KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2022/2472

av den 14 december 2022

genom vilken vissa kategorier av stöd inom jordbruks- och skogsbrukssektorn och i landsbygdsområden förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.4,

med beaktande av rådets förordning (EU) 2015/1588 av den 13 juli 2015 om tillämpningen av artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på vissa slag av övergripande statligt stöd (1), och särskilt artikel 1.1 a och b,

efter att ha offentliggjort ett utkast till denna förordning i enlighet med artiklarna 6 och 8.2 i förordning (EU) 2015/1588,

efter att ha rådfrågat den rådgivande kommittén för statligt stöd, och

av följande skäl:

(1) Statlig finansiering som uppfyller kriterierna i artikel 107.1 i fördraget utgör statligt stöd och ska anmälas till kommissionen i enlighet med artikel 108.3 i fördraget. Emellertid får rådet, i enlighet med artikel 109 i fördraget, fastställa kategorier av stöd som ska vara undantagna från denna anmälningsskyldighet. I enlighet med artikel 108.4 i fördraget får kommissionen anta förordningar avseende dessa kategorier av stöd. Förordning (EU) 2015/1588 ger kommissionen befogenhet att i enlighet med artikel 109 i fördraget förklara att vissa kategorier av stöd får undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget. På grundval av den förordningen antog kommissionen kommissionens förordning (EU) nr 702/2014 (2) genom vilken vissa kategorier av stöd inom jordbruks- och skogsbrukssektorn och i landsbygdsområden förklarades förenliga med den inre marknaden vid tillämpning av artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, vilken ska tillämpas till och med den 31 december 2022.

(2) Enligt artikel 42 i fördraget är konkurrensreglerna tillämpliga på produktion av och handel med jordbruksprodukter endast i den mån Europaparlamentet och rådet beslutar detta. I artikel 211 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 (3) föreskrivs att reglerna om statligt stöd är tillämpliga på produktion av och handel med jordbruksprodukter, med förbehåll för särskilda undantag. I enlighet med artikel 211.2 i förordning (EU) nr 1308/2013 är reglerna om statligt stöd inte tillämpliga på betalningar som har gjorts av medlemsstaterna för åtgärder som föreskrivs i den förordningen och som helt eller delvis finansieras av unionen och för åtgärder som omfattas av artiklarna 213–218 i den förordningen. Enligt artikel 145 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2115 (4) är reglerna om statligt stöd inte tillämpliga på betalningar som görs av medlemsstaterna i enlighet med den förordningen eller på ytterligare nationell finansiering inom tillämpningsområdet för artikel 42 i fördraget. Sådana utbetalningar avsedda att tillhandahålla ytterligare nationell finansiering inom ramen för artikel 42 i fördraget måste uppfylla kriterierna i förordning (EU) 2021/2115 för att kunna godkännas av kommissionen som en del av en viss medlemsstats strategiska plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken (strategisk GJP-plan). Reglerna om statligt stöd är dock tillämpliga på både den del som medfinansieras av Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) och på ytterligare nationell finansiering till åtgärder som inte omfattas av tillämpningsområdet för artikel 42 i fördraget.

(3) Eftersom ett stöds ekonomiska effekter inte ändras beroende på huruvida det delvis finansieras av unionen eller inte eller huruvida det endast finansieras av en medlemsstat, bör det finnas överensstämmelse och konsekvens mellan kommissionens politik för kontroll av statligt stöd och det stöd som beviljas enligt unionens egen gemensamma jordbruks- och landsbygdsutvecklingspolitik.

(4) Tillämpningsområdet för denna förordning bör därför anpassas till tillämpningsområdet för förordning (EU) 2021/2115 med avseende på åtgärder som medfinansieras av Ejflu.

(5) Denna förordning bör möjliggöra en ökad förenkling, och den bör leda till ökad insyn, effektiv utvärdering och kontroll av efterlevnaden av reglerna för statligt stöd på nationell nivå och unionsnivå, samtidigt som kommissionens och medlemsstaternas institutionella befogenheter upprätthålls.

(6) Kommissionen har vid flera tillfällen tillämpat artiklarna 107 och 108 i fördraget på jordbruks- och skogsbrukssektorn, i enlighet med villkoren i 2014 års riktlinjer (5). Den har således vunnit betydande erfarenhet på dessa områden med avseende på stödåtgärder som fortfarande omfattas av medlemsstaternas skyldighet att anmäla stöd till kommissionen. Kommissionens erfarenhet har gjort det möjligt att bättre fastställa på vilka villkor vissa kategorier av stöd kan anses vara förenliga med den inre marknaden och att utvidga tillämpningsområdet för gruppundantag, samtidigt som det säkerställs att stödet är öppet och proportionerligt.

(7) De allmänna villkoren för tillämpningen av denna förordning bör bygga på ett antal gemensamma principer som säkerställer att stödet har en tydlig stimulanseffekt, är ändamålsenligt och proportionerligt, beviljas med full insyn, och omfattas av en kontrollmekanism och regelbunden utvärdering och inte påverkar konkurrens- och handelsvillkor.

(8) Stöd som uppfyller samtliga villkor i denna förordning, både generella och specifika för respektive stödkategori, bör vara undantagna från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget. För att säkerställa effektiv övervakning och förenklad administration utan att kommissionens kontroll försvagas bör undantagna stöd (stödordningar och individuellt stöd) innehålla en särskild hänvisning till denna förordning.

(9) Statligt stöd enligt artikel 107.1 i fördraget som inte omfattas av denna förordning kommer att fortsätta att omfattas av anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget. Denna förordning bör inte påverka medlemsstaternas möjlighet att anmäla stöd vars mål motsvarar mål som omfattas av denna förordning.

(10) Med tanke på stora stödordningars större potential att påverka handel och konkurrens bör stödordningar med en budget som överskrider ett visst tröskelvärde under ett visst år, eller totalt baserat på ett absolut värde, i princip bli föremål för en utvärdering av statligt stöd. Utvärderingen bör syfta till att kontrollera om de antaganden och villkor som ligger till grund för stödordningens förenlighet med den inre marknaden har uppnåtts samt att kontrollera stödåtgärdens effektivitet mot bakgrund av dess allmänna och specifika mål och den bör ge indikationer om ordningens påverkan på konkurrens och handel. För att säkerställa likabehandling bör en utvärdering av statligt stöd genomföras på grundval av en utvärderingsplan som kommissionen har godkänt. Även om sådana planer i regel bör utarbetas då stödordningen utformas och bör godkännas i tid för att stödordningen ska kunna träda i kraft, är detta kanske inte möjligt i samtliga fall.

(11) För att dessa stödordningars ikraftträdande inte ska fördröjas bör denna förordning därför tillämpas på dem under en inledande period på sex månader. Kommissionen kan besluta att förlänga denna sexmånadersperiod efter att ha godkänt utvärderingsplanen.

(12) I detta syfte bör utvärderingsplanen anmälas till kommissionen inom 20 arbetsdagar från stödordningens ikraftträdande. Kommissionen kan också undantagsvis besluta att en utvärdering inte är nödvändig med hänsyn till de särskilda omständigheterna i ärendet. Kommissionen bör från medlemsstaten få den information den behöver för att kunna bedöma utvärderingsplanen och begära ytterligare information utan onödigt dröjsmål för att medlemsstaten ska kunna komplettera med de uppgifter som saknas för att kommissionen ska kunna fatta ett beslut.

(13) Med undantag för ändringar som inte kan påverka stödordningens förenlighet enligt denna förordning eller som inte påtagligt påverkar innehållet i den godkända utvärderingsplanen, bör ändringar av stödordningar som är föremål för utvärdering bedömas med hänsyn till resultaten av denna utvärdering och bör uteslutas från tillämpningsområdet för denna förordning. Ändringar som är rent formella eller administrativa eller ändringar som utförs inom ramen för åtgärder som medfinansieras av unionen bör i princip inte betraktas som ändringar som påtagligt påverkar innehållet i den godkända utvärderingsplanen.

(14) Denna förordning bör inte gälla stöd som gynnar användning av inhemska produkter framför importerade produkter eller stöd till exportrelaterade verksamheter. Förordningen bör framför allt inte gälla stöd för att skapa och driva ett distributionsnät i en annan medlemsstat eller ett tredjeland. Stöd som avser att täcka kostnaderna för att delta i handelsmässor eller för undersökningar eller konsulttjänster som krävs för att lansera en ny eller befintlig produkt på en ny marknad i en annan medlemsstat eller ett tredjeland bör inte utgöra stöd till exportrelaterade verksamheter.

(15) Kommissionen bör se till att godkänt stöd inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. Därför bör denna förordning inte omfatta stöd till förmån för en stödmottagare som är föremål för ett oreglerat återbetalningskrav till följd av ett tidigare kommissionsbeslut om att ett stöd är olagligt och oförenligt med den inre marknaden. Det är dock viktigt att agera snabbt när det gäller kompensationsstöd i risk- och krissituationer, t.ex. stöd för att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer eller växtskadegörare och stöd för kostnaderna för förebyggande, kontroll och utrotning av djursjukdomar. Därför bör uteslutandet från stöd inte gälla i sådana situationer. På grund av beskaffenheten av sådana system, som gör att enskilda stödmottagare inte kan identifieras, bör uteslutande inte heller tillämpas på stöd till ett begränsat belopp för mikroföretag samt små och medelstora företag som deltar i lokalt ledd utveckling (LLU) eller i projekt som initierats av en operativ grupp inom europeiska innovationspartnerskapet för produktivitet och hållbarhet inom jordbruket (EIP).

(16) Stöd som beviljas företag i svårigheter bör, som allmän regel, uteslutas från tillämpningsområdet för denna förordning eftersom sådant stöd bör bedömas enligt riktlinjerna för statligt stöd för undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (6). Det är dock nödvändigt att fastställa vissa undantag från denna regel. För det första bör denna förordning tillämpas på företag i svårigheter när stödet avser mikroföretag samt små och medelstora företag som deltar i eller drar nytta av LLU-projekt eller projekt initierade av en operativ grupp inom EIP, där enskilda stödmottagare knappast kan identifieras. För det andra bör den tillämpas på sådana företag i fall där skyddet av folkhälsan står på spel, dvs. när det gäller stöd för kostnaderna för utrotning av djursjukdomar och stöd för destruering och bortskaffande av avlivade eller självdöda djur. För det tredje bör denna förordning, mot bakgrund av artikel 107.2 b i fördraget, även tillämpas på företag i svårigheter när stödet betalas ut för att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer. Samma sak bör gälla i fall där orsaken till att ett företag hamnar i svårigheter är skador som orsakats av händelser utanför det berörda företagets kontroll, nämligen allvarliga klimathändelser som kan likställas med en naturkatastrof, djursjukdomar eller växtskadegörare, skyddade djur, skogsbränder, katastrofer i skogar och klimatförändringsrelaterade händelser i skogar.

(17) Om statligt stöd eller de villkor som är förbundna med det (inbegripet finansieringsmetoden när denna utgör en integrerad del av stödet) medför en icke särskiljbar överträdelse av unionslagstiftningen kan stödet inte förklaras förenligt med den inre marknaden. Denna förordning bör därför inte tillämpas på stöd som medför en icke särskiljbar överträdelse av unionslagstiftningen.

(18) Kontrollen av efterlevnad av reglerna om statligt stöd beror i hög grad på att medlemsstaterna samarbetar. Medlemsstaterna bör därför vidta alla åtgärder som krävs för att säkerställa att denna förordning följs, även när det gäller individuella stöd som beviljas enligt stödordningar som omfattas av gruppundantag.

(19) Stora stödbelopp som beviljas antingen individuellt eller kumulativt bör bedömas av kommissionen då de anmäls, eftersom det är stor risk att sådant stöd påverkar handelsvillkoren i negativ riktning. Tröskelvärden för högsta tillåtna stödbelopp bör därför fastställas för vissa kategorier av investeringsstöd som omfattas av denna förordning, till en nivå som beaktar vilken kategori av stöd det rör sig om och stödets sannolika effekt på handelsvillkoren. Allt stöd som beviljas över dessa tröskelvärden bör fortsätta att omfattas av anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget. De tröskelvärden som föreskrivs i denna förordning bör inte kringgås genom en konstgjord uppdelning av stödordningar eller stödprojekt, till exempel i flera stödordningar eller stödprojekt med liknande egenskaper, mål eller stödmottagare. Andra stödkategorier bör inte anses medföra en stor risk för att påverka handelsvillkoren i negativ riktning, om de uppfyller villkoren för förenlighet och inte överskrider de högsta tillåtna stödnivåer eller de högsta stödbelopp som anges i denna förordning.

(20) Med hänsyn till behovet av insyn, likabehandling och effektiv kontroll bör denna förordning endast tillämpas på stöd för vilket det är möjligt att i förväg räkna ut den exakta bruttobidragsekvivalenten utan att en riskbedömning behöver göras (överblickbart stöd).

(21) Med avseende på vissa särskilda stödinstrument, t.ex. lån, garantier, skatteåtgärder och, i synnerhet, förskott med återbetalningsskyldighet, bör de villkor enligt vilka de kan anses överblickbara fastställas i denna förordning. Stöd som ingår i garantier bör anses överblickbara om bruttobidragsekvivalenten har beräknats på grundval av de säkerhetsavgifter som föreskrivs för respektive typ av företag. Stöd bör också anses överblickbart om den metod som används för att beräkna stödnivån i den statliga garantin har anmälts till och godkänts av kommissionen, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om garantier (7), innan åtgärden genomförs. Vid tillämpningen av denna förordning bör stöd som ingår i riskfinansieringsåtgärder och kapitaltillskott inte betraktas som överblickbart stöd.

(22) Stöd som annars skulle omfattas av denna förordning men som inte är överblickbart bör alltid anmälas till kommissionen. Anmälningar av stöd som inte är överblickbart bör bedömas av kommissionen särskilt mot bakgrund av kriterierna i 2023 års riktlinjer (8) eller övriga relevanta rambestämmelser, riktlinjer, meddelanden och tillkännagivanden.

(23) För att säkerställa att stöd är nödvändigt och fungerar som ett incitament för att vidareutveckla verksamheter eller projekt bör denna förordning inte tillämpas på verksamheter eller projekt som stödmottagaren skulle bedriva även utan stöd. Inget stöd bör beviljas retroaktivt för verksamheter eller projekt som redan har genomförts av stödmottagaren. Stöd bör undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget i enlighet med denna förordning endast om verksamheten eller arbetet med det understödda projektet inleds efter det att stödmottagaren har lämnat in en skriftlig ansökan om stödet.

(24) Med avseende på stöd för särskilda ändamål som omfattas av denna förordning och som beviljas en stödmottagare som är ett stort företag bör medlemsstaten, utöver de villkor om stimulanseffekt som gäller för mikroföretag samt små och medelstora företag, även se till att stödmottagaren i ett internt dokument har analyserat det understödda projektets eller den understödda verksamhetens lönsamhet, med stöd och utan stöd. Medlemsstaten bör kontrollera att detta interna dokument bekräftar en väsentlig ökning av projektets eller verksamhetens omfattning, en väsentlig ökning av det totala belopp som stödmottagaren spenderar på det understödda projektet eller den understödda verksamheten eller en väsentlig ökning i hur snabbt projektet eller verksamheten slutförs. Det bör också vara möjligt att fastställa stimulanseffekten på grundval av det faktum att investeringsprojektet eller verksamheten i sig inte skulle ha genomförts i det berörda landsbygdsområdet om stödet inte hade beviljats.

(25) Automatiska stödordningar i form av skatteförmåner bör fortsätta att omfattas av ett särskilt villkor när det gäller stimulanseffekt med tanke på att stöd från sådana stödordningar beviljas automatiskt. Detta särskilda villkor betyder att dessa stödordningar bör ha antagits innan verksamheten eller arbetet med det projekt eller den verksamhet som får stöd inleds. Detta villkor bör emellertid inte vara tillämpligt i fråga om efterföljande ordningar på skatteområdet, under förutsättning att verksamheten redan omfattades av de föregående ordningarna i form av skatteförmåner. För bedömningen av stimulanseffekten hos efterföljande stödordningar är den avgörande tidpunkten den tidpunkt då skatteåtgärden inleddes första gången i den ursprungliga ordningen.

(26) Vad gäller Natura 2000-områden (9) för jordbruk är syftet att säkerställa miljöprestanda och effektivitet inom företag som är verksamma inom jordbrukssektorn. Stödet per hektar bör vara förenligt med unionslagstiftningen och de berörda medlemsstaternas nationella lagstiftning om miljöskydd, uppnåendet av mål för miljö- och klimatvänligt jordbruk, även bevarandestatusen för biologisk mångfald för arter och livsmiljöer, och höjningen av rekreationsvärdet för allmänheten i Natura 2000-områden.

(27) Vad gäller stöd för arrondering, stöd för informationsåtgärder i syfte att göra informationen tillgänglig för ett obestämt antal stödmottagare inom jordbruks- och skogsbrukssektorn, stöd för säljfrämjande åtgärder i form av publikationer avsedda att öka medvetenheten om jordbruksprodukter hos den bredare allmänheten, stöd för att avhjälpa skador som orsakats av allvarlig klimathändelse som kan likställas med en naturkatastrof och andra allvarliga klimathändelser, stöd för att kompensera för kostnaderna för förebyggande, kontroll och utrotning av djursjukdomar och växtskadegörare och för förluster orsakade av sådana djursjukdomar eller växtskadegörare, stöd för att täcka kostnaderna för bortskaffande av avlivade eller självdöda djur, stöd för att avhjälpa skador som orsakats av skyddade djur, stöd för nackdelar i samband med Natura 2000-områden, stöd för forskning, utveckling och innovation, stöd för att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer och stöd för investeringar i syfte att bevara kultur- och naturarv på jordbruksföretag och i skogar, stöd för återställande av skador på skogar, stöd för jordbrukares deltagande i kvalitetssystem för bomull och livsmedel och stöd till företag som deltar i eller drar nytta av LLU-projekt eller projekt initierade av en operativ EIP-grupp bör förekomsten av en stimulanseffekt inte krävas eller bör antas föreligga om de särskilda villkor som fastställs för dessa stödkategorier i denna förordning är uppfyllda.

(28) För att säkerställa att stödet är proportionerligt och begränsas till det belopp som är nödvändigt, bör de högsta tillåtna stödbeloppen när så är möjligt uttryckas som stödnivåer i förhållande till en uppsättning stödberättigande kostnader. Om den högsta stödnivån inte kan avgöras på grund av att de stödberättigande kostnaderna inte kan fastställas eller för att tillhandahålla enklare instrument för låga belopp, bör högsta nominella stödbelopp anges för att se till att stödet är proportionerligt. Stödnivån och de högsta stödbeloppen bör fastställas till en nivå som skapar minsta möjliga snedvridning av konkurrensen inom den understödda sektorn och på lämpligt sätt bidrar till att uppnå målet att underlätta för stödmottagarna att utveckla sin ekonomiska verksamhet inom jordbrukssektorn, i landsbygdsområden eller inom skogsbrukssektorn. För att uppnå samstämmighet med unionsfinansierade interventioner för landsbygdsutveckling bör taken harmoniseras med de tak som anges i förordning (EU) 2021/2115 i den mån detta är förenligt med principerna för statligt stöd som följer av tillämpningen av artikel 107.3 c i fördraget.

(29) Vid beräkningen av stödnivån bör endast stödberättigande kostnader beaktas. Denna förordning bör inte undanta stöd som överskrider den relevanta stödnivån därför att icke stödberättigande kostnader tas med. Fastställandet av de stödberättigande kostnaderna bör styrkas av tydliga, specifika och aktuella skriftliga underlag. Beräkningen bör basera sig på belopp före eventuella avdrag för skatt eller andra avgifter. Stöd som betalas ut i flera delbetalningar bör diskonteras till sitt värde den dag då stödet beviljades. De stödberättigande kostnaderna bör också diskonteras till sitt värde den dag då stödet beviljades. Den räntesats som ska användas för diskontering och beräkning av stödbeloppet vid ett stöd som inte beviljas i form av ett bidrag bör vara den gällande diskonteringsräntan respektive referensräntan den dag då stödet beviljades, fastställda i enlighet med kommissionens meddelande om en översyn av metoden för att fastställa referens- och diskonteringsräntor (10). Om stöd beviljas i annan form än bidrag bör stödbeloppet uttryckas i bruttobidragsekvivalent. Om stöd beviljas i form av skatteförmåner bör de olika delarna av stödet diskonteras på grundval av den diskonteringsränta som gäller på de olika datum då skatteförmånerna får verkan. Användningen av stöd i form av förskott med återbetalningsskyldighet bör främjas eftersom sådana riskdelningsinstrument bidrar till att öka stödets stimulanseffekt. Det bör därför slås fast att i de fall stöd beviljas i form av förskott med återbetalningsskyldighet kan de tillämpliga stödnivåer som fastställs i denna förordning komma att höjas.

(30) Om det är fråga om skatteförmåner gällande framtida skatter är det eventuellt inte känt på förhand vilken diskonteringsränta som gäller och hur stora de olika delarna av stödet är. Medlemsstaterna bör då på förhand sätta ett tak för det diskonterade värdet på stödet som respekterar den tillämpliga stödnivån. När det blir känt hur stort stödbelopp som beviljas vid en viss tidpunkt kan diskonteringen därefter ske på grundval av den gällande diskonteringsräntan vid den tidpunkten. Det diskonterade värdet på varje del av stödet bör dras av från det sammanlagda takbeloppet.

(31) För att avgöra huruvida de individuella tröskelvärdena för anmälan och de högsta stödnivåer eller de högsta stödbelopp som fastställs i denna förordning iakttas, bör det totala beloppet för det statliga stödet till den understödda verksamheten eller det understödda projektet beaktas. Dessutom bör de omständigheter under vilka olika kategorier av stöd kan kumuleras anges i denna förordning. Stöd som är undantaget från anmälningsskyldigheten genom denna förordning och allt annat förenligt stöd som är undantaget genom någon annan förordning eller som godkänts av kommissionen får kumuleras, om åtgärderna i fråga avser olika identifierbara stödberättigande kostnader. Om olika källor till stöd hör ihop med samma identifierbara stödberättigande kostnader, som helt eller delvis överlappar varandra, bör kumulering tillåtas upp till den högsta stödnivån eller det högsta stödbelopp som gäller för detta stöd enligt denna förordning. Denna förordning bör även ange särskilda regler för kumulering av stöd med och utan identifierbara stödberättigande kostnader, och för kumulering med stöd av mindre betydelse. Stöd av mindre betydelse beviljas sällan för eller kan sällan hänföras till särskilda identifierbara stödberättigande kostnader. I ett sådant fall bör det vara möjligt att fritt kumulera stöd av mindre betydelse med statligt stöd som undantas enligt denna förordning. Om stöd av mindre betydelse beviljas för samma identifierbara stödberättigande kostnader som statligt stöd som undantas enligt denna förordning bör dock kumulering tillåtas endast upp till den högsta tillåtna stödnivå som anges i kapitel III i denna förordning.

(32) Unionsfinansiering som förvaltas centralt av unionens institutioner, byråer, gemensamma företag eller andra organ och som inte direkt eller indirekt kontrolleras av medlemsstaterna utgör inte statligt stöd. Om sådan unionsfinansiering kombineras med statligt stöd bör endast det sistnämnda beaktas vid bedömningen av om tröskelvärdena för anmälan och de högsta tillåtna stödnivåerna eller de högsta tillåtna stödbeloppen iakttas, under förutsättning att det totala beloppet av den offentliga finansiering som beviljas avseende samma stödberättigande kostnader inte överstiger den mest fördelaktiga finansieringsgrad som fastställs i tillämpliga bestämmelser i unionslagstiftningen.

(33) Statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget är i princip förbjudet. Enligt artikel 107.2 och 107.3 i fördraget ska, respektive får, kommissionen dock på vissa villkor tillåta att medlemsstaterna ger statligt stöd. Det är därför viktigt att alla parter kan kontrollera om ett stöd beviljas i enlighet med tillämpliga regler. Insyn i statligt stöd är därför av avgörande betydelse för en korrekt tillämpning av fördragets regler och leder till bättre efterlevnad, ökad ansvarighet, inbördes granskning och i slutändan till effektivare användning av de offentliga utgifterna. För att säkerställa öppenhet bör medlemsstaterna åläggas att inrätta övergripande webbplatser för statligt stöd på regional eller nationell nivå med sammanfattande information om varje stödåtgärd som undantas genom denna förordning. Denna skyldighet bör utgöra ett villkor för det individuella stödets förenlighet med den inre marknaden. Enligt den standardpraxis för offentliggörande av information som anges i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1024 (11) bör ett standardformat användas som gör det möjligt att söka, ladda ner och lätt offentliggöra information på internet. Länkarna till alla medlemsstaters webbplatser för statligt stöd bör offentliggöras på kommissionens webbplats. I enlighet med artikel 3.2 i förordning (EU) 2015/1588 bör den sammanfattande informationen om varje stödåtgärd som beviljats undantag enligt denna förordning offentliggöras på kommissionens webbplats.

(34) Med avseende på offentliggörandet av information om beviljat individuellt stöd är det lämpligt att fastställa tröskelvärden över vilka sådant offentliggörande kan anses vara proportionerligt med beaktande av stödets betydelse. Enligt kommissionens erfarenhet från perioden 2014–2019, med ett tröskelvärde för offentliggörande på 60 000 euro för primär jordbruksproduktion, offentliggjordes omkring 30 % av de beviljade stöden. För att öka effektiviteten i kraven på insyn, och eftersom det genomsnittliga investeringsstödet för primärproduktion för perioden 2014–2019 uppskattas till omkring 17 000 euro, är det därför lämpligt att sänka tröskeln för offentliggörande till 10 000 euro för primär jordbruksproduktion.

(35) För att säkerställa effektiv kontroll i enlighet med artikel 3.2 i förordning (EU) 2015/1588 är det lämpligt att utarbeta ett standardformulär som medlemsstaterna bör använda för att förse kommissionen med sammanfattande information varje gång en stödordning genomförs eller ett individuellt stöd som inte omfattas av en stödordning beviljas enligt denna förordning. Dessutom bör det i enlighet med artikel 5 i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 (12) och artikel 3.4 i förordning (EU) 2015/1588 fastställas regler om årliga rapporter om stöd som har undantagits från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget i enlighet med de villkor som föreskrivs i denna förordning, inbegripet särskilda krav för vissa kategorier av stöd, och att medlemsstaterna ska lämna dessa till kommissionen.

(36) Med tanke på att den teknik som krävs är allmänt tillgänglig bör den sammanfattande informationen och årsrapporten tillhandahållas i elektroniskt format och översändas till kommissionen.

(37) Med tanke på den preskriptionstid för återkrav av stöd som fastställs i artikel 17 i förordning (EU) 2015/1589 är det i enlighet med artikel 3.3 i förordning (EU) 2015/1588 lämpligt att genom den här förordningen fastställa regler om de register som medlemsstaterna bör föra över stöd som undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget.

(38) För att göra de villkor om förenlighet som föreskrivs i denna förordning mer effektiva bör det vara möjligt för kommissionen att återkalla gruppundantaget för framtida stödåtgärder vid underlåtelse att följa dessa villkor. Kommissionen bör kunna begränsa återkallelsen av gruppundantaget till vissa typer av stöd, vissa stödmottagare eller stödåtgärder som antagits av vissa myndigheter, om endast en begränsad grupp åtgärder eller endast vissa myndigheter berörs av att denna förordning inte följs. En sådan riktad återkallelse bör vara en proportionerlig åtgärd med direkt koppling till en konstaterad bristande efterlevnad av denna förordning. Om ett stöd inte anmäls och inte uppfyller alla villkor för att undantas från anmälningsskyldigheten, är det olagligt stöd som kommissionen kommer att granska inom ramen för det relevanta förfarandet enligt förordning (EU) 2015/1589 för oanmält stöd. I fall av underlåtelse att uppfylla kraven i kapitel II påverkar återkallelsen av gruppundantaget med avseende på framtida åtgärder inte det faktum att tidigare åtgärder som var förenliga med denna förordning var föremål för gruppundantag.

(39) Mikroföretag samt små och medelstora företag spelar en avgörande roll för att skapa arbetstillfällen och de medverkar mer allmänt till social stabilitet och till att stimulera ekonomin. Utvecklingen av mikroföretag samt små och medelstora företag kan dock begränsas av marknadsmisslyckanden, som innebär att de drabbas av vissa för sådana företag typiska nackdelar. Mikroföretag samt små och medelstora företag har ofta svårt att få tillgång till kapital och lån på grund av att vissa finansmarknader är ovilliga att ta risker och att dessa företag ofta har begränsade möjligheter att erbjuda säkerheter. Deras begränsade resurser kan också inskränka deras möjligheter att få tillgång till information, särskilt om ny teknik och nya marknader. För att underlätta för mikroföretag samt små och medelstora företag att utveckla sin verksamhet bör denna förordning därför undanta vissa kategorier av stöd till förmån för sådana företag från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget.

(40) För att undanröja skillnader som kan ge upphov till snedvridningar av konkurrensen och för att underlätta samordningen mellan olika unionsinitiativ och nationella initiativ som rör mikroföretag samt små och medelstora företag samt av hänsyn till administrativ klarhet, och klarhet vad gäller rättsläget, bör den definition av mikroföretag samt små och medelstora företag som används vid tillämpningen av denna förordning grunda sig på definitionerna i kommissionens rekommendation 2003/361/EG (13).

(41) För att säkerställa överensstämmelse med den gemensamma jordbrukspolitiken och för att förenkla reglerna baserat på kommissionens erfarenhet av tillämpningen av 2014 års riktlinjer är det lämpligt att från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget undanta olika kategorier av stöd till förmån för företag verksamma inom jordbruks- och skogsbrukssektorerna utan att det påverkar tillämpningen av några materiella regler i kraft.

(42) Det är också lämpligt att beakta att jordbruks- och skogsbrukssektorerna är särskilt utsatta för allvarliga klimathändelser, djursjukdomar, växtskadegörare och skador orsakade av skyddade djur. Erfarenheten visar att dessa sektorer är mer sårbara för sådana händelser och att jordbrukare och skogsbrukare drabbas hårt av dem. Stödåtgärder för att avhjälpa sådana skador anses därför vara ett lämpligt verktyg för att hjälpa företag att återhämta sig från sådana skador och fortsätta sin verksamhet. På så sätt kan de säkerställa att den ekonomiska verksamheten inom dessa sektorer utvecklas och att ekosystemen kan fylla sina miljöfunktioner inom jord- och skogsbruket.

(43) Inom jordbrukssektorn bör undantag göras för stöd till mikroföretag samt små och medelstora företag för investeringar i produktion, bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter, arrondering, omlokalisering av jordbruksbyggnader, nystartade företag, unga jordbrukare och småbruk, producentgrupper, kvalitetssystem, kunskapsöverförings- och informationsåtgärder, rådgivningstjänster, säljfrämjande åtgärder, avbytartjänster samt risk- och krishantering i samband med allvarliga klimathändelser, djursjukdomar, växtskadegörare, skador som orsakats av skyddade djur, stöd för betalning av försäkringspremier och ekonomiska bidrag till gemensamma fonder, för bevarande av genetiska resurser, för djurens välbefinnande och för samarbete. Undantagen bör också gälla företag av alla storlekar i fråga om stöd för miljöskydd i jordbruket, stöd för investeringar för bevarande av kultur- och naturarv på jordbruksföretag och i skogar, stöd för att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer inom jordbrukssektorn samt stöd till forskning, utveckling och innovation inom jordbruks- och skogsbrukssektorerna och stöd till förmån för skogsbruk.

(44) Undantag bör tillämpas på stöd för skogsbruk och på viss annan verksamhet än jordbruksverksamhet i landsbygdsområden som medfinansieras som landsbygdsutvecklingsinterventioner inom ramen för Ejflu samt stöd för kunskapsöverförings- och informationsåtgärder, forskning, utveckling och innovation, EU:s rymdbaserade uppgifter och tjänster och arrondering.

(45) På grund av risken för snedvridningar av konkurrensen till följd av riktat investeringsstöd inom sektorn för primär jordbruksproduktion bör investeringsstöd som undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget inte begränsas till en specifik jordbruksprodukt. Detta villkor bör inte hindra en medlemsstat från att utesluta vissa jordbruksprodukter från tillämpningsområdet för ett visst stöd, när det inte finns några normala avsättningsmöjligheter på marknaden eller när det råder överkapacitet på den inre marknaden. Vidare bör stöd till vissa typer av investeringar i sig inte kvalificera för undantag från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget enligt denna förordning.

(46) För att säkerställa en lämplig balans mellan minsta möjliga snedvridning av konkurrensen och främjande av energi- och resurseffektivitet vid investeringar i jordbruksföretag, som är knutna till primär jordbruksproduktion, bör stöd beviljas endast för investeringar som är kopplade till produktion på jordbruksföretaget av biobränslen eller energi från förnybara energikällor och endast om denna produktion inte överskrider jordbruksföretagets genomsnittliga årliga bränsleförbrukning. I sådana fall bör stöd till biobränslen omfattas endast i den mån det beviljas för hållbara biodrivmedel i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 (14).

(47) För att främja övergången till produktion av mer avancerade former av biobränslen, vilket förutses i de övergripande reglerna för statligt stöd på miljö- och energiområdet, bör stöd till livsmedelsbaserade biobränslen uteslutas från denna förordning när det gäller stöd för investeringar i samband med bearbetning av jordbruksprodukter.

(48) Tack vare förordning (EU) 2015/1588 blir det möjligt för kommissionen att genom förordningar förklara vissa stödkategorier förenliga med den inre marknaden, när kommissionen har tillräcklig erfarenhet för att fastställa allmänna kriterier för förenlighet. Mot bakgrund av de erfarenheter som gjordes under perioden 2014–2021 vid bedömningen av ett stort antal statliga stöds förenlighet med reglerna mot bakgrund av 2014 års riktlinjer, kan kommissionen nu utnyttja sina befogenheter att från anmälningsskyldigheten undanta statligt stöd för grundläggande tjänster och infrastruktur i landsbygdsområden som medfinansieras av Ejflu, för samarbete, för åtgärder för att förebygga och avhjälpa skador orsakade av skyddade djur, för bevarande av genetiska resurser inom jordbruket, för åtaganden om djurens välbefinnande, för att kompensera för nackdelar i samband med Natura 2000-områden, för åtaganden om miljö- och klimatvänligt jordbruk och för ekologiskt jordbruk.

(49) Med avseende på skogsbrukssektorn får dock kommissionen, på grundval av sina erfarenheter inom ramen för 2014 års riktlinjer, från anmälningsskyldigheten undanta åtgärder som uteslutande finansieras med nationella medel, utan att detta påverkar tillämpningen av gällande materiella regler.

(50) Under perioden 2014–2020 och med tillämpning av 2014 års riktlinjer godkände kommissionen 52 stödordningar för ersättning för skador som orsakats av skyddade djur inom jordbrukssektorn. Skador som orsakats av skyddade djur kräver brådskande åtgärder från de beviljande myndigheternas sida för att snarast möjligt återställa produktionsmedlen och den ekonomiska verksamheten så att de berörda företagen kan fortsätta sin verksamhet och därigenom säkerställa utvecklingen av den ekonomiska verksamheten. Kommissionens erfarenhet visar att detta stöd, givet dess kompenserande karaktär och de tydliga kriterierna för förenlighet med den inre marknaden, vanligen inte ger upphov till någon betydande snedvridning av konkurrensen på den inre marknaden. Därför är det lämpligt att undanta detta stöd från anmälningsskyldigheten för statligt stöd.

(51) Stöd för att avhjälpa skador som orsakats av skyddade djur bör vara tillgängligt för mikroföretag samt små och medelstora företag som är verksamma inom primär jordbruksproduktion. Villkoren för att undanta stöd för att avhjälpa skador som orsakats av skyddade djur bör vara förenliga med redan etablerad praxis för andra kompensationsstöd, såsom stöd i form av kompensation, på grundval av marknadsvärdet, för förlust av djur eller växter som förstörts, betalning för veterinär- eller arbetskostnader och ersättning för materiella skador på jordbruksutrustning, maskiner, jordbruksbyggnader och lager.

(52) Under perioden 2014–2020 och med tillämpning av 2014 års riktlinjer godkände kommissionen fyra stödordningar för bevarande av genetiska resurser inom jordbruket. Kommissionens erfarenhet visar att detta stöd vanligen inte ger upphov till någon betydande snedvridning av konkurrensen på den inre marknaden, samtidigt som det bidrar till det allmänpolitiska målet att bevara biologisk mångfald. Därför är det lämpligt att undanta detta stöd från anmälningsskyldigheten för statligt stöd.

(53) För stöd som avser särskilda hållbara driftsformer i lantbruket, såsom åtaganden om djurens välbefinnande, miljö- och klimatvänligt jordbruk eller ekologiskt jordbruk föreligger endast en begränsad risk för snedvridning av konkurrensen. För att bättre tillgodose samhällets krav på livsmedel av hög kvalitet som produceras på ett hållbart sätt bör det vara möjligt för kommissionen att undanta sådana stödåtgärder från kravet på anmälan av statligt stöd.

(54) Samtidigt är det lämpligt att fastställa högsta stödbelopp per enhet för sådana åtgärder, på grundval av de erfarenheter av handläggning av ärenden som gjorts inom ramen för 2014 års riktlinjer. Omkring 64 % av alla åtgärder med åtaganden om miljö- och klimatvänligt jordbruk (som utgör den största andelen åtgärder med frivilliga åtaganden) som anmäldes under perioden juli 2014–mars 2020 överskred de högsta beloppen per hektar och analyserades därför i detalj för att avgöra om överskridandena var motiverade. Med den nuvarande inflationen och de stigande priserna på insatsvaror är det sannolikt att denna utveckling fortsätter. De högsta belopp per enhet som fastställdes i 2014 års riktlinjer anses därför vara lämpliga tröskelvärden för gruppundantagna åtgärder som inbegriper frivilliga åtaganden till förmån för miljön, klimatet eller djurens välbefinnande.

(55) Under perioden 2014–2020 och med tillämpning av 2014 års riktlinjer godkände kommissionen 21 stödordningar för åtaganden om djurens välbefinnande inom ramen för 2014 års riktlinjer. Kommissionens erfarenhet visar att detta stöd, givet dess kompenserande karaktär och de tydliga kriterierna för förenlighet med den inre marknaden, vanligen inte ger upphov till någon betydande snedvridning av konkurrensen på den inre marknaden. Därför är det lämpligt att undanta detta stöd från anmälningsskyldigheten för statligt stöd.

(56) Kommissionen har tillämpat artiklarna 107 och 108 i fördraget på stöd för nackdelar i samband med Natura 2000-områden inom jordbrukssektorn, stöd för åtaganden om miljö- och klimatvänligt jordbruk och stöd för ekologiskt jordbruk inom ramen för 2014 års riktlinjer. Under perioden 2014–2020 godkände kommissionen 10 stödordningar kopplade till Natura 2000-områden inom jordbruket, 65 stödordningar för åtaganden om miljö- och klimatvänligt jordbruk och 5 stödordningar för ekologiskt jordbruk. Kommissionens erfarenheter visar att dessa stöd, särskilt om de understiger vissa tröskelvärden, vanligtvis inte ger upphov till någon betydande snedvridning av konkurrensen, samtidigt som de bidrar till att uppnå det allmänpolitiska målet för miljöskydd. Därför är det lämpligt att kommissionen använder de befogenheter den tilldelas genom ordning (EU) 2015/1588 i fråga om stöd för nackdelar i samband med Natura 2000 inom jordbrukssektorn, stöd för åtaganden om miljö- och klimatvänligt jordbruk och stöd för ekologiskt jordbruk.

(57) Undantaget för stöd för nackdelar i samband med Natura 2000 inom jordbrukssektorn, stöd för åtaganden om miljö- och klimatvänligt jordbruk och stöd för ekologiskt jordbruk bör endast gälla företag som är verksamma inom primär jordbruksproduktion.

(58) Projekt som finansieras av det europeiska innovationspartnerskapet för produktivitet och hållbarhet inom jordbruket (EIP) främjar innovation inom jordbrukssektorn och i landsbygdsområden. Statligt stöd som beviljas företag som deltar i projekt initierade av en operativ grupp inom EIP vilka omfattas av artikel 127 i förordning (EU) 2021/2115 har en mindre inverkan på konkurrensen, särskilt med tanke på den positiva roll som stödet spelar för kunskapsutbyte, särskilt för lokala samhällen och jordbrukssamhällen, stödets kollektiva karaktär och dess relativt ringa omfattning. Dessa projekt är integrerade till sin karaktär. De omfattar vanligen flera aktörer och sektorer, vilket kan leda till vissa svårigheter när det gäller att klassificera dem enligt reglerna om statligt stöd. Eftersom enskilda projekt initierade av en operativ grupp inom EIP är lokala, utvalda enligt en flerårig lokal utvecklingsstrategi som fastställs och genomförs inom ramen för offentlig-privata partnerskap och utgår från samhälleliga och sociala samt miljö- och klimatrelaterade intressen, bör denna förordning inriktas på vissa svårigheter som projekt initierade av en operativ grupp inom EIP ställs inför, så att reglerna om statligt stöd lättare kan efterlevas.

(59) Med hänsyn till att små stödbelopp som beviljas företag, vilka direkt eller indirekt drar nytta av projekt initierade av en operativ grupp inom EIP har en begränsad effekt på handeln och konkurrensen, bör enkla regler föreskrivas för de fall där det samlade stödbeloppet per projekt inte överstiger ett visst tak.

(60) Kommissionen har tillämpat artiklarna 107 och 108 i fördraget på företag som är verksamma inom skogsbrukssektorn i ett stort antal beslut, i synnerhet inom ramen för 2014 års riktlinjer. Under perioden 2014–2020 godkände kommissionen över 200 stödordningar till förmån för skogsbrukssektorn i enlighet med dessa riktlinjer. Enligt kommissionens erfarenhet har stödåtgärder till skogsbruket inte orsakat någon betydande snedvridning av konkurrensen på den inre marknaden, vilket beror på att det finns tydliga förenlighetskriterier. Mot bakgrund av denna erfarenhet, och av förenklings- och processekonomiska skäl, bör det därför vara möjligt att undanta stödåtgärder till skogsbrukssektorn från anmälningsskyldigheten, oavsett om de medfinansieras av Ejflu eller inte. Därför är det lämpligt att kommissionen använder de befogenheter den tilldelas genom förordning (EU) 2015/1588 i fråga om stöd för beskogning och skapande av skogsmark, stöd för system för trädjordbruk, stöd för förebyggande och återställande av skador på skogar till följd av skogsbränder, naturkatastrofer, allvarliga klimathändelser som kan likställas med en naturkatastrof, andra allvarliga klimathändelser, växtskadegörare och katastrofer, stöd för investeringar som förbättrar skogsekosystems återhämtningsförmåga och miljövärde, stöd för områdesspecifika nackdelar till följd av vissa obligatoriska krav enligt vad som fastställs i artikel 3 i rådets direktiv 92/43/EEG och i artikel 3 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG (15), stöd för tjänster för miljö- och klimatvänligt skogsbruk samt skogsskydd, stöd för investeringar i infrastruktur som avser utveckling, modernisering eller anpassning av skogsbrukssektorn, stöd för investeringar i skogsbruksmetoder och i bearbetning, mobilisering och marknadsföring av skogsbruksprodukter, stöd för bevarande av genetiska resurser i skogsbruket, nyetableringsstöd för producentgrupper och producentorganisationer inom skogsbrukssektorn, stöd för arrondering av skogsmark och stöd för samarbete inom skogsbrukssektorn.

(61) För att uppmuntra grupperade initiativ inom skogsbrukssektorn har kommissionen tillämpat artiklarna 107 och 108 i fördraget på stöd till nyetableringsstöd till producentgrupper och producentorganisationer inom skogsbrukssektorn. Under perioden 2014–2020 godkände kommissionen sådant stöd i fem fall. Inom jordbrukssektorn var sådant stöd redan undantaget från anmälningsskyldigheten enligt förordning (EU) nr 702/2014. Därför är det lämpligt att undanta nyetableringsstöd till producentgrupper och producentorganisationer inom skogsbrukssektorn från anmälningsskyldigheten för statligt stöd.

(62) Ekonomisk diversifiering och skapandet av nya ekonomiska verksamheter, även sådana som bygger på cirkulär bioekonomi, är avgörande för landsbygdsområdenas utveckling och konkurrenskraft, för mikroföretag samt små och medelstora företag, då de utgör stommen i unionens landsbygdsekonomi. Förordning (EU) 2021/2115 föreskriver om åtgärder för att stödja affärsutveckling inom andra områden än jordbruk i landsbygdsområden som syftar till att främja sysselsättning och skapa kvalitativ sysselsättning på landsbygden, upprätthålla redan befintlig sysselsättning, minska säsongsbetonade variationer i sysselsättningen, utveckla andra sektorer än jordbrukssektorn samt bearbetning av jordbruks- och livsmedelsprodukter, samtidigt som företagsintegration och kopplingar på lokal nivå mellan olika sektorer uppmuntras.

(63) För att säkerställa överensstämmelse med förordning (EU) 2021/2115 och förenkla reglerna för godkännande av statligt stöd för den medfinansierade delen och den ytterligare nationella finansieringen av den strategiska GJP-planen bör anmälningsskyldigheten inte tillämpas på olika kategorier av stöd till mikroföretag samt små och medelstora företag som är verksamma i landsbygdsområden, däribland stöd för grundläggande tjänster och infrastruktur, nyetableringsstöd, stöd för samarbete, stöd för jordbrukares nya deltagande i kvalitetssystem för bomull och livsmedel och säljfrämjande åtgärder till förmån för livsmedel som omfattas av ett kvalitetssystem. Sådana stödåtgärder bör vara identiska med de underliggande landsbygdsutvecklingsinterventionerna och det undantagna stödet bör endast beviljas i enlighet med och i överensstämmelse med den berörda medlemsstatens strategiska GJP-plan.

(64) Kommissionen har tillämpat artiklarna 107 och 108 i fördraget på stöd till förmån för grundläggande tjänster och infrastruktur i landsbygdsområden och stöd för samarbete i landsbygdsområden i ett flertal fall, i synnerhet inom ramen för 2014 års riktlinjer. Under perioden 2014–2020 godkände kommissionen 27 stödordningar för grundläggande tjänster och infrastruktur i landsbygdsområden och 28 stödordningar för samarbete i landsbygdsområden. Enligt kommissionens erfarenhet har stödåtgärder till förmån för landsbygdsområden inte orsakat någon betydande snedvridning av konkurrensen på den inre marknaden, med tanke på att det finns tydliga förenlighetskriterier och med tanke på att stödet har bidragit till ekonomisk diversifiering och skapandet av nya ekonomiska verksamheter. Därför bör stöd till grundläggande tjänster och infrastruktur i landsbygdsområden och stöd för samarbete i landsbygdsområden undantas från anmälningsskyldigheten för statligt stöd.

(65) Stöd till grundläggande tjänster och infrastruktur i landsbygdsområden och stöd för samarbete i landsbygdsområden bör dock undantas från anmälningsskyldigheten endast om det ingår i en strategisk GJP-plan som validerats av kommissionen inom ramen för förordning (EU) 2021/2115.

(66) Statligt stöd som beviljas mikroföretag samt små och medelstora företag som deltar i projekt för lokalt ledd utveckling (LLU), som avses i artikel 31 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 (16) och med beteckningen Leader enligt förordning (EU) 2021/2115, har liten inverkan på konkurrensen, särskilt med tanke på den positiva roll som stödet spelar för kunskapsutbyte, framför allt för lokala samhällen och jordbrukssamhällen, och stödets ofta kollektiva karaktär och dess relativt ringa omfattning. Dessa projekt är integrerade samt omfattar flera aktörer och sektorer, vilket kan leda till vissa svårigheter när det gäller att klassificera dem enligt lagstiftningen om statligt stöd. Med tanke på att enskilda LLU-projekt är lokala, utvalda enligt en flerårig lokal utvecklingsstrategi som fastställs och genomförs inom ramen för offentlig-privata partnerskap och utgår från samhälleliga och sociala samt miljö- och klimatrelaterade intressen, bör denna förordning inriktas på vissa svårigheter som LLU-projekt ställs inför, så att reglerna om statligt stöd lättare kan efterlevas. Kommuner omfattas till sin natur inte av definitionen av mikroföretag samt små och medelstora företag (offentligt ägande). Kommuner spelar dock ofta en viktig roll i organisationen och genomförandet av LLU-projekt. Om ett LLU-projekt genomförs till förmån för ett av de mål som anges i artikel 1 i rådets förordning (EU) 2015/1588 bör det därför vara möjligt att gruppundanta även stöd till kommuner inom ramen för ett sådant projekt.

(67) Med hänsyn till att små stödbelopp som beviljas mikroföretag samt små och medelstora företag, vilka direkt eller indirekt drar nytta av LLU-projekt, har en begränsad effekt på handeln och konkurrensen, bör enkla regler föreskrivas för de fall där det samlade stödbeloppet per projekt inte överstiger ett visst tak. Detta bör också gälla kommuner som direkt eller indirekt drar nytta av LLU-projekt som eftersträvar ett av de mål som anges i artikel 1 i förordning (EU) 2015/1588.

(68) I fråga om ett flertal stödkategorier, såsom stöd för forskning, kunskapsöverföring och information, inbegripet genom EU:s rymdbaserade data och tjänster, rådgivningstjänster, avbytartjänster inom jordbruket, främjande och förebyggande och utrotning av djursjukdomar och växtskadegörare, beviljas stödet indirekt, in natura, till de slutliga stödmottagarna i form av subventionerade tjänster. I sådana fall bör stödet betalas till leverantören av den berörda tjänsten eller verksamheten.

(69) I enlighet med artikel 4.1 i förordning (EU) 2015/1588 är det nödvändigt att regelbundet se över strategin för statligt stöd. Därför bör tillämpningsperioden för denna förordning begränsas. Därför är det lämpligt att fastställa övergångsbestämmelser, inklusive regler om en anpassningsperiod i slutet av giltighetstiden för denna förordning, för stödordningar som omfattas av undantag. Dessa regler bör ge medlemsstaterna tid att anpassa sig till det nya systemet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

KAPITEL I GEMENSAMMA BESTÄMMELSER 12

KAPITEL II FÖRFARANDEKRAV 24

KAPITEL III STÖDKATEGORIER 25

Avsnitt 1 Stöd till förmån för mikroföretag samt små och medelstora företag verksamma inom primär jordbruksproduktion, bearbetning av jordbruksprodukter och saluföring av jordbruksprodukter 25

Avsnitt 2 Stöd till miljöskydd i jordbruket 46

Avsnitt 3 Stöd för investeringar till förmån för bevarande av kultur- och naturarv 49

Avsnitt 4 Stöd för att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer inom jordbrukssektorn 49

Avsnitt 5 Stöd till forskning, utveckling och innovation 50

Avsnitt 6 Stöd till förmån för skogsbruk 52

Avsnitt 7 Stöd till förmån för mikroföretag samt små och medelstora företag i landsbygdsområden 64

KAPITEL IV ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER OCH SLUTBESTÄMMELSER 70

KAPITEL I

Gemensamma bestämmelser

Artikel 1 Tillämpningsområde 1. Denna förordning ska tillämpas på följande kategorier av stöd: a) Stöd till förmån för mikroföretag samt små och medelstora företag i) som är verksamma inom jordbrukssektorn, det vill säga primär jordbruksproduktion, bearbetning av jordbruksprodukter och saluföring av jordbruksprodukter, med undantag för artiklarna 14, 15, 16, 18, 23 och 25–31, som endast ska tillämpas på mikroföretag samt små och medelstora företag som är verksamma inom primär jordbruksproduktion, ii) som är verksamma inom jordbruksverksamhet i landsbygdsområden som inte omfattas av tillämpningsområdet för artikel 42 i fördraget, i den mån sådant stöd beviljas i enlighet med förordning (EU) 2021/2115 och antingen medfinansieras av Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) eller beviljas som ytterligare nationell finansiering av sådana medfinansierade åtgärder. Undantagsvis ska denna förordning också tillämpas på stöd till kommuner som direkt eller indirekt drar nytta av LLU-projekt i enlighet med artiklarna 60–61. b) Stöd till miljöskydd i jordbruket såsom avses i artiklarna 33, 34 och 35, vilket endast ska tillämpas på företag som är verksamma inom primär jordbruksproduktion. c) Stöd för investeringar för bevarande av kultur- och naturarv på jordbruksföretag och i skogar. d) Stöd för att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer inom jordbrukssektorn. e) Stöd till forskning, utveckling och innovation inom jordbruks- och skogsbrukssektorn. f) Stöd till förmån för skogsbruk. 2. Om medlemsstaterna finner det lämpligt får de välja att bevilja det stöd som avses i punkt 1 a, e och f i överensstämmelse med kommissionens förordning (EU) nr 651/2014 (17). 3. Denna förordning ska inte tillämpas på följande: a) Stödordningar som avses i artiklarna 14, 17, 41–44 och 46, stödordningar som avses i artiklarna 49 och 50, om de uppfyller villkoren i artikel 12, från sex månader efter det att de trätt i kraft. Kommissionen får emellertid besluta att denna förordning ska fortsätta att gälla en stödordning längre än sex månader, efter att ha bedömt den relevanta utvärderingsplan som medlemsstaten anmält till kommissionen. När medlemsstaterna lämnar in utvärderingsplanerna ska de också lämna in all information som behövs för att kommissionen ska kunna göra en bedömning av utvärderingsplanerna och fatta ett beslut. b) Ändringar av de stödordningar som avses i punkt a, utom ändringar som inte påverkar stödordningens förenlighet med den inre marknaden enligt denna förordning eller som inte påtagligt påverkar innehållet i den godkända utvärderingsplanen. c) Stöd till exportrelaterad verksamhet riktad mot tredjeländer eller medlemsstater, det vill säga stöd som är direkt knutet till exporterade kvantiteter, till upprättandet och driften av ett distributionsnät eller till andra löpande kostnader som har samband med exportverksamheten. d) Stöd som är förenat med villkoret att inhemska varor används framför importerade. 4. Denna förordning ska inte tillämpas på följande: a) Stödordningar som inte uttryckligen utesluter utbetalning av individuellt stöd till ett företag som är föremål för ett oreglerat återbetalningskrav till följd av ett tidigare kommissionsbeslut som förklarar ett stöd som beviljats av samma medlemsstat olagligt och oförenligt med den inre marknaden, med undantag för i) stödordningar för att avhjälpa den skada som orsakats av naturkatastrofer i enlighet med artikel 37, ii) stödordningar för lokalt ledd utveckling (LLU) eller projekt initierade av en operativ grupp inom det europeiska innovationspartnerskapet för produktivitet och hållbarhet inom jordbruket (EIP) i enlighet med artiklarna 40 och 61. b) Stöd för särskilda ändamål till ett företag som avses i led a. 5. Denna förordning ska inte tillämpas på stöd till företag i svårigheter, med undantag för stöd som beviljats a) för informationsåtgärder inom jordbruks- och skogsbrukssektorn i enlighet med artiklarna 21 och 47, b) för säljfrämjande åtgärder i form av publikationer avsedda att öka medvetenheten hos den bredare allmänheten, i enlighet med artikel 24.2 b, c) för att kompensera för kostnaderna för förebyggande, kontroll och utrotning av djursjukdomar och växtskadegörare, i enlighet med artikel 26.8 och 26.9, d) för att täcka kostnaderna för bortskaffande och destruering av avlivade eller självdöda djur, i enlighet med artikel 27.2 c, d och e, e) för nackdelar i samband med Natura 2000-områden i enlighet med artikel 33, f) för att avhjälpa den skada som orsakats av naturkatastrofer i enlighet med artikel 37, g) för företag som deltar i eller drar nytta av LLU-projekt och projekt initierade av en operativ grupp inom EIP, i enlighet med artiklarna 40 och 61, h) i följande fall, under förutsättning att företaget blev ett företag i svårigheter på grund av förluster eller skador som orsakats av händelsen i fråga, för att i) avhjälpa skador som orsakats av en allvarlig klimathändelse som kan likställas med en naturkatastrof, i enlighet med artikel 25, ii) avhjälpa skador som orsakats av djursjukdomar och växtskadegörare, i enlighet med artikel 26.9 och 26.10, iii) avhjälpa skador som orsakats av skyddade djur, i enlighet med artikel 29, iv) för återställande av skador på skogar i enlighet med artikel 43.2 d. 6. Denna förordning ska inte tillämpas på stöd som i sig självt, genom de villkor som de är förenade med eller deras finansieringsmetod, ger upphov till en icke särskiljbar överträdelse av unionslagstiftningen, i synnerhet följande: a) Stöd som innebär att beviljandet är förenat med en skyldighet för stödmottagaren att använda nationellt producerade varor eller nationella tjänster. b) Stöd som begränsar stödmottagarens möjligheter att utnyttja resultaten från forskning, utveckling och innovation i andra medlemsstater. 7. Denna förordning ska inte tillämpas på stöd till jordbruksprodukter i den mening som avses i bilaga 1 till WTO-avtalet om jordbruk (18), vilket utgör en exportsubvention enligt definitionen i det avtalet. Den ska inte heller tillämpas på stöd till sådana produkter som utgör exportfinansieringsstöd från en regering eller ett offentligt organ som omfattas av WTO:s ministerbeslut om exportkonkurrens av den 19 december 2015 (19), om det inte uppfyller de relevanta kraven i punkt 15 i det beslutet om längsta återbetalningstid och självfinansiering.

Artikel 2 Definitioner I denna förordning gäller följande definitioner: 1. stöd för särskilda ändamål: stöd som inte beviljas på grundval av en stödordning. 2. allvarlig klimathändelse som kan likställas med en naturkatastrof: ogynnsamma väderförhållanden såsom frost, stormar och hagel, is, kraftigt eller ihållande regn eller allvarlig torka som, i fråga om jordbruk, förstör över 30 % av den genomsnittliga produktionen beräknat på grundval av den föregående tre- eller fyraårsperioden eller genomsnittet under tre år grundat på den närmast föregående fem- eller åttaårsperioden, varvid det högsta och det lägsta värdet inte medräknas; i fråga om skogsbruk, över 20 % av skogspotentialen. 3. rådgivning: uttömmande rådgivning som ges inom ramen för ett och samma kontrakt. 4. jordbruksverksamhet: en verksamhet som definierats av medlemsstaten i dess strategiska GJP-plan i enlighet med artikel 4.2 i förordning (EU) 2021/2115. 5. jordbruksareal: areal som definierats av medlemsstaten i dess strategiska GJP-plan i enlighet med artikel 4.3 i förordning (EU) 2021/2115. 6. jordbruksföretag: en enhet som består av mark, lokaler och anläggningar som används för primär jordbruksproduktion. 7. jordbruksprodukt: de produkter som förtecknas i bilaga I till fördraget, med undantag av de fiskeri- och vattenbruksprodukter som förtecknas i bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1379/2013 (20). 8. jordbrukssektor: alla företag som är verksamma inom primär jordbruksproduktion, bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter. 9. trädjordbruk: markanvändningssystem där träd odlas i kombination med jordbruk på samma mark. 10. stöd: varje åtgärd som uppfyller samtliga kriterier i artikel 107.1 i fördraget. 11. stöd som beviljas inom ramen för en strategisk GJP-plan: stöd som beviljas i enlighet med förordning (EU) 2021/2115 antingen som stöd som medfinansieras av Ejflu eller som ytterligare nationell finansiering till sådant medfinansierat stöd. 12. stödnivå: stödbeloppet brutto uttryckt som en procentandel av de stödberättigande kostnaderna, före eventuella avdrag för skatter eller andra avgifter. 13. stödordning: varje rättsakt på grundval av vilken individuellt stöd kan beviljas företag som i rättsakten definieras på ett allmänt och abstrakt sätt, utan att några ytterligare genomförandeåtgärder krävs, samt varje rättsakt på grundval av vilken stöd som inte är hänförbart till ett visst projekt kan beviljas ett eller flera företag för obestämd tid och med obestämt belopp. 14. normala marknadsmässiga villkor: sådana villkor för en transaktion mellan avtalsslutande parter som inte skiljer sig från de villkor som skulle fastställas mellan oberoende företag och som inte innehåller inslag av samverkan. Varje transaktion som är resultatet av ett öppet, överblickbart och villkorslöst förfarande anses uppfylla principen om normala marknadsmässiga villkor. 15. biosäkerhet: summan av hanteringsåtgärder och fysiska åtgärder som har till syfte att minska risken för att sjukdomar introduceras, utvecklas och sprids till, från och inom a) en djurpopulation, b) en anläggning, en zon, en anläggningskrets, ett transportmedel eller någon annan lokal, fastighet eller plats. 16. stambok: bok i den mening som avses i artikel 2.12 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1012 (21). 17. strategisk GJP-plan: strategisk plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken som avses i artikel 1.1 c i förordning (EU) 2021/2115. 18. anläggningsarbeten: arbeten som utförs av en jordbrukare själv eller av jordbrukarens anställda på gården och som skapar en tillgång. 19. ordningar för kolinlagrande jordbruk: stödordningar som avser markförvaltningsmetoder som leder till ökad lagring av koldioxid i levande biomassa, döda organiska ämnen och mark genom att öka avskiljningen av koldioxid och/eller minska utsläppen av koldioxid till atmosfären. 20. katastrof: en oförutsedd händelse av biotiskt eller abiotiskt slag som orsakats av människan och som leder till stora störningar av skogsstrukturerna och som så småningom orsakar stora ekonomiska skador för skogsbrukssektorn. 21. dag då stödet beviljas: den dag då stödmottagaren får laglig rätt till stödet enligt tillämplig nationell lagstiftning. 22. bekämpnings- och utrotningsåtgärder: åtgärder avseende djursjukdomar för vilka en behörig myndighet i en medlemsstat formellt har erkänt ett utbrott, eller när det gäller växtskadegörare eller invasiva främmande arter för vilka en behörig myndighet formellt har bekräftat att de förekommer. 23. utvärderingsplan: ett dokument som avser en eller flera stödordningar och som minst omfattar följande aspekter: de mål som ska utvärderas, utvärderingsfrågorna, resultatindikatorerna, den planerade metoden för att genomföra utvärderingen, datainsamlingskraven, den föreslagna tidpunkten för utvärderingen inklusive datum för inlämnande av interimsrapporten och den slutliga utvärderingsrapporten, en beskrivning av det oberoende organ som kommer att genomföra utvärderingen eller de kriterier som kommer att användas för att välja detta organ samt förfarandet för att göra utvärderingen offentligt tillgänglig. 24. avlivade eller självdöda djur: djur som avlivats genom dödshjälp med eller utan slutgiltig diagnos, eller som dött, inklusive dödfödda och ofödda djur, på ett jordbruksföretag eller i någon lokal eller under transport, men som inte slaktats för att användas som livsmedel. 25. snabbväxande träd: skog med kort omloppstid, där minimitiden före avverkning är fastställd till minst 8 år och maximitiden före avverkning är fastställd till högst 20 år. 26. efterföljande ordning på skatteområdet: en ordning i form av skatteförmåner som utgör en ändrad version av en tidigare befintlig ordning i form av skatteförmåner och som ersätter denna. 27. fasta kostnader som uppstår till följd av deltagande i kvalitetssystem: kostnader för att ansluta sig till ett kvalitetssystem för vilket stöd beviljas samt årsavgiften för deltagande i det systemet, inklusive i förekommande fall utgifter för nödvändiga kontroller av överensstämmelse med specifikationerna i kvalitetssystemet. 28. livsmedelsbaserat biobränsle: biobränsle som framställs ur livsmedels- och fodergrödor enligt definitionen i direktiv (EU) 2018/2001. 29. livsmedel: livsmedel som inte är jordbruksprodukter och som förtecknas i bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (22). 30. bruttobidragsekvivalent: stödbeloppet om stödet hade getts i form av ett bidrag till stödmottagaren, före eventuella avdrag för skatt eller andra avgifter. 31. individuellt stöd: a) stöd för särskilda ändamål, b) stöd till enskilda stödmottagare som beviljas på grundval av en stödordning. 32. immateriella tillgångar: tillgångar som saknar fysisk eller finansiell gestaltning, t.ex. patent, licenser, know-how eller andra immateriella rättigheter. 33. investeringar för att följa en unionsnorm: investeringar som görs för att följa en unionsnorm efter utgången av den övergångsperiod som föreskrivs i unionslagstiftning. 34. stort företag: företag som inte uppfyller kriterierna i bilaga I. 35. saluföring av jordbruksprodukter: att inneha eller visa upp en jordbruksprodukt i avsikt att sälja, erbjuda för försäljning, leverera eller på annat sätt föra ut på marknaden, med undantag för en jordbrukares första försäljning till återförsäljare eller förädlare samt varje förberedande av produkten för sådan första försäljning; jordbrukarens försäljning till slutkonsumenter betraktas som saluföring av jordbruksprodukter om den sker i separata lokaler eller anläggningar som är särskilt avsedda för detta syfte. 36. gemensamma fonder: system som ackrediteras av en medlemsstat i enlighet med dess nationella rätt och vars anslutna jordbrukare är försäkrade via fonden varvid fonden betalar ut ersättning till dem för ekonomiska förluster. 37. Natura 2000-områden: särskilda jordbruks- och skogsbruksområden som avses i artikel 3 i direktiv 92/43/EEG och artikel 3 i direktiv 2009/147/EG. 38. naturkatastrofer: jordbävningar, laviner, jordskred och översvämningar, tromber, orkaner, vulkanutbrott och naturligt uppkomna skogsbränder. 39. icke-produktiv investering: en investering som inte leder till en påtaglig ökning av företagets värde eller lönsamhet. 40. åtgärder före industriell bearbetning: fällning, avgrening, avbarkning, kapning, lagring, skyddsbehandling och torkning av trä och alla andra arbetsmoment innan det sågas upp industriellt vid ett sågverk, samt sågning när den maximala bearbetningskapaciteten är 20 000 m3 rundvirke som tillförs sågning per år. 41. annan allvarlig klimathändelse: ogynnsamma väderförhållanden som inte utgör en allvarlig klimathändelse som kan likställas med en naturkatastrof. 42. yttersta randområden: de områden som avses i artikel 349 första stycket i fördraget. 43. växtskadegörare: alla arter, stammar eller biotyper av någon växt, djur eller patogen som är skadlig för växter eller växtprodukter. 44. primär jordbruksproduktion: produktionen av produkter från jorden och från uppfödning, som förtecknas i bilaga I till fördraget, utan att några andra vidare processer utförs som förändrar dessa produkters natur. 45. bearbetning av jordbruksprodukter: varje process som en jordbruksprodukt undergår som till resultat ger en produkt som också är en jordbruksprodukt, med undantag av verksamheter vid jordbruksföretaget som är nödvändiga för att förbereda en animalisk eller vegetabilisk produkt för den första försäljningen. 46. producentgrupp eller producentorganisation: en grupp eller organisation som bildas i syfte att a) för de producenter som är medlemmar i dessa producentgrupper eller producentorganisationer anpassa produktionen och utbudet till marknadens krav, b) gemensamt släppa ut varor på marknaden, inklusive förberedelse för försäljning, centralisering av försäljningen och leveranser till grossister, c) införa gemensamma regler för information om produktionen, särskilt om skörd och tillgänglighet, d) bedriva annan verksamhet som kan bedrivas av producentgrupper eller producentorganisationer, såsom utveckling av affärs- och marknadsföringskompetens, organisering och underlättande av innovationsprocesser, gemensam förvaltning av medlemmarnas mark, användning av miljövänliga odlings- och produktionsmetoder, och sunda djurhanteringsmetoder samt sund teknik och sunda metoder för djurskydd. 47. skyddat djur: djur som skyddas antingen genom unionslagstiftning eller nationell lagstiftning, inbegripet djurarter för vilka det i nationell lagstiftning finns särskilda bestämmelser för att bevara populationen. 48. regionalstödskartor: den förteckning över områden som en medlemsstat har utsett i enlighet med villkoren i riktlinjerna för statligt regionalstöd (23) och som kommissionen har godkänt. 49. förskott med återbetalningsskyldighet: ett lån för ett projekt som betalas ut i en eller flera delbetalningar och där villkoren för återbetalning beror på projektets resultat. 50. organisation för forskning och kunskapsspridning: en enhet, oberoende av rättsligt status eller finansieringssätt, vars främsta syfte är att bedriva oberoende grundforskning, industriell forskning eller experimentell utveckling, eller att sprida resultaten av sådan verksamhet genom undervisning, offentliggörande eller kunskapsöverföring. 51. de mindre Egeiska öarna: de mindre öar som avses i artikel 1.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 229/2013 (24). 52. mikroföretag samt små och medelstora företag: företag som uppfyller kriterierna i bilaga I. 53. inledande av arbete med projektet eller verksamheten: antingen inledandet av byggnadsarbeten eller byggnadsverksamheter eller det första rättsligt bindande åtagandet att beställa utrustning eller utnyttja tjänster eller varje annat åtagande som gör investeringen oåterkallelig, beroende på vilket som inträffar först; markförvärv och förberedande arbeten såsom att utverka tillstånd och utföra genomförbarhetsstudier anses inte som inledande av arbetet eller verksamheten. 54. subventionerade tjänster: en form av stöd som innebär att stödet beviljas den slutliga stödmottagaren indirekt, in natura, och betalas ut till den som tillhandahåller tjänsten eller verksamheten i fråga. 55. materiella tillgångar: tillgångar i form av mark, byggnader och anläggningar, maskiner och utrustning. 56. transaktionskostnad: merkostnad som är knuten till fullgörandet av ett åtagande, men som inte direkt kan hänföras till dess genomförande eller inte ingår i de kostnader eller det inkomstbortfall som kompenseras direkt; den kan beräknas på grundval av en standardkostnad. 57. kostnader för TSE-tester (transmissibel spongiform encefalopati) och BSE-tester (bovin spongiform encefalopati): samtliga kostnader, inklusive kostnader för provtagningsutrustning, provtagning, transporter, utförande av testerna samt lagring och destruering av de prov som krävs för provtagning enligt kapitel C i bilaga X till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 (25). 58. skottskog med kort omloppstid: arealer som har planterats med trädarter enligt KN-nummer 06 02 9041, som ska anges av medlemsstaterna och som består av vedartade, fleråriga skogsgrödor, där rotskott eller stubbskott lämnas kvar i marken efter skörd och där nya skott växer upp följande säsong samt med ett maximalt avverkningsintervall som ska fastställas av medlemsstaterna. 59. företag i svårigheter: ett företag som uppfyller de kriterier som anges i artikel 2.18 i förordning (EU) nr 651/2014. 60. unionsnorm: obligatorisk norm enligt unionslagstiftning som fastställer den nivå som enskilda företag måste uppnå, särskilt i fråga om miljö, hygienförhållanden och djurskydd; normer eller mål som fastställs på unionsnivå och som är bindande för medlemsstaterna men inte för enskilda företag betraktas dock inte som unionsnormer. 61. ung jordbrukare: en jordbrukare enligt medlemsstatens definition i dess strategiska GJP-plan i enlighet med artikel 4.6 i förordning (EU) 2021/2115.

Artikel 3 Villkor för undantag Stödordningar, individuellt stöd som beviljas enligt stödordningar och stöd för särskilda ändamål ska anses vara förenliga med den inre marknaden i den mening som avses i artikel 107.2 eller 107.3 i fördraget och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget under förutsättning att sådant stöd uppfyller samtliga villkor i kapitel I i denna förordning och de särskilda villkoren för den relevanta stödkategorin i kapitel III i denna förordning.

Artikel 4 Tröskelvärden för anmälan 1. Denna förordning ska inte tillämpas på individuellt stöd vars bruttobidragsekvivalent överstiger följande tröskelvärden: a) Stöd för investeringar i jordbruksföretag knutna till primär jordbruksproduktion som avses i artikel 14: 600 000 euro per företag och investeringsprojekt. b) Stöd för investeringar som rör flyttning av en jordbruksbyggnad vilket leder till en modernisering av anläggningar eller till en ökning av produktionskapacitet i den mening som avses i artikel 16.4: 600 000 euro per företag och investeringsprojekt. c) Stöd för investeringar i samband med bearbetning av jordbruksprodukter och saluföring av jordbruksprodukter som avses i artikel 17: 7,5 miljoner euro per företag och investeringsprojekt. d) Stöd för åtaganden om djurens välbefinnande som avses i artikel 31: 500 euro per djurenhet per år. e) Stöd för nackdelar i samband med Natura 2000-områden som avses i artikel 33: 500 euro per hektar och år som högst under den inledande perioden om högst fem år och därefter 200 euro per hektar och år. f) Stöd för åtaganden om miljö- och klimatvänligt jordbruk som avses i artikel 34: 600 euro per hektar och år för ettåriga grödor, 900 euro per hektar och år för specialiserade fleråriga grödor och 450 euro per hektar och år för annan markanvändning. g) Stöd för ekologiskt jordbruk som avses i artikel 35: 600 euro per hektar och år för ettåriga grödor, 900 euro per hektar och år för specialiserade fleråriga grödor och 450 euro per hektar och år för annan markanvändning. h) Stöd för investeringar för bevarande av kultur- och naturarv på jordbruksföretag eller i skogar i den mening som avses i artikel 36: 600 000 euro per företag och investeringsprojekt. i) Stöd för forskning och utveckling inom jordbruks- och skogsbrukssektorn som avses i artikel 38: 7,5 miljoner euro per projekt. j) Stöd för kostnader som uppstår för företag som deltar i projekt initierade av en operativ grupp inom EIP i den mening som avses i artikel 39: 2 miljoner euro per företag och projekt. k) Begränsat stöd till företag som får delta i projekt initierade av en operativ grupp inom EIP i den mening som avses i artikel 40: 500 000 euro per projekt initierade av en operativ grupp inom EIP. l) Stöd för beskogning och skapande av skogsmark i den mening som avses i artikel 41: 7,5 miljoner euro per etableringsprojekt. m) Stöd för system för trädjordbruk som avses i artikel 42: 7,5 miljoner euro per projekt för etablering av trädjordbruk. n) Stöd för investeringar som förbättrar skogsekosystems återhämtningsförmåga och miljövärde i den mening som avses i artikel 44: 7,5 miljoner euro per investeringsprojekt. o) Stöd för områdesspecifika nackdelar på grund av vissa obligatoriska krav i den mening som avses i artikel 45: 500 euro per hektar och år under den inledande perioden på högst fem år och därefter 200 euro per hektar och år. p) Stöd för tjänster för miljö- och klimatvänligt skogsbruk samt skogsskydd i den mening som avses i artikel 46: 200 euro per hektar och år, med undantag för stöd som avses i artikel 46.8. q) Stöd för rådgivningstjänster inom skogsbrukssektorn som avses i artikel 48: 200 000 euro per företag och år. r) Stöd för investeringar i infrastruktur som avser utveckling, modernisering eller anpassning av skogsbrukssektorn i den mening som avses i artikel 49: 7,5 miljoner euro per investeringsprojekt. s) Stöd för investeringar i skogsbruksmetoder och i bearbetning, mobilisering och marknadsföring av skogsprodukter i den mening som avses i artikel 50: 7,5 miljoner euro per investeringsprojekt. t) Stöd för grundläggande tjänster och infrastruktur i landsbygdsområden i den mening som avses i artikel 55: 10 miljoner euro per investeringsprojekt. u) Stöd för kostnader som uppstår för mikroföretag samt små och medelstora företag som deltar i LLU-projekt, med beteckningen Leader lokalutveckling inom ramen för Ejflu enligt vad som avses i artikel 60: 2 miljoner euro per företag och projekt. v) Begränsat stöd till mikroföretag samt små och medelstora företag som får delta i LLU-projekt i den mening som avses i artikel 61: 200 000 euro per LLU-projekt. 2. De tröskelvärden som anges i punkt 1 får inte kringgås genom en konstgjord uppdelning av stödordningar eller stödprojekt.

Artikel 5 Stödets överblickbarhet 1. Denna förordning ska endast tillämpas på överblickbart stöd. 2. Stöd ska anses vara överblickbart om det är möjligt att på förhand exakt beräkna bruttobidragsekvivalenten utan att behöva göra en riskbedömning. 3. Vid tillämpningen av denna förordning ska följande former av stöd anses vara överblickbart stöd: a) Stöd i form av bidrag, räntesubventioner och subventionerade tjänster. b) Stöd som ingår i lån, om bruttobidragsekvivalenten har beräknats på grundval av den referensränta som gällde när stödet beviljades. c) Stöd bestående av garantier om ett av följande villkor är uppfyllt: i) Bruttobidragsekvivalenten har beräknats på grundval av de säkerhetsavgifter som föreskrivs i ett tillkännagivande från kommissionen. ii) Före genomförandet av stödet har metoden för beräkning av bruttobidragsekvivalenten för garantin godkänts på grundval av tillkännagivandet om garantier, efter anmälan av den metoden till kommissionen enligt varje förordning på området statligt stöd som antagits av kommissionen och som gällde vid den aktuella tidpunkten, och om den godkända metoden uttryckligen avser den typ av garantier och den typ av underliggande transaktioner som det är fråga om vid tillämpningen av denna förordning. d) Stöd i form av skatteförmåner, om det i åtgärden föreskrivs ett tak som garanterar att det tillämpliga tröskelvärdet inte överskrids. e) Stöd i form av förskott med återbetalningsskyldighet, om det sammanlagda nominella beloppet av förskottet med återbetalningsskyldighet inte överstiger de tillämpliga tröskelvärdena enligt denna förordning eller om metoden för att beräkna bruttobidragsekvivalenten för förskottet med återbetalningsskyldighet före genomförandet av åtgärden har godkänts efter anmälan till kommissionen. f) Stöd i form av försäljning eller uthyrning av materiella anläggningstillgångar under marknadspriset om värdet kan fastställas antingen genom en oberoende expertvärdering före transaktionen eller genom hänvisning till ett allmänt tillgängligt, regelbundet uppdaterat och allmänt accepterat referensvärde. 4. Vid tillämpningen av denna förordning ska följande former av stöd inte anses vara överblickbart stöd: a) Stöd som ingår i kapitaltillskott. b) Stöd som ingår i riskfinansieringsåtgärder.

Artikel 6 Stimulanseffekt 1. Denna förordning ska endast tillämpas på stöd som har en stimulanseffekt. 2. Stöd ska anses ha en stimulanseffekt om stödmottagaren har lämnat in en skriftlig ansökan om stöd till den berörda medlemsstaten innan arbetet med projektet eller verksamheten inleds. Ansökan om stöd ska innehålla åtminstone följande uppgifter: a) Företagets namn och storlek. b) Beskrivning av projektet eller verksamheten, inklusive start- och slutdatum. c) Plats för projektet eller verksamheten. d) Förteckning över stödberättigande kostnader. e) Typ (bidrag, lån, garanti, förskott med återbetalningsskyldighet eller annat) och det offentliga finansieringsbelopp som behövs för projektet/verksamheten. 3. Stöd för särskilda ändamål som beviljas stora företag ska anses ha en stimulanseffekt om medlemsstaten, utöver att se till att det villkor som föreskrivs i punkt 2 är uppfyllt, innan den beviljar det berörda stödet för särskilda ändamål har kontrollerat att den dokumentation som stödmottagaren har utarbetat visar att stödet kommer att få ett eller flera av följande resultat: a) En väsentlig ökning av projektets eller verksamhetens omfattning till följd av stödet. b) En väsentlig ökning av det totala belopp som stödmottagaren lägger på projektet eller verksamheten till följd av stödet. c) En väsentlig ökning i hur snabbt projektet eller verksamheten slutförs. d) I fall av investeringsstöd för särskilda ändamål, att projektet eller verksamheten i sig inte skulle ha utförts i det berörda landsbygdsområdet eller inte skulle ha varit tillräckligt lönsamt för stödmottagaren i det berörda landsbygdsområdet utan stöd. Dessa krav gäller inte kommuner som är självständiga lokala myndigheter med en årsbudget på mindre än 10 miljoner euro och har färre än 5 000 invånare. 4. Genom undantag från punkterna 2 och 3 ska åtgärder i form av skatteförmåner anses ha en stimulanseffekt om båda av följande villkor är uppfyllda: a) Åtgärden fastställer en rätt till stöd i enlighet med objektiva kriterier och utan vidare bedömningsutrymme för medlemsstaten. b) Åtgärden har antagits och trätt i kraft innan arbetet med det understödda projekt eller den understödda verksamheten har inletts, utom när det gäller uppföljande ordningar på skatteområdet, om verksamheten redan omfattades av de tidigare ordningarna i form av skatteförmåner. 5. Dessutom gäller, genom undantag från punkterna 2, 3 och 4, att följande kategorier av stöd inte behöver ha en stimulanseffekt eller ska anses ha en stimulanseffekt: a) Stödordningar för arrondering, om villkoren i artikel 15 eller artikel 53 är uppfyllda och om i) stödordningen fastställer en rätt till stöd i enlighet med objektiva kriterier och utan vidare bedömningsutrymme för medlemsstaten, och ii) stödordningen har antagits och trätt i kraft innan stödberättigande kostnader enligt artikel 15 eller artikel 53 har uppstått för stödmottagaren. b) Stöd för informationsåtgärder inom jordbrukssektorn i enlighet med artiklarna 21 och 22, som består i att göra informationen tillgänglig för ett obestämt antal stödmottagare. c) Stöd för säljfrämjande åtgärder i form av publikationer avsedda att öka medvetenheten hos den bredare allmänheten, om villkoren i artikel 24.2 b är uppfyllda. d) Stöd för att kompensera för förluster som orsakats av en allvarlig klimathändelse som kan likställas med en naturkatastrof, om villkoren i artikel 25 är uppfyllda. e) Stöd för att kompensera för kostnader för förebyggande, kontroll och utrotning av djursjukdomar och växtskadegörare och för förluster orsakade av dessa djursjukdomar eller växtskadegörare, om villkoren i artikel 26 är uppfyllda. f) Stöd för att täcka kostnaderna för bortskaffande av avlivade eller självdöda djur, om villkoren i artikel 27.2 c, d, e och f är uppfyllda. g) Stöd för att avhjälpa skador som orsakats av skyddade djur, om villkoren i artikel 29 är uppfyllda. h) Stöd för nackdelar i samband med Natura 2000-områden i den mening som avses i artikel 33: i) Stöd för investeringar för bevarande av kultur- och naturarv på jordbruksföretag eller i skogar när villkoren i artikel 36 är uppfyllda. j) Stöd för att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer inom jordbrukssektorn om villkoren i artikel 37 är uppfyllda. k) Stöd till forskning, utveckling och innovation inom jordbruks- och skogsbrukssektorn, om villkoren i artikel 38 är uppfyllda. l) Stöd för återställande av skador på skogar i enlighet med artikel 43.2 d, om villkoren i artikel 43 är uppfyllda. m) Stöd för informationsåtgärder inom skogsbrukssektorn i enlighet med artiklarna 47 och 48, som består i att göra informationen tillgänglig för ett obestämt antal stödmottagare. n) Stöd för bevarande av genetiska resurser inom skogsbrukssektorn, om villkoren i artikel 51 är uppfyllda. o) Stöd för jordbrukares deltagande i kvalitetssystem för bomull och livsmedel, om de villkor som anges i artikel 58 är uppfyllda. p) Stöd för företag som deltar i eller drar nytta av LLU-projekt och projekt initierade av en operativ grupp inom EIP, om de relevanta villkoren i artiklarna 39, 40, 60 och 61 är uppfyllda.

Artikel 7 Stödnivå och stödberättigande kostnader 1. Vid beräkningen av stödnivån och de stödberättigande kostnaderna ska alla siffror som används avse belopp före avdrag för skatter eller andra avgifter. De stödberättigande kostnaderna ska styrkas av skriftliga underlag som ska vara tydliga, specifika och aktuella. Beloppen för stödberättigande kostnader får beräknas i enlighet med de förenklade kostnadsalternativ som anges i förordning (EU) 2021/1060, och förordning (EU) 2021/2115, förutsatt att transaktionen åtminstone delvis finansieras via Ejflu och att kostnadskategorin är stödberättigande enligt den tillämpliga undantagsbestämmelsen. 2. Stödbelopp för de åtgärder eller typer av insatser som avses i artiklarna 31, 33, 34, 35, 41, 45 och 46 får fastställas på grundval av standardantaganden om merkostnader och inkomstbortfall. I sådana fall ska medlemsstaterna se till att beräkningarna och motsvarande stöd endast innehåller inslag som är kontrollerbara, grundas på siffror som fastställts av lämplig expertis, tydligt anger upphovet till de siffror som används, är differentierade så att de i tillämpliga fall beaktar regionala eller lokala villkor för området samt faktisk markanvändning, och inte innehåller inslag som är kopplade till investeringskostnader. 3. Mervärdesskatt får inte vara stödberättigande, utom om den inte kan återbetalas enligt nationell lagstiftning om mervärdesskatt. 4. Om stöd beviljas i annan form än bidrag ska stödbeloppet vara lika med stödets bruttobidragsekvivalent. 5. Stöd som ska betalas ut i framtiden, inbegripet stöd som betalas ut i flera delbetalningar, ska diskonteras till sitt värde vid den tidpunkt då det beviljas. De stödberättigande kostnaderna ska diskonteras till sitt värde den dag då stödet beviljades. Den räntesats som ska användas för diskonteringen ska vara den gällande diskonteringsräntan den dag då stödet beviljades. 6. Om stöd beviljas genom skatteförmåner ska diskonteringen av respektive del av stödet ske på grundval av den gällande diskonteringsräntan vid de olika tidpunkter då respektive skatteförmån får verkan. 7. Om stöd beviljas i form av förskott med återbetalningsskyldighet som, i avsaknad av en vedertagen metod för att beräkna bruttobidragsekvivalenten, uttrycks som en procentandel av de stödberättigande kostnaderna och om det genom åtgärden föreskrivs att förskotten, om projektet blir en framgång, definierat på grundval av en rimlig och försiktig hypotes, ska betalas tillbaka med en räntesats som minst motsvarar den gällande diskonteringsräntan den dag då stödet beviljades, får de högsta stödnivåer som anges i kapitel III höjas med 10 procentenheter.

Artikel 8 Kumulering 1. Vid fastställandet av huruvida de tröskelvärden för anmälan som anges i artikel 4 och de högsta stödnivåer och högsta stödbelopp som anges i kapitel III iakttas, ska totalbeloppet för det statliga stödet till den verksamhet, det projekt eller det företag som får stöd beaktas. 2. Om unionsfinansiering förvaltas centralt av unionens institutioner, byråer, gemensamma företag eller andra organ som inte direkt eller indirekt står under medlemsstaternas kontroll kombineras med statligt stöd ska endast det sistnämnda beaktas vid bedömningen av om tröskelvärdena för anmälan, de högsta stödnivåerna och stödtaken iakttas, under förutsättning att det totala beloppet av den offentliga finansiering som beviljas avseende samma stödberättigande kostnader inte överstiger de mest förmånliga finansieringsgrader som fastställs i tillämpliga regler i unionslagstiftningen. 3. Stöd med identifierbara stödberättigande kostnader som undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i fördraget genom denna förordning får kumuleras med a) annat statligt stöd, så länge dessa åtgärder avser olika identifierbara stödberättigande kostnader, b) annat statligt stöd, med avseende på samma stödberättigande kostnader som helt eller delvis överlappar varandra, endast om en sådan kumulering inte leder till att den högsta stödnivå eller det högsta stödbelopp som gäller för detta stöd enligt denna förordning överskrids. 4. Stöd utan identifierbara stödberättigande kostnader som undantas enligt artiklarna 18, 19, 40 och 61 får kumuleras med annat statligt stöd med identifierbara stödberättigande kostnader. Stöd utan identifierbara stödberättigande kostnader får kumuleras med annat statligt stöd utan identifierbara stödberättigande kostnader, upp till den högsta relevanta totala finansieringströskel som fastställts med hänsyn till de specifika omständigheterna i varje enskilt fall enligt denna förordning eller enligt en annan gruppundantagsförordning eller ett beslut som antagits av kommissionen. 5. Statligt stöd som undantas enligt kapitel III avsnitten 1, 2 och 3 i denna förordning får inte kumuleras med utbetalningar som avses i artiklarna 145.2 och 146 i förordning (EU) 2021/2115 avseende samma stödberättigande kostnader om en sådan kumulering skulle leda till en stödnivå eller ett stödbelopp som överstiger de som föreskrivs i denna förordning. 6. Statligt stöd som undantas enligt artiklarna 31, 34 och 35 får inte kumuleras med utbetalningar som avses i artikel 31 i förordning (EU) 2021/2115 vad gäller samma stödberättigande kostnader om en sådan kumulering skulle leda till en stödnivå eller ett stödbelopp som överstiger de som föreskrivs i denna förordning. 7. Statligt stöd som undantas enligt denna förordning får inte kumuleras med stöd av mindre betydelse avseende samma stödberättigande kostnader om en sådan kumulering skulle leda till en stödnivå eller ett stödbelopp som överstiger de som anges i kapitel III. 8. Stöd för investeringar i syfte att återupprätta jordbrukets produktionspotential enligt vad som avses i artikel 14.3 d får inte kumuleras med stöd för att kompensera för materiella skador i den mening som avses i artiklarna 25, 26, 28 och 37. 9. Nyetableringsstöd till producentgrupper och producentorganisationer inom jordbrukssektorn som avses i artikel 19 i denna förordning får inte kumuleras med stöd för inrättande av producentgrupper och producentorganisationer inom jordbrukssektorn som avses i artikel 77 i förordning (EU) 2021/2115. 10. Nyetableringsstöd för unga jordbrukare och nyetableringsstöd för jordbruksverksamhet i den mening som avses i artikel 18 i denna förordning får inte kumuleras med stödet för etablering av unga jordbrukare eller nyetablering på landsbygden som avses i artikel 75 i förordning (EU) 2021/2115 om en sådan kumulering skulle leda till ett stödbelopp som överstiger de som föreskrivs i denna förordning.

Artikel 9 Offentliggörande och information 1. Den berörda medlemsstaten ska se till att följande offentliggörs i Europeiska kommissionens modul för stödtransparens (26) eller på en webbplats med uttömmande information om statligt stöd på nationell eller regional nivå: a) Den sammanfattande information som avses i artikel 11 eller en länk till denna information. b) Den fullständiga texten till varje stöd som avses i artikel 11, inklusive dess ändringar, eller en länk som ger tillgång till den fullständiga texten. c) Den information som avses i bilaga III om varje beviljat individuellt stöd som överstiger följande: i) 10 000 euro för stödmottagare som är verksamma inom sektorn för primär jordbruksproduktion. ii) 100 000 euro för stödmottagare verksamma inom sektorn för bearbetning av jordbruksprodukter, saluföring av jordbruksprodukter, skogsbrukssektorn eller verksamheter som inte omfattas av tillämpningsområdet för artikel 42 i fördraget. 2. För stödordningar i form av skatteförmåner ska de villkor som anges i punkt 1 anses vara uppfyllda om medlemsstaterna offentliggör den begärda informationen om individuella stödbelopp inom följande intervaller (i miljoner euro): a) 0,01–0,1 endast för primär jordbruksproduktion. b) 0,1–0,5. c) 0,5–1. d) 1–2. e) 2–5. f) 5–10. g) 10–30. h) 30 och mer. 3. Den information som avses i punkt 1 ska presenteras och hållas tillgänglig på ett standardiserat sätt, enligt vad som anges i bilaga III, och ska möjliggöra effektiva sök- och nedladdningsfunktioner. Den information som avses i punkt 1 c ska offentliggöras inom sex månader från den dag då stödet beviljades eller, i fråga om stöd i form av skatteförmåner, inom ett år från den dag då skattedeklarationen ska lämnas in, och ska finnas tillgänglig i minst tio år från den dag då stödet beviljades. 4. Offentliggörandet enligt punkt 1 av den fullständiga texten till stödordningen eller stödet för särskilda ändamål ska särskilt innehålla en uttrycklig hänvisning till denna förordning, med angivande av förordningens titel och en hänvisning till dess publikationsreferens i Europeiska unionens officiella tidning och till de särskilda bestämmelser i kapitel III som berörs av akten eller, i tillämpliga fall, till den nationella lagstiftning som säkerställer att de relevanta bestämmelserna i denna förordning iakttas. Stödordningen eller stödet för särskilda ändamål ska åtföljas av genomförandebestämmelser för ordningen och ändringar av den. 5. De krav på offentliggörande som fastställs i punkt 1 ska inte tillämpas på stöd som beviljats projekt initierade av en operativ grupp inom EIP och LLU-projekt enligt artiklarna 39, 40, 60 och 61. 6. Kommissionen ska offentliggöra följande på sin webbplats: a) Den sammanfattande information som avses i punkt 1. b) Länkar till samtliga medlemsstaters webbplatser för statligt stöd, som avses i punkt 1.

KAPITEL II

Förfarandekrav

Artikel 10 Återkallelse av gruppundantaget Om en medlemsstat beviljar stöd som inte uppfyller de villkor som anges i kapitlen I, II och III, får kommissionen, efter att ha gett den berörda medlemsstaten tillfälle att lämna sina synpunkter, anta ett beslut om att alla eller en del av de framtida stödåtgärder som i övrigt uppfyller kraven i denna förordning och som antas av den berörda medlemsstaten ska anmälas till kommissionen i enlighet med artikel 108.3 i fördraget. Det stöd som ska anmälas får begränsas till vissa typer, till stöd som beviljas till förmån för vissa stödmottagare eller till stöd som antas av vissa myndigheter i den berörda medlemsstaten.

Artikel 11 Rapportering 1. Medlemsstater ska till kommissionen, via kommissionens elektroniska anmälningssystem, översända sammanfattande information om varje stödåtgärd som undantas enligt denna förordning i det standardiserade format som anges i bilaga II, tillsammans med en länk som ger tillgång till den fullständiga texten till stödåtgärden inklusive alla ändringar inom 20 arbetsdagar efter det att den har trätt i kraft. 2. Medlemsstaterna ska i elektronisk form till kommissionen översända en årlig rapport som avses i kapitel III i förordning (EG) nr 794/2004 om tillämpningen av denna förordning med avseende på varje helt år eller del av ett år då denna förordning varit tillämplig. 3. Den årliga rapporten ska även innehålla information om följande: a) Djursjukdomar eller växtskadegörare som avses i artikel 26. b) Meteorologisk information om typ, tidpunkt, relativ magnitud och plats för klimathändelser som kan likställas med en naturkatastrof i den mening som avses i artikel 25 eller naturkatastrofer inom jordbrukssektorn i den mening som avses i artikel 37. 4. Punkt 1 ska inte tillämpas på stöd som beviljats projekt initierade av en operativ grupp inom EIP och på LLU-projekt enligt artiklarna 40 och 61.

Artikel 12 Utvärdering 1. Stödordningar som avses i artikel 1.3. ska bli föremål för en utvärdering i efterhand om de har en budget för statligt stöd eller redovisade utgifter på mer än 150 miljoner euro under ett visst år eller 750 miljoner euro under deras totala varaktighet. Det gäller med andra ord den sammanlagda varaktigheten för stödordningen och eventuella tidigare stödordningar som omfattar ett liknande mål och geografiskt område, med början den 1 januari 2023. Med tanke på utvärderingens syften och för att undvika att lägga en oproportionerligt stor börda på medlemsstaterna ska efterhandsutvärderingar krävas endast för stödordningar vars sammanlagda varaktighet överstiger tre år, från och med den 1 januari 2023. 2. Kravet på efterhandsutvärdering kan åsidosättas för stödordningar som är en direkt efterföljare till en stödordning med ett liknande mål och geografiskt område som redan har utvärderats, för vilken en slutlig utvärderingsrapport har lämnats in i enlighet med den utvärderingsplan som kommissionen godkänt, och som inte föranlett några negativa slutsatser. Om den slutliga utvärderingsrapporten för en stödordning inte överensstämmer med den godkända utvärderingsplanen ska den stödordningen skjutas upp med omedelbar verkan. Efterföljare till en sådan tillfälligt upphävd stödordning får inte komma i åtnjutande av gruppundantaget. 3. Syftet med utvärderingen ska vara att kontrollera om de antaganden och villkor som ligger till grund för stödordningens förenlighet med den inre marknaden har uppnåtts, i synnerhet stödåtgärdens nödvändighet och effektivitet mot bakgrund av dess allmänna och specifika mål. Utvärderingen ska också inbegripa en bedömning av stödordningens inverkan på konkurrens och handel. 4. För stödordningar som omfattas av utvärderingskravet enligt punkt 1 ska medlemsstaterna anmäla ett utkast till utvärderingsplan enligt följande: a) Inom 20 arbetsdagar från stödordningens ikraftträdande om stödordningens budget uppgår till mer än 150 miljoner euro under ett visst år eller 750 miljoner euro under stödordningens totala varaktighet. b) Inom 30 arbetsdagar efter en betydande ändring som ökar stödordningens budget till mer än 150 miljoner euro under ett visst år eller till 750 miljoner euro under stödordningens totala varaktighet. c) Inom 30 arbetsdagar efter registrering i den officiella bokföringen av utgifter inom ramen för stödordningen som uppgår till mer 150 miljoner euro under ett år. 5. Utkastet till utvärderingsplan ska upprättas i enlighet med den gemensamma metod för utvärdering av statligt stöd som antagits av kommissionen. Medlemsstaterna ska offentliggöra den utvärderingsplan som godkänts av kommissionen. 6. Efterhandsutvärderingen ska utföras av en expert som är oberoende i förhållande till den myndighet som beviljar stöd på grundval av en utvärderingsplan. Varje utvärdering ska inkludera minst en interimsrapport och en slutlig utvärderingsrapport. Medlemsstaterna ska offentliggöra båda rapporterna. 7. Den slutliga utvärderingsrapporten ska lämnas till kommissionen senast nio månader innan den undantagna stödordningen upphör att gälla. Denna frist kan förkortas fö