göra enskilda personer och deras 
närsamhälle mer delaktiga och se till a tt alla medborgare får lika tillgång till 
informationssamhället, samt att förhindra di gitala klyftor på grund av handikapp, dålig 
utbildning, fattigdom, geografisk isolering, kultu r, kön eller ålder, bland annat genom stöd 
till tekniska hjälpmedel, främjande av själ vständigt boende, ökade e-kunskaper, samt att 
utveckla produkter och tjänster som ut formats för att kunna användas av alla. 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/149 
 – På området rörlighet : integrerade IKT-baserade säkerhet ssystem för fordon baserade på 
öppna, säkra och pålitliga strukt urer och gränssnitt, intero perabla samarbetssystem för 
effektiv, säker och miljövänlig transport, baserade på kommunikation mellan fordon och 
med transportinfrastrukturen, med integrering av exakt och slitstark lokaliserings- och 
navigeringsteknik, individualiserade multimodala lokaliserings- och navigeringstjänster, inbegripet intelligenta servicelösningar för turism. 
– Till stöd för miljö, riskhantering oc h hållbar utveckling : risk- och krisförvaltning, 
intelligenta sensornätverk för att bättre fö rutsäga naturkatastrofer, förvaltning av 
naturresurser, inbegripet system fö r minskning av föroreningar, ökning av 
energieffektiviteten, hantering av mänskliga r eaktioner på miljöbelast ningar, bevarande av 
den biologiska mångfalden, larmsystem oc h snabb och pålitlig kommunikation om den 
allmänna säkerheten, stödteknik och stödsys tem som fungerar under svåra, farliga och 
riskfyllda omständigheter, miljöeffektiv och hållbar produktion av IKT, inklusive elektronik: avancerad data- och informa tionsförvaltning för miljöövervakning och 
riskbedömning, som bidrar till INSPIRE, GMES och GEOSS.  
– IKT för innehåll, kreativitet och personlig utveckling 
• Nya former av interaktivt, ickelineärt och adaptivt innehåll, även avsett för 
underhållning och formgivning, kreativitet och rikare upplevelser hos användarna, 
individualisering och förmedling av medi eöverskridande innehåll, kombinering av 
heldigital innehållsprodukti on och –förvaltning med framväxande semantisk teknik, 
användarorienterad användning samt tillträ de till och skapande av innehåll. 
L 400/150 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 • Teknikunderstödda system för lärande , verktyg och tjänster som är anpassade till olika 
användare i olika sammanhang, frågor so m rör mänskligt lä rande, inbegripet 
pedagogiska teorier, när processen förmed las via IKT, förbättring av människors 
möjligheter att delta aktivt i lärandeprocessen. 
• Intelligenta tjänster för tillt räde till kulturarvet i digi tal form, tillgång till och 
användning av vetenskapliga resurser, verk tyg som olika samhällsgrupper kan använda 
för att skapa nya kulturminnen baserade på ett levande arv, metoder och verktyg för att 
bevara digitalt innehåll, säkrad framtida tillgång till digitala objekt med bevarad 
autencitet och integritet när det gäller upphov och ursprungligt 
användningssammanhang. 
– IKT till stöd för näringsliv och industri 
• Dynamiska, nätverksorienterade affärs system, inklusive överva kning av dessa i realtid 
för skapande och leverans av produkter och tjänster, decentra liserad kontroll och 
förvaltning av intelligenta resurser, digitala företagsekosystem, särskilt 
mjukvarulösningar (även gridbaserade) som kan anpassas till små och medelstora 
organisationers behov, samarbetstjänste r för distribuerade kontextmedvetna 
arbets utrymmen (workspaces), ökade möjlighete r till arbete i grupp, gruppledning och 
stöd till erfarenhetsutbyte, kunskapsfö rmedling och interaktiva tjänster.  
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/151 
 • Tillverkning, inbegripet traditionell industri : nätverksbaserade intelligenta 
kontrollsystem för precisionstillverkni ng och resurssnål användning, trådlös 
automatisering och logistik för snabb omkonf igurering av installa tioner, integrerade 
miljöer för modellering, simulering, optimer ing, presentation oc h virtuell produktion, 
tillverkningsteknik för miniatyr iserade IKT-system och för system som är kombinerade 
med alla former av material och objekt. 
– IKT för förtroende och tillit 
• Verktyg som kan skapa förtroende och tilli t för IKT och dess tillämpningar, multipla 
och samlade identitetshanteringssystem, teknik för autentisering och godkännande, 
system som säkrar personlig integritet i samband med ny teknisk utveckling, förvaltning 
av rättigheter och tillgånga r, verktyg som skyddar mot digitala hot i samordning med 
andra temaområden, särskilt temaområdet Säkerhetsforskning. 
Internationellt samarbete 
Inom temaområdet IKT kommer samarbetet att ha ndla om frågor av allm änt intresse som är 
inriktade på att interoperabla lösningar med strate giska parter och som ger stora vinster för alla 
inblandade. Samarbetet kommer  också att bidra till informationssamhällets utbredning i 
tillväxtekonomier och utvecklingsländer. Särskilda åt gärder kommer att utarbetas för de länder eller 
regioner som EU särskilt bör samarbeta med, särs kilt tillväxtekonomier, utvecklingsländer och 
grannländer. 
L 400/152 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 En avgift kommer att betalas gemensamt med temaområde 1 Hälsa till det internationella 
programmet "Human Frontier Scien ce" (HFSP) för att främja tvärvetenskaplig forskning och nya 
former för samarbete mellan forskare från olik a områden. Detta kommer också att ge möjligheter 
för medlemsstater utanför G8 att fu llt ut dra nytta av programmet. 
Verksamhet inom detta temaområde stöder intellig enta tillverkningssystem (IMS), vilket möjliggör 
FoTU-samarbete mellan medlemsregionerna1. 
Reaktioner på nya behov och oförutsedda politiska behov 
En verksamhet med rubriken Framtida och framväxande teknik  kommer att locka och främja 
tvärvetenskaplig spetsforskning inom framväxa nde IKT-relaterade forskningsområden. I denna 
verksamhet ingår utforskning av ny spetsfors kning inom miniatyriser ing och databehandling, 
t.ex. utforskning av kvanteffekter, styrning av komplexiteten i nätbaserade databehandlings- och 
kommunikationssystem, inklusive programvara, utforskning av nya koncept för och försök med 
intelligenta system för nya individue llt anpassade produkter och tjänster. 
Forskning som syftar till bättre förståelse för  trender inom IKT och dess effekter  på samhälle och 
ekonomi kan till exempel omfatta IKT:s betydelse för produktivitet, syssel sättning, kompetens och 
löner, IKT som en drivkraft för innovation inom o ffentliga tjänster och företagstjänster, hinder för 
bredare och snabbare innovation och utnyttj ande av IKT, nya företagsmodeller och 
användningsmöjligheter, i samordning med andra tema områden där IKT kommer att spela en viktig 
roll för att förändra inställningen till produkti on och tjänster användbarhet, de IKT-baserade 
lösningarnas användbarhet, nytt ovärde och godtagbarhet, IKT-infr astruktur med avseende på 
personlig integritet, säkerhet oc h tilltro, etiska frågor i samba nd med IKT-utveck lingen, länkar till 
IKT-relaterade lagstiftni ngs- och förvaltningsstrukturer, analys  av IKT:s stöd till och påverkan på 
gemenskapspolitiken. 
                                                 
1 Ett avtal om vetenskapligt och tekniskt samarbete på IMS-områden har ingåtts mellan 
Europeiska gemenskapen och Förenta stat erna, Japan, Australien, Kanada, Sydkorea och 
Efta-länderna Norge och Schweiz. 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/153 
 4. Nanovetenskap, nanoteknik, material och ny produktionsteknik 
Mål 
Att förbättra den europeiska industrins konkurrenskraf t och generera kunskap för att säkerställa dess 
omställning från en resursintensiv till en kunskaps intensiv industri genom att generera gradvisa 
kunskapsförändringar och genom tillämpning av avgörande kunskap för nya tillämpningar i gränsområdet mellan olika tekniker och ämnesomr åden. Detta kommer att vara till gagn både för 
nya högteknologiska industrier och högvärdiga, kuns kapsbaserade traditione lla industrier, varvid 
man särskilt inriktar sig på att på lämpligt sätt sprida resultaten från forskning och teknisk utveckling (FoTU) till små och medelstora företa g. Denna verksamhet berör främst möjliggörande 
teknik som påverkar samtliga industrisektorer och många andra områden inom sjunde ramprogrammet. 
Tillvägagångssätt 
För att den europeiska industrin skall kunna förbättra sin konkurrenskraft behövs radikala 
innovationer. Industrin måste koncentrera sin kap acitet till produkter med stort mervärde och 
tillhörande processer och teknik för a tt kunna tillgodose kundernas  krav och olika 
samhällsförväntningar, exempelvis på miljö- och hälsoområdet. Forskningen har en central roll när 
dessa konkurrensutmaningar skall antas. Den framtida industrins konkurrenskraft kommer till stor del att vila på nanoteknik och dess tillämpninga r. Den FoTU inom nanovetenskap och nanoteknik 
som påbörjats på många områden kan påskynda omva ndlingen av den europeiska industrin. EU har 
en erkänt ledande roll inom t.ex. nanovetens kap, nanoteknik, material och produktionsteknik och 
den måste stärkas för att EU:s st ällning i ett sammanhang med stor konkurrens på global nivå skall 
kunna säkras och förbättras. Den mognare industr ins konkurrenskraft är också i hög grad beroende 
av dess förmåga att integrera ny teknik. 
L 400/154 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 En central del av detta temaområde är strävan att på ett effektivt sätt integrera nanoteknik, 
materialkunskap, design och nya produktionsmetode r, för att åstadkomma en industriell omvandling 
och maximera effekterna, samtidigt som hållbar  produktion och konsumtion stöds. I detta avseende 
är material med nya egenskaper särskilt vi ktiga för den europeiska industrins framtida 
konkurrenskraft och grunden för tekniska framsteg på många områden. Temaområdet kommer att stödja industriell verksamhet som drivs i samver kan med andra temaområden. Tillämpningar inom 
alla sektorer och områden kommer att stödjas , inbegripet materialkunskap och materialteknik, 
högeffektiv tillverknings- oc h processteknik, nanobiot eknik och nanoelektronik. 
På medellång sikt inriktas stra tegin på att konvergera kunskap och kompetens från olika områden 
och utnyttja tillämpningsinriktade vetenskapliga oc h tekniska synergieffekter . På längre sikt är 
syftet med detta tema att dra nytta av nanovetens kapens och nanoteknikens enorma framtidsutsikter 
för att skapa en verkligt kunskapsba serad industri och ekonomi. I båda fallen är det viktigt att se till 
att den kunskap som genereras också får genomsl ag, genom effektiv spridning och användning av 
resultaten. 
Initiativen och de finansierade projekten må ste motsvara industrins  behov och komplettera 
varandra, vilket kommer att säkerställas särs kilt genom verksamhet som de europeiska 
teknikplattformarna (några tänkbara exempel är  hållbar kemi, energi, ny tillverkning, elproduktion 
arbetarskydd, nanomedicin, stål, textil, keramik oc h skogsbaserad sektor, osv.) och eventuellt stöd 
till gemensamma teknikinitiativ. 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/155 
 Temaområdet är särskilt relevant för små och me delstora företag, på grund av deras behov och 
betydelse inom teknikutveckling och teknikanvä ndning. Några exempel på särskilt relevanta 
områden är nanoinstrument, nanoverktyg och nanoko mponenter samt rymd- och luftfartssystem (på 
grund av koncentrationen av kunska psintensiva små och medelstora företag med hög tillväxt inom 
dessa sektorer), tekniska textilier , inklusive deras ytskikt (ett t ypiskt exempel på en traditionell 
sektor som genomgår en snabb omvandlingsprocess som påverkar många små och medelstora företag), mekanisk industri (t.ex. maskinverktyg, där europeiska små och medelstora företag är 
världsledande), kemikalier med högt mervärde samt  andra sektorer med många små och medelstora 
företag som gagnas av nya affärsmo deller, material och produkter. 
Särskilda åtgärder för att samordna program och gemensam verksamhet på nationell och regional 
nivå kommer att genomföras genom ERA-NET oc h ERA-NET+, för att främja samverkan mellan 
forskningsprogram och stärka den kritiska massa n och synergieffekterna inom de europeiska 
teknikplattformarna. Den industrie lla forskningen kommer också at t gagnas av en samordning av 
verksamhet inom områden som metrologi, toxikologi, standarder och nomenklatur. 
Verksamhet 
• Nanovetenskap och nanoteknik 
Syftet är att skapa materiel och system med fö rutbestämda egenskaper och beteenden, på grundval 
av ökad kunskap och erfarenhet av materia på nanonivå. Detta kommer att ge en ny generation 
konkurrenskraftiga produkter och tjänster med högt mervärde och överlägsna egenskaper som kan 
användas i många olika tillämpningar, samtidigt so m eventuella negativa miljö- och hälsoaspekter 
minimeras. Ett tvärvetenskapligt tillvägagångssätt som integrerar teoretiska och experimentella 
metoder kommer att främjas. 
L 400/156 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 Tonvikten kommer att ligga på 
– ny kunskap om samspelet mellan atomer och molekyler (i deras olika 
aggregationstillstånd) och både natu rliga och artificiella enheter, 
– åstadkommande av nanostrukturer, system e ller material med hjälp av denna kunskap, 
– verksamhet i syfte att förstå eller efterli kna naturliga processer i nanometrisk skala, 
– processer för nanotillverkning, ytfunktionalisering, tunna skikt, självaggregerande 
egenskaper, 
– metoder och processer för mätning och karaktärisering. 
Forskningen kommer också att omfatta de in strument och verktyg och den pilot- och 
demonstrationsverksamhet som behövs för höggrad igt innovativa metoder för nanoteknikbaserad 
tillverkning inom de mest lovande industrisektorerna. 
Verksamheten kommer också att inriktas på utma ningar inom detta område, samhällsaspekter på 
nanotekniken och samhällets acceptans för denna. Fo rskningen kommer att omfatta alla aspekter av 
riskbedömning (t.ex. nanotoxikologi och -ekotoxikologi) och frågor som rör säkerhet, nomenklatur, 
metrologi och standarder som blir allt viktigare för att bereda vä gen för industriella tillämpningar. 
Särskilda åtgärder får också inledas för att inrätta särskilda centrum för kunskap och expertis och en 
kontaktpunkt för genomförandet av kommissionens integrerade och ansvarsfulla strategi för 
nanoteknik enligt handlingsplanen om detta område.1 
                                                 
1 Meddelande från kommissionen, Nanovetenskap och nanoteknik: En handlingsplan för 
Europa 2005 −2009 , KOM(2005) 243. 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/157 
 • Material 
Nya avancerade material och ytor med högre kun skapsinnehåll, nya funktioner och förbättrad 
prestanda får allt större betyde lse för industrins konkurrenskraft och för en hållbar utveckling. 
Enligt tillverkningsindustrins nya mode ller är det själva materialen so m utgör det första steget mot 
att öka produkters värde och förbättra de ras prestanda, snarare än bearbetningen. 
Forskningen kommer att inriktas på att utveckla  nya kunskapsbaserade multifunktionella ytor och 
material med skräddarsydda egenskaper och föruts ägbara prestanda för nya produkter och processer 
och för reparation av sådana. Tyngdpunkten kommer att ligga på högpresterande multifunktionella 
material med ett stort antal tillämpningar. 
Detta förutsätter en kontroll av inneboende egen skaper och prestanda, be arbetning och produktion 
samt att man tar hänsyn till potent iella hälso- och miljöeffekter under produktens hela livscykel. 
Tonvikten kommer att läggas på nya avancerade material och syst em som man får fram genom att 
utnyttja nanoteknikens och bioteknikens möjligheter och/eller genom  att "lära sig av naturen". Detta 
gäller i synnerhet mer högpresterande nanomater ial, biomaterial och hybridmaterial, samt 
artificiella material med elektromagnetis ka egenskaper som inte finns i naturen. 
L 400/158 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 Man kommer att uppmuntra ett tvär vetenskapligt tillvägagångssätt, som omfattar kemi, fysik, 
ingenjörsvetenskap, inbegripet datormodelleri ng, och i allt större utsträckning biologi. 
Karakterisering, design och simulering av mate rial krävs också för att öka kunskaperna om 
materialfenomen, i synnerhet förhållandena mellan st ruktur och egenskaper på olika nivåer, samt 
för att förbättra utvärderingen av material och dera s tillförlitlighet, inbegrip et åldringsbeständighet, 
och bredda konceptet virtuella material  för materialdesign. Integreringen på 
nanonivå/molekylnivå/makronivå i kemiteknik och materialteknik kommer att stödjas för 
utveckling av nya koncept och processer som inom  katalys och intensifiering och optimering av 
processer. Även frågor som rör processutvecklin g och ökad storskalighet och industrialisering av 
nya material kommer att tas upp. 
• Ny produktion 
En ny produktionsstrategi krävs för att omvandla det resursintensiva industrie lla klimatet inom EU 
till ett hållbart kunskapsbaserat sådant . Detta förutsätter en helt ny s yn på fortsatt förvärv, spridning, 
skydd, finansiering och användning av ny kunska p samt på hållbara produktions- och 
konsumtionsmönster. Därför måste man skapa villkor  som stimulerar indust rin till kontinuerlig 
innovation (när det gäller industriverksamhet och produktionssystem, vilket även innefattar design, 
konstruktion, utrustning och tjänster) och utveckli ngen av allmänna "produk tionstillgångar" (teknik, 
organisation och produktionsanläggningar samt mänsklig a resurser). Samtidigt skall säkerhets- och 
miljökrav uppfyllas. 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/159 
 Verksamheten kommer att inriktas på 
– utveckling och validering av nya industriella  modeller och strategier som omfattar alla 
aspekter av produktens oc h processens livscykel, 
– anpassningsbara produktionssystem som åtgä rdar de begränsningar som finns i de 
nuvarande processerna och möjliggör nya t illverknings- och bearbetningsmetoder, 
– produktionsnätverk för att utveckla ve rktyg och metoder för samarbete och 
mervärdesverksamhet på global nivå, 
– verktyg för snabb överföring och integrering av ny teknik vid utformning och tillämpning 
av tillverkningsprocesser, 
– utnyttjande av tvärvetenskapliga forsknings nät och av konvergeringen av nano-, mikro- 
och bio- och geoteknik, IT samt optisk och kognitiv teknik för utveckling av nya 
hybridtekniker, produkter och tekniska kon cept med mervärde samt industriella 
möjligheter. 
Särskild omsorg bör ägnas åt att främja verksa mhet för stöd till små och medelstora företags 
anpassning och integrering vad avser nya behov i förs örjningskedjan samt åt att stimulera bildandet 
av högteknologiska små och medelstora företag. 
L 400/160 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 • Integrering av teknik för industriella tillämpningar 
Kunskap och teknik från de tre forskningsområde na ovan måste integreras för att påskynda den 
europeiska industrins och ekonomins omvandling och detta skall ske på ett säkert, hållbart och 
socialt ansvarsfullt sätt. 
Forskningen kommer att inriktas på nya tillämpningar och nya stegvisa förändringar som gör att 
man kan klara stora utmaningar och fylla de FoTU-b ehov, även sådana som identifierats av de olika 
europeiska teknikplattformarna. Integreringen av ny kunskap med utgångspunkt i nano-, material- 
och produktionsteknik kommer att stödjas i sektorsvisa eller se ktorsövergripande tillämpningar 
inom områden som hälsa, livsmedel, konstruktio n och byggverksamhet, inklusive kulturarv, rymd- 
och luftfartsindustri, transport, energi, kemi , miljö, information och kommunikation, textil, 
beklädnad och skodon, skogsbaserad industri samt stål-, maskin- och kemiteknik samt inom de allmänna ämnena arbetarskydd och mätning och provning. 
Internationellt samarbete 
Industriforskningens allt viktigar e internationella dimension föruts ätter en väl samordnad strategi 
för samarbete med tredjeländer. Det internationella samarbetet kommer därför  att vara viktigt inom 
detta temaområde. 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/161 
 De särskilda åtgärderna kan omfatta verksamhet  tillsammans med industriländer och länder som 
ingått ett avtal om vetenskapligt och tekniskt sa marbete inom temaområdet, särskilda initiativ 
tillsammans med tillväxtekonomier och utvecklings länder för att garantera deras tillgång till 
kunskap, dialog med centrala länder om en uppföra ndekod för en ansvarsfull och säker utveckling 
av nanotekniken, samt programmet för inte lligenta tillverkningssystem, som möjliggör 
FoTU-samarbete mellan de deltagande regionerna.1 Initiativ för samordning och utbyte av 
forskningsdata kommer att uppmuntras (t.ex. när det gäller miljö-, hälso- och säkerhetsfrågor 
kopplade till nanotekniken), eftersom de  bidrar till att ge be slutsfattare i hela världen en gemensam 
syn på behovet av regler. 
Reaktion på nya behov och oförutsedda politiska behov 
Forskning om nya behov kommer att genomföras fö r att t.ex. utveckla och konsolidera Europas 
kapacitet inom specifika nya och tvärvetenskapl iga forskningsområden med stor potential inför 
framtiden. Eventuella oförutsedda politiska behov ko mmer att hanteras på ett flexibelt sätt. Det kan 
exempelvis röra sig om standardisering, stöd till en säker omvandling till en kunskapsbaserad 
industri eller nanoteknikens potentiella miljö- och hälsoeffekter. 
                                                 
1 Ett avtal om vetenskapligt och tekniskt samarbete inom området intelligenta 
tillverkningssystem har ingå tts mellan Europeiska gemenskapen, USA, Japan, Australien, 
Kanada, Sydkorea och Efta-länderna Norge och Schweiz. 
L 400/162 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 5. Energi 
Mål 
Att anpassa dagens energisystem till ett mer hållba rt system som är mindre beroende av importerat 
bränsle och som bygger på många olika energikä llor, i synnerhet förnybara energikällor, 
energibärare och rena källor; förbättrad ener gieffektivitet bland anna t genom rationaliserad 
användning och lagring av energi; hantering av  de allt större utmaningarna i fråga om 
försörjningstrygghet och klimatförändringar, samtidigt som den europeiska industrins 
konkurrenskraft ökas. 
Tillvägagångssätt 
Aktuella prognoser inom EU och globalt visar att de flesta avgörande energiindikatorerna 
(t.ex. energiförbrukning, beroende av fossila brän slen, de begränsade reserverna av konventionell 
olja och naturgas, importberoende, koldioxiduts läpp och energipriser) ut vecklas bort från ett 
hållbart och tillförlitligt energisystem. Energi forskningen kommer att bidra till att vända denna 
utveckling genom att hitta en balans mellan uppgift en att göra dagens teknik och energikällor 
effektivare, billigare, mer godtagbara och säkrar e, och samtidigt sikta mot ett mer långsiktigt 
paradigmskifte för den europeiska energiproduk tionen och energiförbrukn ingen. Energiforskningen 
kommer därmed att direkt bidra till att gemenskape ns strategier blir fram gångsrika, i synnerhet när 
det gäller uppfyllandet av EU:s nuvarande oc h framtida mål för sänkt energiförbrukning och 
minskning av växthusgaserna. 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/163 
 Man kommer i forskningen att använda en bred te knisk ansats, i enlighet med slutsatserna från 
grönboken från 2000 "Mot en europeisk st rategi för trygg energiförsörjning"1, grönboken från 2005 
om effektivare energiutnyttjande2 och grönboken från 2006 om en europeisk strategi för en hållbar, 
konkurrenskraftig och tr ygg energiförsörjning3. Tonvikten kommer att ligga på identifieringen och 
utvecklingen av kostnadseffektiv teknik för en hållbarare energihushållning i Europa (och i 
världen), baserad på överkomliga energikostnad er för våra medborgare och industrier, och 
forskningen kommer att göra det möjligt för den eu ropeiska industrin att konkurrera framgångsrikt 
globalt. Verksamheten kommer att omfatta alla ti dsperspektiv, enskilt elle r i kombination, och hela 
kedjan från grundforskning, tillämpad forskning och teknisk utveckling till st orskalig demonstration 
av teknik, som understöds genom övergripande och socioekonomisk forskning för att validera 
forskningsresultat och tillhandahålla en rationell  grund för beslutsfattande och utveckling av 
marknadsvillkoren. 
När så är möjligt kommer man att välja ett integrerat tillvägagångssätt som stimulerar den 
återkoppling och det samarbete som krävs mellan de olika berörda aktörerna. Integrerade åtgärder 
som sträcker sig över olika forskningsområden  eller utnyttjar synergieffekter kommer att 
uppmuntras. 
Ett viktigt mål för detta temaområ de är att stärka den europeis ka energisektorns konkurrenskraft 
inför den hårda globala konkurrensen  och se till att den europeiska  industrin har kapacitet att 
bibehålla och utveckla sin ledande ställning gl obalt inom centrala tekniker och material för 
energiproduktion och energieffe ktivitet. Detta kommer att kräv a betydande FoU-insatser och 
internationellt samarbete. Det är framför allt de  små och medelstora företagen som är viktiga 
aktörer inom energisektorn, och de  har en central ställning i ener gikedjan och en nyckelroll för 
främjandet av innovation. Det är mycket viktigt at t sådana företag aktivt deltar i forsknings- och 
demonstrationsverksamhet, och detta kommer att uppmuntras aktivt. 
                                                 
1 KOM(2002) 279, 29.11.2000. 
2 KOM(2005) 265. 
3 KOM(2006) 105. 
L 400/164 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 De strategiska forskningsagendor  och spridningsstrategier som utarbetas av de europeiska 
teknikplattformarna ger viktiga underlag för fors kningsprioriteringarna inom  temaområdet. Sådana 
plattformar har inrättats för väte och bränsleceller och solceller, och konceptet håller på att utvidgas 
till biobränslen, kraftproduktion nästan utan utsläpp och framtidens elnät samt andra 
energirelaterade områden. Olika åtgärder för a tt förbättra samordningen av nationella program 
kommer att vidtas när så är lämpligt. 
Att öka effektiviteten inom hela energisystemet, fr ån källan till användaren, är väsentligt och ligger 
till grund för hela temaområdet Energi. Med tank e på att förnybara energikällor och effektiv 
slutanvändning av energi ger vik tiga bidrag till framtida hållbara energisystem kommer de att 
utgöra huvuddelen av detta temaområde. Särskild upp märksamhet kommer att ägnas åt att stimulera 
forskning, utveckling och demonstration och främ ja kapacitetsuppbyggnad på detta område. I detta 
avseende kommer synergier med den del av pr ogrammet för konkurrenskraft och innovation som 
rör programmet intelligent energi – Europa att utnyt tjas fullt ut. Potentialen för framtida storskaliga 
initiativ med finansiering från olika källor (t .ex. gemensamma teknikini tiativ) kommer också att 
utforskas. 
För att öka utbredningen och användningen av fo rskningsresultat kommer spridning av kunskap och 
överföring av resultat, exempelvis till besl utsfattare, att stödjas inom alla områden.. 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/165 
 Verksamhet 
• Vätgas och bränsleceller 
Den europeiska teknikplattformen för väte och bränsl eceller har utvecklat en integrerad strategi för 
forskning och utveckling, som utgör basen för ett st rategiskt, integrerat pr ogram för transport och 
stationära och portabla tillämpninga r. Dess syfte är att ge en stab il teknisk grund för arbetet med att 
bygga upp en konkurrenskraftig EU-industri för bränsle cells- och vätgasförsörjning och -utrustning. 
Programmet kommer att omfatta grundforskning oc h tillämpad forskning samt teknisk utveckling, 
demonstrationsprojekt i lämplig skala för att vali dera forskningsresultat och ge återkoppling för 
ytterligare forskning, över gripande och socioekonomisk forskni ng, inbegripet infrastrukturfrågor, 
som understödjer realistiska övergångsstrategier och ger ett underlag fö r beslutsfattande och 
utveckling av marknadsvillkoren på rationell grund. 
Programmets tillämpade industriforskning, demonstr ationsåtgärder och över gripande verksamhet 
kan genomföras inom ramen för ett gemensamt teknikinitiativ. Denna strategiskt ledda och 
målinriktade åtgärd kommer att kompletteras av och genomföras i nära samordning med 
samarbetsverksamhet som avser grundforskning och syftar till ett genombrott i fråga om kritiska material, processer och ny teknik. 
L 400/166 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 • Produktion av förnybar el 
Forskning, utveckling och demonstration avseen de integrerad teknik för elproduktion med 
förnybara energikällor, som är a npassad till olika regionala förh ållanden, där till räcklig ekonomisk 
och teknisk potential kan identifieras, för att göra det möjligt att avsevärt öka den förnybara 
elproduktionens andel i EU. Forskningen bör öka den totala verkningsgraden, 
kostnadseffektiviteten, avsevärt pressa ner kostnaden  för produktion av el från inhemska förnybara 
energikällor, inbegripet den biologiskt ne dbrytbara avfallsfrakti onen, öka processernas 
tillförlitlighet och ytter ligare minska miljöeffekterna samt undanröja befintliga hinder. Tonvikten 
kommer att ligga på solceller, vind och biom assa, inbegripet kraftvärme. Dessutom kommer 
forskningen att syfta till att utnyttj a hela potentialen hos andra för nybara energikällor: geotermisk 
energi, termisk solenergi, havsenergi (dvs. vågkraft, tidvattenkraft) och vattenkraft. 
• Produktion av förnybart bränsle 
Forskning, utveckling och demonstration avseende förbättrade system för bränsleproduktion och 
omvandlingsteknik för hållbar produktion och hållb ara leveranskedjor av fasta, flytande och 
gasformiga bränslen från biomassa  (även den biologiskt nedbrytbar a avfallsfraktionen). Tonvikten 
bör ligga på nya typer av biobrän slen, särskilt för transport och el , och nya produktions-, lagrings- 
och distributionssätt för befintliga biobränslen, exempelvis integrerad produktion av energi och 
andra mervärdesprodukter genom bioraffinaderier. Fo rskningen syftar till att ge kolvinster "från 
källan till användaren" och kommer att inriktas på att förbättra energieffektiviteten, öka 
integreringen av teknik och användn ingen av råmaterial. Man kommer  även att behandla frågor som 
råmateriallogistik, standardförbered ande forskning och standardiseri ng för en säker och tillförlitlig 
användning inom transporter och st ationära tillämpningar. Stöd komme r att ges för verksamhet som 
syftar till att utnyttja potentiale n för förnybara processer som bygger på väteproduktion, biomassa, 
förnybar el och solenergi. 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/167 
 • Förnybara energikällor fö r uppvärmning och kylning 
Forskning, utveckling och demonstration avseende fl era olika tekniker och anordningar, bland annat 
lagringsteknik, för att öka potentialen för aktiv  och passiv uppvärmning och kylning från förnybara 
energikällor för att bidra till ett hå llbart energisystem. Syftet är at t sänka kostnaderna avsevärt, öka 
effektiviteten, minska miljöeffekt erna ytterligare och optimera a nvändningen av teknik under olika 
regionala förhållanden, där tillräck lig ekonomisk och teknisk potential  kan identifieras. Forsknings- 
och demonstrationsverksamheten bör omfatta nya system och komponenter för industriella 
tillämpningar (även termisk avsaltnin g av havsvatten), fjärrvärme och/eller klimatanläggningar samt 
byggnadsintegrering och lagring av energi. 
• Teknik för avskiljning och lagring av kold ioxid för kraftproduktion utan utsläpp 
Även under de närmaste årtiondena kommer fossila  bränslen att stå för en betydande andel av 
energiförsörjningen. För att göra detta alternativ miljöanpassat, i synnerhet när det gäller klimatförändringar, måste de negativa miljöeffekter som orsakas av användningen av fossila bränslen minskas drastiskt och målet är en höge ffektiv och kostnadseffektiv kraftproduktion 
och/eller värmeproduktion nästan utan utsläpp. Forskning, utveckling och demonstration avseende 
effektiv, kostnadseffektiv och tillförlitlig teknik för avskiljning och lagrin g av koldioxid, särskilt 
underjordisk lagring, har stor bet ydelse för olika typer av geologisk a koldioxidreservoarer. Målet är 
att minska kostnaderna för avskiljning och la gring av koldioxid till under 20 EUR/ton, med en 
avskiljningsnivå på över 90 %, samt att bevisa  den långsiktiga stabilite ten, säkerheten och 
tillförlitligheten för lagringen av koldioxid. 
L 400/168 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 • Ren kolteknik 
Koleldade kraftverk står fortfarande för en stor del av elproduktionen i he la världen, men det finns 
stora möjligheter till ytterligare e ffektivitetsvinster och utsläppsminskningar, framför allt när det 
gäller koldioxid. För att bibehåll a konkurrenskraften och bidra till bevarandet av resurser och en 
begränsning av koldioxidutsläppe n, kommer man att stödja forskni ng, utveckling och demonstration 
avseende omvandlingstekniker för re n kol och andra fasta kolväten, bå de för befintliga och framtida 
kraftvärmeverk. Omvandlingsteknik, inklusive kemiska processer, som producerar sekundära 
energibärare (inbegripet väte) oc h flytande och gasformiga bränsl en skall också stödjas, Detta 
kommer avsevärt att öka an läggningarnas effektivitet och tillförlitlighet, minimera 
luftföroreningarna och minska de totala kostnad erna, under olika driftsvillkor. Med tanke på den 
framtida kraftproduktionen utan utsläpp kommer de nna verksamhet att kopplas till och bana vägen 
för teknik för avskiljning och lagring av koldioxid och samanv ändning av biomassa. 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/169 
 • Nätverk för intelligent energi 
För att underlätta övergången till ett hållbarare ener gisystem krävs en bred FoU-insats för att öka 
effektiviteten, flexibiliteten, säkerheten, tillförlitli gheten och kvaliteten hos de europeiska el- och 
gassystemen och –näten, särskilt inom ramen för en  mer integrerad europeisk energimarknad. För 
elnäten är målet att omvandla de befintliga el näten till ett motståndskraftigt och interaktivt 
(kunder/operatörer) servicenät, att kontrollera realtidsflödet och att undanröja hindren för storskalig 
utbyggnad och effektiv integrering av förnybara energikällor och distri buerad kraftproduktion 
(t.ex. bränsleceller, mikroturbiner och kolvmotore r). Detta kommer att kräva forskning, utveckling 
och demonstration avseende central möjliggör ande teknik (t.ex. innovativa IKT-lösningar, 
lagringsteknik för förnybara energikällor, krafte lektronik och supraledande  utrustning) och även 
utveckling av nya redskap för kontroll av elsystem oc h deras tillförlitlighet. När det gäller gasnät är 
målet att demonstrera intelligentare och effek tivare processer och syst em för gastransport och 
-distribution, inbegripet en effektiv integreri ng av förnybara energikällo r och användning av biogas 
i befintliga nät. 
L 400/170 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 • Energieffektivitet och energibesparingar 
Den enorma potentialen för besparingar av slut - och primärenergiförbrukningen och förbättrad 
energieffektivitet1 måste utnyttjas genom forskning, optim ering, validering och demonstration 
avseende nya koncept, optimering av beprövade  och nya koncept och tekniker för byggnader, 
tjänster och industri. Detta innefa ttar en kombination av hållbara strategier och tekniker för ökad 
energieffektivitet, användning av förnybar energi  och sam- och polygenerering samt storskalig 
integrering av åtgärder och anordningar för styr ning av efterfrågan i städer och samhällen, och 
demonstration av byggnader med minsta möjliga klimatpåverkan (eko-byggnader). Dessa storskaliga åtgärder kan stödjas  genom innovativ FoU om särsk ilda komponenter eller typer av 
teknik, t.ex. för polygenerering och eko-byggnader (inbegripet belysning) . Ett centralt syfte är att 
optimera energisystemen på det lokala plan et och balansera en betydande minskning av 
energiefterfrågan med den mest hållbara ekonomiskt  sett överkomliga försör jningslösningen, vilket 
även omfattar användningen av nya  bränslen i vissa fordonsparker
2. 
• Kunskaper för energipolit iskt beslutsfattande 
Utveckling av verktyg, metoder och modeller för at t bedöma de viktigaste ekonomiska och sociala 
frågeställningarna kopplade till energiteknik. Verksamheten kommer att omfatta uppbyggnad av 
databaser och scenarier för ett utvidgat EU  och en bedömning av energipolitikens och 
energirelaterade frågors påverkan på försörjn ingstryggheten, miljön, samhället, energisektorns 
konkurrenskraft och frågor rörande allmänhetens acceptans. Särskilt viktig är den tekniska utvecklingens påverkan på gemenskapens politisk a strategier. Verksamheten kommer att omfatta 
vetenskapligt stöd till utformning av politiska strategier. 
                                                
 
1 Såsom fastställs i grönboken om energieffek tivitet (eller hur man ka n göra mer med mindre) 
KOM(2005) 265, 22.6.2005. 
2 Detta bygger vidare på erfarenheterna från  CONCERTO och CIVITAS-initiativen, som 
stöddes inom sjätte ramprogrammet. 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/171 
 Internationellt samarbete 
Utmaningarna, hoten och möjligheterna är globala, oc h därför är det interna tionella samarbetet en 
allt viktigare del av energiforskningen. Särskilda åtgärder kommer att stödja strategiskt viktiga 
multilaterala samarbetsinitiativ, t.ex. det internat ionella partnerskapet för vätgasekonomin (IPHE), 
forumet för kolbindning (CSLF) och Johannesbur gkoalitionen för förnybar energi (JREC). Stöd 
kommer att ges till andra särskilda åtgärder  som behandlar frågor  som energipolitikens 
miljökonsekvenser, det ömsesidiga beroendet in om energiförsörjningen, tekniköverföring och 
kapacitetsuppbyggnad, och de kommer att inbegr ipa framväxande ekonomier med betydande 
energibehov. 
Det internationella vetenskapliga samarbetet  inom energiområdet kommer också att stödja 
målsättningen för EU:s energiinitiativ för fattigdomsbekämpning och hållbar utveckling, som 
lanserades vid världstoppmötet om hållbar  utveckling. Det handlar om att bidra till 
millennieutvecklingsmålen genom att se till att de fa ttiga får tillförlitlig tillg ång till hållbar energi 
till rimligt pris. 
Reaktion på nya behov och oförutsedda politiska behov 
Forskningen om nya behov kommer a tt bidra till att kart lägga och utreda nya vetenskapliga och 
tekniska möjligheter när det gäller energiförs örjning, konvertering och hållbarhet, ofta i 
kombination med andra områden och ämnen, t.ex. bioteknik och nya material och 
produktionsprocesser. Oförutsedda politiska behov ka n kräva snabba reaktioner, t.ex. när det gäller 
utvecklingen av internationella åtgärder mot klim atförändringar och reaktioner på allvarliga avbrott 
eller fluktuationer i energifö rsörjning eller energipris. 
L 400/172 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 6. Miljö (inbegripet klimatförändringar) 
Mål 
Hållbar förvaltning av miljön och dess resurser  genom ökad kunskap om samspelet mellan klimat, 
biosfär, ekosystem och mänsklig verksamhet, oc h genom utveckling av ny teknik, nya verktyg och 
tjänster för att globala miljöfrågor skall kunna hanter as på ett integrerat sä tt. Tonvikten kommer att 
ligga på prognostisering av förändringar i klimat-, eko-, jord- och oceansystem, på verktyg och teknik för övervakning, förebyggande, begränsning av och anpassning till påve rkan på och risker 
för miljö och hälsa, samt för hållbarheten hos naturlig och av människan skapad miljö. 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/173 
 Tillvägagångssätt 
Det är nödvändigt att skydda miljön med tanke på livskvaliteten för dagens människor och 
kommande generationer samt ekonomisk tillväxt. Jordens naturresurser och den av människan 
skapade miljön belastas av växande befolkninga r, urbanisering, byggnadsve rksamhet, jordbrukets, 
vattenbrukets och fiskets, transportsektorn s och energisektorns ständiga expansion, 
markanvändning, klimatvariationer och uppvärmning på lokal, regional och global nivå. Därför står 
EU inför utmaningen att säkra en kontinuerlig och hållbar tillväxt oc h samtidigt reducera de 
negativa miljöeffekterna. Ett EU-täckande samarbete är motiverat eftersom länder, regioner och städer har gemensamma miljöproblem och en kri tisk massa behövs på grund av miljöforskningens 
omfattning, räckvidd och stora komplexitet. Denna typ av samarbete underlättar också gemensam 
planering, användning av sammankopplade och ko mpatibla databaser samt utveckling av 
gemensamma indikatorer, bedömningsmetoder och e nhetliga, storskaliga sy stem för observation 
och prognoser. Dessutom behövs ett internationellt samarbete för att komplettera kunskaperna och främja bättre förvaltning på global nivå. 
L 400/174 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 Forskning inom detta ämnesområde1 kommer att bidra till fullgörandet av EU:s och 
medlemsstaternas internatione lla åtaganden, t.ex. Förenta nationernas ramkonvention om 
klimatförändringar, Kyotoprotokollet, Montrealprot okollet, initiativen efte r Kyotoprotokollet, FN:s 
konvention om biologisk mångfald, FN:s konve ntion för bekämpning av ökenspridning, 
Stockholmskonventionen om långlivade organiska fö roreningar och 2002 års världstoppmöte om 
hållbar utveckling, och även EU:s vatteninitia tiv (samt främjandet av hållbar produktion och 
konsumtion). Forskningen kommer också att bidra till FN:s mellanstatliga panel om 
klimatförändringar och initiativet från  gruppen för jordobservation och beakta 
millenniebedömningen av ekosystem (Millennium Ecosystem Assessment). Dessutom kommer den att stödja de forskningsbehov som uppstår genom  gällande och ny gemens kapslagstiftning och 
gemenskapspolitik (t.ex. Natura 2000, Reach), ge nomförandet av sjätte miljöhandlingsprogrammet, 
därmed förbundna tematiska strategier (t.ex. mari na strategin, markstrategin) och andra nya 
strategier (t.ex. kvicksilverstra tegin), handlingsplanen om milj öteknik och handlingsplanen om 
miljö och hälsa. 
Främjandet av innovativ miljöteknik kommer att bi dra till en hållbar resu rsanvändning samt till att 
motverka klimatförändringar och åstadkomma en anpassning till dem samt att skydda ekosystemen 
och den miljö som människan skapat. Forskningen kommer också att bidra till teknisk utveckling 
som kommer att förbättra de europeiska företagens (i synnerhet de små och medelstora företagens) 
marknadsposition inom t.ex. miljöteknik. Europeis ka teknikplattformar, som teknikplattformarna 
för vattenförsörjning och renhållning, för hållbar kemiindustri, för konstruktion och för skogsbruk, 
bekräftar att det är nödvändigt me d åtgärder på EU-nivå, och genomförandet av relevanta delar av 
dessa plattformars forskningsagendor kommer  att stödjas inom verksamheterna nedan. 
                                                
 
1 Kompletterande forskning om produktion och användning av biologiska resurser ingår i 
temaområdet "Livsmedel, jordbruk och bioteknik". 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/175 
 Samordningen av nationella program kommer att stärkas genom att räckvidden breddas och 
fördjupas för existerande ERA-NET inom miljöforskningen.1 
Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas åt  att stärka spridningen av resultaten av 
gemenskapsforskningen, även genom att utnyt tja synergieffekter med kompletterande 
finansieringsmekanismer på gemenskapsnivå och i medlemsstaterna, och att få relevanta slutanvändare att använda dessa resultat, genom en  särskild satsning på att nå beslutsfattare. 
I tillämpliga fall kommer integrerade koncept, verktyg och förvaltningsstrategier att utvecklas inom 
ramen för nedanstående verksamhet. Samordning med övergripande
2 frågor kommer att 
säkerställas. I verksamheten kommer vid behov hä nsyn att tas till de socioekonomiska aspekterna 
av strategierna och teknikerna. 
                                                 
1 Häri kan ingå gemensamt genomförande av program inom Östersjöforskning och nya 
ERA-NET. 
2 När det gäller miljöteknik är samordningen med CIP särskilt viktig. 
L 400/176 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 Verksamhet 
• Klimatförändring, förorening och risker 
– Påfrestningar på miljö och klimat 
Det behövs integrerad forskning om hur klimatsyst emet och jord- och havssystemet, inbegripet 
polarområdena, fungerar för att observera och an alysera hur dessa system utvecklades i det 
förgångna och förutse deras framtida utveckling,  inbegripet observationer, experimentella 
undersökningar och avancerad modellering, och med hänsyn till människans aktiva påverkan. På 
denna grundval kan man sen utveckla effektiva åt gärder för anpassning till och begränsning av 
klimatförändringarna och deras effekter. Avancera de klimatförändringsmode ller som sträcker sig 
från global till lokal nivå kommer att utveckla s och valideras. Dessa modeller kommer att användas 
för att bedöma förändringar,  potentiella effekter och kritiska trösklar (t.ex. för havens surhetsgrad). 
Förändringar i atmosfärens sammansättning oc h vattnets kretslopp komme r att studeras, och 
riskbaserade strategier kommer att utvecklas me d beaktande av ändrade mönster när det gäller 
torka, stormar och översvämningar. Kvantifiering och undersökning av kol- och växthusgasbudgeten (inbegripet aerosoler) kommer att genomföras. De påfrestningar på 
miljökvaliteten och klimatet som or sakas av naturliga och antropogena föroreningar av luft, vatten 
och mark kommer att utredas, liksom samspelet mellan atmosfären, ozonskiktet i stratosfären, 
markyta, is och hav. Man kommer att beakta åt erkopplingsmekanismer och drastiska förändringar 
(t.ex. förändringar av havsströmmarna) och in verkan på den biologi ska mångfalden och 
ekosystemen, inbegripet effekterna av den stigan de havsnivån på kustområden och konsekvenserna 
för känsliga områden, exempelvis bergsområden. 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/177 
 – Miljö och hälsa 
Det behövs tvärvetenskaplig forskning om samspelet mellan riskfaktorer avseende miljö och klimat 
och människors hälsa till stöd för handlingsplanen om miljö och hälsa och integreringen av folkhälsoaspekter och sjukdomskarakterisering i samband med nya miljörisker. Forskningen kommer att inriktas på inverkan av globala förändringar (klimatförändringar, markanvändning, 
globalisering), upprepad exponering via olika expone ringsvägar, kartläggning av utsläppskällor och 
nya eller framväxande miljöpåverk ande faktorer och vektorer (t.ex. inomhus- och utomhusmiljö, 
frågor relaterade till stadsmiljön, luftföroreninga r, elektromagnetiska fält, buller och exponering för 
toxiska ämnen, inbegripet utvecklin g av integrerad riskbedömning och förfaranden när det gäller 
farliga ämnen), och deras potentiella hälsoeffekt er. Forskningen kommer också att syfta till att 
integrera forskning om biologisk övervakning av humant material när det gäller vetenskapliga 
aspekter, metoder och verktyg för att utveckla en samordnad och enhetlig st rategi. Den kommer att 
omfatta europeiska kohortst udier, med särskild tonvikt på så rbara befolkningsgrupper, och metoder 
och verktyg för bättre riskkarakterisering, bedömni ng och jämförelser av ri sker och hälsoeffekter. 
Forskningen kommer att utveckla biologiska indikatorer och verkt yg för utarbetande av modeller, 
som beaktar faktorer som kombinerad exponering, o lika sårbarhetsgrad och osäkerhet. Den kommer 
också att utveckla avancerade metoder och verk tyg som stöder beslutsf attandet (indikatorer, 
databaser, kostnadsnyttoanalyser, multikriteriean alyser, bedömning av hälsokonsekvenser, analys 
av sjukdomsbördan och hållbarhetsanalys) för riskanalys, validering och sammankoppling av 
modeller och system, och för hantering och ko mmunikation till stöd för utveckling, bedömning och 
övervakning av strategier. 
L 400/178 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 – Naturliga risker 
För att hantera naturkatastrofer krävs breda strate gier som täcker flera ri sker, och som kombinerar 
riskspecifika behov med övergripande planering. Det behövs förbättrade kunskaper och metoder 
och en integrerad ram för bedömning av faro r, svaga punkter och risker. Man behöver också 
utveckla strategier för kartläggning, förebyggande,  upptäckt och begränsning av effekterna, och 
dessa måste också beakta ekonomiska och sociala faktorer. Klimatrelaterade katastrofer (som 
stormar, torka, skogsbränder, jordskred, laviner,  översvämningar och andra extrema händelser) och 
geologiska risker (som jordbävningar, vulkaner och tsunamier) och deras effekter kommer att 
studeras. Forskningen kommer att bidra till en ökad  förståelse av de underliggande processerna. 
Därigenom kommer också metoderna när det gäller att upptäcka, förutspå och utarbeta prognoser på 
grundval av deterministiska och probabilistiska ti llvägagångssätt att kunna fö rbättras. Den kommer 
att ligga till grund för utvecklingen av system för tid ig varning och information och snabba insatser 
som också syftar till att minska bebyggda områdens  sårbarhet. Konsekvenserna för samhället av 
allvarliga naturrisker kommer att kvantifiera s, inbegripet påverkan på ekosystemen. 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/179 
 • Hållbar förvaltning av resurser 
– Bevarande och hållbar förvaltning av naturres urser och resurser som skapats av människan 
samt biologisk mångfald 
Forskningen kommer att inriktas på att förbättra kunskapsbasen och utveckla de avancerade 
modeller och verktyg som behövs för en hållbar förv altning av resurser och skapandet av hållbara 
konsumtionsmönster. Detta kommer att möjliggöra prognoser avseende ekosystemens beteende och om återställandet av ekosystem och göra det möjligt att motverka försämring och förlust av viktiga strukturella och funktionella dela r av ekosystemen (för biologisk mångfald, vatten, mark och marina 
resurser). Forskningen om ekosystemmodelle ring kommer att beakta naturskydds- och 
bevarandepraxis. Innovativa sätt att utveck la ekonomisk verksamhet som bygger på 
ekosystemtjänster kommer att främjas. Integrerade metoder kommer att utvecklas för att förebygga 
och bekämpa ökenspridning, markförstörelse och erosion (inbegripet ra tionell användning av 
vatten) och stoppa förlusten av biologisk mångfald och dämpa de negativa följderna av människans 
påverkan. Forskningen kommer också att omfatta hållbar användning och förv altning av skogarna, 
landskapet och stadsmiljön, inbegripet postindustr ialiserade zoner, där den särskilt kommer att 
inriktas på planering och hållbar avfallshantering. Den kommer att dra nytta av och bidra till utvecklingen av öppna, distribuerade och kompatibla  datahanterings- och informationssystem och 
ligga till grund för bedömningar, framsyn och tjäns ter som rör naturresurser och deras användning. 
L 400/180 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 – Förvaltning av marina miljöer 
Särskild forskning behövs för att öka våra kunskape r om den mänskliga verksamhetens påverkan på 
oceaner och hav och resurserna i havsmiljön, vilk et även innefattar forskning om förorening och 
eutrofiering av regionala hav och kustområden. Forskningsverksamhet i vattenmiljöer, inbegripet ekosystem i kustområden, regionala hav, till havs och på havsbotten, kommer att genomföras för att 
observera, övervaka och förutsäga denna miljös bet eende och öka vår förståelse av havet och en 
hållbar användning av havets resurser. Den inve rkan som människans verksamhet har på havet 
kommer att bedömas genom integr erade tillvägagångssätt, som beak tar havets biologiska mångfald, 
ekosystemprocesser och -tjänster, havsströmmar oc h havsbottnens geologi. Koncept och verktyg för 
att stödja strategierna för hållbar  användning av haven och deras re surser kommer att utvecklas. 
Detta kommer att inbegripa metoder, informati onssystem och databaser, redskap för att kunna 
bedöma strategier och instrument. 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/181 
 • Miljöteknik 
– Miljöteknik för observation, simulering, preven tion, begränsning, anpassning, sanering och 
återställande av den naturliga miljön och den miljö som skapats av människan 
Ny eller förbättrad miljöteknik behövs för att minska miljöeffekterna av mänsklig verksamhet, 
skydda miljön och förvalta resurser effektivare sa mt för att utveckla nya produkter, processer och 
tjänster som är miljövänligare än de befintliga alternativen. Forskningen kommer framför allt att 
inriktas på teknik som förebygger eller minskar m iljörisker, motverkar faror och katastrofer samt 
begränsar klimatförändringar och förlusten av biologisk mångfald, teknik som främjar hållbar 
produktion och konsumtion, teknik för effektivare förval tning av naturresurserna eller hantering av 
föroreningar när det gäller vatten, mark, luft, hav och andra resurser, inbegripet stadsmiljö och avfall (inklusive återvinning av avfall). Övergr ipande samordning komme r att säkerställas med 
andra relevanta temaområden. 
– Skydd, bevarande och framhävande av kulturarvet, inbegripet den mänskliga livsmiljön 
Teknik för miljövänlig och hållbar förvaltning av  människans miljö, vilket innefattar byggd miljö, 
tätorter och landskap, samt för skydd, bevarande oc h restaurering av kultura rv, som lidit skada av 
miljöföroreningar, inklusive bedömning av miljöpåverkan, modeller och redskap för riskbedömning, avancerad och icke -destruktiv teknik för skadeb edömningar, nya produkter och 
metoder för restaurering, strategi er för lindring och anpassning för en hållbar förvaltning av både 
rörliga och fasta kulturella tillgångar. 
L 400/182 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 – Utvärdering, kontroll och test av teknik 
Forskningen kommer att inriktas på riskbedömning och resultat bedömning av teknik, inbegripet 
processer, produkter och tjänster, samt vida reutveckling av därti ll knutna metoder såsom 
livscykelanalys. Tonvikten kommer dessutom att läggas på miljöteknikens möjligheter på lång sikt, marknadspotentialen och de socioekonomiska as pekterna, teknik för skogsbrukssektorn, plattform 
för vattenförsörjning och renhållning, plattform för hållbara kemikalier, riskbedömning för 
kemikalier med inriktning på strategier för intellig enta tester och metoder för att minimera antalet 
djurförsök samt teknik för riskkv antifiering, och forskningsstöd till ut vecklingen av det europeiska 
systemet för kontroll och test av miljö teknik, som komplement till tredje parts 
utvärderingsinstrument. 
• Jordobservation och verktyg för bedömning av hållbar utveckling 
– System för observation av jord och hav samt  övervakningsmetoder för miljön och hållbar 
utveckling 
Forskningen kommer att inriktas  på utvecklingen och integrer ingen av GEOSS, det globala 
systemet av jordobservationssystem, för frågor so m rör miljö och hållbar utveckling inom ramen för 
GEO-initiativet
1 som global övervakning för miljö och säkerhet (GMES) utgör ett komplement till. 
Man kommer att behandla kompatibil iteten mellan observationssystem, informationshantering och 
gemensamt utnyttjande av data samt optimeringe n av information för förståelse, modellering och 
förutsägelse av miljöfenomen och därmed sammanhängande mänsklig verksamhet. Denna 
verksamhet kommer att inriktas på naturrisker, kl imatförändringar, väder, ekosystem, naturresurser, 
vatten, markanvändning, miljö och hälsa samt  biologisk mångfald (även aspekter som 
riskbedömning, prognosmetoder och bedömningsverktyg ) för att uppnå framsteg inom de områden 
där samhället gagnas av GE OSS och bidra till GMES. 
                                                 
1 Inklusive finansiellt stöd till GEO-sekretariatet. 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/183 
 – Prognosmetoder och analysverktyg för håll bar utveckling med beaktande av olika 
observationsnivåer 
Det behövs verktyg för en kvantitativ bedömning av miljö- och forskningspolitikens bidrag till 
konkurrenskraft och hållbar utveckling, vilket även  omfattar en bedömning av marknadsbaserade 
strategier och lagstiftningsstra tegier samt effekterna av da gens tendenser i produktions- och 
konsumtionsmönster. Dessa verktyg kommer att omfatta modeller som beaktar kopplingen mellan 
ekonomi, miljö och samhälle och fruktbara oc h effektiva strategier för anpassning och 
förebyggande åtgärder. En del av denna tvärvete nskapliga forskning kommer att utgöras av en 
övergripande bedömning av den globala miljöförändringen, inbegripet samspel mellan ekosystem och socioekonomiska system. Forskningen kommer också att syfta till att förbättra de existerande indikatorerna och utveckla nya sådana, så att man kan utvärder a de politiska prioriteringarna 
avseende hållbar utveckling och analysera kopp lingarna mellan dessa, med beaktande av EU:s 
existerande indikatorer för hållbar utveckli ng. Analys av de tekniska och socioekonomiska 
drivkrafterna, externa effekter och styrelsefo rmer, bedömning av konsekvenserna för hållbar 
utveckling samt prognosstudier kommer att ingå . Några exempel på tillämpningsområden är 
markanvändning och marina strategier, stadsutv eckling, biologisk mångfald samt ekonomiska, 
politiska och sociala konflikter förbundna med klimatförändringar. 
L 400/184 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 Internationellt samarbete 
Miljöproblem har alltid en gränsöverskrida nde, regional eller global dimension, och det 
internationella samarbetet kommer att vara en vikt ig aspekt av detta temaområde. Områden som är 
aktuella rör EU:s internationella åtaganden avse ende t.ex. konventionerna om klimatförändringar, 
biologisk mångfald, ökenspridning, förvaltning av va ttentillgångar, kemikalier och avfall, besluten 
om hållbar utveckling från toppmötet i Johanne sburg samt andra regionala konventioner. Man 
kommer också att uppmärksamma relevanta forskni ngsåtgärder med ursprung i EU:s miljöstrategier 
och handlingsplaner.1 
Vetenskapliga och tekniska partnerskap med utvecklingsländer och framväxande ekonomier 
kommer att bidra till millennieutvecklingsmålen in om flera områden (t.ex. när det gäller att 
förebygga och minska inverkan av klimatförändri ngar och naturkatastrofer, stoppa förlusten av 
miljöresurser, förbättra vattenvård, vattenförsörjning och renhållning, förebygga och bekämpa 
ökenspridning, främja hållbar produktion och ko nsumtion, samt lösa de miljöproblem som är 
kopplade till urbaniseringen). Detta är områden dä r små och medelstora företag också kan ha en 
nyckelroll. Särskild uppmärksamhet kommer att ä gnas åt relationen mellan globala miljöfrågor och 
de regionala och lokala utvecklingsproblem som rör naturresur ser, biologisk mångfald, ekosystem, 
markanvändning, risker kopplade till naturfenom en eller till människans verksamhet, 
klimatförändringar, miljöteknik, miljö och hälsa samt analysverktyg. Samarbetet med 
industrialiserade länder kommer att förbättra ti llgången till global spetsforskningskompetens och 
vetenskapsmän från utvecklingsländerna bör delta aktivt, särskilt när det gäller bättre vetenskaplig förståelse av aspekterna avseende hållbar utveckling. 
                                                
 
1 Några exempel är Killarney-rekommendationern a om prioriteringar inom forskningen om 
biologisk mångfald inför 2010 års mål (Malahid ekonferensen 2004), EU:s handlingsplan för 
klimatförändringar inom ramen för utvecklingssa marbetet (2004), prioriterade åtgärder som 
identifierats av den vetenskapliga och te kniska kommittén inom ramen för UNCCD samt 
strategier på EU-nivå och global nivå som syft ar till en säker hantering av kemikalier och 
bekämpningsmedel. 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/185 
 Inrättandet av GEOSS för jordobservation kommer att främja dels intern ationellt samarbete för 
förståelse av jordsystem och hå llbarhetsfrågor, dels samordnad datainsamling i vetenskapligt syfte 
och för strategier, med deltagande av offentliga och privata aktörer. 
Reaktion på nya behov och oförutsedda politiska behov 
Forskningen om nya behov inom detta temaområde kan omfatta frågor som rör samspelet mellan 
människor, ekosystem och biosfären eller nya risker förbundna med olyckor som orsakas av 
naturfenomen, mänsklig verksamhet och teknik. 
Stöd för att reagera på oförutsedda politiska  behov inom miljöområdet kan t.ex. röra 
konsekvensbedömningar av nya strategiers hållbar het när det gäller t.ex. miljö, det maritima 
området, standarder och lagstiftning. 
7. Transport (inbegripet flygteknik) 
Mål 
Att på grundval av tekniska och operativa framsteg  och den europeiska tr ansportpolitiken med 
respekt för miljön och naturresurserna utveckla  integrerade, säkrare, miljövänligare och 
intelligentare alleuropeiska transportsyste m till gagn för alla medborgare, samhälle och 
klimatpolitik, och säkra och vidareutveckla de n konkurrenskraft som den europeiska industrin 
uppnått på den globala marknaden. 
L 400/186 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 Tillvägagångssätt 
Det europeiska transportnätet har stor betydels e för Europas ekonomiska och sociala välstånd. Det 
är centralt för transport av människor och gods i ett lokalt, re gionalt, nationellt, europeiskt och 
internationellt sammanhang. Detta temaområde kom mer att behandla några av utmaningarna enligt 
vitboken om transportpolitiken1 när det gäller att se till att transportnäten bidrar mer till samhället 
och industrins konkurrenskraft i ett utvidgat EU och transporternas negativa konsekvenser på miljö, 
energianvändning, säkerhet och fo lkhälsa samtidigt minimeras. 
En ny integrerad strategi kommer att användas, som omfattar samtliga transportsätt, forskningens 
och kunskapsutvecklingens socioekonomiska och te kniska aspekter, innova tion och den politiska 
ramen. 
De olika teknikplattformar som inrättats i nom detta område (ACARE för flygteknik och 
flygtransporter, ERRAC för järnvägstransporter,  ERTRAC för vägtrans porter, WATERBORNE för 
vattenvägtransporter samt teknikpl attformen för väte- och bränslec eller) har utarbetat långsiktiga 
strategier och strategiska forskni ngsagendor som ger ett värdefullt unde rlag till definitionen av detta 
temaområde och kompletterar beslut sfattarnas behov och samhällets förväntningar. Vissa aspekter 
av de strategiska forskningsagendorna kan motiver a inrättandet av gemensamma teknikinitiativ. 
ERA-NET-verksamhet erbjuder en möjlighet att ytte rligare främja gränsöverskridande samordning 
av enskilda frågor inom transportsektorn vilket kommer att ske när så är lämpligt. 
                                                 
1 "Den gemensamma transportpolitiken fram till 2010: Vägval inför framtiden", 
KOM(2001) 370 slutlig. 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/187 
 Några exempel på verksamheter av särskild relevans  för små och medelstora företag är insatser för 
att säkerställa stabila teknikstyrda distributionskedj or inom olika sektorer, insatser för att ge små 
och medelstora företag tillgång till forsknings initiativ, och insatser för att underlätta 
högteknologiska små och medelstora företags roll oc h startandet av dessa, särskilt när det gäller 
avancerad transportteknik och tjänsterelaterad verk samhet med inriktning på transportsektorn samt 
utvecklingen av system och tilläm pningar inom satellitnavigeringen. 
Befintliga politiska behov samt utveckling, be dömning och genomförande av ny politik (t.ex. 
sjöfartspolitik och genomförandet av ett gemensamt europeiskt luftrum) kommer att hanteras inom 
och tvärs över de olika verksamhetsområden a. Arbetet kommer att omfatta undersökningar, 
modeller och verktyg som har att göra med stra tegisk övervakning och prognosverksamhet, och det 
kommer att integrera kunskap om de för trans portsektorn viktigaste ekonomiska och sociala 
frågorna, samt de frågor som rör säkerhet, trygghet och miljö. Den verksamhet som stöder 
övergripande tematiska ämnen kommer att inri ktas på transportspe cifika frågor, t.ex. 
säkerhetsaspekter som ett väsentligt krav för tr ansportsystemet, användningen av alternativa 
energikällor i transporttillämpninga r och övervakningen av transpor tsektorns miljöpåverkan, även 
klimatförändringar, och åtgärder för att fö rbättra den ekonomiska integrationen. Inom 
miljöforskningen bör man ta upp hur de  negativa effekterna av transp orter kan minskas, hur trafiken 
kan optimeras och hur transporteffektiviteten kan ökas. 
Man kommer också att stödja spridning och utnyttjande av forskningsresultat samt 
konsekvensanalyser, med särskild tonvikt på sä rskilda användarbehov, inbegripet mindre gynnade 
gruppers behov och behovet av stra tegier för transportsektorn. 
L 400/188 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 Verksamhet 
• Flygteknik och lufttransport 
Verksamheten kommer att bidra till central gemens kapspolitik och till genomförande av ACARE:s 
strategiska forskningsagenda. Tidsperspektivet fö r de kvantitativa målen är år 2020 enligt denna 
agenda. Forskningen omfattar alla luftfartyg, pe rsontrafik och därtill hörande aspekter av 
lufttransportsystemet på flygsidan. 
– Miljövänligare lu fttransporter : Utveckling av teknik för att mi nska flygets miljöpåverkan, 
i syfte att halvera utsläppen av koldioxid, skär a ner de specifika utsläppen av kväveoxider 
(NOx) med 80 % och halvera det uppfattade bu llret. Forskningen kommer att inriktas på 
att främja miljövänligare motorteknik, vilket inbegriper teknik för alternativa bränslen, 
förbättrad fordonseffektivitet för luftfartyg med fasta och roterande  vingar (inklusive 
helikoptrar och tiltrotorer), nya intelligenta  och lätta skrovstrukturer samt förbättrad 
aerodynamik. Den kommer att omfatta frågor so m förbättrade rutiner för flygtrafiken på 
flygplatsen (flygsidan och landsidan) och ru tiner för flygledningstjänst, tillverkning, 
underhåll och återvinning. 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/189 
 – Ökad tidseffektivitet : Stegvisa förändringar inom luftfart en för att klara den förväntade 
ökningen till tre gånger så många flygningar,  genom att förbättra punktligheten under alla 
väderförhållanden och avsevärt minska tiden fö r reserelaterade förf aranden vid flygplatser 
med bibehållen säkerhet. Forskningen kommer att utveckla och genomföra ett innovativt 
flygledningssystem (ATM) inom  ramen för SESAR-initiativet1, genom att integrera luft-, 
mark- och rymdkomponenter, i kombinati on med trafikflödesplanering och större 
autonomi för luftfartyg. Designasp ekter på flygplan för att fö rbättra omhändertagandet av 
passagerare och frakt, nya lösningar för et t effektivt utnyttjande av flygplatserna samt 
luftfartens sammankoppling med resten av tran sportsystemet kommer också att tas upp. 
Den effektivaste samordningen av utvecklinge n av de europeiska flygledningssystemen 
kommer att säkras genom SESAR-initiativet2. 
– Nöjda kunder och säkerhet : Ett stort steg framåt mot öka d valfrihet för resenärerna och 
flexibilitet i tidtabellerna, samtidigt som olyc ksfrekvensen minskas fem gånger. Ny teknik 
kommer att möjliggöra ett bredare utbud av luftfartygs-/motorkonfigurationer, som 
sträcker sig från luftfartyg va rs kropp har större tvärsnitts omkrets till mindre luftfartyg, 
inbegripet rotordrivna luftfartyg, ökad automatiser ing i alla delar av systemet, även när det 
gäller pilotens arbete. Man kommer också att fokusera på förbättring av resenärernas 
komfort och trivsel, nya tjänster, logis tiksystem i kabinen och aktiva och passiva 
säkerhetsåtgärder med särskild tonvikt på den mänskliga faktorn. Forskningen kommer att 
innefatta en anpassning av fl ygplatsdriften och flygtrafiken till olika typer av fordon och 
dygnet runt-användning med enligt gemenskapens mått acceptabla bullernivåer. 
                                                 
1 SESAR (ATM-forskning i samband med geno mförandet av ett gemensamt europeiskt 
luftrum) − Modernisering av den europeiska infra strukturen för flygledning i samband med 
införandet av ett gemensamt europeiskt luftrum. 
2 För detta ändamål planerar man att starta ett gemensamt företag för samordningen av 
åtgärder som rör flygledningstjänsten. 
L 400/190 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 – Ökad kostnadseffektivitet : Främjande av en konkurrenskraf tig distributionskedja som kan 
halvera tiden fram till marknaden och reducera kostnaderna för produktutveckling och drift, vilket ger medborgarna bi lligare transporter. Forskninge ns tonvikt kommer att ligga 
på förbättringar i alla delar av affärs processen, från konstr uktionsutkast till 
produktutveckling, tillverkning och drift och även  integreringen av distributionskedjan. 
Likaså kommer den att omfatta förbättrad si muleringskapacitet och automatisering, teknik 
och metoder för innovativa och underhållsfr ia, inbegripet reparationer och översyn, 
luftfartyg, samt resurssnål drift av lu ftfartyg, flygplatser och flygledningstjänst. 
– Skydd av luftfartyg och resenärer : Förhindra att alla slags fientliga handlingar orsakar 
resenärer eller medborgare skador, förluster eller störningar på grund av otillbörlig 
användning av flygplan. Forskninge n kommer att inriktas på de relevanta delarna av 
lufttransportsystemet, t.ex. säkerhetsåtgär der i konstruktionen av kabin och cockpit, 
automatisk kontroll och landning vid otil lbörlig användning av flygplan, skydd mot 
attacker utifrån samt säkerhetsaspekter av  luftrumsförvaltningen och flygplatsdriften. 
– Att bana väg för framtidens lufttransporter : Forskning om mer radikala, miljöeffektiva, 
tillgängliga och innovativa tekniker som ka n underlätta de stora förändringar som 
luftfarten måste genomgå under andra hälften av det här århundradet  och därefter. Den 
kommer att omfatta aspekter som nya fram drivnings- och lyftsystem, nya idéer för 
utrymmena inuti luftburna fordon, inklus ive utformning, nya flygplatskoncept, nya 
metoder för flygledning och kontroll av flygplan, alternativa metoder för hur 
lufttrafiksystemet skall fungera och integreras med andra transportsätt. 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/191 
 • Hållbar yttransport (på järnväg, väg och vatten) 
– Miljövänligare yttransporter : Utveckling av teknik och kunskap som ger mindre 
föroreningar (luft, inklusive växthusgaser, vatten och mark) och miljöeffekter på sådana områden som klimatförändringar, hälsa, bi ologisk mångfald och buller. Forskningen 
kommer att göra framdrivningstekniken renare och energieffektivare (t.ex. 
hybridlösningar) och främja användningen av alternativa bränslen, t.ex. vätgas och 
bränsleceller, som alternativ på medellång och lång sikt, med beaktande av överväganden 
avseende kostnadseffektivitet och energieffe ktivitet. Verksamheten kommer att omfatta 
infrastruktur, fordon, fartyg och komponentte knik, inbegripet allmän optimering av 
systemen. Forskningen om utveckling som är specifik för transportsektorn kommer att 
omfatta tillverkning, konstrukt ion, drift, underhåll, dia gnostik, reparation, inspektion, 
demontering, bortskaffande, återvi nning, strategier för uttjänt utrustning och insatser vid 
olyckor till havs. 
L 400/192 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 – Främja och öka byte av transportslag och undanröjande av trafikstockningar i 
transportkorridorer1: Utveckling och demonstration av  sammanhängande transporter från 
dörr till dörr för människor och gods samt tekni k och system som garanterar en effektiv 
intermodalitet, även med tanke på järnvägstransporternas och vattenvägtransporternas konkurrenskraft. I detta ingår verksamhet so m rör driftskompatibilitet och optimering av 
driften av lokala, regionala, nationella och europeiska transp ortnät, -system och -tjänster 
och en intermodal integrering av dessa i en integrerad strategi. Verksamheten kommer att 
syfta till strategier för hela Europa, en op timerad användning av infrastruktur inklusive 
även terminaler och specialiserade nä t samt bättre transporter, trafikledning, 
informationshantering, godslogistik, intermodalite t för persontransporter och strategier för 
byte av transportslag för att främja energieffe ktiva transportmedel. Intelligenta system, nya 
fordons- och fartygskoncept och tekniker (även för lastning och lossning) samt 
användargränssnitt kommer a tt utvecklas. Inom detta område kommer kunskap för 
beslutsfattande att innefatta  prissättning och avgifter för infrastrukturanvändning, 
utvärdering av gemenskapens transportpolitiska  åtgärder och strategi er och projekt inom 
ramen för de transeuropeiska näten. 
                                                
 
1 Eftersom målet är att återuppr ätta den fördelning mellan olika transportsätt som rådde 1998 
kommer åtgärder som rör endast ett transports ätt att koncentreras till  järnvägstransport och 
transport på vattenvägar. 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/193 
 – Hållbar rörlighet i städer för alla me dborgare, inklusive missgynnade grupper : Fokusering 
på rörligheten för människor och varor genom forskning om "nästa generations fordon" 
och deras genomslag på marknade n. Alla aspekter av ett rent, energieffektivt, säkert och 
intelligent vägtransportsystem skall föras samm an. Forskning kommer att bedrivas om nya 
koncept för transporter och rörlighet, innovati va organisatoriska system och system för 
mobilitetsstyrning samt kollektivtrafik av hög kval itet i syfte att garant era allas tillgång till 
transporter och en hög grad av intermodal in tegrering. Innovativa strategier för rena 
transporter i städer1 kommer att utarbetas och testas. Särskild uppmärksamhet kommer att 
riktas mot transportsätt utan föroreningar, efterfrågestyrning, rati onalisering av privata 
transporter samt strategier, tjänster och in frastrukturer för information och kommunikation. 
Som exempel på verktyg och modeller för a tt stödja utvecklingen och genomförandet av 
politiken kan transport- och markplaneri ng, inbegripet sambande t mellan tillväxt och 
sysselsättning nämnas. 
                                                 
1 På grundval av erfarenheterna från CIVITAS-initiativet. 
L 400/194 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 – Förbättrad säkerhet : Utveckling av teknik oc h intelligenta system som skyddar sårbara 
personer som förare, passagerare, besättning och fotgängare. Avancerade tekniska system 
och metoder för riskanalys kommer att utar betas för konstruktion och drift av fordon, 
fartyg och infrastrukturer. Tonvi kten kommer att läggas på in tegrerande tillvägagångssätt 
som kopplar samman mänskliga aspekter, stru kturell integritet, förebyggande, passiv och 
aktiv säkerhet, inbegripet övervakni ngssystem, samt räddningsberedskap och 
krishantering. Säkerheten kommer att betraktas som en självklar komponent i 
transportsystemet som helhet, som omfattar infr astrukturer, frakt (var or och containrar), 
transportanvändare och transportföretag, fo rdon och fartyg samt politiska åtgärder och 
lagstiftning, inbegripet besl utsunderlag och valideringsve rktyg; frågan om trygghet 
kommer att behandlas så fort detta är ett nödvändigt krav på transportsystemet. 
– Stärkt konkurrenskraft : Insatser för att förbättra tr ansportsektorns konkurrenskraft, 
garantera hållbara, effektiva och överkomliga transporttjänster och skapa ny kompetens 
och sysselsättning genom forskning oc h utveckling. Teknik för avancerade 
industriprocesser kommer att omfatta desi gn, tillverkning, montering, konstruktion och 
underhåll och syfta till att minska livscyke lkostnaderna och korta utvecklingstiden. 
Tonvikten kommer att läggas på innovativ a och förbättrade produkt- och systemkoncept 
och transporttjänster som ger nöjdare kunder.  En ny organisation av produktionen, som 
även omfattar försörjningskedja och dist ributionssystem, kommer att utvecklas. 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/195 
 • Stöd till det europeiska globala systemet för satellitnavigering (Galileo och Egnos) 
Det europeiska globala systemet för satelli tnavigering, som omfattar Galileo och Egnos, 
tillhandahåller en världsomfattande infr astruktur för positions- och tidsbestämning1. 
– Utnyttjande av hela potentialen : Främjande av tillväxt för hela spektrumet av tjänster (från 
öppet till kommersiellt tillträde, Safety-of-Li fe-tjänsten, sök- och räddningstjänsten och 
den offentligt reglerade tjänste n), tillämpningar för tr ansportstyrning, inbe gripet transporter 
av fraktgods och farliga ämnen, användni ng av sidotjänster, demonstration av 
satellitnavigeringens fördelar och effektivitet. 
– Tillhandahållande av verktyg och skapande av en lämplig miljö : Säkerställande av en säker 
och trygg användning av tjänster, framför allt genom certifiering inom centrala tillämpningsområden, utveckling av tjänster och kontroll av att de är anpassade till ny 
politik och lagstiftning, även när det gälle r genomförandet, hantering av offentligt 
reglerade tjänster i enlighet med den godkända  tillträdespolicyn, ut veckling av viktig 
digital topologi, kartografi, geodesi data och system som kan användas i 
navigeringstillämpningar, åtgärder för at t uppfylla säkerhets-  och trygghetsbehov och 
sådana krav. 
– Anpassning av mottagare till kraven  och uppgradering av central teknik : Förbättrade 
mottagarprestanda, integrering av lågeffe ktförbrukning och miniatyriseringsteknik, 
utbyggd täckning för inomhusnavigering, kombinationer med utrustning för 
frekvensidentifiering, användning av programva ruteknik för mottagning, åtgärder för att 
kombinera tekniken med andra funktioner så som telekommunikation, stöd till central 
markbaserad infrastruktur för navigering för att säkra tålighet och flexibilitet. 
                                                
 
1 Forskningsverksamheten kommer att ledas av  Europeiska tillsynsm yndigheten för GNSS. 
L 400/196 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 – Stöd till utvecklingen av infrastruktur : Förberedelser för andra generationens system, 
anpassning till användarnas föränderliga be hov och marknadsprognoser, utnyttjande av 
infrastrukturens internationalisering för att nå globala marknader och utveckla globala 
standarder. 
Internationellt samarbete 
Det internationella samarbetet är ett viktigt led i FoTU-verksamheten inom det här området, och det 
kommer att uppmuntras när närings livet och beslutsfattarna berörs. Allmänna ämnesområden för 
särskilda åtgärder kommer att övervägas om det finns ett marknadsintresse (t.ex. utveckling av 
global handel och sammankoppling av nä t och tjänster på kontinental och interkontinental nivå), där 
det finns möjligheter att få tillgång till och fö rvärva kunskap och teknik som kompletterar de 
kunskaper som finns i Europa till nytta för alla parter , och där Europa agerar som ett svar på globala 
behov (t.ex. klimatförändringar) elle r bidrar till internationella standarder och globala system 
(t.ex. tillämpad logistik och infr astruktur för satellitnavigering). 
Reaktion på nya behov och oförutsedda politiska behov 
De initiativ som rör nya behov kommer att stödja forskning som föranleds av avgörande händelser 
och utmaningar för framtidens transportsyste m, t.ex. nya transport- och fordonskoncept, 
automatisering, rörlighet och organisation. 
De oförutsedda politiska behov som kan kräva särski ld transportrelaterad forskning kan avse breda 
samhällsfrågor som demografiska förändringar, fö rändrad livsstil och samhällets nya förväntningar 
på transportsystemen samt nya risker eller problem av stor betydelse för det europeiska samhället. 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/197 
 8. Samhällsvetenskap och humaniora 
Mål 
Att utveckla en djupgående och gemensam förståelse för de ko mplexa och inbördes relaterade 
socioekonomiska utmaningar som Europa står inför, t.ex. tillväxt, sysselsättning och 
konkurrenskraft, social sammanhållning, sociala, kultu rella och utbildningsmässiga utmaningar i ett 
utvidgat EU, hållbarhet, miljörelaterade utmaninga r, demografiska förändringar, migration och 
integration, livskvalitet och det ömsesidiga beroende t på global nivå. Avsikten är framför allt att 
skapa en bättre kunskapsbas som kan ligga till gr und för strategier inom de berörda områdena. 
Tillvägagångssätt 
Forskningsprioriteringarna avser centrala samhälle liga, ekonomiska och kulturella utmaningar som 
Europa och världen står inför i dag och i framtiden. Den föreslagna forskningsagendan utgör ett 
enhetligt tillvägagångssätt för hanteringen av dessa utmaningar. Utvecklingen av en 
socioekonomisk och humanistisk kunskapsbas om dessa centrala utmaningar kommer att ge ett 
betydande bidrag till en gemensam syn på dessa  frågor i hela Europa  och till att lösa mer 
omfattande internationella problem. Forskningspriori teringarna kommer att bidra till att förbättra 
utarbetandet, genomförandet, effekterna och utvärderingen av politik, inklusive 
lagstiftningsåtgärder inom många delar av gemens kapspolitiken på europeisk, regional och lokal 
nivå, och huvuddelen av forskningen omfattar oc kså en stark internationell dimension. 
L 400/198 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 Vid sidan av samhällsvetenskaplig  och sociokulturell forskning oc h framsyn kommer tonvikten att 
läggas på humanistisk forskning, som ger andra perspe ktiv och bidrar till hela temaområdet när det 
gäller exempelvis historiska, kulturella och filoso fiska aspekter och även relevanta frågor som rör 
språk, identitet och värderingar. 
Verksamheten kan också bygga på relevanta na tionella forskningsprogr am som kompletterar 
forskningsverksamheten nedan och drar nytta av ERA-NET-systemet och den eventuella 
tillämpningen av artikel 169. För en del frå gor kan man för disku ssionerna om framtida 
forskningsagendor också använda sig av sociala pl attformar med deltagande av forskarvärlden och 
aktörer i samhällslivet. 
Forskningen kommer att underlättas av forskningsinfrastrukturer som genererar nya forskningsdata, 
exempelvis genom undersökningar (både kvantitativa oc h kvalitativa sådana), gör existerande data 
tillgängliga för internationell jämförande forskni ng och ger tillgång till kä llmaterial och avancerade 
forskningsverktyg samt till resultaten från befintlig  forskning inom många olika områden. En del av 
dessa åtgärder kommer att genomföras genom infr astrukturdelen av prog rammet Kapacitet och 
andra genom projekt inom det här temaområdet. Forskningen kommer att bygga på tillgång till och 
användning av officiell statistik. 
Särskilda spridningsåtgärder som riktas till  särskilda grupper och allmänheten kommer att 
genomföras (t.ex. seminarier och konferenser där fo rskare har möjlighet att föra en diskussion med 
beslutsfattare och andra aktörer), och olika medier kommer att användas för spridning av resultat. 
En lämplig samordning kommer att säkerställas av den samhällsvetenskapliga och humanistiska 
forskningen och framsynsinslagen i Sa marbete och andra särskilda program. 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/199 
 Verksamhet 
• Tillväxt, sysselsättning och konkur renskraft i ett kunskapssamhälle 
Denna verksamhet kommer att syfta till att utve ckla och integrera forskning om frågor som 
påverkar tillväxt, sysselsättni ng och konkurrenskraft, för att ge en förbättrad och integrerad 
förståelse av dessa frågor för kunskapssamhällets  fortsatta utveckling. De tta kommer att förbättra 
strategierna och bidra till fr amsteg mot dessa mål. Forskningen kommer att integrera följande 
aspekter av frågan: 
– Kunskapens ändrade roll i hela ekonomin, äv en betydelsen av olika typer av kunskap, 
yrkeskunnande och kompetens på global nivå , formell och informell utbildning och 
livslångt lärande samt immateriel la tillgångar och investeringar. 
– Ekonomiska strukturer, strukt urella förändringar, inbe gripet rumsliga aspekter, 
t.ex. regionalisering och intern ationalisering, och produktivitetsfr ågor, vilket även omfattar 
betydelsen av tjänstesektorn, finanser, demografi, efterfrågan och långsiktiga 
förändringsprocesser. 
– Institutionella och politiska frågor, inbegr ipet makroekonomisk politik, arbetsmarknader, 
sociala trygghetssystem, nationella och re gionala institutionella sammanhang samt 
politikens samstämmighet och samordning. 
L 400/200 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 Forskningen kommer att inriktas på viktiga nya utmaningar och mö jligheter till följd av den ökade 
globaliseringen, tillväxtekonomier, omlokaliser ing och EU:s utvidgning samt socioekonomisk 
stabilitet, den roll som teknik och internationell tekniköverföring spelar, o lika former av innovation 
och ekonomisk förnyelse, outsourcing och insourcing, ungdom och ungdomspolitik, ekonomiskt 
och socialt entreprenörskap samt de ekonomiska möjligheter som ligger i Europas kulturarv och den 
kreativa sektorn. Sysselsättningsfr ågorna kommer att omfatta arbets löshet och unders ysselsättning. 
• Kombination av ekonomiska, soci ala och miljörelaterade mål i ett europeiskt perspektiv 
Detta syftar till att stödja de n samhälleliga målsättningen att förena ekonomiska, sociala och 
miljömässiga mål och på så sätt förbättra basen för en hållbar utveckling. Forskningen inom denna 
åtgärd kommer att behandla följande två med varandra förbundna frågor: 
– Hur väl de socioekonomiska modellerna i och ut anför Europa har lyckats kombinera målen 
och på vilka villkor detta skett, inbegripet betydelsen av dialog, socialt partnerskap, sektoriell omvandling, institutionella förändringa r och vilken kapacitet de har att klara nya 
utmaningar. 
– Ekonomisk sammanhållning mellan regioner oc h stadsutveckling och regional utveckling i 
ett utvidgat EU, social sammanhållning (inb egripet skillnader, sociala skyddsnät och 
tjänster, skattepolitik, etniska relationer och migration, utbild ning och social utslagning 
samt hälsa) och förhållandet mellan de nna och sociala problem, t.ex. fattigdom, 
bostadsfrågor, brottslighet och droger. 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/201 
 – I samband med dessa frågor kommer man att undersöka 
– om det går att finna avvägningar eller uppnå synergieffekter mellan ekonomiska, 
sociala och miljörelaterade mål i ett globalt sammanhang, 
– interaktionen mellan miljö1, energi och samhälle, 
– hållbarhet på lång sikt, 
– frågor som rör utvecklingsländer, 
– rumsliga aspekter, bl.a. stadsplanering, de n roll som städer, st orstads- och andra 
tätortsområden och därmed förknippa de förvaltningsfrågor spelar, och 
– kulturella aspekter och den europeis ka politikens och lagstiftningens 
socioekonomiska inverkan. 
Frågan om välfärdsstaten som en utvecklingsresu rs samt sysselsättning och boende för invandrare 
och deras anförvanter i nedstigande  led kommer också att behandlas. 
                                                 
1 Globala förändringar av miljön kommer att behandlas inom temaområdet Miljö. 
L 400/202 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 • Viktigare tendenser i samhället och följderna av dessa 
Syftet är att förstå och bedöma orsakerna till och följderna av särskilda centrala tendenser i 
samhället som har stora konsekvenser för Europas medborgare, deras livskvalitet och de politiska 
strategierna. Detta tema ger al ltså underlag till många olika po litikområden. Den empiriska och 
teoretiska forskningen kommer till en början att behandla följande tre viktigare tendenser: 
– Demografiska förändringar, bl.a . åldrande, fertilitet och mi gration. Allmänna samhälleliga 
och ekonomiska konsekvenser och frågor komme r att behandlas, bl.a. samhälleliga och 
ekonomiska möjligheter i ett aktivt åldra nde, följderna för pensionssystemen, de 
utmaningar som migration och integrat ion innebär och konsekvenserna för 
stadsutvecklingen. 
– Ändringar av med varandra förbundna aspekter som rör livsstil, familjer, arbete, 
konsumtion, (bl.a. konsumentskyddsaspekter), hälsa och livskvalitet, vilk et även innefattar 
barn-, ungdoms- och handikappfrågor samt möjligheterna att förena yrkes- och familjeliv. 
– Kulturella kontakter ur ett internationell t perspektiv, vilket även omfattar olika 
samhällstraditioner, mångfaldsfrågor, inklusive etniska grupper, multikulturella frågor, olika identiteter, språk och religiösa seder sa mt eventuella frågor i detta sammanhang, bl.a. 
diskriminering, rasism, främlingsfientlighet och intolerans. 
Genusfrågor, ojämlikhet och ändrade värderingar kommer också att behand las. Dessutom kommer 
ändrade mönster i fråga om brottslighet och synen på brottslighet att undersökas, liksom 
förändringar av företagens sociala ansvar. 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/203 
 • Europa i världen 
Syftet är att förstå de ändrade mönstren för in teraktion och ömsesidigt beroende mellan världens 
regioner, däribland tillväxt- och utvecklingsregioner, och hur de berörda regionerna påverkas av 
detta (särskilt i Europa) liksom den näraliggande  frågan om nya hot och risker i ett globalt 
sammanhang och deras koppling till mänskliga rä ttigheter, friheter och välfärd. Forskningen 
kommer att ha följande två inriktni ngar som är kopplade till varandra: 
– Handelsflöden, finanser, investeringar, migr ation och deras effekter, ojämn utveckling, 
fattigdom och hållbarhet, ekonomiska och politis ka relationer och globa la styrelseformer, 
inklusive internationella in stitutioner. Forskningen kommer att behandla kulturell 
interaktion, vilket innefattar me dia och religioner och utprägla de icke-europeiska synsätt. 
– Konflikter, deras orsaker och lösningar och främjande av fr ed, relationen mellan säkerhet 
och destabiliserande faktorer som fattigdom, brottslighet, miljöförstöring, resursbrist, 
ojämn utveckling, ekonomisk instabilitet och skuldsättning, terrorism och dess orsaker och 
konsekvenser, säkerhetsrelaterade strategi er, uppfattad osäkerhet och civil-militära 
förbindelser. 
Inom båda inriktningarna kommer man att ta upp Europas roll i världen, utvecklingen av 
multilateralism och internationell rätt, främjande av demokrati och grundläggande rättigheter och även de olika synsätten på de tta samt Europa sett utifrån. 
L 400/204 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 • Europeiska unionens medborgare 
När det gäller EU:s framtida utveckling är syftet att öka kunskaperna främst om frågor som har att 
göra med strävan att ge medborgarna en känsla av att vara delaktiga i dem okratin och vara aktiva 
deltagare i samhällslivet samt frågan om demokra tiska styrelseformer på alla nivåer, däribland 
innovativa styrningsprocesser för att öka medborgarn as deltagande och samarbetet mellan offentliga 
och privata aktörer, dels genom den mångfald och de gemensamma drag som finns i Europa i fråga 
om kultur, religion, institutioner, lagstiftning, hi storia, språk och värderingar. Forskningen kommer 
att behandla följande: 
– Deltagande (inbegripet ungdoms-, minoritets - och genusaspekter), representation, 
redovisningsskyldighet och legitimitet, Europas offentliga sektor, media och demokrati på europeisk nivå, olika styrelseformer inom EU , inbegripet ekonomisk och rättslig styrning 
samt den roll som den offentliga och den privata sektorn spelar, politiska processer och möjligheter att utforma politiken, det civila sa mhällets roll, medborgarskap och rättigheter, 
konsekvenserna av utvidgningen, och befolkni ngens värderingar med anknytning till detta. 
– Mångfald och gemensamma drag i Europa oc h dessa fenomens historiska rötter och 
utveckling, skillnader i fråga om institutioner (inbegripet normer, sedvänjor och lagstiftning), kulturarv, olika vi sioner och perspektiv på den europeiska integreringen och 
utvidgningen, även befolkningarnas  inställning, identite ter, bl.a. den europeiska identiteten, 
olika sätt att hantera en mångfald av samexi sterande kulturer, språkets, konstens och 
religionernas roll, attityder och värderingar. 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/205 
 • Socioekonomiska och vete nskapliga indikatorer 
För att förbättra användningen av in dikatorer i beslutsfatta ndet, är syftet att utveckla en djupare 
förståelse av användningen av indikatorer i samband med utarbetandet och genomförandet av 
strategier och att föreslå förbättringar av indikatorerna och metoder för deras användning. 
Forskningen kommer a tt behandla följande: 
– Hur indikatorer används för politiska mål samt för utarbetande och genomförande av 
politik, inom många olika områden, från makr o- till mikronivå, existerande indikatorers 
ändamålsenlighet och användning samt teknik fö r att analysera dem och förslag på nya 
indikatorer och indi katoruppsättningar. 
– Hur evidensbaserad politik bättre kan stödjas med hjälp av indikato rer samt metoder för 
deras användning, indikatorer för strategier  med flera olika mål, för samordning av 
strategier och för lagstiftning, användning av officiell statistik för indikatorer. 
– Användningen av indikatorer och metoder för de tta, för utvärdering av forskningsprogram, 
inbegripet konsekvensbedömning. 
L 400/206 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 • Framsynsverksamhet 
Syftet är att ge medlemsstatern as, regionernas och gemenskapens beslutsfattare och andra framsyn 
så att de tidigt kan identifier a långsiktiga utmaningar och område n av gemensamt intresse, vilket 
kan hjälpa dem att utarbeta stra tegier. Följande fyra typer av ve rksamheter kommer att omfattas: 
– Bred samhällsvetenskaplig framsyn om ett begränsat antal stora utmaningar och 
möjligheter för gemenskapen. Frågor som kommer  att omfattas är t.ex. framtidsutsikter och 
konsekvenser med tanke på åldrande, migra tion, globalisering av produktion och spridning 
av kunskap, ändrade brottslighe tsmönster och stora risker. 
– Mer fokuserad tematisk framsyn om utveck lingen inom nya forskningsområden eller 
forskningsområden som griper över existerande områden samt vetenskapliga ämnens 
framtid. 
– Framsyn om forskningssystem och forskningspolitik i och utanför Europa samt om 
framtiden för centrala aktörer inom detta område. 
– Ömsesidigt lärande och samarbete mellan na tionella eller regionala framsynsinitiativ, 
samarbete mellan framsynsinitiativ i EU , tredjeländer och internationellt. 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/207 
 Internationellt samarbete 
Den här forskningen har en stark internationell dimension och därför kommer det internationella 
samarbetet att utvecklas i alla delar av temaområdet. Särskilda internationella samarbetsåtgärder kommer att vidtas om ett antal ämnen på mu ltilateral och bilateral grund, och dessa kommer att 
väljas utifrån part nerländernas och Europas behov. 
Reaktion på nya behov och oförutsedda politiska behov 
Forskningen om nya behov kommer att ge forskarna möjlighet att identifiera och behandla 
forskningsutmaningar som inte anges ovan. Den komm er att uppmuntra en innovativ syn på sådana 
utmaningar för Europa som hittills inte diskuterats särskilt mycket samt andra relevanta kombinationer av frågor, perspektiv och ämneso mråden. Forskning som föranleds av oförutsedda 
politiska behov kommer också att genomföras, i nä ra samarbete med de aktörer som berörs av 
denna politik. 
9. Rymdforskning 
Mål 
Att stödja ett europeiskt rymdpr ogram med inriktning på tillämpningar som t.ex. GMES, till nytta 
för medborgarna och för den europeiska rymdi ndustrins konkurrenskraft. Detta skall bidra till 
utvecklingen av en europeisk rymdpolitik som kompletterar de insatser som görs av 
medlemsstaterna och av andra nyc kelaktörer, inbegripet Europeis ka rymdorganisationen (ESA). 
L 400/208 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 Tillvägagångssätt 
På detta område kommer gemenskapen att bidra t ill att förbättra definitionen av gemensamma mål 
på grundval av användarnas krav och strategisk a mål, samordna verksamheterna, motverka 
dubbelarbete och främja kompatibilitet samt fö rbättra kostnadseffektiviteten. Man kommer också 
att bidra till fastställandet av sta ndarder. Den europeiska rymdpolitiken1 kommer att tjäna 
myndigheternas och beslutsfattarnas syften oc h samtidigt stärka den europeiska industrins 
konkurrenskraft. Den kommer att genomföras ge nom ett europeiskt rymdprogram, och sjunde 
ramprogrammet kommer att stödja eller komplettera  den FoTU-verksamhet som bedrivs av andra 
offentliga och privata aktörer i Europa. 
Åtgärderna inom detta temaområde kommer att bi dra till gemenskapens strategimål, exempelvis 
inom områdena jordbruk, skogsbruk, fiske, miljö, telekommunikation, säkerhet, utveckling, hälsa, 
humanitärt bistånd, transport, ve tenskap och utbildning och till säke rställande av ett europeiskt 
deltagande i regionalt och internationellt sama rbete. Rymdverktyg väntas också bidra till 
upprätthållandet av lag och ordning inom en del av dessa områden. 
Med särskild inriktning på utnyttja ndet av befintliga resurser i Eu ropa syftar den verksamhet som 
anges inom denna prioritering i första hand till att utnyttja rymdtillgångar för olika tillämpningar, framför allt GMES (Global Monitoring for Envi ronment and Security), som tillsammans med 
Galileo utgör den europeiska rymdpolitikens flaggske pp, och insatser för att utforska rymden samt 
möjliggörande teknik till stöd för Eur opeiska unionens strategiska roll. 
                                                
 
1 "Europeisk rymdpolitik: Preliminära inslag", KOM(2005) 208. 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/209 
 Verksamhet som inriktas på tillämpning av teknike n väntas komplettera de åtgärder som genomförs 
inom andra temaområden inom det särskilda pr ogrammet Samarbete (framför allt sådana som 
genomförs inom Miljö och rör jordobservation och GEOSS och sådana som genomförs inom Informations- och kommunikationsteknik). Ma n kommer också att utveckla tematiska 
synergieffekter med näraliggande verksamhet i nom andra särskilda program. Kompletterande 
åtgärder planeras genom ramprogrammet för ko nkurrenskraft och innovation och programmet för 
utbildning. 
Forsknings- och tekniköverföringsverksamheten inom  temaområdet kan vara särskilt lockande för 
små och medelstora företag som utvecklar i nnovativ teknik och behöver bekanta sig med nya 
möjligheter inom rymdtekniken ("sp in-in") eller som utvecklar egna  rymdtekniska tillämpningar för 
andra marknader ("spin-off"). 
Förvaltningen av vissa delar av rymdverksamheten  kan överlåtas till befi ntliga externa organ, som 
ESA
1 och andra enheter och organ på europeisk eller nationell ni vå. När det gäller GMES kan 
forskningen genomföras i form av ett geme nsamt teknikinitiativ (se bilaga III). 
                                                 
1 Enligt ramavtalet mellan Europeiska geme nskapen och Europeiska rymdorganisationen, 
(EUT L 261, 6.8.2004, s. 64). 
L 400/210 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 Verksamhet 
• Rymdbaserade tillämpningar till g agn för det europeiska samhället 
– Global övervakning för miljö och säkerhet (GMES) 
Syftet är att utveckla ändamålsenliga system för satellitbaserad övervakning och tidig varning, även 
för medborgarnas säkerhet, som unika och globalt tillgängliga datakällor oc h att konsolidera och 
stimulera utvecklingen av den operativa användni ngen av sådana system. Detta program kommer 
också att stödja utvecklingen av operativa GMES- tjänster, som hjälper beslutsfattare att bättre 
förutse krissituationer oc h mildra deras konsekvenser, och det ko mmer även att omfatta frågor som 
rör miljö- och säkerhetsförvaltningen samt hanteringen av naturkatastrofer och inledas med påskyndade tjänster för beredskap, markövervakning och marina tjänster. Forskningsverksamheten 
bör huvudsakligen bidra till att maximera anvä ndningen av GMES-data som samlats in från 
rymdbaserade källor och integrera dessa med da ta från andra observationssystem i komplexa 
produkter som utformats för att tillhandahålla information oc h skräddarsydda tjänster åt 
slutanvändare genom en effektiv dataintegrering och informationshantering. Annan satellitteknik 
(t.ex. kommunikation, navigering)  kommer vid behov att inte greras i utvecklingen av 
GMES-tjänsterna. Forskningen bör också bidra ti ll att förbättra övervakningstekniken och därmed 
förbunden instrumentteknik, vid behov utveckla nya rymdbaserade system eller förbättra driftskompatibiliteten för befintliga system samt  möjliggöra deras användning i (pre)operativa 
system som fyller specifika behov. Forskningen bör  särskilt främja utvecklingen av hållbara 
rymdbaserade in situ- system (även markba serade och luftburna), för landövervakning, 
havsövervakning och krishanteri ng, med frekvent hög bildupplösni ng för viktiga områden, bland 
annat känsliga tätortsområden i snabb utveckling, för riskförebyggande  och riskhantering samt alla 
slags nödsituationer och öka konvergense n med icke rymdbaserade system. 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/211 
 • Inom miljöområdet efterfrågas t.ex. ny oberoende  kunskap om situationen och utvecklingen när 
det gäller hållbar användning av förnybara resurser (som växtlighet och skogar), våtmarker, 
ökenspridning, marktäcke, bl.a. snö och is , och markanvändning, livsmedelsförsörjning, 
jordbruksmiljö och fiske, koldioxidsänkor och koldioxidlagring, atmosfäriska processer och 
atmosfärkemi, situationen i haven. Man kommer at t beakta EG:s sjätte miljöhandlingsprogram 
som omfattar miljöstrategier för övervakning av klimatförändringar och luft- och vattenkvalitet. 
• Inom säkerhetsområdet efterlyses förbättringar avseende förvärv, tillgång och utbyte av de data 
och den information som behövs i samband med kata strofhjälpinsatser och -hantering. Stöd skall 
ges till förebyggande/mildrande åtgärder, öve rvakning, riskhanteri ng och bedömning av 
naturrisker och tekniska risker samt till humanitärt bistånd för att få fram tillförlitliga underlag 
för en korrekt bedömning av behoven och plan ering av akuta insatser i samband med 
naturkatastrofer (t.ex. skogsbränder, översvämn ingar och jordbävningar) och humanitära kriser 
(t.ex. flyktingar och internflyktingar). Man sk all också överväga att stödja genomförandet av 
gemenskapens politik, t.ex. upprättandet av ett områ de med frihet, säkerhet  och rättvisa, och på 
området gränsövervakning. 
L 400/212 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 – Säkerhetsaspekter (kompletterar säkerh etsforskningen och GMES-åtgärderna) 
I EG/SPASEC-rapporten1 underströks att rymdtjänster har en  sådan central betydelse för det 
europeiska samhällets välstånd att skyddet av viktig infrastruktur inom rymdsektorn skall 
prioriteras. Detta kan förutsätta tjänster och ka pacitet för övervakning av rymdbaserade tillgångar 
samt skydd av markinfrastruktur. Rymdöverva kningssystemet skulle exempelvis kunna ge 
information om satelliters viktigaste kännetecken  (t.ex. banparametrar och aktivitetsstatus), de 
viktigaste egenskaperna för rymdavfall om utgör  ett potentiellt hot (t.ex. kurs och fysiska 
parametrar) samt relevant information om rymdväde r och jordnära objekt. Inom det här området är 
det tänkbart med genomförbarhetsstudier och finansiering av demonstrationsprojekt. 
– Tillämpningar för satellitkommunikation 
Syftet är att inom området satellitkommunikati on stödja innovativa tillämpningar och tjänster som 
är skarvlöst integrerade med gl obala elektroniska kommunikationsnät, för medborgare och företag i 
tillämpningssektorer som t.ex. rä ddningstjänst, säkerhet, e-förval tning, telemedicin, datorbaserad 
distansutbildning, sök- och räddningstjänster, turi sm och fritid, transporter inklusive trafikledning 
samt personlig navigering, jordbruk, skogsbruk oc h meteorologi. Forskningens tonvikt kommer att 
ligga på utvecklingen av nya tillämpningar oc h spridning genom demons trationsåtgärder och 
preoperativa system där satellit kommunikation fyller behoven på ett effektivt sätt vad gäller 
tillämpningstjänster inom GMES. 
                                                 
1 Rapport från expertgruppen för rymd- och säke rhetsfrågor (Panel of Experts on Space and 
Security), mars 2005. 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/213 
 • Utforskning av rymden 
– Syftet är att tillhandahålla FoU-stöd och skapa största möjliga vetenskapligt 
mervärde genom synergi med initiativ från  ESA eller andra enheter och organ på 
europeisk eller nationell nivå  när det gäller utforskning av rymden, vilket även 
innefattar tekniköverföring inom detta område , och att underlätta för forskarvärlden 
att få tillgång till result at/data som fås fram under utforskningsuppdrag som 
genomförs inom ramen för det europeiska rymdprogrammet. Forskningsverksamheten kommer framför allt att bedrivas i form av stödåtgärder, 
genomförbarhetsstudier och preoperativa projekt. Andra dimensioner som också 
måste övervägas är de tillhörande inte rnationella samarbetsmöjligheterna och 
betydelsen av att upprätthålla me dvetenheten och sprida resultaten. 
– Stödåtgärder och genomförbarhetsstudier pl aneras även för att bättre samordna 
arbetet med att utveckla rymdburna tele skop och detektorer samt dataanalys i 
rymdforskningen. Sådana åtgärder skall komplettera tillämpliga nationella och internationella program (särsk ilt från ESA) och syfta till att undersöka internationella 
samarbetsmöjligheter. 
• FoTU som stärker grunden för närvaron i rymden 
– Rymdteknik 
Det allmänna syftet är att bidra till en ökad konkurrenskraft, kostnadseffektivitet och 
oberoende tillgång för den europeis ka rymdtekniksektorn i stort. 
L 400/214 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 Detta mål kan förverkligas i synnerhet  genom rymdforskning och utveckling för 
långsiktiga behov, bl.a. rymdtransporter genom att t.ex. bedöma behoven på längre sikt, 
bidra till systemundersökningar som beaktar slut användarnas krav och bidra till teknisk 
grundforskning för nästa generations ry mdtransport- och framdrivningssystem. 
– Rymdvetenskap 
Syftet är att bidra till utvecklingen av  avancerad teknik som kan användas inom 
rymdvetenskapen. Rymdvetenskapen ger in te bara djupa insikter i universums 
uppbyggnad, större kunskaper om planeten jorden och solsystemet och nya tillvägagångssätt för biomedicin och biovetenska p samt fysik, utan den är också en stark 
drivkraft för den tekniska utvecklingen oc h leder till många tillämpningar som gagnar 
samhället. Sjunde ramprogrammet bör komplette ra de pågående vetenskapliga program där 
luckor identifieras och stödja den vetenska pliga verksamheten, bl.a. ombord på den 
internationella rymdstationen. Stödjande verk samhet i syfte att underlätta tillgången till 
vetenskapliga data, även de data som erhåll its från tidigare uppdr ag, planeras också. 
Internationellt samarbete 
Exploateringen och utforskningen av rymden är till sin natur globala satsningar. Ett effektivt 
internationellt rymdsamarbete kommer att bidra till att stärka EU:s politiska ställning i världen, 
stärka dess ekonomiska konkurrenskraft och göra unionen ännu mer känd för sin vetenskapliga 
excellens. Ett samarbete inom rymdsektorn kommer också att bidra till gemenskapens 
utrikespolitiska mål (t.ex. stöd till utveck lingsländer och angränsande länder). 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/215 
 Fokus kommer i detta avseende att ligga på ut arbetandet av en övergri pande strategi för det 
internationella rymdsamarbetet och en effektiv samordningsmekanism som omfattar alla relevanta 
europeiska aktörer. 
Rymdsektorn måste betraktas som särskilt lämpad  för att utveckla internationell verksamhet, i 
synnerhet i samarbete med viktiga och framväxande  rymdmakter som Ryssland, USA, Kina, Indien, 
Kanada, Japan, Ukraina och andra lände r med verksamhet inom rymdsektorn. 
Insatser kommer att göras för att främja användni ngen av rymdbaserade lö sningar som stöder en 
hållbar utveckling och riskförebygga nde åtgärder i samband med naturkatastrofer och humanitära 
katastrofer, särskilt i Afrika. Detta är i linje me d den globala strategi so m valts inom ramen för 
GMES när det gäller miljöövervakning1 och säkerhet. 
För att förbättra förutsättningarna för effektivt samarbete och se till att den främsta internationella 
expertisen inom rymdsektorn integreras med de t europeiska rymdprogrammet, kommer särskilda 
samarbetsåtgärder att användas för bilaterala eller multilaterala projekt, internationella och globala 
initiativ samt samarbete med tillväxtekonomier och utvecklingsländer. Verksamheten kommer att omfatta utvärdering och övervakning  av internationella åtaganden. 
Reaktion på nya behov och oförutsedda politiska behov 
Forskningen om nya behov kommer att möjliggöra innovativa lösningar för teknisk utveckling inom 
rymdforskningens område och eventuella anpa ssningar och tillämpningar inom andra områden 
(t.ex. resursförvaltning, biologiska processer och nya material). Den forskning som föranleds av 
oförutsedda behov av strategier kan behandla ämnen som rymdbase rade lösningar till stöd för 
utvecklingsländer, utveckling av nya verkt yg för rymdobservation och kommunikation samt 
metoder förbundna med tillämplig gemenskapspo litik och bidrag till social integration. 
                                                
 
1 Exempelvis Kyotoprotokollet, FN:s konve ntion för bekämpning av ökenspridning, FN:s 
konvention om biologisk mångfald, slutsatserna  från 2002 års världstoppmöte om hållbar 
utveckling och slutsatser na från G8-mötet 2005. 
L 400/216 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 10. Säkerhetsforskning 
Mål 
Att utveckla teknik och kunskap fö r att bygga upp de resurser som krävs för att garantera skydd för 
medborgarna mot hot såsom terrorism, naturkatastrofer  och brottslighet och samtidigt respektera de 
grundläggande mänskliga rättigheterna, bland anna t privatlivet, att säkers tälla en optimal och 
samordnad användning av såväl tillgänglig som ny te knik för att främja den civila säkerheten i 
Europa samt att stimulera samarbetet mella n tillhandahållare och användare av civila 
säkerhetslösningar, förbättra den europeis ka säkerhetsindustrins konkurrenskraft och uppnå 
uppdragsinriktade forsknings resultat för att minska bristerna i säkerheten. 
Tillvägagångssätt 
Säkerhet i Europa är en förutsättning för väls tånd och frihet. Temaområdet för säkerhetsforskning 
inriktas uteslutande på civila tillämpningar och stöder genomförandet av gemenskapens politik och 
initiativ inom säkerhetsområdet såsom upprättandet av  ett område med frihet, säkerhet och rättvisa, 
transport, hälso- och sjukvård (inbegripet EU:s hälsoskyddsprogram1), räddningstjänst (inbegripet 
naturkatastrofer och industriolyckor), energi, miljö och utrikespolitik. På detta sätt kommer 
temaområdet att bidra till tillväxt och sysselsä ttning samt den europeiska säkerhetsindustrins 
konkurrenskraft. Det kommer att gö ra det lättare för de olika nationella och internationella 
aktörerna att samarbeta och samordna sin verksa mhet för att undvika onödigt dubbelarbete och dra 
nytta av synergieffekter när det är möjligt. Det ko mmer att syfta till att minska resursbristerna och 
tillföra de europeiska säkerhetsb ehoven ett uppenbart mervärde. Re spekten för privatlivet och de 
medborgerliga rättigheterna kommer att vara grundläggande i hela temaområdet. Det kommer inte 
att genomföras något arbete med teknik för dödande och/eller förstörande vapen. 
                                                 
1 Med syftet att förbättra beredskapen och åt gärderna i samband med avsiktliga utsläpp av 
biologiska och/eller kemiska agens. 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/217 
 De särskilda sekretesskraven skall tillämpas, me n insynen i forskningsresulta ten får inte begränsas 
mer än nödvändigt. Dessutom skall man identifie ra de områden där den nuvarande öppenheten i 
fråga om forskningsresultat är möjlig. 
Dessa icke-militära verksamheter på gemenskapsnivå kommer att omfatta fyra civila 
säkerhetsuppdrag som har fastställts som ett svar  på specifika utmaningar med hög politisk relevans 
och stort europeiskt mervärde med tanke på hot och tänkbara säkerhetstillbud samt tre områden av 
övergripande intresse. Varje uppdragsområde omfatta r sex faser, vid olika tidpunkter och med olika 
tonvikt. Dessa sex faser är: identifiera (tillbud srelaterad), förebygga ( hotrelaterad), skydda 
(målrelaterad), förbereda (operativt inriktad ), reagera (krisrelaterad) och återhämta 
(konsekvensrelaterad). De beskriver vilka insatser so m skall göras i varje fas. De första fyra faserna 
avser insatser som går ut på att undvika tillbud oc h mildra deras potentiella negativa konsekvenser. 
De två sista avser insatser för att hanter a tillbud och konsekvenser på längre sikt. 
Varje fas i de enskilda uppdragsområdena förutsätter vissa typer av kapacitet,  som de aktörer som är 
ansvariga för medborgarnas säkerhet måste besitt a för att kunna hantera hot och tillbud på ett 
effektivt sätt. Dessa kompetenser anger hur insatser na skall genomföras, och de kommer i flera fall 
att bidra till mer än en fas elle r ett uppdragsområde. För att bygga  upp dessa kapaciteter krävs en 
kombination av kunskap, teknik oc h organisatoriska åtgärder. Inom  detta temaområde kommer man 
även att ta upp olika sätt att säkerställa en e ffektiv koppling mellan den förbättrade kunskapen och 
tekniken, ett bättre utnyttjande av allmänna IK T-system på olika verksamhetsområden, och de 
förfaranden som utvecklas och som faktiskt genomför s av olika slutanvändare,  i syfte att förbättra 
de europeiska säkerhetsresurserna. 
L 400/218 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 Forskningen kommer framför allt att inriktas på att avhjälpa resursbristerna genom att utveckla den 
teknik och de färdigheter som krävs för det särski lda uppdragsområdet och som fastställs genom en 
top-down-metod och dialog med slutanvändarna, i enlighet med målen och prioriteringarna. 
Offentliga myndigheter, den priv ata sektorn och EU:s medborgare kommer, i egenskap av 
slutanvändare av säkerhetsforskningen, till fullo att delta vid fastställandet av de krav för 
säkerhetsforskningen som skall be handlas. Det kommer att antas en  "systemanalysstrategi" för att 
analysera bristerna inom den civila säkerhetsse ktorn samt motsvarande krav på forskning och 
utveckling inom varje uppdragsområde. Åtgärd erna kommer att inbegripa en analys av 
säkerhetskraven inom det civila näringslivet. Fastställandet av forskni ngskrav bör kontinuerligt 
fortgå som ett viktigt forskningsinslag inom detta temaområde. 
Detta på resursbrister inriktade tillvägagångssätt  kommer att komplettera s med en bottom-up-metod 
där man fastställer och undersöker teknik för att bedöma hur denna ka n användas i syfte att förbättra 
den europeiska säkerheten. En vi ktig aspekt är att utnyttja den excellens som finns på utbudssidan 
(t.ex. näringslivet, universitet , forskningscentrum) för att fi nna innovativa lösningar på 
säkerhetsfrågorna. 
Forskningen kommer att vara tv ärvetenskaplig och uppdragsinrik tad, och den kommer att sträcka 
sig från utveckling av teknik oc h metoder till integrer ing, demonstration och validering av teknik 
och system. Teknik med flera syften uppmuntras för att maximera tillämpningarnas räckvidd och 
främja en korsbefruktning mellan tillgänglig oc h ny teknik för den civila  säkerhetssektorn samt 
spridning av sådan teknik. Temaom rådet för säkerhetsforskning kommer att syfta till att utarbeta 
effektiva lösningar på medellång till lång sikt vilk a skall vara tillräckligt flexibla och innovativa för 
att stå emot relevanta hot. Det kommer även att komplettera och integrera teknikinriktad och mer systeminriktad forskning som har betydelse för det civila säkerhetsområdet och som genomförs 
inom andra temaområden. 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/219 
 Säkerhetsforskningen kräver särs kilda genomföranderegler för att dess specifika karaktär skall 
kunna beaktas och känsliga säkerhetsrelaterade uppgi fter skall kunna skyddas samt för att tillräcklig 
information om resultaten skall kunna förelä ggas medlemsstaterna och slutanvändarna. 
Forskningen kommer uteslutande att inriktas på tillämpningar för den civila säkerhetssektorn. 
Eftersom det finns teknik med dubbla användningso mråden som kan utnyttjas i både civila och 
militära tillämpningar kommer en lämplig struktur  att inrättas för samordning med Europeiska 
försvarsbyråns verksamhet. För att inrätta ett ömse sidigt utbyte av information och undvika onödig 
dubbelfinansiering kommer säkerhet sforskningen dessutom att samordnas med andra åtgärder på 
nationell och europeisk nivå. 
Små och medelstora företag uppmuntras starkt a tt delta i verksamheten, liksom myndigheter och 
organisationer med ansvar för medborgarnas säke rhet. Den mer långsiktiga forskningsagenda som 
utarbetas av ESRAB (Europeis ka säkerhetsforskningsrådet)1 kommer att vara ti ll hjälp när innehåll 
och struktur skall fastställas för forskningen inom detta temaområde. 
                                                 
1 Inrättat under den treåriga förberedande åtgärden för säkerhetsforskning (PASR 
2004 −2006). 
L 400/220 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 Verksamhet 
Verksamheten kommer att omfatta följande uppdragsområden: 
• Säkerhet för medborgarna : Verksamheten kommer att koncen treras till hotaspekter av 
potentiella incidenter av gränsöverskridande betydelse och omfatta t.ex. förövare och den 
utrustning och de resurser som de använder elle r som fungerar som attack mekanismer. Kapacitet 
av flera slag krävs för detta uppdragsområde, varav flera huvudsak ligen kan hänföras till faserna 
"identifiera", "förebygga", "förbereda" och "reag era". Ambitionen är både att undvika incidenter 
och att mildra de potentiella konsekvenserna av incidenter. För att bygga upp den kapacitet som 
krävs för att tillhandahålla räddnings tjänst, inbegripet biosäkerhet och skydd mot risker till följd 
av brottslighet och terroristatta cker, kommer man att lägga tonv ikten på frågor som hot (t.ex. 
kemiska, biologiska, radiologiska och nukleär a hot, CBRN), medvetenhet (t.ex. insamling, 
sammanställning, användning och utbyte av underrätt elser samt varning), spårning (t.ex. farliga 
ämnen, sprängämnen, biologiska eller kemiska agen s, individer eller grupper samt misstänkt 
beteende), identifiering och aute ntifiering (t.ex. av personer e ller av ämnens typ och mängd), 
förebyggande (t.ex. kontroll av tillg ång och rörelser när det gälle r finansiella resurser samt 
kontroll av finansiella strukturer), bereds kap (t.ex. riskbedömning, skydd mot kemiska, 
biologiska, radiologiska och nukleära hot, kontroll av avsiktli ga utsläpp av biologiska och 
kemiska agens, bedömning av strategiska reserver i form av arbetskraft, kompetens, utrustning 
och förbrukningsvaror, när det gäller storskaliga evenemang etc.), neutralisering (t.ex. missiler, 
kommunikationssystem, fordon, icke -förstörande system) och begr änsning av konsekvenserna av 
terroristattacker och brottslighet samt be handling av uppgifter om brottsbekämpning. 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/221 
 • Säkerhet när det gäller infrastr uktur och allmännyttiga tjänster : Verksamheten kommer att 
koncentreras till måltavlor för incidenter eller ka tastrofer av gränsöverskridande betydelse. När 
det gäller infrastrukturer kan det röra sig om platser för stora ev enemang eller viktiga platser av 
politisk (t.ex. parlamentsbyggnader) eller symbolis k (t.ex. speciella monument) betydelse. När 
det gäller allmännyttiga tjänster avses t.ex. ener gi (som olja, el och gas), vatten, transporter 
(luft-, vatten- och landtran sporter), kommunikation (som teve- och radiosändningar), 
finanssektorn, förvaltning och folkhälsa. Kapa citet av många olika slag krävs för detta 
uppdragsområde, varav flera huvudsakligen kan hä nföras till fasen "skydda" men även fasen 
"förbereda". Ambitionen är bå de att undvika incidenter och att mildra de potentiella 
konsekvenserna av sådana. För att bygga upp de n kapacitet som krävs kommer tonvikten att 
ligga på frågor som analys, utveckling av m odeller och bedömning av sårbara delar av den 
fysiska infrastrukturen samt driften av denna. Man kommer också att satsa på att säkra befintliga 
och framtida, offentliga och privata kritiska sa mmankopplade infrastrukturer, system och tjänster 
med avseende på deras fysiska, logiska och f unktionella sida, kontroll och varningssystem som 
möjliggör snabba reaktioner på in cidenter och skydd mot dominoeffek ter av incidenter genom att 
fastställa och utveckla kriterier för att bygga upp ny säker infrastruktur och nya säkra 
allmännyttiga tjänster. 
L 400/222 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 • Intelligent övervakning och gränssäkerhet : Verksamheten kommer att omfatta frågor med 
relevans för alla de på varandra följande nivå erna inom den europeiska  gränssäkerhetsstrategin, 
med början i förfarandena för viseringsansökni ngar vid ambassader och konsulat (nivå 1), 
gränsöverskridande samarbete (nivå 2), åtgärd er vid gränsövergångsst ällen vid landgränser, 
hamnar och flygplatser samt mellan gränsövergång sställen vid gröna och bl å gränser (nivå 3) och 
fram till åtgärder innanför Europas yttre gränser (nivå 4), t.ex. informationsutbyte, kompensationsåtgärder, Schengens informati onssystem (SIS), rättsligt samarbete och 
polissamarbete samt tull- och gränskontrollsamarb ete. Flera typer av kapacitet behövs för att 
hantera detta uppdragsområde, varav flera huvudsaklig en kan hänföras till fa serna "identifiera", 
"förebygga" och "skydda". Ambitionen är både att undvika incidenter och att mildra de 
potentiella konsekvenserna av incidenter.  För att bygga upp den kapacitet som krävs kommer man att lägga tonvikten på exempelvis följande: förbättrad effektivitet för alla säke rhetsrelaterade system, utrustning, verktyg och 
förfaranden som används vid gränsövergångar (t.ex. identifiering av personer som korsar 
gränsen, diskreta metoder för spårning av pe rsoner och gods, spårning av ämnen, stickprov, 
spatial identifiering, inbegripet datafångst och dataanalys), förbät trad säkerhet vid Europas land- 
och sjögränser (t.ex. genom disk reta metoder för upptäckt av fo rdon och undervattensdetektion 
av fordon, spårning av fordon, spatial identifie ring, inbegripet datafångst och dataanalys, 
övervakning och åtgärder på distans), sjösäk erhet, bedömning och hantering av (illegala) 
migrationsflöden. Det kommer att inrättas en lä mplig ram för samordning med verksamheten vid 
Europeiska byrån för förvaltningen av det ope rativa samarbetet vid Europeiska unionens 
medlemsstaters yttre gränser. 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/223 
 • Återställande av säkerheten oc h tryggheten i kr issituationer : Tonvikten skall ligga på teknik 
som ger en överblick över och stöd till olik a katastrofhanteringsinsatser, t.ex. inom 
räddningstjänst (även naturkatastrofer och i ndustriolyckor), humanitärt bistånd och 
räddningsinsatser. Flera typer av kapacitet kr ävs för detta uppdragsområde, varav flera 
huvudsakligen kan hänföras till faserna "förbereda ", "reagera" och "återh ämta". Ambitionen är 
att mildra konsekvenserna av incidenter. För att bygga upp den kapacitet som krävs kommer man 
att lägga tonvikten på exempelvis följande frågor : allmän organisatorisk och operativ beredskap 
för att hantera säkerhetsincidenter (t.ex. samo rdning mellan olika organisatoriska enheter och 
nödkommunikation, bedömning av strategiska reserver och st rategiska inventeringar), 
krishantering (t.ex. integrerade system för varning och förvaltning, bedömning av incidenter och 
prioriteringskrav, integrering av  olika aktörer och resurser, evakuering och isolering samt 
neutralisering och begränsning av konsekvenser na av terroristattacker och brottslighet), 
ingripande i en fientlig omgi vning, humanitärt bistånd i akuta situationer och hantering av 
säkerhetsincidenters konsekvenser och dom inoeffekter (t.ex. fungerande offentliga 
sjukvårdssystem, kontinuitet för näringslivet sa mt åtgärder för att bygga  upp förtroendet och 
återupprätta samhällsfunktioner som störts eller förstörts). 
L 400/224 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 Ovannämnda områden kommer att stödjas ge nom verksamhet inom följande områden av 
övergripande intresse, 
• Integrering, sammanlänkbarhet och kompatibilitet mellan säkerhetssystem : Verksamhet 
med anknytning till underrättelser, insamling av information och civil säkerhet kommer att 
möjliggöra och/eller bidra till prestandan för den teknik som krävs för att bygga upp 
ovannämnda kapacitet, vilket innebär en fokuser ing på övergripande frågor som att förbättra 
kompatibiliteten och kommunikationen mellan sy stem, utrustning, tjänster och processer, 
inbegripet infrastruktur för brottsbekämpning, brandförsvar, räddningstjänst och medicinsk 
information. Man skall samtidigt säkra tillförlig heten, skyddet av informationens konfidentialitet 
och integritet samt alla transaktioners spårba rhet och bearbetning. Verksamheten kommer också 
att omfatta standardiserings- och utbildningsfrågo r (även sådant som rör kulturell, mänsklig och 
organisatorisk samverkansförmåga). 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/225 
 • Säkerhet och samhälle : Verksamheten är övergripande och bör genomföras genom ett samspel 
mellan naturvetenskap, teknik och andra ve tenskaper, framför allt statskunskap, 
samhällsvetenskaper och humanior a. Tonvikten kommer att ligga på målinriktade kulturella och 
socioekonomiska analyser samt systemiska risk analyser, utarbetande av  scenarier och andra 
forskningsåtgärder om t.ex. följande ämnen: Säke rhet som ett föränderlig t begrepp (övergripande 
analyser av säkerhetsrelaterade behov för att fa stställa de viktigaste funktionskraven för den 
varierande säkerhetsmiljön), ömsesi diga beroendeförhållanden, sårb arhet till följd av katastrofer 
och nya hot (t.ex. när det gäller terrorism och organiserad brotts lighet), medborgarn as attityder i 
krissituationer (t.ex. uppfattningen om terrorism och brottslighet, folkmassors beteenden samt 
allmänhetens kunskap om medborgerliga rättighete r och sociokulturella former av skydd samt 
acceptans för säkerhetskontroller), medborgarnas be redskap vid terroristattacker, frågor som rör 
kommunikationen mellan myndigheter och medbor gare i krissitua tioner, höjning av 
allmänhetens medvetenhet om hot, vägledning fö r medborgarna om medlemsstaternas och EU:s 
interna system för rådgivning och bistånd i sä kerhetsfrågor, beteendeanalyser, psykologiska 
analyser och andra relevanta analyser av te rrorister, etiska frågor avseende skydd av 
personuppgifter och informationens integritet. Forskningen kommer också att inriktas på 
utarbetande av statistiska indi katorer för brottslighe t som möjliggör bedömning av förändrade 
brottslighetsmönster. 
• Samordning och struktureri ng av säkerhetsforskningen : Detta område ger en plattform för 
arbetet med att samordna och strukturera säkerhet sforskningsinsatser på nationell, europeisk och 
internationell nivå och åstadkomma synergieffe kter mellan civil forskning, säkerhetsforskning 
och försvarsforskning samt för en samor dning av säkerhetsforskningens utbuds- och 
efterfrågeled. Verksamheten komme r också att inriktas på att fö rbättra de tillämpliga rättsliga 
ramarna och förfarandena. 
L 400/226 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 Internationellt samarbete 
Det internationella säkerhetsforskningssama rbetet kommer att genomföras i linje med 
gemenskapspolitikens interna och externa aspekter. På grund av områdets särskilda känslighet 
kommer det internationella samarbetet att övervägas i varje enskilt fall med avseende på de berörda länderna. Särskilda krav och kriterier för det internatione lla samarbetet kan anges i 
arbetsprogrammet. 
Specifika internationella samarbetsåtgärder komme r att övervägas när det gagnar alla deltagare, 
t.ex. forskning som rör säkerhetsåtgärder som kan tillämpas globalt, såsom hantering av omfattande 
katastrofer. 
Reaktion på nya behov och oförutsedda politiska behov 
Temaområdet för säkerhetsforskni ng är flexibelt till sin natur och utformning. Tidigare okända 
säkerhetshot, inbegripet katast rofer, som kan uppkomma i framtiden och politiska behov som kan 
uppstå i samband med dessa, kommer att kunna föras in i verksamheten. De nna flexibilitet kommer 
att komplettera den uppdragsinriktade forskningsverksamhet som beskrivs ovan. 
 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/227 
 BILAGA II  
PRELIMINÄR FÖRDELNING AV BELOPPET 
Den preliminära uppdelningen ser ut som följer (i miljoner EUR): 
Hälsa 6 100 
Livsmedel, jordbruk och fiske, bioteknik 1 935 Informations- och kommunikationsteknik 9 050 
Nanovetenskap, nanoteknik, material  och ny produktionsteknik 3 475 
Energi 2 350 Miljö (inbegripet klimatförändringar) 1 890 
Transport (inbegripet flygteknik) 4 160 
Samhällsvetenskap och humaniora 623 Rymdforskning 1 430 Säkerhetsforskning 1 400 
  
TOTALT
1 1 2 3 32 413 
                                                 
1 Inklusive gemensamma teknikinitiativ (med  finansiell plan etc.) och den del av 
samordningen och det internationella samarbetet  som skall finansieras inom temaområdena. 
L 400/228 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
  
                                                                                                                                                                  
1 Målsättningen är att minst 15 % av finans ieringen av programmet skall gå till små och 
medelstora företag. 
2 Inklusive ett bidrag på högst 800 miljoner EUR till Europeiska investeringsbanken för dess 
finansieringsfacilitet med riskdelning enligt bilaga III. De olika temaområdena kommer att bidra proportionellt, utom samhällsvetenska p och humaniora som inte bidrar till 
finansieringsfaciliteten med riskdelning. Ett belopp i storleksordningen 400 miljoner EUR ko mmer att avsättas till  årliga betalningar 
för perioden 2007–2010. 
3 Varav minst 210 miljoner EUR och högst 250 miljoner EUR för COST, beroende på 
utvärderingen efter halva tiden. Detta finans iella stöd kommer att lämnas i form av ett 
bidrag som kommer att utbeta las på grundval av en överens kommelse om bidrag mellan 
kommissionen och en rättslig enhet utsedd av  COST till dess genomförandeorgan och som 
delges kommissionen genom rådets generalsekre tariat och identifieras i arbetsprogrammet. 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/229 
 BILAGA III  
FINANSIERINGSFACILITET MED RISKDELNING 
I enlighet med bilaga II kommer gemenskapen a tt tillhandahålla ett bidrag (samordnings- och 
stödåtgärd) för Europeiska investeringsbanken (E IB) som kommer att vara en riskdelningspartner 
när det gäller finansieringsfaciliteten med ris kdelning (nedan kallad fi nansieringsfaciliteten). 
Finansieringsfaciliteten som kommer att samfinan sieras av gemenskapen och EIB har som mål att 
främja den privata sektorns investeringar över hela Europa i forskning, teknisk utveckling och 
demonstration samt innovation. 
Gemenskapens bidrag kommer att öka bankens kapacitet att hantera risker, vilket möjliggör i) en 
större volym på EIB:s låne- och garantiverksamhet för en viss risknivå samt ii) finansiering av 
europeiska FoTU-åtgärder som är förknippade med st örre risker än vad som skulle ha varit möjligt 
utan ett sådant gemenskapsstöd och på så sätt bidra till att avhjälpa marknadsbrister. Dess mål 
kommer att vara att 
• tillföra mervärde på områden där marknaden inte  kan tillhandahålla den finansiering som krävs, 
och 
• ge en katalysatoreffekt genom att funger a som en hävstång för privat investering. 
Gemenskapens bidrag kommer att avsättas till finansieringsfaciliteten enligt bestämmelserna i 
bilaga II. 
EIB kommer att låna ut pengar som kommer från internatione lla finansmarknader och lämna 
garantier till sina finansieri ngspartner i enli ghet med sina vanliga re gler och förfaranden. 
L 400/230 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 Banken kommer att använda detta bidrag enligt  "först till kvarnen"-principen för stöd och 
kapitaltilldelning inom banken för att täcka en del av de risker som är förbundna med denna 
verksamhet till stöd för de europeiska  FoTU-åtgärder som uppfyller kraven. 
Utifrån sin finansiella utvärdering kommer EIB a tt bedöma nivån på den finansiella risken och 
fastställa ett belopp för st ödet och kapitaltilldelningen. 
Riskbedömningen och rangordningen, och de beslut so m sedan fattas om stöd och kapitaltilldelning, 
kommer att följa standardförfara nden vid banken enligt dess struktur erade finansieringsfacilitet som 
godkänns och övervakas av aktieägarna och ibland  uppdateras och ändras. De kommer inte att 
ändras till följd av gemenskapens bidrag. 
Risken för gemenskapsbudgeten är begränsad till de belopp som beta las eller avsätts  till betalning. 
Det kommer inte att ge upphov till någon ansvar sförbindelse för gemenskapsbudgeten eftersom 
återstående risker tas av EIB. 
Gemenskapens bidrag kommer att betalas ut årligen på grundval av  en flerårsplan och med hänsyn 
till efterfrågeutvecklingen. Det år liga beloppet kommer att fastst ällas i arbetsprogrammet, på 
grundval av den verksamhetsrapport oc h de prognoser som EIB lägger fram. 
Den fleråriga planen kommer att finansieras från va rt och ett av de bidragande temaområdena och 
vid behov anpassas i enlighet med pr incipen om proportionella bidrag. 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/231 
 Den överenskommelse om bidrag som skall ingås med EIB efter nära samråd med medlemsstaterna 
kommer att innehålla villkoren för hur gemenska psbidraget kan användas för att täcka stöd och 
kapitaltilldelning. Avtalet kommer bland annat att innehålla följande villkor: 
• Stödberättigande för gemenskapens FoTU-å tgärder. Gemensamma teknikinitiativ, 
samarbetsprojekt, expertnätverk och forskning t ill gagn för små och medelstora företag som 
finansieras av gemenskapen skall automatiskt vara  stödberättigande, förutsatt att deras mål ligger 
inom räckvidden för de bidragande temaområde na i detta särskilda pr ogram. Rättsliga enheter 
som är etablerade i tredjeländer som inte är a ssocierade länder är ocks å stödberättigade om de 
deltar i indirekta åtgärder inom sjunde rampr ogrammet, och deras kostn ader berättigar till 
gemenskapsfinansiering.  Även andra europeiska åtgärder (exempelvis Eureka) skall vara st ödberättigande, förutsatt att de 
rör forskning, teknisk utveckling eller demons tration inom räckvidden för de bidragande 
temaområdena motsvarande europeiska forskningspri nciper och kriterier oc h att låntagarna eller 
garantimottagarna är rättsliga enheter som är etablerade i medlemsstaterna eller associerade 
länder.  Finansieringsfaciliteten kommer a tt erbjudas i alla medlemsstater och associerade länder för att 
se till att alla rättsliga enheter, oberoende av st orlek (och inbegripet små och medelstora företag 
och forskningsorganisationer, inklusive universitet ), i alla medlemsstater får omfattas av detta 
instrument för finansiering av deras ve rksamhet i stödberättigande åtgärder. 
 Innovationsverksamhet av kommersiell natur berätt igar till finansieringsf aciliteten endast via 
användning av EIB:s eget bidrag. 
L 400/232 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 Enligt den förordning om regler för deltagande  som antagits i enlighet med artikel 167 
i fördraget skall överenskommelsen också fast ställa förfararanden för gemenskapen att i 
vederbörligen motiverade fall motsätta si g att EIB använder gemenskapens bidrag. 
 Reglerna för fastställande av den andel av den finansiella risken som skall täckas av 
gemenskapens bidrag och den risktröskel över vilken EIB kan använda gemenskapens bidrag 
samt uppdelningen av motsvarande inkomst.  Nivån på gemenskapens bidrag för varje verksa mhet skall vara avhängig av den finansiella 
riskbedömning som EIB gör. Nivån på  det totala stödet och kapita ltilldelningen för största delen 
av finansieringsfacilitetens verksamhet förvän tas stanna inom 15–25 % av  det nominella värdet 
av denna. Nivån på det totala beloppen för st öd och kapitaltilldelning från gemenskapen får 
aldrig överstiga 50 % av värdet på det nominella  lånet eller den nominella  garantin. Inom varje 
verksamhet kommer riskdelning att föreligga.  Formerna för gemenskapens övervakning av EIB: s låne- och garantiverksamhet i samband med 
gemenskapens bidrag, inklusive verksamh et genom EIB:s finansieringspartner. 
EIB får endast använda gemenska pens bidrag till verksamhet so m godkänts mellan den dag då detta 
särskilda program träder i kraft och den 31 december 2013. 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/233 
 Räntor och inkomster som genereras av gemens kapens bidrag under denn a period skall årligen 
rapporteras av EIB till kommissionen som skall info rmera Europaparlamentet och rådet. I enlighet 
med artikel 18.2 i budgetförordningen skall de betraktas som inko mster som får avsättas till 
finansieringsfaciliteten och tas med i budgeten. 
När arbetsprogrammet antas får kommissionen besluta att för någon annan indirekt åtgärd inom de 
bidragande temaområdena i detta särskilda pr ogram omfördela belopp som inte används av 
finansieringsfaciliteten och därför  återkrävs från EIB efter den ut värdering efter halva tiden som 
avses i bilaga II till ramprogrammet. I utvä rderingen efter halva tiden kommer en extern 
konsekvensbedömning av finansie ringsfaciliteten att ingå. 
Kommissionen kommer nära att övervaka den fak tiska användningen av gemenskapens bidrag, 
inklusive efterhandsbedömningar av framgångsrika inslag i åtgärden, och re gelbundet rapportera till 
programkommittén. Dessutom kommer kommissionen att införa de viktigaste slutsatserna i detta 
avseende i den årliga rapporten om verksamhet inom området för forskni ng och teknisk utveckling 
som den skall överlämna till Europaparlamentet oc h rådet i enlighet med ar tikel 173 i fördraget. 
 
L 400/234 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 BILAGA IV  
GEMENSAMMA TEKNIKINITIATIV OCH SAMORDNING AV FORSKNINGSPROGRAM 
SOM INTE FINANSIERAS AV GEMENSKAPEN 
Gemensamma teknikinitiativ1 
Forskningsområdena för en vägledande förteckni ng över gemensamma teknikinitiativ anges nedan 
på grundval av de kriterier som anges i bilaga I.  Dessa gemensamma teknikinitiativ omfattar många 
olika utmaningar. Därför måste str ukturerna utformas för varje enski lt initiativ så att de anpassas till 
det berörda forskningsområdets särskilda egensk aper. För varje gemensamt teknikinitiativ kommer 
en särskild struktur att anges för genomföra ndet av den fastställda forskningsagendan och 
mobiliseringen av de offentliga och privata i nvesteringar som är nödvändi ga och samordningen av 
insatser på europeisk nivå. Gemenskapen kan bevilja ett anslag för genomförandet av 
forskningsagendan på grundval av separata försla g. Ytterligare gemensamma teknikinitiativ kan 
identifieras på grundval av de kr iterier som anges i bilaga I och föreslås under loppet av sjunde 
ramprogrammets genomförande. 
• Initiativet för innovativa läkemedel 
Det gemensamma teknikinitiativet för innovativa läke medel syftar till att förbättra den europeiska 
läkemedelssektorns konkurrenskraft genom en samordnad strategi för att klara 
forskningsflaskhalsar i processen för utveckling av läkemedel samt minska tiden för utveckling av 
läkemedel och tiden för kliniska tester av nya lä kemedel. Detta kommer att möjliggöra en snabbare 
tillgång till mer målinriktade läkemedel och tidigar e avkastning på forsknings investeringar, vilket 
kommer att ha en hävstångs effekt för privata invester ingar i ytterligare forskning. 
                                                 
1 Förteckningen över föreslagna gemensamma te knikinitiativ är endast vägledande och kan 
anpassas till kommande utveckling. Det kommer att fattas ett beslut om varje enskilt 
gemensamt teknikinitiativ (se bilaga I i ka pitlet "Vetenskapliga och tekniska mål, 
huvudlinjer för teman och verksamheter"). 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/235 
 Forskningen före det konkurrensutsatta stadiet, enligt den strategiska forskningsagendan för 
initiativet för innovativa läkemedel, kommer att omfatta utveckling av verktyg och metoder som 
kan användas för att bättre förutse lämplighet, säkerhet och effektivitet för läkemedel, intelligenta infrastrukturer för dataintegrering och kunska pshantering genom ett nära samarbete mellan 
näringslivet, den akademiska världen och kliniska  centrum i alla etapper. Man kommer också att 
åtgärda utbildningsluckor för att se till a tt den kompetens som krävs för att omvandla 
forskningsresultat till konkreta fördelar för patienterna finns i Europa. Ett nära samarbete mellan Europeiska gemenskapen och näringslivet och andra intressenter, t.e x. tillsynsmyndigheter, 
patienter, den akademiska världen och kliniker kommer att garanteras, liksom mobilisering av offentliga och privata medel. Den strategiska forskningsagendan kommer att genomföras genom initiativet för innovativa läkemedel, och en lämplig struktur för offentlig-privata partnerskap skall 
utarbetas särskilt för detta ändamål. 
• Nanoelektronisk teknik 2020 
Nanoelektroniken är av stor stra tegisk betydelse för den europeis ka konkurrenskraften eftersom det 
rör sig om produkter som möjliggör innovation inom andra sektorer (t.ex. multimedia, 
telekommunikation, transport, hälsa, miljö och bearbetningsindustri). Därför måste FoTU- och 
innovationsarbetet struktureras bättre, optimeras  och integreras i ett större sammanhang som 
involverar alla aktörer som behövs för framgångsrika resu ltat inom detta område. 
Initiativet kommer att behandla behoven av kiselbas erad teknik inom följande fyra teknikområden: 
i) krympning av logik- och minneskomponenter för att öka prestandan och sänka kostnaderna, 
ii) utveckling av mervärdesfunktioner som avkänni ngs-, aktiverings- och förpackningsfunktioner, 
som skall innefattas i logik- och minneskomponenter  för att bilda komplexa lösningar som system i 
chip-form ("System-on-Chip") eller system i pake tform ("System-in-Package" ), iii) utrustning och 
material, samt iv) auto matiserad konstruktion. 
L 400/236 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 • Inbyggda datasystem 
Inbyggda datasystem (den osynlig a elektronik och mjukvara so m gör produkter och processer 
intelligenta) är av strategisk betydelse för viktiga europeiska industrisektorers konkurrenskraft, 
exempelvis bilindustri, avionik, hemelektroni k, telekommunikation, medicinska system och 
tillverkningsindustri. Den ökade möjligheten till anslutning hos denna utrustning skapar dessutom 
möjligheter för helt nya marknader och samhälls tillämpningar som Europa  måste kunna dra nytta 
av. 
Det gemensamma teknikinitiativet för inbyggda datasystem  kommer att föra samman och fokusera 
forskningsinsatser, ge hävstångseffekter för privata och offentliga investeringar för att sprida de stora riskerna och upprätthålla en hög ambiti onsnivå. Initiativet kommer att behandla design, 
utveckling och spridning av elektronik och pr ogramvarusystem som är  allmänt förekommande, 
driftskompatibla och kostnadseffe ktiva, men med hög kapacitet oc h säkerhetsnivå. Initiativet 
kommer att producera referenskons truktioner som erbjuder standard iserade strukturlösningar för 
olika tillämpningstyper, systemanpassad program vara som möjliggör sömlös konnektivitet och 
kompatibilitet, integrerade programvaruverktyg för integrerad design och metoder för snabb 
utveckling och utformning av prototyper, och även  nya metoder för interaktion mellan datorer och 
den fysiska världen. 
• Initiativet för vätgas och bränsleceller 
Vätgas och bränsleceller är exempel på energite knik som kan åstadkomma ett paradigmskifte i den 
europeiska energiproduktionen och energiförbrukningen. Denna tekni k har en enorm potential för 
utveckling som kan ge en oberoende och hållbar energiförsörjning på lång sikt och viktiga 
konkurrensfördelar för Europa. Övergången till en vätgasbaserad ekonomi förutsätter stora forsknings- och kapitalinvesteringar i skapande t av nya industrier, nya strukturer för 
försörjningskedjor, infrastrukt ur och mänskliga resurser. 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/237 
 Inom det gemensamma teknikinitiativet kommer ma n att fastställa och genomföra ett målinriktat 
europeiskt program för industriell forskning, teknis k utveckling och demonstration för att få fram 
stabil vätgas- och bränslecellteknik som utvecklats  fram till marknadsföringsstadiet. De viktigaste 
temaområden som ingår i det gemensamma tekniki nitiativets forskningsagenda kommer att vara 
utveckling av bränsleceller för alla tilläm pningssektorer och tillämpningsområden, hållbar 
väteförsörjning, inbegripet produk tion, distribution, lagring och leve rans, integrerad storskalig 
demonstration av utvecklad och avancerad teknik i ett verkligt operativt sammanhang och 
förberedande åtgärder avseende marknadsramen. Detta kommer att genomföras på grundval av EU:s realistiska och ständigt fö ränderliga teknikfärdpl aner och affärsscenarier, med ingående 
beskrivningar av övergångsstrate gier och långsiktiga mål samt  milstolpar i genomförandet. 
• Flygteknik och lufttransport 
Europa måste hålla sig i framkanten i fråga om central teknik för att kunna behålla en hållbar, 
innovativ och konkurrenskraftig flygteknik- och luf ttransportindustri i framtiden. Utvecklingen av 
miljövänlig teknik är nyckeln ti ll att säkerställa hela lufttr ansportsektorns konkurrenskraft. 
Innovativ teknik är av största vikt för att behå lla konkurrenskraften på områden med allt större 
konkurrenstryck och för att återvinna konkurrenskraften på områden där Europa har en potential att 
säkerställa en väsentlig marknadsandel, exempe lvis regionala tranporter. Det rör sig om en 
FoTU-intensiv industri, och de europeiska flygt eknik- och lufttranspor tföretag som i dag är 
konkurrenskraftiga på världsmarknaden har byggs upp med hjälp av betydande privata 
forskningsinvesteringar (normalt 13 −15 % av omsättningen) under fler a årtionden. Den här sektorn 
har speciella egenskaper, vilket innebär att ny ut veckling ofta beror på ett effektivt samarbete 
mellan offentlig och privat sektor. 
L 400/238 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 En del aspekter av ACARE:s strategiska forsknings agenda kräver storskali ghet och kontinuitet, och 
därför måste ett gemensamt teknikinitiativ inrikt as på ett sammanhängande särskilt program för 
forskning om avancerad teknik och främja aspekt er som integrering, storskalig validering och 
demonstration. 
När det gäller flygteknik och lufttransporte r kommer flera olika områden att behandlas, 
t.ex. miljövänliga och kostnadseffektiva lufttransportsystem ("det miljövänliga 
lufttransportsystemet") och flygledningstjänst till stöd för ett gemensamt europeiskt luftrum och 
Sesar-initiativet. 
• Global övervakning för miljö och säkerhet (GMES) 
Europa behöver en autonom kapacitet som bygger på  en europeisk standard  för global övervakning. 
Detta kommer att vara till stor hjälp för Eu ropa och dess industri på detta område, där 
konkurrenterna gör stora investeringar i ut vecklingen av standarder för globala 
övervakningssystem. 
GMES måste motsvara det politiska mandat som uttrycktes i rådets resolution av 
den 13 november 2001 om igångsättande av inledni ngsetappen av global övervakning för miljö och 
säkerhet (GMES)1 som följde på toppmötet i Göteborg i juni 2001, den handlingsplan om GMES 
som lades fram i februari 20042 och det faktum att GMES inbegrip its i Initiativ för tillväxt och 
förteckningen för Snabbstartprogrammet. 
                                                 
1 EGT C 350, 11.12.2001, s. 4. 
2 GMES (Global övervakning för miljö och säkerhet): Upprättande av en GMES-kapacitet 
senast 2008 − (Handlingsplan (2004 −2008)), KOM(2004) 65, 3.2.2004. 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/239 
 Framtiden för GMES är beroende av att betydande långsiktiga investeringar görs av både användare 
och företag som tillhandahåller infrastruktur (både o ffentliga och privata). Därför är det viktigt att 
få ut en tydlig och enhetlig b ild av GMES som lätt kan kännas igen av användare, myndigheter och 
näringsliv. Oberoende av de specifika tillämpni ngsområdena för GMES kommer man för detta att 
behöva en uppsättning accepterade standarder, valid eringsmekanismer och strategier, och detta skall 
ligga under ett enda politiskt ansvar. 
Därför skulle en förvaltningsstruktur för GMES kunna inrättas i form av ett gemensamt 
teknikinitiativ, för att föra samman alla berörda aktörer och deras resurser, särskilt 
användarorganisatione r på både nationell och europeisk nivå. 
Ett gemensamt teknikinitiativ för GMES bör gara ntera en stark samordning av GMES-relaterad 
verksamhet, bl.a. genom 
– konsolidering av användarkraven för varje tillämpningsområde för GMES,  
– övervakning och stöd i samband med utveckling  av GMES-systemets operativa tjänster 
samt kapaciteten och infrastrukturen för detta,  
– validering av dessa tjänster, när så är lämpligt,  
– utveckling av mekanismer som syftar till att garantera långsiktig  tillgång till data 
("dataköp").  
L 400/240 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 Ett gemensamt teknikinitiativ för GMES skulle ocks å vara ett effektivt sätt att främja den privata 
sektorns aktiva deltagande, eftersom initiativet skulle fungera som samordnare och finansiär för 
industrin (även små och medelstora företag) och andra eventuella uppdrags tagare som önskar bidra 
till genomförandet av GMES genom re levanta konkurrensutsatta processer.  
GMES kommer att ge Europa en ledande ställn ing när det gäller förvaltning och användning av 
viktiga infrastrukturer, vilket även innefattar stra tegisk rymdkapacitet. Systemet kan också ge en 
grund för en effektiv användning av ändliga naturres urser för både offentliga och privata enheter. 
GMES kommer därmed att bidra till att förbättra produk tiviteten inom många olika sektorer som 
behöver enhetlig och uppdaterad information om tillgängliga tillgångar. 
Samordning av forskningsprogram so m inte finansiera s av gemenskapen1 
En vägledande förteckning över initiativ för det gemensamma genomförandet av nationella 
forskningsprogram anges nedan och kan komma att omfattas av ett separat beslut på grundval av 
artikel 169 i fördraget. Ytterlig are initiativ kan kartläggas och föreslås under genomförandet av 
sjunde ramprogrammet. 
För varje beslut, om och när det antas, kommer en  särskild genomförandest ruktur att upprättas, 
tillsammans med den organisation och de lämplig a styrande organ som behövs för genomförandet 
av åtgärden. I enlighet med bilaga II kan gemenska pen ge ekonomiskt stöd til l initiativen och delta 
aktivt på det sätt som är lämpligast för åtgärden. 
                                                 
1 Förteckningen är endast vägled ande och de föreslagna initia tiven är föremål för separata 
beslut på grundval av artikel 169 (se bilaga I i kapitlet "Vetenskap liga och tekniska mål, 
huvudlinjer för teman och verksamheter"). 
30.12.2006 SV Europeiska unionens officiella tidning L 400/241 
 • Initiativ enligt artikel 169 inom området Östersjöforskning 
Syftet kommer att vara att inleda och genomföra ett gemensamt FoU-program som integrerar flera 
nationella program som rör havsforskning och håll bar utveckling i Östersjön. I enlighet med flera 
internationella, europeiska och regionala konvent ioner om Östersjön, kommer detta initiativ att 
främja inrättandet av en plattform för sammanfa ttning och spridning av resu ltat inom detta område 
och bidra med FoU som behövs för en  hållbar utveckling av Östersjön. 
• Initiativ enligt artikel 169 inom området IT-stöd i boende 
Ett gemensamt FoU-program om IT-stöd i boende kommer att syfta till att föra samman nationella 
forskningsinsatser för att ta reda på hur IKT kan förbättra livskvaliteten fö r äldre och förlänga den 
tid som de kan klara ett självständigt boende i sin hemmiljö med omgivningar. Detta omfattar 
exempelvis hjälp med vardagsbestyr, underlättande av sociala kontakter, övervakning av hälsa och 
aktivitet och ökad säkerhet och trygghet. Tonvikt en kommer att ligga på en integrering av 
utrustning, system och tjänster i kostnadseffektiva,  tillförlitliga lösningar som inger förtroende. 
Detta initiativ kommer att syfta till ett storskalig t europeiskt samarbete som omfattar den kritiska 
massa som behövs och ett långsiktigt åtagande. 
• Initiativ enligt 169 inom området metrologi 
Syftet kommer att vara att inleda och genomföra ett sammanhängande gemensamt 
FoU-metrologiprogram som integrerar ett antal nati onella program vilket komm er att hjälpa Europa 
att möta den ökade efterfrågan på avancerad metr ologi som ett verktyg för innovation och som stöd 
för vetenskaplig forskning och politik. Detta initia tiv kommer framför allt att stödja de mål för de 
europeiska nationella mätningssystemen som skall uppnås av nätverk för nationella 
mätningslaboratorier. 
 
L 400/242 SV Europeiska unionens officiella tidning 30.12.2006 
 BILAGA V  
INFORMATION SOM KOMMISSIONEN SKALL LÄMNA I ENLIGHET MED ARTIKEL 8.5 
1. Information om individuella projekt som gör det möjligt att övervaka varje förslags hela 
livstid och som särskilt omfattar 
– framlagda förslag, 
– utvärderingsresultat för varje förslag, 
– avtal om bidrag, 
– genomförda projekt. 
2. Information om resultatet av varje ansökni ngsomgång och genomförande av projekt som 
särskilt omfattar 
– resultaten av varje ansökningsomgång, 
– resultatet av förhandlingarna om avtal om bidrag, 
– genomförande av åtgärder, däribland uppgift er om betalningar och resultatet av 
projekt. 
3. Information om genomförandet av program, däribland relevant information om 
ramprogrammet, det särskilda pr ogrammet och varje temaområde. 
Denna information (särskilt om förslag, utvärderingen av dessa och avtal om bidrag) bör lämnas i 
enhetligt, strukturerat format som kan läsas oc h behandlas elektroniskt och som man kan få tillgång 
till genom IT-baserad informati on och ett rapportsystem som gör de t lätt att analysera uppgifter.