EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV 97/24/EG av den 17 juni 1997 om vissa komponenter och karakteristiska egenskaper hos två- eller trehjuliga motorfordon

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 100a i detta,

med beaktande av kommissionens förslag (1),

med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2),

i enlighet med det i artikel 189b i fördraget (3) angivna förfarandet, mot bakgrund av det gemensamma utkast som godkändes av förlikningskommittén den 4 februari 1997, och med beaktande av följande:

1. Det är viktigt att anta åtgärder för att säkerställa den inre marknadens funktion.

2. I varje medlemsstat måste två- eller trehjuliga motorfordon - vad gäller de komponenter och karakteristiska egenskaper som avses i detta direktiv - uppfylla vissa tekniska krav, som regleras av tvingande föreskrifter som skiljer sig från en medlemsstat till en annan. Genom sin olikhet hindrar de handeln inom gemenskapen. Dessa hinder för den inre marknadens upprättande och funktion kan undanröjas om samma föreskrifter antas av alla medlemsstater i stället för deras nationella bestämmelser.

3. Upprättandet av harmoniserade föreskrifter för komponenter och egenskaper hos två- eller trehjuliga motorfordon är nödvändigt för att det skall bli möjligt att för alla typer av nämnda fordon sätta igång de förfaranden för antagande och typgodkännande som behandlas i rådets direktiv 92/61/EEG av den 30 juni 1992 om typgodkännande av två- och trehjuliga motorfordon (4).

4. För att underlätta tillträde till marknaden för tredje land synes det nödvändigt att åstadkomma likvärdighet mellan föreskrifterna i kapitel 1 (däck), 2 (belysningsanordningar och ljussignaler), 4 (backspeglar) och 11 (säkerhetsbälten) i bilagan till det här direktivet och FN:s ekonomiska kommission för Europa föreskrifter nr 30, 54, 64 och 75 (däck) nr 3, 19, 20, 37, 38, 50, 56, 57, 72 och 82 (belysningsanordningar och ljussignaler), 81 (backspeglar) och 16 (säkerhetsbälten).

5. Beträffande miljöskyddsaspekterna, nämligen luftföroreningar och buller, är det nödvändigt att sträva efter en varaktig förbättring av miljön. För det ändamålet måste gränsvärden för föroreningar och bullernivå bestämmas för att kunna tillämpas så snart som möjligt. Framtida minskningar av gränsvärdena och ändringar i försöksförfarandet kan endast beslutas på grundval av studier och forskning som bedrivs eller fullföljs om befintliga eller tänkbara tekniska möjligheter och av en lönsamhetsanalys för att möjliggöra tillverkning i industriell skala av fordon som kan klara de skärpta gränserna. Beslutet om denna framtida minskning måste fattas av Europaparlamentet och rådet åtminstone tre år innan dessa gränsvärden börjar tillämpas så att industrin kan vidta nödvändiga åtgärder så att dess produktion vid föreskrivet datum kan uppfylla de nya gemenskapsreglerna. Europaparlamentets och rådets beslut skall grundas på förslag som kommissionen i god tid skall förelägga dem.

6. Enligt bestämmelserna i direktiv 92/61/EEG får komponenter och karakteristiska egenskaper som omfattas av det här direktivet släppas ut på marknaden och säljas i medlemsstaterna endast om de uppfyller bestämmelserna i det här direktivet. Medlemsstaterna måste vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att förpliktelserna enligt det här direktivet kan genomföras.

7. Det är lämpligt att medlemsstaterna genom skattestimulanser gynnar utsläppande på marknaden av fordon som på förhand uppfyller de krav som på gemenskapsnivå antagits när det gäller åtgärder mot luftföroreningar och buller.

8. Metoderna för mätning av fordonens och de enskilda tekniska enheternas skydd mot elektromagnetisk strålning för att kontrollera att bestämmelserna om elektromagnetisk kompatibilitet (kapitel 8) iakttas, kräver komplicerade och dyra installationer. För att medlemsstaterna skall kunna få dessa installationer på plats är det lämpligt att tillämpningen av dessa mätmetoder skjuts upp i tre år räknat från den tidpunkt då detta direktiv träder i kraft.

9. Omfattningen och effekterna av de föreslagna åtgärderna inom det berörda området gör de gemenskapsåtgärder som anges i detta direktiv nödvändiga, eller rent av oundgängliga, för att man skall kunna uppnå uppsatta mål, nämligen ett gemenskapstypgodkännande för olika fordonstyper. Dessa kan inte i tillräcklig utsträckning förverkligas av medlemsstaterna var för sig.

10. Teknikens framsteg nödvändiggör en snabb anpassning av de tekniska föreskrifter som anges i bilagan till detta direktiv. Med undantag för gränsvärdena för luftföroreningar och buller är det lämpligt att anförtro denna uppgift åt kommissionen i syfte att förenkla och påskynda förfarandet. I samtliga fall där Europaparlamentet och rådet ger kommissionen behörighet att genomföra regler som antagits på området för två- eller trehjuliga motorfordon, är det lämpligt att planera ett förfarande för förberedande samråd mellan kommissionen och medlemsstaterna inom en kommitté.

11. Kraven beträffande säkerhet och miljö nödvändiggör restriktioner med avseende på ändringar på vissa två- eller trehjuliga motorfordon. För att inte hindra ägarna från att underhålla och sköta fordonen måste sådana restriktioner strikt begränsas till ändringar som på ett märkbart sätt förändrar fordonets prestanda och dess utsläpp av föroreningar och bulleremissioner.

12. Medlemsstaterna får inte vägra registrering eller användning av fordon, så länge dessa överensstämmer med kraven i det här direktivet. Föreskrifterna i detta direktiv får inte ha till syfte att tvinga de medlemsstater att ändra sina regler som på sitt område inte tillåter två- eller trehjuliga motorfordon att ha släpvagn.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Detta direktiv och dess bilaga gäller för:

- däck,

- anordningar för belysning och ljussignaler,

- utvändiga utskjutande delar,

- backspeglar,

- åtgärder mot luftföroreningar,

- bränsletankar,

- åtgärder mot ändringar,

- elektromagnetisk kompatibilitet,

- tillåten bullernivå och avgasanordningar,

- kopplings- och fastgöringsanordningar,

- förankring av säkerhetsbälten och säkerhetsbälten,

- glasrutor, vindrutetorkare och vindrutespolare liksom anordningar för avfrostning och avlägsnande av imma,

för alla slags fordon som definieras i artikel 1 i direktiv 92/61/EEG.

Artikel 2

Inom tre år från det datum till vilket det hänvisas i artikel 8.1 tredje stycket skall kommissionen utföra en fördjupad studie för att konstatera huruvida åtgärderna mot ändring av fordon, särskilt fordon av kategorierna A och B som avses i kapitel VII i bilagan till detta direktiv, kan anses lämpliga, otillräckliga eller alltför långtgående mot bakgrund av de avsedda syftena. Kommissionen skall om nödvändigt föreslå nya lagstiftningsåtgärder på grundval av slutsatserna i studien.

Artikel 3

1. Förfarandena för beviljande av komponenttypgodkännande beträffande däck, anordningar för belysning och ljussignaler, backspeglar, bränsletankar, avgasanordningar, säkerhetsbälten och glasrutor hos en typ av två- eller trehjuligt motorfordon och komponenttypgodkännande av en typ av däck, anordningar för belysning och ljussignaler, backspeglar, bränsletank, avgasanordning, säkerhetsbälte och glasrutor i form av komponenter, liksom villkoren för dessa fordons fria rörlighet och för fritt utsläppande på marknaden av komponenter är de som fastställs i kapitel II respektive III i direktiv 92/61/EEG.

2. Förfarandena för beviljande av komponenttypgodkännande med avseende på utvändiga utskjutande delar, åtgärder mot luftföroreningar, åtgärder mot ändringar, elektromagnetisk kompatibilitet, tillåten bullernivå, anordningar för påkoppling av släp och montering av sidvagn, förankring av säkerhetsbälten, vindrutetorkare och vindrutespolare liksom anordningar för avfrostning och avlägsnande av imma hos en typ av två- eller trehjuliga motorfordon liksom villkoren för fri rörlighet för dessa fordon är de som fastställs i kapitel II respektive III i direktiv 92/61/EEG.

Artikel 4

1. I enlighet med bestämmelserna i artikel 11 i direktiv 92/61/EEG erkänns likvärdighet mellan föreskrifterna i kapitlen 1 (däck), 2 (anordningar för belysning och ljussignaler), 4 (backspeglar) och 11 (säkerhetsbälten) i bilagan till det här direktivet och dem i FN:s ekonomiska kommissionens för Europa föreskrifter nr 30 (5), 54 (6), 64 (7) och 75 (8) om däck, 3 (9), 19 (10), 20 (11), 37 (12), 38 (13), 50 (14), 56 (15), 57 (16), 72 (17) och 82 (18) om anordningar för belysning och ljussignaler, 81 (19) om backspeglar och 16 (20) om säkerhetsbälten i de versionen som är i kraft vid tidpunkten för antagandet av det här direktivet.

För tillämpningen av den likvärdighet varom stadgas i första stycket avser utrustningsföreskrifterna i kapitlen 1 och 11 likaså typgodkända anordningar i enlighet med FN:s ekonomiska kommissions för Europa motsvarande bestämmelser.

2. Myndigheterna i de medlemsstater som beviljar komponenttypgodkännande skall godta de komponenttypgodkännanden som utfärdas i enlighet med vad som föreskrivs i de bestämmelser till vilka hänvisning sker i punkt 1 och komponenttypgodkännandemärken i stället för motsvarande komponenttypgodkännanden och komponenttypgodkännandemärken som utfärdas i enlighet med föreskrifterna i detta direktiv.

Artikel 5

1. Kommissionen skall inom 24 månader från och med den dag då detta direktiv antas förelägga Europaparlamentet och rådet ett förslag som har utarbetats på grundval av undersökningar och en utvärdering av de kostnader och fördelar som följer av tillämpningen av skärpta gränsvärden, och som lägger fast en kommande etapp under vilken åtgärder skall antas som syftar till att ytterligare skärpa de gränsvärden för föroreningar och bullernivån för berörda fordon som fastställs i kapitel 5 tabellerna I och II i bilaga II respektive i kapitel 9 i bilaga I. I sitt förslag skall kommissionen beakta och utvärdera de olika åtgärdernas kostnadseffektivitet med avseende på minskning av förorenande utsläpp och bulleremissioner och i enlighet med angivna syften lägga fram förslag till proportionella och rimliga åtgärder.

2. Det beslut som Europaparlamentet och rådet antar på grundval av kommissionens förslag enligt punkt 1 och som skall antas före den 1 januari 2001 skall beakta nödvändigheten av att med dessa åtgärder införliva andra faktorer än endast skärpta gränsvärden. De kostnader och fördelar som följer av tillämpningen av dessa åtgärder skall undersökas och utvärderas gemensamt av intresserade parter såsom industrin, användare och grupper som företräder konsumenter och allmänhet, och dessa kostnader och fördelar skall vara proportionella och rimliga mot bakgrund av uppställda mål.

Artikel 6

1. Medlemsstaterna får endast anta bestämmelser om skattestimulanser för motorfordon som överensstämmer med de krav med avseende på luftföroreningar och buller som fastställs i bilaga I kapitel 5 punkt 2.2.1.1.3 respektive bilaga II tabellerna I och II samt bilaga I kapitel 9 i detta direktiv.

2. De stimulanser som avses i punkt 1 måste stämma överens med föreskrifterna i fördraget och uppfylla följande villkor:

- De skall gälla för alla nya fordon som släpps ut på marknaden inom ett medlemsland och som på förhand uppfyller föreskrifterna i punkt 1 i detta direktiv.

- De skall upphöra i och med den obligatoriska tillämpningen av de krav som anges i punkt 1.

- De skall för alla typer av motorfordon uppgå till ett belopp som är lägre än merkostnaderna för de tillämpade tekniska lösningarna och deras installation i motorfordonet för att de fastställda värdena skall kunna iakttas.

3. För att den skall kunna framlägga sina iakttagelser skall kommissionen i god tid underrättas om planer på att införa eller ändra sådana skattestimulanser till vilka hänvisning sker i punkt 1.

Artikel 7

Beslut om ändringar som är nödvändiga

- för att beakta ändringarna i FN:s ekonomiska kommissions för Europa bestämmelser, till vilka hänvisning sker i artikel 4,

- för att anpassa bilagan till den tekniska utvecklingen - med undantag för de gränsvärden som rör luftföroreningar och buller, vilka framgår av bilaga I kapitel 5 punkt 2.2.1.1.3 och bilaga II tabellerna I och II respektive bilaga I kapitel 9,

skall fattas i enlighet med det förfarande som anges i artikel 13 i rådets direktiv 70/156/EEG av den 6 februari 1970 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om typgodkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (21).

Artikel 8

1. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den 18 december 1998. De skall omedelbart underrätta kommissionen om detta.

Från och med det datum som anges i första stycket får medlemsstaterna inte längre förbjuda det första ibruktagandet av fordon som uppfyller bestämmelserna i detta direktiv eller i vissa av dess kapitel.

De skall tillämpa dessa bestämmelser från och med den 17 juni 1999.

Dock skall tillämpningen av vissa bestämmelser i kapitlen 5, 8 och 9 uppskjutas i enlighet med vad som särskilt anges i nämnda kapitel.

2. När medlemsstaterna antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

Artikel 9

1. När detta direktiv börjar tillämpas skall rådets direktiv 80/780/EEG av den 22 juni 1980 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om backspeglar för tvåhjuliga motorfordon med eller utan sidvagn, samt backspeglarnas montering på sådana fordon (22), upphävas.

2. Dock får komponenter för vilka typgodkännanden beviljats enligt bilaga I till det direktiv som anges i punkt 1 fortsätta att användas.

3. Rådets direktiv 78/1015/EEG av den 23 november 1978 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om tillåten bullernivå och avgasanordningar för motorcyklar (23) skall upphävas från och med det datum som anges i artikel 8.1 första stycket.

4. Fram till och med det datum som anges i artikel 8.1 första stycket skall typgodkännanden av det slag som avses i direktiv 78/1015/EEG kunna beviljas för fordon som avses i direktiv 92/61/EEG. De gränsvärden som med avseende på bullernivå fastställs i bilaga I punkt 2.2.1 i direktiv 78/1015/EEG skall tillämpas.

Med avseende på det första ibruktagandet av dessa fordon skall artikel 15.4 c i direktiv 92/61/EEG tillämpas.

5. Från och med detta direktivs ikraftträdande skall bestämmelserna i rådets direktiv 89/336/EEG av den 3 maj 1989 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om elektromagnetisk kompatibilitet (24) inte längre tillämpas på fordon som omfattas av detta direktiv.

Artikel 10

Detta direktiv träder i kraft den dag då det offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Artikel 11

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 17 juni 1997.

På Europaparlamentets vägnar

J. M. GIL-ROBLES

Ordförande

På rådets vägnar

A. JORRITSMA-LEBBINK

Ordförande

(1) EGT nr C 177, 29.6.1994, s. 1 och

EGT nr C 21, 25.1.1996, s. 23.

(2) EGT nr C 195, 18.7.1994, s. 77.

(3) Europaparlamentets yttrande av den 18 maj 1995 (EGT nr C 151, 19.6.1995, s. 184), rådets gemensamma ståndpunkt av den 23 november 1995 (EGT nr C 190, 29.6.1996, s. 1) och Europaparlamentets beslut av den 19 juni 1996 (EGT nr C 198, 9.7.1996, s. 23). Europaparlamentets beslut av den 24 april 1997. Rådets beslut av den 12 maj 1997.

(4) EGT nr L 225, 10.8.1992, s. 72.

(5) Dokument E/ECE/TRANS/505/Rev 1/Add 1.

(6) Dokument E/ECE/TRANS/505/Rev 1/Add 53.

(7) Dokument E/ECE/TRANS/505/Rev 1/Add 63.

(8) Dokument E/ECE/TRANS/505/Rev 1/Add 74.

(9) Dokument E/ECE/TRANS/324/Add 2.

(10) Dokument E/ECE/TRANS/324/Rev 1/Add 18.

(11) Dokument E/ECE/TRANS/324/Rev 1/Add 19.

(12) Dokument E/ECE/TRANS/505/Rev 1/Add 36.

(13) Dokument E/ECE/TRANS/324/Rev 1/Add 37.

(14) Dokument E/ECE/TRANS/505/Rev 1/Add 49.

(15) Dokument E/ECE/TRANS/505/Rev 1/Add 55.

(16) Dokument E/ECE/TRANS/505/Rev 1/Add 56.

(17) Dokument E/ECE/TRANS/505/Rev 1/Add 71.

(18) Dokument E/ECE/TRANS/505/Rev 1/Add 81.

(19) Dokument E/ECE/TRANS/505/Rev 1/Add 80.

(20) Dokument E/ECE/TRANS/505/Rev 1/Add 15.

(21) EGT nr L 42, 23.2.1970, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 96/27/EG (EGT nr L 169, 8.7.1996, s. 1).

(22) EGT nr L 229, 30.8.1980, s. 49. Direktivet senast ändrat genom direktiv 80/1272/EEG (EGT nr L 375, 31.12.1980, s. 73).

(23) EGT nr L 349, 13.12.1978, s. 2. Direktivet senast ändrat genom direktiv 89/235/EEG (EGT nr L 98, 11.4.1989, s. 1).

(24) EGT nr L 139, 23.5.1989, s. 19. Direktivet senast ändrat genom direktiv 93/97/EEG (EGT nr L 290, 24.11.1993, s. 1).

KAPITEL 1 DÄCK FÖR TVÅ- ELLER TREHJULIGA MOTORFORDON OCH INPASSNING AV DEM

FÖRTECKNING ÖVER BILAGOR

Sida

BILAGA I Administrativa bestämmelser för komponenttypgodkännande av däck .......... 6

Tillägg 1 Informationsdokument för viss typ av däck avsedd för två- eller trehjuliga motorfordon .......... 8

Tillägg 2 Intyg på komponenttypgodkännande för viss typ av däck avsett för två- eller trehjuliga motorfordon .......... 9

BILAGA II Definitioner, märkningar och krav .......... 10

Tillägg 1 Förklarande diagram .......... 17

Tillägg 2 Ordningsföljd för däckmärkning .......... 18

Tillägg 3 Förteckning över belastningsindex och motsvarande tillåtna maximimassa .......... 19

Tillägg 4 Märkning och dimensioner av vissa däcktyper .......... 20

Tillägg 5 Tillvägagångssätt för mätning av däckdimensioner .......... 28

Tillägg 6 Förfarande för provning av belastnings-/hastighetsprestanda .......... 29

Tillägg 7 Förändring i bärförmåga som en funktion av hastigheten .......... 31

Tillägg 8 Tillvägagångssätt för bestämning av dynamisk utvidgning av däck .......... 32

BILAGA III Krav på fordon med avseende på deras däckinpassning .......... 34

Tillägg 1 Informationsdokument beträffande däckinpassning av däck för viss typ av två- eller trehjuliga motorfordon .......... 36

Tillägg 2 Intyg om fordons typgodkännande såvitt avser inpassning av däck för typ av två- eller trehjuligt motorfordon .......... 37

BILAGA I

ADMINISTRATIVA BESTÄMMELSER FÖR KOMPONENTTYPGODKÄNNANDE AV VISS TYP AV DÄCK

1. ANSÖKAN OM KOMPONENTTYPGODKÄNNANDE

1.1 Ansökan om komponenttypgodkännande för viss typ av däck måste innehålla noggranna uppgifter om den typ av däck på vilken komponenttypgodkännandemärket skall anbringas.

1.2 För varje däcktyp måste ansökan också innehålla noggranna uppgifter om:

1.2.1 däckets storleksangivelse enligt definitionen i bilaga II, punkt 1.16,

1.2.2 fabrikat eller varunamn,

1.2.3 användningskategori: normal, special, vinter eller moped,

1.2.4 däckets struktur (diagonal- eller korslagerdäck, gördel-, radialdäck),

1.2.5 symbol för hastighetskategori,

1.2.6 belastningsindex,

1.2.7 om däcket är avsett för användning med eller utan innerdäck,

1.2.8 om däcket är "normalt" eller "förstärkt",

1.2.9 skikttal för motorcykelavledningar,

1.2.10 de yttre dimensionerna: däckets hela bredd och hela diameter,

1.2.11 fälgar på vilka däcket kan inpassas,

1.2.12 mätfälg och provfälg,

1.2.13 provtryck och tryck för mätningar,

1.2.14 koefficienten x till vilken hänvisning sker i bilaga II, punkt 1.19,

1.2.15 för däck kännetecknade med bokstavskoden "V" inom däckets storleksangivelse och som är lämpliga för hastigheter över 240 km/h eller för däck kännetecknade med bokstavskoden "Z" inom däckets storleksangivelse och som är lämpliga för hastigheter över 270 km/h, den maximihastighet som tillåts av däckstillverkaren och den bärförmåga som beräknas för denna maximihastighet. Den högsta tillåtna hastigheten och den relevanta bärförmågan skall anges i typgodkännandeintyget (tillägg 2 till denna bilaga).

1.3 Ansökan om komponenttypgodkännande skall också åtföljas av skisser eller fotografier i tre exemplar som anger slitbanemönstret och höljet av det luftfyllda däcket som monterats på mätfälgen som visar de relevanta dimensionerna (se punkterna 3.1.1 och 3.1.2 av bilaga II) av det däck som framlagts för typgodkännande. Den skall även åtföljas av det provutlåtande som avgivits av ett godkänt provlaboratorium eller av två prover av däcktypen enligt den behöriga myndighetens uppfattning.

1.4 Däcktillverkaren kan begära att EG-komponenttypgodkännandet utvidgas även till andra typer av modifierade däck.

1.5 Detta direktiv gäller inte nya däck konstruerade endast för terrängbruk och märkta "NHS" (not for highway service - inte för landsvägsbruk) eller för tävlingar.

2. MÄRKNING

De däckprover som lämnas in för komponenttypgodkännande skall vara tydligt och outplånligt märkta med den sökandes märke eller varunamn och de skall ha tillräckligt utrymme för komponenttypgodkännandemärket.

3. KOMPONENTTYPGODKÄNNANDEMÄRKE

Alla däck som överensstämmer med en typ som har blivit komponenttypgodkänd i enlighet med detta direktiv skall ha den komponenttypgodkännandemärkning som beskrivs i bilaga 5 till direktiv 92/61/EEG av den 30 juni 1992 om typgodkännande av två- eller trehjuliga motorfordon.

"A"-värdet som definierar dimensionerna av rektangeln och de siffror och bokstäver som utgör märket får inte vara mindre än 2 mm.

4. MODIFIKATION AV EN DÄCKTYP

4.1 Modifikation av slitbanemönstret kräver inte upprepning av de prov som föreskrivs i bilaga II.

Tillägg 1

Informationsdokument för viss typ av däck avsedd för två- eller trehjuliga motorfordon

>Start Grafik>

(bifogas ansökan om komponenttypgodkännande)

Ordningsnummer (anges av sökanden): ..........

Ansökan om komponenttypgodkännande för viss typ av däck avsedd för två- eller trehjuliga motorfordon skall innehålla följande:

- identifikation av däckets tillverkare,

- de uppgifter som anges i punkterna 1.2.1 till 1.2.15 i denna bilaga.>Slut Grafik>

Tillägg 2

Intyg om komponenttypgodkännande för viss typ av däck för två- eller trehjuliga motorfordon

>Start Grafik>

MALL

Myndighetens namn

Komponenttypgodkännandenr: ..........

Utvidgning nr: ..........

1. Däckets märke eller varunamn: ..........

2. Däckets typ: .......... (¹)

3. Tillverkarens namn och adress: ....................

4. Namn på och adress till tillverkarens representant, då sådan finns: ....................

5. Däcken inlämnade för provning: ..........

Utlåtande nr ..........

av tekniskt organ ..........

datum ..........

6. Komponenttypgodkännande beviljat/utvidgat/vägrat (²).

7. Plats: ..........

8. Datum: ..........

9. Underskrift: ..........

(¹) Följande måste specificeras

- däckstorleksangivelse

- användningskategori

- belastningsindex

- symbol för hastighetskategori

- om tillämpligt, högsta tillåtna hastighet och relevanta bärförmåga.

(²) Stryk det ej tillämpliga.>Slut Grafik>

BILAGA II

DEFINITIONER, MÄRKNINGAR OCH KRAV

1. DEFINITIONER

I detta kapitel avses med

1.1 däcktyp däck som inte skiljer sig från varandra, såvitt avser följande egenskaper:

1.1.1 fabrikat eller varunamn,

1.1.2 däckets storleksangivelse,

1.1.3 användningskategori (normal: för däck avsedda för normalt landsvägsbruk; speciell: däck för specialanvändning, exempelvis sådana som används för landsvägs- och terrängkörning; vinter- eller moped-),

1.1.4 struktur (diagonal (korsskikt), gördel, radial),

1.1.5 symbol för hastighetskategori,

1.1.6 belastningsindex,

1.1.7 tvärsnittsprofilen efter montering på en särskild fälg,

1.2 däckstruktur de tekniska egenskaperna hos däckets stomme. Åtskillnad görs i synnerhet mellan följande däcksammansättningar:

1.2.1 diagonal- eller vinkelskikt (korslager) en däckstruktur i vilken korden sträcker sig till ringvulsten och är lagd så att de bildar alternerande vinklar som enligt vad som framgår är mindre än 90° mot slitbanans mittlinje,

1.2.2 diagonalbältgördel en däckstruktur av "korslager"-typ i vilken stommen omges av en gördel bestående av två eller flera lager av i princip otöjbart material som ligger i alternerande vinklar nära stommens vinkel,

1.2.3 radial en däckstruktur i vilken korden sträcker sig till ringvulsten och är lagd i stort sett i 90° vinkel mot mittlinjen, medan stommen är förstärkt med ett i princip otöjbart omgivande bälte,

1.2.4 förstärkt en däckstruktur i vilken stommen är mera hållfast än i motsvarande standarddäck,

1.3 vulst den del av däcket vars form och utformning gör det möjligt för den att passas in på fälgen och hålla däcket fast vid fälgen (1),

1.4 kord de trådar som utgör väven i skiktstrukturen av luftfyllda däck (2),

1.5 skikt ett lager av gummitäckta parallella kordtrådar (3),

1.6 stomme annan del av däcket än slitbanan och sidorna som bär tyngden då däcket är fyllt med luft (4),

1.7 slitbana den del av däcket som kommer i beröring med marken (5),

1.8 sida den del av däcket som ligger mellan slitbanan och den del som är avsedd att täckas av fälgen (6),

1.9 slitbanefåra mellanrummet mellan två bredvid varandra liggande räfflor eller lameller i slitbanemönstret (7),

1.10 huvudfåror de breda fåror som finns i slitbanans mittparti,

1.11 genomskärningsbredd (S) det rätlinjiga avståndet mellan sidornas ytterkanter av ett luftfyllt däck, frånsett utsprång som utgörs av märkningar, prydnader eller skyddande band eller räfflor (8),

1.12 sammanlagd bredd det rätlinjiga avståndet mellan sidornas ytterkanter av ett luftfyllt däck, inbegripet märkningar, prydnader eller skyddande band eller räfflor (9), för däck vilkas slitbanebredd är större än genomskärningsbredden utgör slitbanebredden den sammanlagda bredden,

1.13 genomskärningshöjd (H) det avstånd som är lika med hälften av skillnaden mellan däckets yttre diameter och den nominella fälgdiametern (10),

1.14 nominella höjd-breddförhållandet (Ra) hundra gånger det värde som erhålls då man dividerar den nominella genomskärningshöjden med den nominella genomskärningsbredden (S1) som båda uttrycks i samma måttenhet,

1.15 yttre diameter (D) den sammanlagda diametern av ett luftfyllt nytt däck (11),

1.16 däckets storleksangivelse en beskrivning som innehåller följande:

1.16.1 den nominella genomskärningsbredden (S1) (uttryckt i mm, utom för vissa däcktyper för vilka däckets storleksangivelse definieras i den första kolumnen av tabellerna i tillägg 4 till den här bilagan),

1.16.2 det nominella höjd-breddförhållandet (Ra), utom för vissa däcktyper för vilka däckets storleksangivelse anges i den första kolumnen av tabellerna i tillägg 4 till den här bilagan,

1.16.3 ett överenskommet nummer (d) som betecknar den nominella fälgdiametern och som motsvarar denna diameter antingen i form av ett kodnummer (ett tal under 100) eller i millimeter (ett tal över 100).

1.16.3.1 värden i millimeter av symbolen (d) uttryckt i kodform är som följer:

>Plats för tabell>

1.17 nominell fälgdiameter (d) diametern på den fälg på vilken däcket avses att monteras (12),

1.18 fälg stödet för antingen ett däck och innerring eller ett däck utan luftfylld innerring på vilken ringvulsten fäster,

1.19 teoretisk fälg en tänkt fälg vars bredd skulle vara X gånger däckets nominella genomskärningsbredd. Värdet för X måste definieras av däcktillverkaren,

1.20 mätfälg den fälg på vilken däcket skall inpassas för de dimensionella mätningarna,

1.21 provfälg den fälg på vilken däcket skall inpassas för provning,

1.22 spaltning brytning av gummistycken från däckets slitbana,

1.23 kordseparering delning av kordtrådarna från det täckande gummit,

1.24 skiktseparering delning av intill varandra liggande skikt,

1.25 slitbaneseparering lösgöring av slitbanan från stommen,

1.26 belastningsindex ett tal som har samband med den största tillåtna belastning som däcket kan bära vid den hastighet som motsvarar dess hastighetsangivelse enligt de användningsvillkor som definieras av tillverkaren. Tillägg 3 till bilaga II innehåller en förteckning över index och motsvarande belastningar,

1.27 tabell över förändring i belastningen som en funktion av hastigheten tabellen i tillägg 7 till bilaga II som, med hänvisning till belastningsindex och index för bärförmåga vid nominell hastighet, anger förändring i belastningen av ett däck som används vid andra hastigheter än de som motsvarar dem som anges av den nominella hastighetskategorin,

1.28 hastighetskategori

1.28.1 hastigheten uttryckt med hjälp av symbol för hastighetskategori såsom anges i 1.28.2,

1.28.2 hastighetskategorierna är de som anges i följande tabell:

>Plats för tabell>

1.28.3 Däck som lämpar sig för högsta hastigheter över 240 km/h kännetecknas av bokstaven "V" eller "Z" placerad inom däckets storleksangivelse framför uppgiften om däckstruktur,

1.29 vinterdäck ett däck vars slitbanemönster och struktur har konstruerats främst för att garantera bättre köruppträdande än för normala däck i gyttja och nysnö eller snöslask. Vinterdäckens slitbanemönster består i allmänhet av fåror och/eller spalter med större mellanrum än i normala däck,

1.30 MST (multiservice - universaldäck) ett däck för flera användningsområden, eller med andra ord, ett däck som lämpar sig för både landsvägs- och terrängkörning,

1.31 maximibelastningsvärde den största massa som ett däck beräknas kunna bära:

1.31.1 För hastigheter under eller lika med 130 km/h får maximibelastningsvärdet inte överskrida det procenttal som ansluter sig till det relevanta indexet för däckets bärförmåga såsom anges i tabellen "Förändring i bärförmåga enligt hastighet" (se punkt 1.27) med hänvisning till den symbol för däckets hastighetskategori och hastigheten av det fordon på vilket däcket monterats.

1.31.2 För hastigheter över 130 km/h men inte över 210 km/h, får maximibelastningsvärdet inte överskrida det värde som har samband med belastningsindexet för däcket.

1.31.3 Då det gäller däck konstruerade för hastigheter över 210 km/h, men inte över 270 km/h, skall maximibelastningsvärdet inte överskrida procenttalet för den massa som ansluter sig till däckets belastningsindex som anges i tabellen nedan med hänvisning till symbolen för däckets hastighetskategori och till högsta referenshastigheten för det fordon på vilket däcket skall monteras.

>Plats för tabell>

1.31.4 För hastigheter över 270 km/h får belastningsvärdet inte överstiga den massa som definieras av däcktillverkaren med hänvisning till däckets hastighetskod.

För hastigheter mellan 270 km/h och den högsta hastighet som tillåts av däcktillverkaren gäller linjär interpolation av belastningsvärdet.

1.32 mopeddäck ett däck avsett att monteras på mopeder

1.33 motorcykeldäck ett däck som hvudsakligen är avsett att monteras på motorcyklar

1.34 rullningsomkrets (Cr) det teoretiska avstånd som mittpunkten (axeln) av ett hjul på ett fordon i rörelse färdas under en fullbordad rotation, vilket erhålls enligt formeln:

Cr = f × D, där

D är däckets yttre diameter i enlighet med däckets storleksangivelse definierad i punkt 3.1.2 i denna bilaga

>Plats för tabell>

2. MÄRKNING

2.1 På åtminstone en av sina sidor skall däcken ha följande märkningar:

2.1.1 fabrikat eller varunamn,

2.1.2 storleksangivelse för däcket enligt definitionen i punkt 1.16,

2.1.3 uppgifter om däckstrukturen som följer:

2.1.3.1 då det gäller diagonal- eller vinkelkord-(korsskikts) däck, ingen märkning eller bokstaven "D" före fälgdiameterkoden,

2.1.3.2 då det gäller gördeldäck, bokstaven "B" före fälgdiameterkoden och, valfritt, ordet "BIAS-BELTED",

2.1.3.3 då det gäller radialdäck, bokstaven "R" före fälgdiameterkoden och, valfritt, ordet "RADIAL",

2.1.4 däckets hastighetskategori, uttryckt med symbolen som det hänvisas till i punkt 1.28.2,

2.1.5 belastningsindex enligt definitionen i 1.26,

2.1.6 ordet "TUBELESS" då ett däck är avsett att användas utan luftfylld inre ring,

2.1.7 symbolen "REINFORCED" eller "REINF" då det gäller förstärkta däck,

2.1.8 tresiffrigt tillverkningsdatum, vari de två första siffrorna anger veckan och den tredje året. Denna information behöver synas endast på ena sidan,

2.1.9 symbolen "M+S" eller "M.S" eller "M & S" då det gäller vinterdäck,

2.1.10 symbolen "MST" då det gäller universaldäck.

2.1.11 ordet "MOPED", "CICLOMOTORE" eller "CYCLOMOTEUR" då ett däck är avsett för mopeder.

2.1.12 Däck som lämpar sig för hastigheter över 240 km/h måste märkas med den tillämpliga bokstavskoden "V" eller "Z" (se punkt 1.31.3) inom däckets storleksangivelse och framför strukturangivelsen (se punkt 2.1.3).

2.1.13 Däck som lämpar sig för hastigheter över 240 km/h (eller respektive 270 km/h) måste inom parentes vara försedda med märkningen för det belastningsindex (se punkt 2.1.5) som är tillämpligt för hastigheten 210 km/h (respektive 240 km/h) och en symbol för referenshastighetskategori som följer:

- "V" då det gäller däck som kännetecknas av bokstavskoden "V" inom storleksangivelsen.

- "W" då det gäller däck som kännetecknas av bokstavskoden "Z" inom storleksangivelsen.

2.2 Tillägg 2 ger ett exempel på utseendet av däckmärkning.

2.3 De märkningar till vilka hänvisas i 2.1 och den komponenttypgodkännandemärkning som fastställs i stycke 3 av bilaga I skall pressas i eller på däcken. De skall vara tydligt läsliga.

3. KRAV PÅ DÄCK

3.1 Däckdimensioner

3.1.1 Genomskärningsbredd

3.1.1.1 Genomskärningsbredden beräknas enligt följande formel:

S = S1 + K (A - A1)

där:

S = genomskärningens bredd uttryckt i mm mätt på mätfälgen,

S1 = nominell genomskärningsbredd (i mm) såsom anges på däcket i däckets storleksangivelse,

A = bredd, uttryckt i mm, av den mätfälg som anges av tillverkaren i den tekniska beskrivningen,

A1 = teoretisk fälgbredd uttryckt i mm.

Värdet S1 multiplicerat med faktorn X som uppges av däcktillverkaren används för A1 och värdet 0.4 används för K.

3.1.1.2 Då däckets storleksangivelse förekommer i den första kolumnen av tabellerna i tillägg 4 till bilaga II, skall genomskärningsbredden (S1) och den teoretiska fälgbredden (A1) dock vara de värden som införts mittemot storleksangivelsen i dessa tabeller.

3.1.2 Däckets yttre diameter

3.1.2.1 Den yttre diametern av ett däck erhålls enligt följande formel:

D = d + 2H

där:

D = den yttre diametern, uttryckt i mm

d = den nominella fälgdiametern uttryckt i mm

H = den nominella däckhöjden

H = S1 × 0.01 Ra, där

S1 = den nominella genomskärningsbredden

Ra = det nominella bredd-höjdförhållandet såsom anges i beskrivningen över däckets sidoyta enligt kraven i punkt 2.1.3.

3.1.2.2 Den yttre diametern av däcktyper för vilka storleksangivelsen är angiven i den första kolumnen av tabellerna i tillägg 4 till denna bilaga, skall dock vara den som anges i de ovannämnda tabellerna mittemot däckbeskrivningen.

3.1.3 Metod för däckmätning

Däckets dimensioner skall mätas på sätt som anges i tillägg 5 till denna bilaga.

3.1.4 Bestämmelser gällande för däckets genomskärningsbredd.

3.1.4.1 Däckets sammanlagda bredd får vara mindre än genomskärningsbredden S bestämd i enlighet med punkt 3.1.1.

3.1.4.2 Den får överstiga detta värde upp till det värde som anges i tillägg 4 till denna bilaga eller, då det gäller däckstorleksbeskrivningar som inte anges i nämnda tillägg 4, med följande procentvärden:

3.1.4.2.1 för mopeddäck, för normala landsvägsdäck och vinterdäck för motorcyklar:

+ 10 % då det gäller en fälgdiameterkod 13 och mer

+ 8 % för en fälgdiameterkod på högst 12

3.1.4.2.2 för ett universaldäck lämpat för begränsat landsvägsbruk och märkt med MST: + 25 %.

3.1.5 Bestämmelser beträffande däckets ytterdiameter.

3.1.5.1 Däckets ytterdiameter får inte överstiga de minimi- och maximivärden för diametern som anges i tillägg 4 till denna bilaga.

3.1.5.2 Däckets ytterdiameter får, när däckets storleksangivelse inte är angiven i tillägg 4 till denna bilaga, inte överstiga de lägsta och högsta diametervärden som erhålls vid tillämpning av följande formel:

Dmin = d + (2H × a)

Dmax = d + (2H × b)

H och d är såsom definieras i punkt 3.1.2.1 och a och b är såsom definieras i punkterna 3.1.5.2.1 respektive 3.1.5.2.2:

3.1.5.2.1 för ett mopeddäck, för normalt landsvägsdäck och för vinterdäck

>Plats för tabell>

3.1.5.2.2 för ett mopeddäck och för ett normalt landsvägsdäck för motorcykel

>Plats för tabell>

3.2 Belastnings-/hastighetsprestationsprovning

3.2.1 Belastnings-/hastighetsprestationsprovningen skall göras på ett däck i enlighet med det tillvägagångssätt som definieras i tillägg 6 till bilaga II.

3.2.1.1 Då ansökan gäller däck som kännetecknas av bokstavskoden "V" inom storleksangivelsen och som lämpar sig för hastigheter över 240 km/h, eller däck som kännetecknas av bokstavskoden "Z" inom storleksangivelsen och som lämpar sig för hastigheter över 270 km/h (se punkt 1.2.15 i bilaga I), görs den ovannämnda belastnings-/hastighetsprovningen på ett däck vid de belastnings- och hastighetsförhållanden som angetts inom parentes på däckets sidoyta (se punkt 2.1.13). En ytterligare belastnings-/hastighetsprovning måste göras på ett andra däck av samma typ vid de belastnings- och hastighetsförhållanden som eventuellt har angetts som högsta värden av tillverkaren.

3.2.2 Efter att framgångsrikt ha genomgått belastnings-/hastighetsprovningen skall däcket inte visa tecken på separering i slitbanan, kordskikten eller kordtrådarna, eller spaltning eller kordbrott.

3.2.3 Däckets ytterdiameter, mätt minst sex timmar efter belastnings-/hastighetsprovningen, får inte skilja sig från det yttre diametermått som mättes före provningen med mer än ± 3,5 %.

3.2.4 Däckets hela bredd mätt vid slutet av belastnings-/hastighetsprovningen skall inte överskrida de värden som fastställs i punkt 3.1.2.4.

3.3 Däcks dynamiska utvidgning

De däck som det hänvisas till i punkt 1.1 i tillägg 8 i bilaga II som har genomgått den belastnings-/hastighetsprovning som krävs i punkt 3.2.1 skall undergå provning för dynamisk utvidgning som skall utföras i enlighet med det praktiska tillvägagångssätt som föreskrivs i nämnda tillägg.

3.4 Då en tillverkare tillverkar ett urval däck är det inte nödvändigt att utföra belastnings-/hastighetsprovning och provning för dynamisk utvidgning på varje tillgängligt däcktyp. Möjligheten att välja det minst gynnsamma fallet överlämnas för bedömning till den myndighet som ansvarar för komponenttypgodkännande.

3.5 En modifikation av däckets slitbanemönster anses inte föranleda en upprepning av den provning som definieras i punkterna 3.2 och 3.3 av denna bilaga.

3.6 Utvidgning av godkännande för däck lämpade för hastigheter över 240 km/h för däck som kännetecknas av bokstavskoden "V" inom storleksangivelsen (eller 270 km/h för däck som kännetecknas av bokstavskoden "Z" inom storleksangivelsen), med avsikt att få intyg för olika maximihastigheter och/eller -belastningar, tillåts förutsatt att ett nytt provutlåtande, med avseende på den nya maximihastigheten och belastningsvärde, tillhandahålls av det tekniska organ som ansvarar för provningen. Dylika nya belastnings-/hastighetsvärden måste anges i tillägg 2 till bilaga I.

Tillägg 1

Förklarande diagram

(se punkt 1 i denna bilaga)

>Hänvisning till >

Tillägg 2

Ordningsföljd för däckmärkning

Exempel på de märkningar som måste förekomma på typgodkända däcktyper

>Start Grafik>

b ≥4 mm>Slut Grafik>

b 100/80 B 18 53 S TUBELESS M+S 013

Dessa märkningar definierar ett däck:

- med nominella genomskärningsbredden 100

- med nominella bredd/höjdförhållandet 80

- till strukturen ett gördeldäck (B)

- vars fälgdiameter är 457 mm, vilket motsvaras av koden 18

- med bärförmågan 206 kg, motsvarande indexvärde 53 (se lista i tillägg 3)

- tillhörande hastighetskategorin S (högsta hastighet 180 km/h)

- som får monteras utan luftfylld inre ring

- som är ett vinterdäck (M+S)

- tillverkat under vecka 1 (01) av år 1993 (3).

Placeringen och ordningsföljden av de märkningar som utgör däckets kännetecken skall vara som följer:

a) Däckets storleksangivelse inbegripet den nominella genomskärningens bredd, det nominella bredd/höjdförhållandet, struktursymbolen, om tillämpligt, och den nominella fälgstorleken skall kombineras såsom visas i exemplet ovan, dvs. 100/80 B 18.

b) Belastningsindexet och symbolen för hastighetskategori skall placeras nära däckets storleksangivelse. De får komma antingen före eller efter denna eller finnas över eller under den.

c) Beskrivningarna "TUBELESS" och "REINFORCED" eller "REINF" och "M+S" eller "M.S." eller "M & S" och "MST" och/eller "MOPED", "CICLOMOTORE" eller "CYCLOMOTEUR" får vara anbragta på större avstånd från dimensionsbeskrivningen.

d) Då det gäller däck lämpade för hastigheter över 240 km/h, måste den tillämpliga bokstavskoden "V" eller "Z" märkas framför strukturmärkningen (t.ex. 140/60ZR18). Referensindexet för bärförmåga och symbolen för hastighetskategori måste, om det är tillämpligt, sättas inom parentes (se punkt 2.1.13 i bilaga II).

Tillägg 3

Förteckning över belastningsindex och motsvarande tillåtna maximimassa

A = belastningsindex

B = motsvarande maximimassa (kg)

>Plats för tabell>

Tillägg 4

Märkning och dimensioner av vissa däcktyper

(Se bilaga II, punkterna 3.3.1.2, 3.1.2.2, 3.1.4.2 och 3.1.5.1)

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

Tillägg 5

Tillvägagångsätt för mätning av däckdimensioner

1. Däcket monteras på mätfälgen och fylls med luft till det tryck som anges av tillverkaren (13).

2. Däcket monterat på sin fälg lämnas i den omgivande laboratorietemperaturen i minst 24 timmar.

3. Trycket återställs till det värde som fastställs i punkt 1.

4. Den sammanlagda bredden beräknas med hjälp av en kalibertolk vid sex på lika stort avstånd från varandra belägna punkter, så att bandens eller räfflornas tjocklek beaktas. Det högsta sålunda erhållna mätvärdet skall registreras som den sammanlagda bredden.

5. Ytterdiametern definieras som följer: den största omkretsen mäts och det sålunda erhållna värdet divideras med pi (3,1416).

Tillägg 6

Förfarande för provning av belastnings-/hastighetsprestanda

1. FÖRBEREDELSE

1.1 Ett nytt däck skall monteras på den provfälg som anges av tillverkaren.

1.2 Det skall fyllas med luft till det lämpliga tryck som fastställs i följande tabell:

>Plats för tabell>

Andra däcktyper skall fyllas till det lufttryck som anges av tillverkaren.

1.3 Däcktillverkaren kan, med motivering, begära om att få använda ett lufttryck som avviker från dem som uppräknas i stycke 1.2. I sådant fall fylls däcket till detta tryck (se punkt 1.2.13 i bilaga I).

1.4 Hjul-däckkombinationen skall förvaras i provrummets temperatur i minst tre timmar.

1.5 Trycket i däcket skall bringas till det som definieras i punkt 1.2 eller 1.3.

2. PROVFÖRLOPP

2.1 Hjul-däckkombinationen skall monteras på en provaxel och pressas mot den yttre ytan av ett slätt svänghjul med diametern 1,7 m ± 1 % eller 2,0 m ± 1 %.

2.2 En belastning som motsvarar 65 % av följande skall riktas mot provaxeln:

2.2.1 Det belastningsvärde som motsvarar index för bärförmåga för däck märkta med hastighetssymbol upp till och med "H",

2.2.2 Belastningsvärdet i anslutning till en maximihastighet på 240 km/h för däck med hastighetssymbolen "V" (se stycke 1.31.3 i bilaga II).

2.2.3 Belastningsvärdet i anslutning till en maximihastighet på 270 km/h för däck med hastighetssymbolen "W" (se stycke 1.31.3 i denna bilaga).

2.2.4 Det belastningsvärde som ansluter sig till den maximihastighet som anges av däcktillverkaren för däck lämpade för hastigheter över 240 km/h (eller 270 km/h, om det är tillämpligt) (se stycke 3.2.1.1).

2.2.5 Då det mopeddäck (hastighetskategori B), skall provbelastningen vara 65 % på en provtrumma som är 1,7 m i diameter, och 67 % på provtrumma som är 2,0 diameter.

2.3 Genom hela provningen skall däcktrycket inte återställas och provbelastningen hållas konstant.

2.4 Temperaturen i provrummet skall under provningen hållas mellan 20 och 30 °C eller vid en högre temperatur om tillverkaren godkänner det.

2.5 Provningen skall genomföras utan avbrott, i enlighet med följande krav:

2.5.1 tid för övergång från hastigheten 0 till begynnelse-provhastighet: 20 minuter,

2.5.2 begynnelse-provhastighet: lika med den högsta hastigheten tänkt för däcktypen, sänkt med 30 km/h om provningen utförs på en trumma 2 m i diameter, eller med 40 km/h om provningen utförs på en trumma som är 1,7 m i diameter,

2.5.2.1 maximihastigheten som används för den andra provningen då det gäller däck lämpade för hastigheter över 240 km/h för däck kännetecknade av bokstavskoden "V" inom storleksangivelsen (eller 270 km/h för däck kännetecknade av bokstavskoden "Z" inom storleksangivelsen) är den maximihastighet som angetts av däcktillverkaren (se punkt 1.2.15 i bilaga I),

2.5.3 stegvisa hastighetsökningar: 10 km/h,

2.5.4 provningstid vid varje hastighetsområde: 10 minuter,

2.5.5 sammanlagd provningstid: en timme,

2.5.6 maximal provhastighet: däcktypens maximihastighet om provningen utförs på trumma med 2 m i diameter och däcktypens maximihastighet sänkt med 10 km/h om provningen utförs på en trumma som är 1,7 m i diameter,

2.5.7 då det gäller mopeddäck (hastighetskategori B) skall provhastigheten vara 50 km/h, den tid det tar att accelerera från 0 till 50 km/h är 10 minuter, jämn hastighet hålls i 30 minuter, provningen varar sammanlagt 40 minuter.

2.6 Då en andra provning utförs för uppskattning av topprestation av däck lämpade för hastigheter över 240 km/h skall provförfarandet dock vara följande:

2.6.1 tjugo minuter för ökning från noll till begynnelse-provhastighet,

2.6.2 tjugo minuter vid begynnelse-provhastighet,

2.6.3 tio minuter för ökning till maximiprovhastighet,

2.6.4 fem minuter vid maximal provhastighet.

3. LIKVÄRDIGA PROVMETODER

Om ett annat förfaringssätt används än det som beskrivs i punkt 2 skall dess likvärdighet bevisas.

Tillägg 7

>Plats för tabell>

Tillägg 8

Tillvägagångssätt för bestämning av dynamisk utvidgning av däck

1. OMFATTNING OCH UTSTRÄCKNING

1.1 Detta tillvägagångssätt gäller motorcykeldäck av de typer som hänvisas till i punkt 3.4.1 av detta tillägg.

1.2 Det är avsett för bestämning av däckets maximala utvidgning som förorsakas av centrifugalkraftens inverkan vid den högsta tillåtna hastigheten.

2. BESKRIVNING AV PROVFÖRFARANDET

2.1 Provaxeln och fälgen skall kontrolleras för att säkerställa att den radiala excentriciteten är mindre än ± 0,5 mm och att den laterala avvikelsen är under ± 0,5 mm mätt vid ytterkanten av hjulets vulstfäste.

2.2 Ytterkonturanordning

Varje anordning (projektionsrasterkamera, strålkastare eller annat) som möjliggör noggrann skissering av genomskärningens konturer eller fastställande av en omgivande kurva, i räta vinklar mot däckets mittlinje vid de punkter där de största förvrängningarna av slitbanan finns.

Denna anordning skall minimera all förvrängning och garantera ett konstant (känt) förhållande (K) mellan den dragna konturen och däckets faktiska dimensioner.

Denna anordning gör det möjligt att bestämma däckkonturen i förhållande till hjulets axel.

3. PROVUTFÖRANDE

3.1 Temperaturen i provrummet skall under provningen hållas mellan 20 °C och 30 °C eller vid en högre temperatur om tillverkaren godkänner detta.

3.2 De däck som skall prövas måste ha genomgått belastnings-/hastighetsprovningen i enlighet med tillägg 6 utan att uppvisa felaktigheter.

3.3 Det däck som skall prövas skall inpassas på ett hjul vars fälg överensstämmer med tillämpliga bestämmelser.

3.4 Däckets lufttryck (provtryck) skall justeras till de värden som anges i punkt 3.4.1.

3.4.1 Diagonal- eller vinkelskikt (korslager) och gördeldäck.

>Plats för tabell>

3.5 Hjul-däckkombinationen skall förvaras i provrummets temperatur i minst tre timmar.

3.6 Efter denna förvaringsperiod skall däckets lufttryck korrigeras till det värde som fastställs i punkt 3.4.1.

3.7 Hjul-däckkombinationen skall monteras på provaxeln och kontrolleras så att den rullar fritt. Däcket kan fås att rotera med en motor kopplad till provaxeln eller med tryck mot provtrumman.

3.8 Hela sammansättningen skall accelereras utan avbrott för att inom fem minuter uppnå däckets maximala hastighetskapacitet.

3.9 Ytterkonturanordningen skall installeras så att den ställs vinkelrätt mot (riktningen på) rotationen av slitbanan hos det däck som provas.

3.10 Det skall kontrolleras att hastigheten av slitbanans yta är lika med däckets maximala hastighetskapacitet ± 2 %. Utrustningen skall hållas vid jämn hastighet i minst fem minuter och därefter skall däckets genomskärning skisseras i det mest förvrängda avsnittet, eller det skall kontrolleras att däcket inte överskrider den omgivande kurvan.

4. BEDÖMNING AV RESULTATEN

4.1 Däck-hjulsammansättningens hölje (envelopp) skall vara som i exemplet nedan.

>Hänvisning till >

Med hänvisning till punkterna 3.1.4 och 3.1.5 i denna bilaga definieras gränsvärdena för höljets ytterlinje som följer:

>Plats för tabell>

4.1.1 Enveloppkurvans huvuddimensioner skall när det är tillämpligt justeras med beaktande av det konstanta värdet K (se punkt 2.2 ovan).

4.2 Förvrängning av däckets konturer vid maximihastighet skall inte gå över höljets ytterlinje vid jämförelse med däckets axel.

4.3 Ingen annan provning utförs på däcket.

5. LIKVÄRDIGA PROVMETODER

Om ett annat tillvägagångssätt än det som beskrivs i punkt 2 används, skall dess livärdighet visas.

(1) Se diagram i tillägg 1.

(2) Se diagram i tillägg 1.

(3) Lufttrycken kan även definieras som följer:

Discarding a TABLE

>Plats för tabell>

BILAGA III

KRAV PÅ FORDON MED AVSEENDE PÅ DÄCKINPASSNING

1. ALLMÄNT

1.1 I enlighet med bestämmelserna i punkt 2 skall varje däck som är inpassat på ett fordon, inklusive alla reservdäck, vara typgodkänt enligt bestämmelserna i detta direktiv.

1.2 Däckinpassning

1.2.1 Alla däck inpassade på ett fordon skall vara identiska såvitt avser de aspekter som behandlas i punkt 1.1.5 i bilaga II.

1.2.2 Alla däck som är inpassade på en viss axel skall vara av samma typ (se bilaga II, punkt 1.1).

1.2.3 Fordonets tillverkare skall definiera däcktypen/-typerna i enlighet med de krav som anges i detta kapitel. Denna eller dessa däcktyper som har tillverkats av däcktillverkaren enligt de toleranser som fastställs i bilaga II, punkterna 3.1.4, 3.1.5 och 3.3, skall kunna röra sig fritt i sin avsedda position. Det utrymme i vilket hjulet roterar måste vara sådant att det tillåter obegränsad rörlighet vid användning av största tillåtna däck inom de begränsningar för upphängning, styrning och hjulskydd som anges av fordonstillverkaren.

1.3 Bärförmåga

1.3.1 Det maximala belastningsvärdet, såsom det definieras i punkt 1.31 av bilaga II och med beaktande av de krav som fastställs i tillägg 7 till bilaga II, för varje däck som fordonet utrustats med skall minst vara lika med det följande:

- den maximala axelbelastningen då axeln är utrustad med endast ett hjul;

- halva maximala axelbelastningen då axeln är utrustad med två däck som en enhet,

- 0,54 gånger tillåtna maximala axelbelastningen då axeln är utrustad med två däck som dubbel (delad) enhet,

- 0,27 gånger den tillåtna maximala axelbelastningen då axeln är utrustad med två däckuppsättningar som dubbel (delad) enhet,

med hänvisning till den tillåtna maximala axelbelastningen som anges av fordonstillverkaren.

1.4 Hastighetskapacitet

1.4.1 Varje däck med vilket fordonet normalt är utrustat, skall bära en symbol för hastighetskategori (se bilaga II, punkt 1.28) som är förenlig med fordonets maximala referenshastighet (enligt fordonstillverkarens angivelse, inbegripet den tolerans som tillåts för kontroll av överensstämmelse i serietillverkning) eller den lämpliga belastnings-/hastighetssammansättningen (se bilaga II punkt 1.27).

1.4.2 Definitionen ovan gäller inte: då det är fråga om fordon som normalt är utrustade med vanliga däck och tillfälligt med vinter- eller universaldäck.

I detta fall måste symbolen för hastighetskategori på vinter- eller universaldäcken dock motsvara en hastighet som antingen överstiger fordonets maximala referenshastighet (såsom anges av fordonstillverkaren) eller inte understiger 130 km/h (eller båda).

Om fordonets maximala referenshastighet (enligt uppgift från fordonstillverkaren) trots allt är högre än den hastighet som motsvarar symbolen för hastighetskategori på vinter- eller universaldäck, skall ett varningsmärke, som anger vinterdäckens maximala hastighetskapacitet, placeras inne i fordonet på en för föraren tydligt synlig plats.

2. SPECIALFALL

2.1 Däck som har komponenttypgodkänts i enlighet med direktiv 92/23/EEG får även inpassas på motorcyklar med sidvagn, trehjuliga mopeder, trehjulingar och fyrhjulingar.

2.2 Motorcykeldäck får även inpassas på mopeder.

2.3 Då det gäller fordon som är utrustade med däck som på grund av speciella användningsförhållanden (t.ex. däck för användning inom lantbruk, industri, terrängfordon) varken är motorcykeldäck, personbilsdäck eller lastvagnsdäck, är kraven i bilaga II inte tillämpliga förutsatt att tillståndsmyndigheten övertygats om att de påmonterade däcken lämpar sig för fordonets driftsvillkor.

2.4 Däck som är monterade på mopeder med låga prestanda såsom definieras i noten i bilaga 1 till direktiv 92/61/EEG för typgodkännande av två- eller trehjuliga motorfordon, kan vara av annan typ än de som omfattas av kraven i detta kapitel på grund av speciella bruksomständigheter, förutsatt att den myndighet som ansvarar för fordons typgodkännande mottar en försäkran om att de inpassade däcken lämpar sig för fordonets driftsvillkor.

Tillägg 1

Informationsdokument beträffande inpassning av däck för viss typ av två- eller trehjuliga motorfordon

>Start Grafik>

(bifogas ansökan om fordonets typgodkännande)

Ordningsnr (anges av sökanden): ..........

Ansökan om fordonets typgodkännande med avseende på inpassning av däck för viss typ av två- eller trehjuliga motorfordon skall innehålla de uppgifter som anges i bilaga II till rådets direktiv nr 92/61/EEG av den 30 juni 1992, under A, i punkterna:

0.1,

0.2,

0.4 till 0.6,

2.3 till 2.3.2,

4.6,

5.2 till 5.2.3.

Vidare krävs följande uppgifter om däcken:

- den symbol för minimihastighetskategorin som är förenlig med fordonets teoretiska maximireferenshastighet:

- det minsta värde för bärförmåga som är förenligt med den maximala belastningen på varje däck:

- användningskategorier för fordonet:>Slut Grafik>

Tillägg 2

Intyg om fordons typgodkännande såvitt avser inpassning av däck för viss typ av två-eller trehjuligt motorfordon

>Start Grafik>

MALL

Myndighetens namn

Typgodkännandenr: ..........

Utvidgning nr: ..........

Avsnitt I

1. Fordonets märke eller varunamn: ..........

2. Fordonstyp (specificera eventuell variant och modell): ..........

3. Fordonskategori: ..........

4. Tillverkarens namn och adress: ....................

5. Namn på och adress till tillverkarens representant, om tillämpligt: ....................

6. Fordonet inlämnat för provning: ..........

Utlåtande nr ..........

av tekniskt organ ..........

datum ..........

7. Komponenttypgodkännande beviljat/utvidgat/vägrat (¹).

8. Ort: ..........

9. Datum: ..........

10. Underskrift: ..........

Avsnitt II

Kompletterande uppgifter

1. Bifogat finns en förteckning som fordonstillverkaren skall överlämna rörande (eventuella) varianter av fordonstypen och motsvarande däcktyper för användning på var och en av dem. Beskrivningen av däcken får innehålla endast följande uppgifter (varje axel anges separat om fler än en däckstorlek monteras på fordonet):

- däckstorleksangivelse,

- användningskategori,

- symbolen för den minimihastighetskategori som är förenlig med fordonets teoretiska maximireferenshastighet,

- lägsta belastningsindex som är förenligt med den maximala axelbelastningen,

- märke eller varunamn (endast i det fall som avses i punkt 1.2.4 i denna bilaga).

2. Skäl för utvidgning av typgodkännandet (om tillämpligt).

(¹) Stryk det ej tillämpliga.>Slut Grafik>

KAPITEL 2 BELYSNINGS- OCH LJUSSIGNALANORDNINGAR FÖR TVÅ- ELLER TREHJULIGA MOTORFORDON

FÖRTECKNING ÖVER BILAGOR

Sida

BILAGA I Allmänna krav för komponenttypgodkännande för viss typ av belysnings- och ljussignalanordning för två- eller trehjuliga motorfordon .......... 40

Tillägg 1 Färgen på avgivet ljus - Trikromatiska koordinater .......... 46

Tillägg 2 Exempel på utformning av godkännandemärkningar .......... 47

BILAGA II Krav för komponenttypgodkännande av främre positions(parkerings-)lyktor, bakre positions(parkerings-)lyktor, stopplyktor, körriktningsvisare, skyltlyktor, dimstrålkastare, dimbaklyktor, backningsstrålkastare och reflexanordningar monterade på två- eller trehjuliga motorfordon .......... 55

Tillägg 1 Minimivinklar för ljusets spridning horisontellt (h) och vertikalt (v) .......... 58

Tillägg 2 Fotometriska mätningar .......... 59

Tillägg 3 Fotometriska mätningar för skyltlyktan .......... 60

Tillägg 4 Informationsdokument .......... 61

Tillägg 5 Intyg på komponenttypgodkännande .......... 62

BILAGA III Krav beträffande komponenttypgodkännande för belysningsanordningar (strålkastare) med glöd- eller halogenlampor för halv- och/eller helljus på två- eller trehjuliga motorfordon .......... 63

BILAGA III-A Strålkastare för mopeder .......... 65

Tillägg 1 Fotometrisk provning av strålkastare försedda med lampor tillhörande kategori S3 och S4 .......... 66

Tillägg 2 Fotometrisk provning av strålkastare försedda med halogenlampor tillhörande kategori HS2 .......... 68

Tillägg 3 Informationsdokument för viss typ av strålkastare avsedda för mopeder .......... 70

Tillägg 4 Intyg om komponenttypgodkännande för viss typ av strålkastare avsedda för mopeder .......... 71

BILAGA III-B Strålkastare för motorcyklar och trehjulingar som avger symmetriskt halvljus och helljus med glödlampa .......... 72

Tillägg 1 Fotometrisk provning .......... 74

Tillägg 2 Stabilitetsprovning av fotometriska prestanda hos strålkastare i användning .......... 76

Tillägg 3 Krav för lyktor som innehåller linser av plastmaterial, provning av linser eller materialprover samt kompletta lyktor .......... 77

Tillägg 4 Informationsdokument om viss typ av strålkastare som är försedd med glödlampa som avger ett symmetriskt halvljus och helljus och som är avsedd att installeras på motorcyklar och trehjulingar .......... 78

Tillägg 5 Intyg om komponenttypgodkännande för viss typ av strålkastare med glödlampa som avger ett symmetriskt halvljus och helljus och är avsedd för motorcyklar och trehjulingar .......... 79

BILAGA III-C Strålkastare för motorcyklar och trehjulingar som avger ett asymmetriskt halvljus och helljus och som är försedda med halogenlampa (HS1) eller glödlampor som tillhör kategori R2 .......... 80

Tillägg 1 Mätskärm .......... 84

Tillägg 2 Stabilitetsprovning av fotometriska prestanda hos strålkastare i användning .......... 85

Tillägg 3 Krav för lyktor som innehåller linser av plastmaterial, provning av linser eller materialprover samt kompletta lyktor .......... 86

Tillägg 4 Informationsdokument om viss typ av strålkastare som är försedd med halogenlampor (HS1-lampor) som avger ett asymmetriskt halvljus och helljus och som är avsedd att installeras på motorcyklar och trehjulingar .......... 87

Tillägg 5 Intyg om komponenttypgodkännande för viss typ av strålkastare med halogenlampor (HS1-lampor) eller glödlampor av kategori R2 som avger ett asymmetriskt halvljus och helljus och som är avsedd för motorcyklar och trehjulingar .......... 88

BILAGA III-D Strålkastare för motorcyklar och trehjulingar som avger ett asymmetriskt halvljus och helljus och som är försedda med halogenlampa av annan typ än HS1 .......... 89

Tillägg 1 Mätskärmen .......... 94

Tillägg 2 Stabilitetsprovning av fotometriska prestanda hos strålkastare i användning .......... 97

Tillägg 3 Krav för lyktor som innehåller linser av plastmaterial och provning av linser eller materialprov samt kompletta lyktor .......... 100

Tillägg 4 Informationsdokument för strålkastare med halogenlampa som avger ett asymmetriskt halvljus och helljus och som är avsedd att installeras på motorcyklar och trehjulingar .......... 109

Tillägg 5 Intyg om komponenttypgodkännande för viss typ av strålkastare med glödlampa som avger ett asymmetriskt halvljus och helljus och som är avsedd för motorcyklar och trehjulingar .......... 110

BILAGA IV Glödlampor avsedda för användning i komponenttypgodkända lyktor för mopeder, motorcyklar och trehjulingar .......... 111

Tillägg 1 till 22 (Se bilaga IV) .......... 113

Tillägg 23 Exempel på godkännandemärkets disposition .......... 178

Tillägg 24 Ljuscentrum och glödtrådens form .......... 179

BILAGA I

ALLMÄNNA KRAV FÖR KOMPONENTTYPGODKÄNNANDE FÖR VISS TYP AV BELYSNINGS- OCH LJUSSIGNALANORDNING FÖR TVÅ- ELLER TREHJULIGA MOTORFORDON

1. I detta kapitel avses med

viss typ av anordning

anordningar som inte sinsemellan skiljer sig beträffande följande huvudsakliga egenskaper:

1.1 fabrikat eller varumärke,

1.2 det optiska systemets egenskaper,

1.3 tillsättande eller avlägsnande av komponenter som kan förändra det optiska resultatet som en följd av reflexion, refraktion eller absorption och/eller förvrängning under användningen,

1.4 deras avsedda användning i antingen höger- eller vänstertrafik eller bådadera,

1.5 linsernas material och eventuella beläggning.

2. ANSÖKAN OM KOMPONENTTYPGODKÄNNANDE FÖR VISS TYP AV ANORDNING

2.1 Ansökan om komponenttypgodkännande för viss typ av anordning som tillhandahålls i enlighet med artikel 3 i rådets direktiv 92/61/EEG av den 30 juni 1992 om typgodkännande av två- eller trehjuliga motorfordon skall även innehålla följande uppgifter:

2.1.1 anordningens avsedda användningsområde(n),

2.1.2 såvitt avser strålkastare, vare sig dessa är avsedda för trafik på vardera sidan av vägen eller endast för vänster- eller högertrafik,

2.1.3 såvitt avser körriktningsvisare: dess kategori.

2.2 För varje typ av anordning för vilken komponenttypgodkännande begärs skall ansökan åtföljas av:

2.2.1 ritningar i tre exemplar, tillräckligt detaljerade för att möjliggöra typidentifikation och som åskådliggör de geometriska villkor under vilka anordningen är installerad på fordonet, samt observationsriktningen som betraktas som referensaxel under provningen (horisontalvinkel H = 0, vertikalvinkel V = 0) och den punkt som bör betraktas såsom referenscentrum under provningen; beträffande strålkastare bör ritningarna visa en vertikal (axial) genomskärning och en frontalteckning med, vid behov, en detaljritning av de ljusbrytande partierna; ritningarna skall också redogöra för placeringen av den obligatoriska komponenttypgodkännandemärkningen, samt vid behov, ytterligare symboler i förhållande till den ovannämnda rektangulära märkningen,

2.2.2 en kort teknisk beskrivning, med detaljer framför allt - utom när fråga är om lyktor vilkas ljuskällor inte kan bytas - om lyktans tilltänkta kategori(er).

2.3 Sökandena skall även lämna in två exemplar av den anordning för vilken komponenttypgodkännande begärs.

2.4 För provning av det plastmaterial som linserna i strålkastare (1) och dimstrålkastare är tillverkade av, skall följande tillhandahållas:

2.4.1 tretton linser:

2.4.1.1 sex av dessa linser kan ersättas med sex materialprover som mäter åtminstone 60 × 80 mm, med flat eller konvex yttre yta och i mitten en i huvudsak flat del (krökningens radie inte mindre än 300 mm) som mäter åtminstone 15 × 15 mm,

2.4.1.2 varje lins eller materialprov skall vara tillverkad/tillverkat enligt den metod som används vid masstillverkning,

2.4.2 en reflektor i vilken linsen kan monteras enligt tillverkarens instruktioner.

2.5 De material som linserna och deras eventuella beläggning består av skall åtföljas av provningsresultaten för dessa material om provning tidigare har utförts.

2.6 Den behöriga myndigheten skall kontrollera att tillräckliga åtgärder har vidtagits för att säkerställa effektiv kontroll av tillverkningens överensstämmelse innan typgodkännande kan ges.

3. TILLÄGGSKRAV BETRÄFFANDE MÄRKNING AV OCH MÄRKEN PÅ ANORDNINGAR

3.1 Anordningarna skall på ett tydligt och outplånligt sätt vara märkta med följande:

3.1.1 fabrikat eller varunamn,

3.1.2 uppgifter om avsedd(a) kategori(er) av glödlampor: detta gäller inte lampor med ljuskällor som inte kan bytas ut,

3.1.3 såvitt avser lyktor med ljuskällor som inte kan bytas ut, nominellt volttal och wattal,

3.1.4 komponenttypgodkännandemärken i enlighet med bestämmelserna i artikel 8 i direktiv 92/61/EEG. Då det gäller strålkastare bör märkena placeras på linsen eller annan huvuddel av lyktan (spegeln anses utgöra en huvuddel). Om linsen inte kan skiljas från de övriga delarna, är en position på linsen tillräcklig. Den positionen skall visas i de ritningar som avses i punkt 2.2.1 ovan. Se t.ex. tillägg 2 till denna bilaga.

4. KOMPONENTTYPGODKÄNNANDE AV EN ANORDNING

4.1 När minst två anordningar utgör en del av samma anordning, kan komponenttypgodkännande ges endast om var och en av dessa anordningar motsvarar de krav som ställs i detta kapitel.

5. MINIMIKRAV FÖR FÖRFARANDEN FÖR KONTROLL AV ÖVERENSSTÄMMELSE AV PRODUKTIONEN

5.1 Allmänt

5.1.1 Kraven på överensstämmelse anses vara uppfyllda från mekanisk och geometrisk synpunkt, om skillnaderna inte går utöver vad som är oundvikliga avvikelser i produktionen enligt kraven i detta direktiv.

5.1.2 Beträffande den fotometriska prestanda, bör överensstämmelse av masstillverkade anordningar inte bestridas, om vid en slumpmässigt utförd fotometrisk provning av en anordning samt då det gäller körriktningsvisare, strålkastare eller dimstrålkastare utrustade med standardglödlampa, inget mätvärde avviker ofördelaktigt med mer än 20 % från de minimivärden som fastställs i detta direktiv.

5.1.3 Om resultaten av den provning som beskrivs ovan inte uppfyller kraven, skall provningen då det gäller körriktningsvisare, strålkastare eller dimstrålkastare, upprepas med annan standardglödlampa.

5.1.4 Uppenbart felaktiga anordningar skall inte beaktas.

5.1.5 Färgkoordinaterna skall följas då det gäller körriktningsvisare, strålkastare eller dimstrålkastare när dessa är utrustade med glödlampa av standard A fastställd färgtemperatur.

5.2 Minimikrav för tillverkarens kontroll av överensstämmelse

Innehavaren av typgodkännande skall för varje typ av anordning utföra åtminstone följande provning med lämpliga mellanrum. Provningen skall utföras enligt bestämmelserna i detta direktiv.

Om ett prov visar bristande överenstämmelse i förhållande till den ifrågavarande provtypen, skall provning utföras på ytterligare prover. Tillverkaren skall vidta åtgärder för att säkerställa överensstämmelsen i den ifrågavarande tillverkningen.

5.2.1 Provningens karaktär

Provning av överensstämmelse med detta direktiv skall omfatta de fotometriska och kolorimetriska egenskaperna hos strålkastare på motorcyklar och trehjulingar samt kontroll av förändring i vertikal position av avskärningslinjen under påverkan av värme.

5.2.2 Provningsmetoder

5.2.2.1 Provning skall generellt utföras i enlighet med de metoder som fastställs i detta direktiv.

5.2.2.2 I den provning av överensstämmelse som utförs av tillverkaren kan likvärdiga metoder användas med tillstånd av den behöriga myndighet som är ansvarig för typgodkännandeprovning. Tillverkaren ansvarar för att bevisa att de tillämpade metoderna motsvarar dem som fastställs i detta direktiv.

5.2.2.3 Tillämpningen av punkterna 2.2.1 och 2.2.2 kräver regelbunden kalibrering av mätapparaturen och dess korrelation till mätningar gjorda av behörig myndighet.

5.2.2.4 Jämförelsemetoderna skall i samtliga fall vara de som anges i detta direktiv, särskilt när det gäller administrativ kontroll och provtagning.

5.2.3 Provernas karaktär

Prover av anordningar skall väljas ut slumpmässigt från ett enhetligt parti. Ett enhetligt parti betyder ett antal anordningar av samma typ, definierade enligt tillverkarens tillverkningsmetoder.

Bedömningen skall i allmänhet omfatta serietillverkning från enskilda fabriker. Tillverkaren kan dock gruppera samman dokument beträffande samma typ från flera fabriker, förutsatt att dessa fungerar enligt samma kvalitetssystem och kvalitetskontroll.

5.2.4 Uppmätta och upptecknade fotometriska och kolorimetriska egenskaper

Den stickprovsuttagna anordningen skall utsättas för fotometriska mätningar vid de punkter som anges i de relevanta bilagorna om inget annat föreskrivs. Färgkoordinaterna skall uppfyllas.

5.2.5 Acceptanskriterier

Tillverkaren ansvarar för utförandet av en statistisk undersökning av provresultaten och, i samråd med behörig myndighet, för fastställandet av acceptanskriterierna för sina produkter för att uppfylla de specifikationer för överensstämmelse av produktionen som föreskrivs i bilaga IV till direktiv 92/61/EEG.

Acceptanskriterierna skall vara sådana att den lägsta sannolikheten, med en tillförlitlighetsnivå på 95 %, för att klara ett stickprov i enlighet med punkt 6 (första provtagningen) är 0,95.

6. MINIMIKRAV FÖR PROVTAGNING UTFÖRD AV KONTROLLANT

6.1 Allmänt

6.1.1 Från mekanisk och geometrisk synpunkt skall kraven på överensstämmelse anses vara uppfyllda om skillnaderna inte går utöver vad som är oundvikliga avvikelser i produktionen enligt kraven i detta direktiv.

6.1.2 Såvitt avser den fotometriska prestanda bör överensstämmelse av masstillverkade anordningar inte ifrågasättas om, vid en slumpmässigt utförd fotometrisk provning av en anordning samt då det gäller körriktningsvisare, strålkastare eller dimstrålkastare utrustade med standardglödlampa, inget mätvärde avviker ofördelaktigt med mer än 20 % från de minimivärden som fastställs i detta direktiv.

6.1.3 Färgkoordinaterna skall följas då det gäller körriktningsvisare, strålkastare eller dimstrålkastare när dessa är utrustade med glödlampa av standard A fastställd färgtemperatur.

6.2 Första provtagningen

Vid den första provtagningen väljs slumpmässigt fyra anordningar. Första provet av två betecknas A, det andra provet av två betecknas B.

6.2.1 Fall då överensstämmelsen inte ifrågasätts

6.2.1.1 Enligt provtagningsförfarandet i figur 1 i denna bilaga skall masstillverkade anordningars överensstämmelse inte ifrågasättas om de ofördelaktiga avvikelserna i anordningens mätvärden är:

6.2.1.1.1 >Plats för tabell>

gå till prov B

6.2.1.1.2 >Plats för tabell>

6.2.2 Fall då överensstämmelsen ifrågasätts

6.2.2.1 Enligt provningsförfarandet i figur 1 i denna bilaga skall masstillverkade anordningars överensstämmelse ifrågasättas och tillverkaren uppmanas att korrigera tillverkningen så att den uppfyller kraven (justering), om avvikelserna i anordningarnas mätvärden är:

6.2.2.1.1 >Plats för tabell>

6.2.2.1.2 >Plats för tabell>

6.2.3 Godkännandet återkallas

Överensstämmelse skall ifrågasättas och artikel 10 i rådets direktiv 92/61/EEG tillämpas om, enligt provtagningsförfarandet i figur 1 i denna bilaga, avvikelserna i anordningarnas mätresultat är:

6.2.3.1 >Plats för tabell>

6.2.3.2 >Plats för tabell>

6.3 Upprepad provtagning

I fallen A3, B2, B3 krävs upprepad provtagning, som innefattar ett tredje prov C på två anordningar och ett fjärde prov D på två speciella varningslampor som väljs ur ett parti som tillverkades efter justeringen och inom två månader efter anmärkningen.

6.3.1 Fall då överensstämmelsen ifrågasätts

6.3.1.1 Enligt provtagningsförfarandet i figur 1 i denna bilaga skall masstillverkade anordningars överensstämmelse inte ifrågasättas bestridas om avvikelserna i anordningarnas mätvärden är:

6.3.1.1.1 >Plats för tabell>

gå till prov D

6.3.1.1.2 >Plats för tabell>

6.3.2 Fall då överensstämmelsen ifrågasätts

6.3.2.1 Enligt provtagningsförfarandet i figur 1 i denna bilaga skall masstillverkade anordningars överensstämmelse ifrågasättas och tillverkaren uppmanas att korrigera tillverkningen så att den uppfyller de föreskrivna kraven (justering), om avvikelserna i anordningarnas mätvärden är:

6.3.2.1.1 >Plats för tabell>

6.3.3 Godkännandet återkallas

Överensstämmelse skall ifrågasättas och artikel 10 i direktiv 92/61/EEG tillämpas om avvikelserna i anordningarnas mätresultat, enligt provförfarandet i figur 1 av denna bilaga är:

6.3.3.1 >Plats för tabell>

6.3.3.2 >Plats för tabell>

Figur 1

>Hänvisning till >

Tillägg 1

>Plats för tabell>

För att fastställa de ovannämnda gränsvärdena kan en ljuskälla med färgtemperaturen 2856 K (belysningskälla A enligt Internationella Belysningskommissionen (CIE)) användas i kombination med lämpliga filter.

Beträffande reflexanordningarna belyses anordningen med CIE standard belysningskälla A, med infallsvinkeln ° och belysningsvinkeln V = H = 0°, eller, om detta ger en färglös ytreflexion, en vinkel V = ± 5°, H = 0°, skall de trikromatiska koordinaterna av den reflekterade ljusstrålen ligga inom de ovannämnda gränserna.

Tillägg 2

Exempel på utformning av godkännandemärkningar

Figur 1

>Hänvisning till >

En anordning med det EG-godkännandemärke som visas ovan är en körriktningsvisare i kategori 11, som har typgodkänts i Nederländerna (e4) under nummer 00243. De två första siffrorna i godkännandenumret visar att godkännandet har meddelats i enlighet med föreskrifter i bilaga II i detta direktiv i dess ursprungsversion.

För en körriktningsvisare anger pilen, att ljusspridningen är asymmetrisk på ett horisontalplan och att föreskrivna fotometriska värden uppfyllts till och med en vinkel 80° till höger, då anordningen ses i en riktning motsatt ljussändningen. Exemplet visar en körriktningsvisare monterad på höger sida av fordonet.

Förenklad märkning av lyktor som är grupperade, kombinerade eller som bildar flerfunktion med två eller flera i samma uppsättning.

Figur 1a

>Hänvisning till >

Anmärkning:

De tre exemplen på typgodkännandemärkning (modellerna A, B och C) är tre tänkbara alternativ för märkning av en belysningsanordning, där två eller flera lyktor utgör en del av samma uppsättning grupperade, kombinerade eller flerfunktionslyktor.

Modellerna visar att anordningen ifråga typgodkänts i Nederländerna (e4) under nummer 3333 och att den består av:

- en klass 1A bakre reflexanordning typgodkänd enligt direktiv 76/757/EEG,

- en röd bakre positionslykta (R) som typgodkänts enligt bilaga II i detta direktiv i dess ursprungsversionen,

- en dimbaklykta (F) som typgodkänts enligt direktiv 77/538/EEG i sin ursprungsversion,

- en backningsstrålkastare (AR) som typgodkänts enligt direktiv 77/539/EEG i sin ursprungsversion,

- en stopplykta (S) som typgodkänts enligt bilaga II i detta direktiv i sin ursprungsversion.

Exempel på EG-typgodkännandemärke

Figur 1b

>Hänvisning till >

Figur 1c

>Hänvisning till >

Figur 1d

>Hänvisning till >

Den reflexanordning som är försedd med ovanstående EG-typgodkännandemärke är en reflexanordning som har EG-typgodkänts i Nederländerna (e4) i klass 1 under nummer 216 enligt direktiv 76/757/EEG. Kraven för reflexanordningar enligt punkt 8.1 i bilaga II av detta direktiv gäller för a ≥ 4 mm.

Figur 2

>Hänvisning till >

Den huvudstrålkastare som har godkännandemärkning enligt ovan har godkänts i Nederländerna (e4) enligt bilaga III A av detta direktiv under godkännandenummer 00243. De två första siffrorna i godkännandenumret anger att godkännandet har beviljats enligt kraven i detta direktiv i dess ursprungsversion.

Figur 3

>Hänvisning till >

En huvudstrålkastare med godkännandemärkning enligt ovan uppfyller kraven i bilaga III B till detta direktiv i dess ursprungsversion och är enbart utformad för högertrafik.

Figur 4

>Hänvisning till >

Figur 5

>Hänvisning till >

En huvudstrålkastare med godkännandemärkning enligt ovan uppfyller kraven i bilaga III B till detta direktiv och är utformad:

Enbart för vänstertrafik.

För båda trafiksystemen genom en adekvat justering av inställningen av den optiska enheten eller lyktan på fordonet.

Figur 6

>Hänvisning till >

Den huvudstrålkastare som har godkännandemärkning enligt ovan är en strålkastare med lins i plastmaterial som uppfyller kraven i bilaga III C till detta direktiv i dess ursprungsversion.

Den är utformad så att glödtråden för halvljus kan tändas samtidigt med helljuset och/eller med en annan i enheten inbyggd ljusfunktion.

Figur 7

>Hänvisning till >

Figur 8

>Hänvisning till >

Den huvudstrålkastare som har godkännandemärkning enligt ovan uppfyller kraven i bilaga III-D till detta direktiv i dess ursprungsform.

Enbart med avseende på halvljuset och enbart utformad för vänstertrafik.

Enbart med avseende på helljus.

Figur 9

>Hänvisning till >

Figur 10

>Hänvisning till >

Den huvudstrålkastare som har godkännandemärkning enligt ovan är en huvudstrålkastare med lins i plastmaterial, som uppfyller kraven i bilaga III-D till detta direktiv, enbart med avseende på halvljus, och är utformad:

För båda trafiksystemen.

Enbart för högertrafik.

Förenklad märkning för grupperade, kombinerade och flerfunktionslampor

Figur 11

>Hänvisning till >

Anmärkning:

De fyra modeller som visas ovan motsvarar en belysningsanordning som har godkännandemärkning i förhållande till:

- en främre positionslykta (sida) (A) som har godkänts i enlighet med bilaga II i detta direktiv i dess ursprungsversion,

- en huvudstrålkastare (HCR) med halvljus utformat för höger- och vänstertrafik och helljus med en maximal styrka på mellan 86 250 och 101 250 cd (som anges i nr 30), godkänd enligt bilaga III D till detta direktiv och som har en lins i plastmaterial,

- en främre dimstrålkastare (B) godkänd i enlighet med direktiv 76/762/EEG och med en lins i plastmaterial,

- en främre körriktningsvisare av kategori 11 godkänd enligt bilaga II till detta direktiv i dess ursprungsform.

Figur 12

>Hänvisning till >

Figur 13

>Hänvisning till >

Huvudstrålkastaren med godkännandemärkning enligt ovan är en huvudstrålkastare som uppfyller kraven i direktiv 76/761/EEG.

Enbart med avseende på halvljus

och enbart utformad för vänstertrafik.

Enbart med avseende på helljus

Figur 14

>Hänvisning till >

Figur 15

>Hänvisning till >

Typgodkännande av en huvudstrålkastare med lins i plastmaterial som uppfyller kraven i direktiv 76/761/EEG med beaktande av tillägg 3 i bilaga III-D till detta direktiv.

För både halvljus och helljus och enbart utformad för högertrafik.

Enbart för halvljus, och enbart utformad för vänstertrafik.

Glödtråden för halvljus skall inte tändas samtidigt med helljusglödtråden och/eller någon annan huvudstrålkastare som den bildar flerfunktion med.

(1) Strålkastare som avses i bilaga III B, III C och III D.

BILAGA II

KRAV FÖR KOMPONENTTYPGODKÄNNANDE AV FRÄMRE POSITIONS(PARKERINGS-)LYKTOR, BAKRE POSITIONS(PARKERINGS-)LYKTOR, STOPPLYKTOR, KÖRRIKTNINGSVISARE, SKYLTLYKTOR, DIMSTRÅLKASTARE, DIMBAKLYKTOR, BACKNINGSSTRÅLKASTARE OCH REFLEXANORDNINGAR MONTERADE PÅ TVÅ- ELLER TREHJULIGA MOTORFORDON

1. DEFINITIONER

De relevanta definitioner som fastställs i bilaga I till rådets direktiv 93/92/EEG av den 29 oktober 1993 om montering av belysnings- och ljussignalanordningar på två- eller trehjuliga motorfordon tillämpas.

1.1 Lins betyder den yttersta komponenten av lyktan (anordningen) som släpper ljus genom belysningsytan,

1.2 Beläggning avser den/de produkt/er som tillförts i ett eller flera lager på linsens yttre yta,

1.3 Olika typer av anordningar är anordningar som skiljer sig åt på sådana väsentliga sätt som:

1.3.1 fabrikat eller varumärke,

1.3.2 det optiska systemets egenskaper,

1.3.3 tillsättande eller borttagande av komponenter som kan förändra den optiska effekten som en följd av reflexion, refraktion, absorption och/eller förvrängning under användningen,

1.3.4 glödlampans typ,

1.3.5 material som ingår i linser och eventuella beläggningar.

2. TILLÄGGSINFORMATION TILL TYPGODKÄNNANDEMÄRKNING FÖR KÖRRIKTNINGSVISARE

2.1 För körriktningsvisare i allmänhet skall ett nummer som anger om det är fråga om främre körriktningsvisare (kategori 11) eller bakre körriktningsvisare (kategori 12) anbringas nära den rektangulära komponenttypgodkännandemärkningen och mitt emot komponenttypgodkännandenumret.

2.2 I de fall en körriktningsvisare som, i enlighet med punkt 4.7.1, på den ena sidan inte uppnår den minsta ljusintensitet som krävs upp till en vinkel av H = 80°, skall en vågrät pil, vars spets pekar i den riktning där minimiljusintensiteten enligt punkt 4.7.1 uppnås till en vinkel av minst H = 80°, anges under komponentgodkännandemärkningen.

3. ALLMÄNNA KRAV

Anordningarna skall konstrueras och tillverkas på ett sådant sätt att de vid normal användning och trots eventuella skakningar fungerar felfritt och bibehåller de egenskaper som krävs i denna bilaga.

4. LJUSSTYRKAN

I referensaxeln skall ljusstyrkan från var och en av de två anordningarna uppgå till minst två minimivärden och högst till de maximivärden som anges i nedanstående tabell. De föreskrivna värdena får inte överskridas i någon riktning.

>Plats för tabell>

4.5 Utanför referensaxeln skall ljusstyrkan inom de vinklar som beskrivs i diagrammen i tillägg 1, i varje riktning motsvarande punkterna i tabellen för ljusspridning som definieras i tillägg 2, uppgå till minst de minimivärden som definieras i punkterna 4.1 till 4.4 ovan och med procenttalen i tabellen för ifrågavarande riktning.

4.6 Med undantag från punkt 4.1 ovan kan en högsta ljusstyrka av 60 cd tillåtas för bakre positions(parkerings-)lyktor som är kombinerade med stopplyktor under ett plan som utgör en vinkel på 5° nedåt från horisontalplanet.

4.7 Övrigt

4.7.1 Inom de fält som definieras i tillägg 1 skall ljusstyrkan vara minst 0,05 cd för positionslyktorna och minst 0,3 cd för stopplyktor och körriktningsvisare.

4.7.2 När en positionslykta har grupperats tillsammans med en stopplykta skall förhållandet mellan den uppmätta ljusstyrkan då de två ljusen tänds samtidigt och ljusstyrkan från bakre positionslyktan när endast denna tänds vara minst 5:1 vid de elva mätpunkter som definieras i tillägg 2 och som befinner sig inom det fält som begränsas av de lodräta raka linjer som går genom 0° V/± 10° H och de vågräta raka linjer som går genom ± 5° V/0° H som beskrivs i tabellen för ljusets spridning.

4.7.3 De krav som fastställs i punkt 2.2 i tillägg 2 om lokal variation skall uppfyllas.

4.8 Ljusstyrkan skall mätas med en konstant tänd lampa. När lyktor fungerar periodiskt bör man försäkra sig om att anordningen inte överhettas.

4.9 I tillägg 2, till vilket hänvisning sker ovan under 4.5, ges mer detaljerad information om de mätmetoder som skall användas.

4.10 Skyltlyktan skall uppfylla kraven i tillägg 3.

4.11 Fotometriska prestanda hos lyktor som är utrustade med flera ljuskällor skall provas i enlighet med bestämmelserna i tillägg 2.

5. PROVNINGSFÖRHÅLLANDEN

5.1 Alla mätningar skall utföras med en färglös standardlampa som tillhör den för anordningen avsedda kategorin och som är inställd så att den avger det referensljusflöde som krävs för den ifrågavarande lampan.

5.2 Vertikal- och horisontalgränserna av den ljusavgivande ytan skall bestämmas och dimensioneras i förhållande till dess referenscentrum.

6. FÄRGEN PÅ AVGIVET LJUS

Stopplyktor och bakre positionslyktor skall avge rött ljus, främre positionslyktor skall avge vitt ljus och körriktningsvisare skall avge gult ljus.

Färgen på det avgivna ljuset, som skall mätas med hjälp av en glödlampa av den kategori som anges av tillverkaren, skall hålla sig inom gränserna för de trikromatiska koordinater som föreskrivs i tillägg 1 till bilaga I, när denna glödlampa används i bilaga IV angivna provvolttal.

Dock skall, såvitt avser lyktor som är utrustade med ljuskällor som inte kan bytas ut, de kolorimetriska egenskaperna kontrolleras med hjälp av de ljuskällor som finns i lamporna vid ett volttal på 6,75 V, 13,5 V eller 28,0 V.

7. DIMSTRÅLKASTARE OCH DIMBAKLYKTOR

Kraven i direktiv 76/762/EEG för dimstrålkastare och direktiv 77/538/EEG för dimbaklyktor skall tillämpas.

8. BACKNINGSSTRÅLKASTARE

Kraven i direktiv 77/539/EEG för backningsstrålkastare skall tillämpas.

9. REFLEXANORDNINGAR

9.1 Pedalreflexer

9.1.1 Reflexanordningarnas form skall vara sådan att de kan inpassas i en rektangel vars sidors förhållande inte överstiger 8.

9.1.2 Pedalreflexer skall uppfylla kraven i bilaga VIII till direktiv 76/757/EEG beträffande orangegul färg.

9.1.3 Den egentliga reflekterande ytan av varje av de fyra pedalreflexerna får inte vara mindre än 8 cm².

9.2 Andra reflexanordningar

Kraven fastställda i direktiv 76/757/EEG beträffande reflexanordningar skall tillämpas.

Tillägg 1

Minimivinklar för ljusets spridning horisontellt (H) och vertikalt (V)

1. Främre positionslyktor

V = + 15°/- 10°

>Hänvisning till >

Bakre positionslyktor

V = + 15°/- 10°

>Hänvisning till >

3. Främre och bakre körriktningsvisare

V = ± 15°

För tvåhjuliga fordon

>Hänvisning till >

För trehjuliga fordon

>Hänvisning till >

4. Stopplyktor

V = + 15°/- 10°

>Hänvisning till >

Tillägg 2

Fotometriska mätningar

1. Mätmetoder

1.1 Störande reflexioner under fotometriska mätningar skall undvikas med hjälp av lämpliga skydd.

1.2 Om mätresultaten ifrågasätts skall dessa utföras på följande sätt:

1.2.1 mätavståndet är omvänt proportionellt till avståndet i kvadrat;

1.2.2 mätningsapparaturen är sådan att mottagarens rätvinkliga öppning från referenscentrum sett ligger mellan tio vinkelminuter och en grad;

1.2.3 intensitetskravet för en given observationsriktning tillfredsställs om detta krav uppfylls i en riktning som inte avviker mer än en fjärdedels grad från observationsriktningen.

2. STANDARDTABELL FÖR LJUSETS SPRIDNING

>Hänvisning till >

2.1 Riktning H = 0° och V = 0° motsvarar referensaxeln (på fordonet är den horisontal och parallell med det längsgående medianplanet och riktad mot det tänkta synfältet). Den går genom referenscentrum. De värden som ges i tabellen är minimi-intensiteten för de olika mätriktningarna uttryckt i procent av minikraven vid referensaxeln för varje lampa (i riktningen H = 0° och V = 0°).

2.2 Inom ljusspridningsfältet, presenterat i diagramform under punkt 2 som ett rutfält, bör ljusspridningen huvudsakligen vara likformig på så sätt att ljusintensiteten i alla riktningar på en del av rutfältet som begränsas av dess linjer uppnår åtminstone det lägsta minimivärdet givet i procent (eller det lägsta tillhandavarande värdet) på de av rutfältets linjer som begränsar ifrågavarande riktning.

3. FOTOMETRISK MÄTNING AV LYKTOR SOM ÄR UTRUSTADE MED FLERA LJUSKÄLLOR

Fotometriska prestanda måste kontrolleras:

3.1 För (fasta) glödlampor som inte kan bytas ut eller andra ljuskällor:

med det volttal som anges av tillverkaren. Den tekniska tjänsten kan kräva att tillverkaren tillhandahåller den särskilda kraftförsörjning som behövs för dessa lyktor.

3.2 För glödlampor som kan bytas ut:

när dessa är utrustade med massproducerade glödlampor på 6,75 V, 13,5 V eller 28,0 V måste värdena för ljusintensitet ligga mellan det maximivärde och det minimivärde som anges i denna bilaga, i enlighet med den tillåtna avvikelsen för det ljusflöde som tillåts för det slag av glödlampa som väljs, på sätt som anges i bilaga IV för produktionsglödlampor. Alternativt kan en standardglödlampa användas i tur och ordning i var och en av de enskilda positionerna, använda vid sitt referensflöde, varvid de enskilda mätningarna i varje position adderas.

Tillägg 3

Fotometriska mätningar för skyltlyktan

1. UPPLYST POSITION

Anordningar tillhör antingen kategori 1 eller 2. Anordningar som tillhör kategori 1 skall konstrueras så att den upplysta positionen mäter minst 130 × 240 mm och anordningar som tillhör kategori 2 så att den upplysta positionen mäter minst 200 × 280 mm.

2. DET AVGIVNA LJUSETS FÄRG

Färgen på det ljus som avges av den lykta som används i anordningen skall vara vit men tillräckligt neutral för att inte orsaka någon beaktansvärd ändring av registreringsskyltens färg.

3. LJUSETS INFALLSVINKEL

Skyltlyktans tillverkare skall klargöra installationsvillkoren för ovannämnda anordning i förhållande till registreringsskyltens avsedda placering. Anordningen skall placeras så att infallsvinkeln inte vid någon punkt av den belysta ytan överskrider 82°, då vinkeln mäts i relation till den ytterkant av anordningens ljusstrålande yta som är längst bort från registreringsskyltens yta. Då det är fråga om mer än en optiskt komponent, gäller detta krav endast för den del av registreringsskylten som är avsedd att upplysas av den ifrågavarande komponenten.

Anordningen skall konstrueras på ett sådant sätt att inget ljus strålar rakt bakåt, med undantag av rött ljus då anordningen är kombinerad eller grupperad med ett bakljus.

4. MÄTMETOD

Ljusstyrka mäts på ett ark rent vitt läskpapper vars minimivärde för diffusreflexion är 70 % och som har samma dimensioner som registreringsskylten och är placerad på den plats den normalt skulle inta, dock 2 mm framför dess fäste.

Ljusstyrkan skall mätas rätvinkligt mot papperets yta vid de punkter som visas i diagrammet i punkt 4 nedan, där varje punkt representerar ett cirkelformat område med 25 millimeters diameter.

5. FOTOMETRISKA EGENSKAPER

Ljusstyrkan B bör vara minst 2 cd/m² vid alla de mätpunkter som definieras nedan.

Figur 1 Mätpunkt för kategori 1

>Hänvisning till >

Figur 2 Mätpunkter för kategori 2

>Hänvisning till >

Ljusgradienten mellan värdena B1 och B2, mätta vid två godtyckliga punkter 1 och 2 som valts bland de punkter som beskrivs ovan, får inte överstiga 2 × B°/cm, där B° är minimiljusstyrkan mätt vid de olika punkterna, dvs.

>NUM>B2-B1 >DEN>avstånd 1-2 i cm ≤ 2 × B° /cm

Tillägg 4

Informationsdokument för - Främre positions(parkerings-)lykta - Bakre positions(parkerings-)lykta - Stopplykta - Körriktningsvisare - Skyltlykta - Dimstrålkastare - Dimbaklykta - Backningsstrålkastare - Reflexanordning (1) Avsedd för två- eller trehjuliga motorfordon

>Start Grafik>

(bifogas ansökan om komponenttypgodkännande när denna lämnas in skild från ansökan om fordonets typgodkännande)

Ordningsnummer (anges av den sökande): ..........

Ansökan om komponenttypgodkännande gällande viss typ av främre positions(parkerings-)lykta, bakre positions(parkerings-)lykta, stopplykta, körriktningsvisare, skyltlykta, dimstrålkastare, dimbaklykta, backningsstrålkastare, reflexanordning (¹) som är avsedd för två- eller trehjuliga motorfordon skall innehålla följande uppgifter:

1. Fabrikat eller varumärke: ..........

2. Tillverkarens namn och adress: ....................

3. Namn på och adress till tillverkarens representant, då sådan finns: ....................

4. Anordningens typ och egenskaper: ..........

5. Glödlampornas nummer och kategori: .......... (²)

6. Nummer och kategori för lampor som är installerade på den anordning som inlämnas för komponenttypgodkännande: ....................

7. Bifogade ritning nr . . . illustrerar de geometriska förhållandena för installation av den för komponenttypgodkännande inlämnade anordningen på fordonet. Dessutom skall referensaxeln och den ljusavgivande ytans konturer på anordningen som inlämnats för komponenttypgodkännande utmärkas. I ritningen skall anges det utrymme som är reserverat för godkännandemärket.

(²) För lyktor vilkas ljuskällor inte kan bytas ut skall ljuskällornas antal och totala wattal anges.>Slut Grafik>

Tillägg 5

Intyg på komponenttypgodkännande för - Främre positions(parkerings-)lykta - Bakre positions(parkerings-)lykta - Stopplykta - Körriktningsvisare - Skyltlykta - Dimstrålkastare - Dimbaklykta - Backningsstrålkastare - Reflexanordningar (2) Avsedd för två- eller trehjuliga motorfordon

>Start Grafik>

Myndighetens namn

Rapport nr ..........

Provning utförd av ..........

Datum ..........

Komponenttypgodkännande nr ..........

Utvidgning nr ..........

1. Anordningens märke: ..........

2. Anordningens typ: ..........

3. Maximiljusstyrka för körriktningsvisare: ..........

4. Glödlampans nummer och kategori: ..........

5. Bifogade ritning nr . . . av vilken godkännandenumret framgår visar anordningen (²).

6. Tillverkarens namn och adress: ....................

7. Tillverkarens representant, då sådan finns: ....................

8. Anordningen inlämnad för provning: ..........

9. Komponenttypen godkänd/icke godkänd (¹).

10. Ort: ..........

11. Datum: ..........

12. Underskrift: ..........

(²) För lyktor vilkas ljuskällor inte kan bytas ut skall ljuskällornas antal och totala wattal anges.>Slut Grafik>

(1) Stryk det som inte är tillämpligt.

(2) Stryk det som inte är tillämpligt.

BILAGA III

KRAV BETRÄFFANDE KOMPONENTTYPGODKÄNNANDE FÖR BELYSNINGSANORDNINGAR (STRÅLKASTARE) MED GLÖD- ELLER HALOGENLAMPOR FÖR HALV- OCH/ELLER HELLJUS PÅ TVÅ- ELLER TREHJULIGA MOTORFORDON

1. DEFINITIONER

De relevanta definitionerna som anges i bilaga 1 till direktiv 93/92/EEG tillämpas.

1.1 Lins betyder den yttersta komponenten av strålkastaren (anordningen) som släpper ljus igenom belysningsytan.

1.2 Beläggning avser den/de produkt/er som tillförts i ett eller flera lager på linsens yta.

1.3 Olika typer av strålkastare är strålkastare som skiljer sig åt på sådana väsentliga sätt som de följande:

1.3.1 fabrikat eller varunamn,

1.3.2 det optiska systemets egenskaper,

1.3.3 tillsättande eller borttagande av komponenter som kan förändra den optiska effekten som en följd av reflexion, refraktion, absorption och/eller förvrängning under användningen. Installering eller borttagande av filter med avsikt att förändra ljusstrålens färg men inte dess distribution innebär dock inte en förändring av strålkastarens typ,

1.3.4 lämplighet för höger- eller vänstertrafik eller båda,

1.3.5 ljusstrålens art (halvljus, helljus, eller båda),

1.3.6 hållare avsedd för lampa (eller lampor) tillhörande någon av de relevanta kategorierna,

1.3.7 material som ingår i linser och eventuella beläggningar.

2. STRÅLKASTARE

Skillnad skall göras mellan:

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

BILAGA III-A

STRÅLKASTARE FÖR MOPEDER

1. ALLMÄNNA KRAV

1.1 Strålkastare skall konstrueras och tillverkas på ett sådant sätt att de vid normal användning och trots eventuella skakningar som de kan utsättas för, fortsätter att fungera på ett riktigt sätt och bibehåller de egenskaper som fastställs i denna bilaga.

1.2 De delar som är avsedda att fästa lampan skall vara konstruerade så att lampan även i mörker kan installeras i sitt rätta läge.

2. DETALJERADE KRAV

2.1 Linsens rätta läge i förhållande till det optiska systemet skall markeras tydligt och på ett sådant sätt att det inte ändrar läge under användning.

2.2 En mätskärm som beskrivs i tillägg 1 eller 2 och en färglös standardglödlampa som tillhör någon av de kategorier som fastställs i punkt 2.1 och i bilaga III skall användas för kontroll av strålkastarens ljusstyrka.

Standardlamporna skall ställas in enligt det relevanta referensljusflödet enligt de värden som definieras för dylika lampor i det relevanta tekniska dokumentet (se bilaga IV).

2.3 Halvljuset skall ha en tillräckligt skarp avskärning för att göra inställning praktiskt möjlig. Avskärningen skall vara förnimbart vågrät och så rak som möjligt över en vågrät bredd på minst ± 900 mm, mätt på ett avstånd av 10 m (då det gäller halogenlampa: en bredd på ± 2250 mm mätt på ett avstånd på 25 m; se tillägg 2). Strålkastare som är inställda enligt bilaga I skall uppfylla de krav som fastställs i den.

2.4 Ljusspridningen får inte variera i sidled på ett sätt som försämrar sikten.

2.5 Ljuset på den skärm som avses i punkt 2.2 skall mätas med en ljusmottagare med en kvadratisk bruksyta på 65 mm.

3. TILLÄGGSKRAV BETRÄFFANDE KONTROLL AV ÖVERENSSTÄMMELSE AV PRODUKTIONEN SOM UTFÖRS AV BEHÖRIG MYNDIGHET I ENLIGHET MED PUNKT 5.2.4 I BILAGA I

Alla uppgifter om strålkastares fotometriska egenskaper som registreras enligt de allmänna kraven för överensstämmelseprovning skall begränsas till punkterna HV - LH - RH - L 600 - R 600 (se figur i tillägg 1).

Tillägg 1

Fotometrisk provning av strålkastare försedda med lampor tillhörande kategorierna S3 och S4

1. Mätskärmen skall för mätningarna placeras på 10 meters avstånd framför strålkastaren och rätvinkligt mot den linje som sammanbinder helljustråden och punkt HV (se figur nedan). Linjen H-H skall vara horisontal.

2. KRAV BETRÄFFANDE HALVLJUS

2.1 Strålkastaren skall i sidled vara justerad på ett sådant sätt att dess ljusstråle i möjligaste mån är symmetrisk i förhållande till linjen V-V.

2.2 Strålkastaren skall i höjdled vara justerad på ett sådant sätt att dess avskärning ligger 100 mm under linjen H-H.

2.3 När strålkastaren har ställts in enligt punkterna 2.1 och 2.2 ovan skall belysningsvärdena vara som följer:

2.3.1 Fr.o.m. linjen H-H uppåt: högst 2 lux,

2.3.2 på en linje belägen 300 mm under linjen H-H och över en vidd av 900 mm på vardera sidan av den vertikala linjen V-V: minst 8 lux,

2.3.3 på en linje 600 mm under linjen H-H och över en vidd av 900 mm på vardera sidan av den vertikala linjen V-V: minst 4 lux.

3. KRAV BETRÄFFANDE HELLJUS (då sådana finns)

3.1 När strålkastarna har ställts in enligt punkterna 2.1 och 2.2 ovan skall de uppfylla följande krav för helljus:

3.1.1 Skärningspunkten (HV) för linjerna H-H och V-V skall ligga inom den isolux som betecknar 80 % av maximiljusstyrkan,

3.1.2 Maximiljusstyrkan (Emax) för helljusen skall inte vara mindre än 50 lux,

3.1.3 Med början i punkt HV skall helljusets ljusstyrka till höger och vänster upp till 0,90 meters avstånd vara minst Emax/4.

MÄTSKÄRM

(mått i mm för ett avstånd på 10 m)

Figur

>Hänvisning till >

Tillägg 2

Fotometrisk provning av strålkastare försedda med halogenlampor tillhörande kategori HS2

1. Mätskärmen skall för mätningarna placeras på 25 meters avstånd framför strålkastaren och rätvinkligt mot linjen som sammanbinder glödtråden och punkt HV (se figur nedan); linjen H-H skall vara vågrät.

2. Strålkastaren skall i sidled vara justerad på ett sådant sätt dess ljusstråle är symmetrisk i förhållande till linjen V-V.

3. Strålkastaren skall i höjdled vara justerad på ett sådant sätt att dess avskärning ligger 250 mm under linjen H-H. Den skall också vara så vågrät som möjligt.

4. När strålkastaren har ställts in enligt punkterna 2 och 3 ovan skall följande krav uppfyllas:

>Plats för tabell>

5. Mätskärm

MÄTSKÄRM

(mått i mm för ett avstånd på 25 m)

Figur

>Hänvisning till >

Tillägg 3

Informationsdokument för viss typ av strålkastare avsedda för mopeder

>Start Grafik>

(bifogas ansökan om komponenttypgodkännande då den lämnas in skild från ansökan om fordonets typgodkännande)

Ordningsnummer (anges av sökanden): ..........

Ansökan om komponenttypgodkännande gällande viss typ av strålkastare för mopeder skall innehålla följande uppgifter:

1. Märke eller varunamn: ..........

2. Tillverkarens namn och adress: ....................

3. Namn på och adress till tillverkarens representant (då sådan finns): ....................

4. Typ av och egenskaper av den strålkastare för vilken komponenttypgodkännande sökes: ....................

5. Glödlampornas nummer och kategori: ..........

6. Ritning nr . . . av strålkastaren bifogas.>Slut Grafik>

Tillägg 4

Intyg på komponenttypgodkännande för viss typ av strålkastare avsedda för mopeder

>

Start Grafik>

Myndighetens namn

Rapport nr ..........

Provning utförd av ..........

Datum ..........

Komponenttypgodkännande nr ..........

Tillägg nr ..........

1. Strålkastarens fabrikat: ..........

2. Strålkastarens typ: ..........

3. Glödlampans nummer och kategori: ..........

4. Tillverkarens namn och adress: ....................

5. Tillverkarens representant (då sådan finns): ....................

6. Strålkastare inlämnad för provning: ..........

7. Bifogade ritning nr . . ., på vilken godkännandemärket är anbringat, visar strålkastaren.

8. Komponenttypen godkänd/icke godkänd (¹).

9. Ort: ..........

10. Datum: ..........

11. Underskrift: ..........

(¹) Stryk det som inte är tillämpligt.>Slut Grafik>

BILAGA III-B

STRÅLKASTARE FÖR MOTORCYKLAR OCH TREHJULINGAR SOM AVGER SYMMETRISKT HALVLJUS OCH HELLJUS MED GLÖDLAMPA

1. TILLÄGGSKRAV ANGÅENDE MÄRKNING AV OCH MÄRKEN PÅ VISSA ANORDNINGAR

1.1 Strålkastare skall på ett tydligt och outplånligt sätt märkas med bokstäverna "MB" (symbolen för str