ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(12)

Den 3 april 2020 antog rådet beslut (EU) 2020/509 (7), i vilket man konstaterade att det förelåg ett alltför stort underskott i Rumänien på grund av bristande efterlevnad av underskottskriteriet 2019. Denna slutsats grundade sig på regeringens uppdaterade finanspolitiska mål, som utgick från uppgifter om budgetgenomförandet dittills under året. Det offentliga underskottet 2019 på 4,3 % av bruttonationalprodukten (BNP) bekräftade överträdelsen. Överträdelsen var en följd av att de offentligfinansiella obalanserna stegvis ökade under en period av kraftig ekonomisk tillväxt på grund av den expansiva finanspolitik som bedrivits sedan 2016. Systematiska och upprepade avvikelser från de nationella finanspolitiska reglerna under den perioden ledde till att reglerna i stort sett inte hade någon verkan. Dessutom har Rumänien upprepade gånger underlåtit att vidta verkningsfulla åtgärder som svar på rådets rekommendationer inom ramen för förfarandet vid betydande avvikelser. Den 3 april 2020 utfärdade rådet också en rekommendation (8) i syfte att få situationen med ett alltför stort offentligt underskott att upphöra i Rumänien senast 2022.
(21)

För att främja den ekonomiska återhämtningen kommer det att vara viktigt att tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och stimulera privata investeringar, inbegripet genom relevanta reformer. Investeringar till stöd för den gröna omställningen kommer att vara särskilt viktiga för att stödja återhämtning och öka den framtida motståndskraften. Italien är mycket sårbart för extremt väder och hydrogeologiska katastrofer, däribland torka och skogsbränder. Italiens omställning till en klimatneutral ekonomi kommer att kräva avsevärda privata och offentliga investeringar under lång tid, särskilt vad gäller investeringar i ny, förnybar energiproduktion, elinfrastruktur och energieffektivitet. Investeringar inom ramen för den gröna given, för att hantera klimatförändringar, läggs fram i Italiens nationella energi- och klimatplan. De är viktiga för att hantera hotet från klimatförändringen, samtidigt som de spelar en avgörande roll i Italiens återhämtning och för att stärka landets motståndskraft. Investeringar inom ramen för den gröna given är också viktiga för att minska effekten på människors hälsa av luftföroreningarna i de italienska städerna, särskilt på Poslätten. Hållbara satsningar på rörlighet, som nya bussar i lokaltrafiken, är ett exempel där man minskar både trafikstockningar och luftföroreningar. Bristfällig infrastruktur för vattenförvaltning och avfallshantering, särskilt i de södra regionerna, får miljö- och hälsoeffekter som medför avsevärda kostnader och förlorade intäkter för ekonomin. Rent allmänt är motståndskraften mot klimatförändringar relevant för all infrastruktur, inbegripet infrastrukturen i hälso- och sjukvården. Detta kräver anpassningsstrategier. Åtgärder för att hantera utmaningar som rör miljö och klimatförändringar, t.ex. hydrologiska risker, hållbar rörlighet i städer, energieffektivitet, cirkulär ekonomi och industriell omvandling är en möjlighet att förbättra produktiviteten och samtidigt undvika ohållbara metoder. Samtidigt kan investeringar i sådana projekt bidra till att skapa arbetstillfällen och stödja återhämtningen efter krisen. Programplaneringen för Fonden för en rättvis omställning, som är föremål för ett förslag från kommissionen, för perioden 2021–2027 kan hjälpa Italien att hantera en del av de utmaningar som omställningen till en klimatneutral ekonomi innebär, särskilt inom de områden som anges i bilaga D till landsrapporten 2020. Detta skulle ge Italien möjlighet att på bästa sätt använda den fonden.
(21)

De socioekonomiska konsekvenserna av utbrottet kan vara betydande och effekten av regeringsdekretet av den 18 mars 2020, som tillåter bilateralt avtalade avvikelser från arbetslagstiftningen, måste fortfarande bedömas. Enligt kommissionens prognos väntas arbetslösheten öka till 7,0 % 2020 och återhämta sig till 6,1 % 2021. En stor del av den ungerska ekonomin utgörs av sektorer som drabbats ytterst hårt av krisen. Det handlar om sektorer som sysselsätter låg- och medelutbildade arbetstagare med mycket flexibla anställningsavtal. Fram till början av 2020 fortsatte den totala sysselsättningsgraden att öka i ett läge med stark ekonomisk expansion, men det har inte gynnat alla grupper i lika hög grad. Skillnaderna i sysselsättning mellan olika kompetensgrupper och mellan män och kvinnor är fortfarande stor i jämförelse med unionsgenomsnittet, och den sistnämnda beror delvis på begränsad tillgång till barnomsorg av god kvalitet. Det offentliga sysselsättningsprogrammet är inte ändamålsenligt när det gäller att få deltagarna i arbete på den primära arbetsmarknaden och är fortfarande omfattande trots att det har skurits ned. Det finns utrymme för att stärka andra politikområden för att på ett ändamålsenligt sätt hjälpa arbetslösa eller personer som står utanför arbetsmarknaden att hitta arbete eller få tillgång till utbildning för att förbättra politikens målinriktning. Utbetalningsperioden på högst tre månader för arbetslöshetsersättning är den kortaste i unionen och ligger, även under gynnsamma ekonomiska förhållanden, långt under den genomsnittliga tid som behövs för att hitta ett arbete. I linje med principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter ska program för socialt skydd och sociala åtgärder skydda dem som löper risk att förlora jobbet samt egenföretagare och arbetslösa. System för korttidsarbete, där de anställda får inkomststöd från staten för de timmarna de inte arbetar, är ett bra sätt att skydda sysselsättningen. Under pandemin är korttidsarbete effektivast om administrationen är snabb och enkel och tillgången inte begränsas till vissa sektorer eller företagstyper.
(17)

Efter covid-19-utbrottet har Slovakien vidtagit snabba åtgärder utan motstycke för att stoppa och förebygga vidare spridning av viruset. Efter att det första fallet konstaterats den 6 mars 2020 utlystes undantagstillstånd från och med den 12 mars 2020, och sträng social distansering, karantän- och sanitetsregler och reserestriktioner infördes. Butiker och produktion i betydelsefulla ekonomiska sektorer stängde i flera veckor, till dess att regeringen gradvis började häva restriktionerna med början i slutet av april 2020. Till följd av detta förväntas den slovakiska ekonomin gå in i en djup recession 2020 eftersom privat konsumtion, investeringar och handel drabbas. Ekonomin spås minska markant med 6,7 % under 2020, och arbetslösheten förväntas nå 8,8 % under 2020, en ökning från 5,8 % under 2019. Slovakien har reagerat med flera åtgärder för att mildra krisens skadeverkningar, bland annat genom att omfördela 1,2 miljarder euro i outnyttjade sammanhållningspolitiska medel. Åtgärderna omfattar bland annat system för korttidsarbete med lönekompensation, stöd till anställdas inkomst genom sjukdoms- och vårdförmåner samt bidrag till egenföretagare för att kompensera deras inkomstbortfall. Ytterligare åtgärder, som syftar till att stödja företags och egenföretagares likviditet på kort sikt, är bland annat banklån, uppskov med skatter och sociala avgifter samt bankgarantier och system med förmånlig ränta. Ett lånesystem för små och medelstora företag med en ursprunglig tilldelning på 38 miljoner euro kommer att utökas med 330 miljoner euro från outnyttjade unionsmedel och ett nationellt system uppgående till 500 miljoner euro. Andra åtgärder är att skattekontroller och förhandsinbetalningar av skatt skrinläggs och att företag och enskilda får anstånd med att betala hyra.
(17)

Covid-19-krisen inverkar negativt på den franska arbetsmarknaden och de sociala förhållandena. Trots att man har vidtagit dämpande åtgärder förväntas arbetslösheten öka till 10,1 % 2020 enligt kommissionens vårprognos 2020, för att sedan minska till 9,7 % 2021. Åtgärderna omfattar en ändring och förlängning av systemet för korttidsarbete, tillfälligt utökade rättigheter för arbetssökande samt åtgärder för att stödja företag och arbetstagare och för att säkerställa att offentlig service och hälso- och sjukvårdssystemet fungerar. Varaktig segmentering på arbetsmarknaden är ett fortsatt orosmoment. Under 2019 var cirka två tredjedelar av nyrekryteringarna korttidsanställningar på mindre än en månad. Andelen korttidsanställningar som övergår i tillsvidareanställningar är bland de lägsta i unionen. Den nya reformen av arbetslöshetsersättningssystemet (Unédic) ska stärka systemets ekonomiska hållbarhet och bidra till att komma till rätta med segmenteringen. Dock har den del av reformen som gäller ersättningsregler lagts på is på grund av covid-19-krisen. Mot bakgrund av det försämrade läget är det viktigt att säkerställa att arbetslöshetsersättning och aktivt sysselsättningsstöd är tillgängliga för alla jobbsökande, oavsett tidigare sysselsättningsstatus. För att ta itu med kompetensglapp och förbättra arbetsmarknadens motståndskraft bör man fortsätta med insatserna för att främja en omfördelning av arbetskraften mellan sektorerna. Före covid-19-pandemin rapporterade arbetsgivarna i allt högre grad att de hade problem med att hitta lämpliga kandidater att anställa, vilket tyder på att kompetensutveckling och omskolning måste uppmuntras. It-branschen är till exempel särskilt drabbad av kompetensbrist, men ändå utgör högskoleutbildade inom it bara 3,5 % av alla högskoleutbildade.
(20)

För att mildra de sociala konsekvenserna av covid-19-pandemin, upprätthålla den sociala sammanhållningen och stödja den ekonomiska återhämtningen krävs det betydande skyddsnät. Under senare år har Polen infört ett omfattande program för sociala transfereringar (motsvarande nästan 2,5 % av BNP per år), inbegripet allmänt barnbidrag och en kompletterande engångsersättning som betalas ut till pensionärer varje år. Dessa åtgärder lämnar utrymme för bättre riktat socialt skydd. Samtidigt är andelen som omfattas av sociala förmåner låg för de personer som har lägst inkomst. Den största ökningen av extrem fattigdom som rapporterades i hushållsbudgetundersökningen 2019 var för personer och familjer som lever på bidrag (utom pension och invaliditetspension), vilket visar på svagheterna i det sociala trygghetssystemet. Dessutom ger inte alla slags anställningsavtal tillgång till socialt skydd, som exempelvis lämplig arbetslöshetsersättning, moderskapsförmåner samt förmåner vid sjukdom och invaliditet. Det gör vissa arbetstagare som påverkas av nödåtgärderna mer sårbara och gör att de riskerar att hamna i fattigdom. Nivån på minimiinkomstförmånerna är dessutom under unionsgenomsnittet.
(13)

Som svar på covid-19-pandemin, och som del av en samordnad unionsstrategi, har Grekland antagit budgetåtgärder i god tid för att öka kapaciteten i sitt hälso- och sjukvårdssystem, begränsa pandemin och hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. Enligt stabilitetsprogrammet för 2020 uppgick dessa budgetåtgärder till 5,4 % av BNP. Åtgärderna omfattar ett tillfälligt ekonomiskt stöd till löntagare, egenföretagare, enskilda företag och vissa fria yrken som påverkas av pandemin, utbetalning av återbetalningspliktiga förskott för företag med minskad omsättning, betalning av socialförsäkringsavgifter för anställda vars anställningsavtal har avbrutits, uppskov med skatter och socialförsäkringsavgifter inklusive delbetalningssystem för skatter under minst tre månader för alla företag, egenföretagare och löntagare som påverkas av covid-19-pandemin, räntesubventioner på lån till små och medelstora företag och högre hälso- och sjukvårdsutgifter. Dessutom har Grekland aviserat åtgärder som, även om de inte har någon direkt budgetpåverkan, kommer att bidra till att tillhandahålla likviditetsstöd till företagen. Åtgärderna omfattar en kontantsäkerhet för att stödja bankernas utlåning, som distribueras via den grekiska utvecklingsbanken. I kommissionens vårprognos 2020 behandlas dock alla skatteuppskov också som likviditetsåtgärder utan negativa budgetkonsekvenser under 2020. Sammantaget ligger de åtgärder som Grekland har vidtagit i linje med riktlinjerna i kommissionens meddelande av den 13 mars 2020. Ett fullständigt genomförande av nödåtgärderna och de finanspolitiska stödåtgärderna, följt av en omläggning av finanspolitikens inriktning mot att uppnå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt när det ekonomiska läget medger detta, kommer att bidra till att bevara hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt.
35.

Stödja medlemsstaternas insatser för att genomföra denna rekommendation, genom att öka yrkesbildningsinstitutionernas kapacitet, inklusive digitalisering och miljömässig hållbarhet, och främja forskning inom yrkesutbildning på både nationell nivå och EU-nivå genom finansiering via relevanta EU-fonder och EU-program (Next Generation EU [faciliteten för återhämtning och resiliens och React-EU], Europeiska socialfonden+, SURE, Europeiska regionala utvecklingsfonden, InvestEU, Erasmus+, Horisont Europa, Interreg, programmet för ett digitalt Europa, mekanismen för en rättvis omställning, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling, moderniseringsfonden).
(1)

I enlighet med artikel 67 i EUF-fördraget ska unionen utgöra ett område med frihet, säkerhet och rättvisa, där det ska säkerställas att det inte förekommer någon kontroll av personer vid de inre gränserna. Enligt Schengenregelverket får de inre gränserna passeras överallt utan att någon in- och utresekontroll genomförs, oavsett personens nationalitet. Detta gäller också för tredjelandsmedborgare som lagligen uppehåller sig i EU och tredjelandsmedborgare som på föreskrivet sätt rest in i en medlemsstat och som får röra sig fritt inom alla andra medlemsstaters territorier i 90 dagar under en period av 180 dagar.
10.

Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar bör på grundval av data från medlemsstaterna offentliggöra en karta över EU-medlemsstaterna, indelad i regioner, som kan tjäna som underlag för medlemsstaternas beslut. Kartan bör också innehålla uppgifter från Island, Liechtenstein och Norge och, så snart förhållandena medger detta ( 4 ) , Schweiziska edsförbundet. På kartan ska områden markeras med följande färger: a) Grönt – om det samlade antalet bekräftade covid-19-fall under en 14-dagarsperiod är mindre än 25 och andelen som testar positivt för covid-19 är lägre än 4 %. b) Orange – om det samlade antalet bekräftade covid-19-fall under en 14-dagarsperiod är mindre än 50 men andelen som testar positivt för covid-19 är minst 4 %, eller, om det samlade antalet bekräftade covid-19-fall under en 14-dagarsperiod är mellan 25 och 150 men andelen som testar positivt för covid-19 är lägre än 4 %. c) Rött – om det samlade antalet bekräftade covid-19-fall under en 14-dagarsperiod är minst 50 per 100 000 invånare och andelen som testar positivt för covid-19 är minst 4 %, eller om det samlade antalet bekräftade covid-19-fall under en 14-dagarsperiod är över 150 per 100 000 invånare. d) Grått – om det inte finns tillräckligt med information för att bedöma kriterierna i leden a–c eller om testfrekvensen är 300 eller färre covid-19-tester per 100 000 invånare. Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar bör också offentliggöra separata kartor för varje nyckelindikator som ska ingå i den heltäckande översikten: andelen rapporterade fall under en tvåveckorsperiod på regional nivå samt uppgifter om andelen testade och andelen positiva test på nationell nivå den senaste veckan. Så snart uppgifter har lämnats på regional nivå bör alla kartor baseras på dessa uppgifter.
5.

På grundval av den information som samlats in via nätverket bör kommissionen informera nätverket om i synnerhet följande: (a) Lägesöversikt, inklusive prognoser och möjliga konsekvenser; i möjlig mån bör information från och om relevanta tredjeländer inkluderas. (b) Nuvarande kapacitet hos de medlemsstater och de tredjeländer som är ursprungs-, transit- och/eller destinationsländer vilka påverkats av krisen och EU:s och de andra medlemsstaternas nuvarande kapacitet att hantera krisen. (c) Den nuvarande nivån på EU:s och medlemsstaternas stöd. (d) Bedömning av brister och behov. (e) Eventuella åtgärder från EU-institutionernas, EU-organens, EU-byråernas och medlemsstaternas sida i enlighet med verktygslådan nedan. När en medlemsstat har lämnat in en motiverad begäran enligt artikel 2.1 eller 6.1 i förslaget till förordning om hantering av krissituationer och force majeure på migrations- och asylområdet, kan den information som samlas in via nätverket stödja kommissionens analys och åtgärder i enlighet med artiklarna 2 och 6 i det förslaget. När kommissionen gör en bedömning av en migrationssituation i en medlemsstat i enlighet med artikel 47 i förslaget till förordning om asyl- och migrationshantering, kan den information som samlas in via nätverket stödja kommissionens rapport om migrationstrycket i enlighet med artikel 48 i det förslaget. Vad gäller civilskyddsbistånd bör Centrumet för samordning av katastrofberedskap säkerställa samordning mellan medlemsstaterna.
(15)

Utöver de samordningsinsatser som hittills gjorts, bland annat inom ramen för forumet Shared Awareness and De-confliction in the Mediterranean (SHADE MED) som inrättats av EU:s marina insats Sophia, finns det fortfarande ett behov av att ta itu med specifikt den sök- och räddningspraxis som har uppstått i Medelhavet under de senaste åren genom att inrätta en mer strukturell, tillförlitlig och hållbar ram, i enlighet med EU:s befogenheter och relevanta internationella normer. Denna ram bör fastställa specifika regler för solidaritet mellan medlemsstaterna och tillgodose behovet av stärkt samarbete mellan framför allt flagg- och kustmedlemsstaterna. Samarbete med privata enheter som äger eller använder fartyg för att bedriva sök- och räddningsverksamhet och föra in undsatta människor till EU:s territorium är också nödvändigt. En sådan ram bör också syfta till att tillhandahålla lämplig information om dessa enheters insatser och administrativa struktur, i enlighet med proportionalitetsprincipen och EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna, och öka säkerheten, i enlighet med tillämplig internationell lagstiftning, i alla ombordvarandes intresse.
8.

Medlemsstaterna bör utveckla och enas om bästa praxis för att ytterligare rationalisera tillståndsförfarandena utöver tillämpningsområdet för direktivet om minskade kostnader för bredband som fastställs i artikel 1 i det direktivet och främja iakttagandet av tidsfristen och andra villkor enligt artikel 7.3 i direktivet om minskade kostnader för bredband. Medlemsstaterna bör i synnerhet undersöka hur man kan göra följande: a) Främja att den maximala tidsfristen på fyra månader för beviljande eller avslag av tillståndsansökningar iakttas. För att öka rättssäkerheten och bidra till att minska det administrativa arbetet bör medlemsstaterna, i avsaknad av ett uttryckligt beslut inom fyramånadersperioden, överväga ett tyst godkännande av ansökan. b) Förenkla och rationalisera tillståndsförfaranden, däribland införa tillståndsförfaranden med snabbspår och/eller undantag när så är lämpligt, och definiera vilka typer av nätutbyggnad som kan omfattas av dessa. c) Ge operatörerna rätt att via den centrala informationspunkten lämna in elektroniska ansökningar för alla tillstånd som krävs för bygg- och anläggningsprojekt som omfattar element av nät med mycket hög kapacitet. d) Etablera den centrala informationspunkten som enda kontaktpunkt för inlämning av ansökningar för sådana bygg- och anläggningsprojekt. Den centrala informationspunkten kan i detta sammanhang åläggas att inta en aktiv roll i samordningen och övervakningen av tillståndsförfaranden på alla förvaltningsnivåer. Den kan också få i uppdrag att främja utbytet av information mellan de sökande och de behöriga myndigheterna om hur dessa förfaranden fortlöper, även när det gäller att underrätta den sökande om behöriga myndigheters beslut.
(18)

Under hela 2019 och i början av 2020 var Tjeckiens arbetsmarknad stabil, och de flesta indikatorer visade positiva resultat. Sysselsättningen fortsatte att öka och arbetslösheten sjönk till den lägsta nivån någonsin. Enligt kommissionens vårprognos 2020 torde dock arbetslösheten öka till 5,0 % under 2020 för att sedan sjunka något till 4,2 % under 2021. Regeringen reagerade snabbt på covid-19-pandemin genom att vidta en rad åtgärder för att skydda inkomster och arbetstillfällen, särskilt i företag och hos egenföretagare. Vissa utsatta grupper på arbetsmarknaden (arbetstagare med korttidskontrakt och personer som anställs genom bemanningsföretag) skyddas dock inte helt av de föreslagna riskreducerande åtgärderna. Att barnomsorg och skola inte längre är öppna under nedstängningen kan särskilt ha drabbat kvinnor med betydande omsorgsansvar. Att främja investeringar i barnomsorg och långvarig vård och omsorg i kombination med flexibla arbetsformer, till exempel distansarbete, bör underlätta vägen ut ur krisen. Mer riktade aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder och kompetensinsatser i samråd med arbetsmarknadens parter stöder både kvarhållande av anställda och övergångar på arbetsmarknaden. De offentliga arbetsförmedlingarnas utåtriktade verksamhet kan också främja lyckade återinträden på arbetsmarknaden, särskilt för utsatta grupper. Enklare och snabbare tillgång till socialt skydd bidrar till att undvika fattigdomsfällor och vräkningar. Utbildningsresultaten påverkas fortfarande starkt av socioekonomisk ojämlikhet och låga investeringar. Att säkerställa lika tillgång till inkluderande utbildning av god kvalitet, bland annat på det digitala området, kan bidra till att höja kompetensnivåerna och bygga ut det digitala lärandet. Det är särskilt viktigt att främja digital kompetens, bland annat genom stöd till och fortbildning för lärare. De offentliga utgifterna per studerande på alla utbildningsnivåer är alltjämt jämförelsevis låga. Bristen på kvalificerade lärare visar på behovet av att göra yrket mer attraktivt, särskilt för begåvade ungdomar.
(4)

Medlemsstaterna tillåter vanligtvis tre metoder för den skattemässiga behandlingen av förluster. Förluster kan normalt a) användas under den aktuella räkenskapsperiod under vilken de uppkommer, så att ingen skatt behöver betalas under den perioden. Dessutom kan överskjutande förluster antingen b) utjämnas framåt och räknas av mot nästa tillgängliga framtida vinst för att minska skatteskulden, eller, som i vissa medlemsstater, c) utjämnas bakåt och räknas av mot den totala vinsten under föregående beskattningsår eller ett antal föregående beskattningsår, så att en återbetalning av tidigare inbetald skatt genereras.
a)

proverna tas under en 24-timmarsperiod med hjälp av en flödesproportionell eller tidsstyrd samlingsprovtagare, och under torra perioder om det alls är möjligt. Alternativt korrigeras för väderpåverkan genom normalisering på grundval av 24 timmars avloppsflöde under provtagningstiden och den befolkningsmängd som betjänas av avloppsnätet, i syfte att beräkna virusbelastningen per person och dag,
(1)

Covid-19-utbrottet och de exceptionella åtgärder som krävs för att hejda virusets spridning och skydda liv har orsakat en stor och ihållande ekonomisk chock i Europeiska unionen. Under tredje kvartalet 2020 var EU:s BNP nästan 4,2 % lägre än under samma kvartal föregående år. Ekonomin började vända kraftigt uppåt – om än inte helt tillbaka till de tidigare nivåerna – under det andra halvåret 2020, men den nya smittovågen väntas leda till en måttlig nedgång och försena återhämtningen till andra halvåret 2021 (1).