Kommissionens förordning (EG) nr 1091/2000

av den 24 maj 2000

om införande av en preliminär antidumpningstull på import av termoplastiskt gummi av styrenbutadienstyren-typ med ursprung i Taiwan

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen(1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 905/98(2), särskilt artikel 7 i denna,

efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A. FÖRFARANDE

(1) I augusti 1999 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande (nedan kallat tillkännagivande om inledande) i Europeiska gemenskapernas officiella tidning(3) att ett antidumpningsförfarande skulle inledas avseende import till gemenskapen av termoplastiskt gummi av styrenbutadienstyren-typ (nedan kallat SBS-gummi) med ursprung i Taiwan och påbörjade en undersökning.

(2) Förfarandet inleddes till följd av ett klagomål som ingivits av Europeiska kemiindustrirådet (CEFIC) för gemenskapstillverkare som stod för en betydande del av tillverkningen av SBS-gummi i gemenskapen. Klagomålet innehöll bevisning om dumpning av denna produkt och om väsentlig skada till följd därav, och denna bevisning ansågs tillräcklig för att det skulle vara motiverat att inleda ett förfarande.

(3) Kommissionen inledde samtidigt ett parallellt antisubventionsförfarande avseende samma produkt från Taiwan(4).

(4) Kommissionen underrättade officiellt de gemenskapstillverkare, exporterande tillverkare och importörer som man visste berördes, företrädarna för exportlandet samt den klagande om att förfarandet inletts. Berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter skriftligen och begära att bli hörda.

(5) Ett antal exporterande tillverkare och några tillverkare, importörer och leverantörer i gemenskapen lämnade synpunkter skriftligen. Samtliga parter som begärde att bli hörda inom de tidsfrister som angivits i tillkännagivandet om inledande beviljades detta.

(6) Kommissionen sände frågeformulär till alla parter som man visste berördes och mottog svar från ett antal företag i gemenskapen och Taiwan.

(7) Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som bedömdes som nödvändiga för ett preliminärt fastställande av dumpning och skada och gjorde undersökningar på plats hos följande parter:

(8) Exporterande tillverkare i Taiwan

- Chi Mei Corporation, Tainan

- Lee Chang Yung Chemical Industry Corporation, Taipei.

(9) Gemenskapstillverkare

- Dynasol SA, Madrid, Spanien (nytt namn på Repsol Química SA)

- Enichem Spa, Milano, Italien

- Fina Chemicals, Bryssel, Belgien

- Shell Chemicals Ltd, London, Förenade kungariket.

(10) Icke-närstående importörer i gemenskapen

- Biesterfeld France SARL, Rueil, Frankrike

- Tecnopolimeri, Milano, Italien.

(11) Användare i gemenskapen

- Thermoplastiques Cousin-Teissier, Tiffauges, Frankrike.

(12) Undersökningen av dumpning omfattade perioden från och med den 1 juli 1998 till och med den 30 juni 1999 (nedan kallad undersökningsperioden eller UP). Undersökningen av tendenser i samband med skadeanalysen omfattade perioden från och med den 1 januari 1995 till och med utgången av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

B. PRODUKT SOM ÄR FÖREMÅL FÖR UNDERSÖKNING OCH LIKADAN PRODUKT

1. Produkt som är föremål för undersökning

(13) Den produkt som är föremål för undersökning är termoplastiskt gummi av styrenbutadienstyren-typ, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex40021900 och ex 4002 99. De TARIC-nummer som motsvarar dessa KN-nummer är 4002190010, 4002 99 10 10 och 4002999091. En ändring av Kombinerade nomenklaturen kan komma att antas under de provisoriska åtgärdernas giltighetstid.

(14) Denna produkt har en rad olika användningsområden, t.ex. värmebehandling av bitumen för vägasfalt och takbeläggning, sammansättning av material för tekniska ändamål och skodon (blandning av olika typer av polymerer, fyllnadsmaterial och mjukningsmedel), modifiering av plaster och tillverkning av lim.

(15) SBS-gummi är en polymer som tillverkas av styren och butadien. SBS-gummi kan vara antingen torrt eller, genom tillsats av olja vid tillverkningen, oljeutdrygat. Vidare förekommer SBS-gummi i olika typer, som kan identifieras med hjälp av olika specifikationer (t.ex. styreninnehållet i förhållande till butadieninnehållet och oljehalten). Även om det finns ett stort antal olika möjliga typer av SBS-gummi, finns det inga betydande olikheter vad deras grundläggande fysiska egenskaper beträffar och det finns heller inga klara skiljelinjer mellan de olika typerna. De betraktas därför som en enda produkt i samband med denna undersökning.

2. Likadan produkt

(16) Kommissionen kunde inte konstatera några skillnader beträffande de grundläggande fysiska egenskaperna och användningsområdena mellan SBS-gummi med ursprung i Taiwan som importeras till gemenskapen, SBS-gummi som säljs på den inhemska marknaden i Taiwan och SBS-gummi som tillverkas av gemenskapsindustrin och säljs på gemenskapsmarknaden. Därför dras slutsatsen att samtliga dessa produkter är likadana enligt artikel 1.4 i förordning (EG) nr 384/96 (nedan kallad grundförordningen).

C. DUMPNING

1. Normalvärde

a) Tillräcklig försäljning på den inhemska marknaden

(17) I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först huruvida varje enskild exporterande tillverkares inhemska försäljning av SBS-gummi till oberoende kunder var tillräckligt stor för att den skulle kunna ligga till grund för fastställande av normalvärde, dvs. om denna försäljning motsvarade minst 5 % av den totala motsvarande exportförsäljningen till gemenskapen. Det visade sig att alla undersökta exporterande tillverkare hade en representativ försäljning av SBS-gummi på sin inhemska marknad under undersökningsperioden.

(18) Det undersöktes även huruvida det förekom en tillräckligt stor inhemsk försäljning av var och en av de typer som de exporterande tillverkarna sålde på den inhemska marknaden och som befanns vara direkt jämförbara med de typer som såldes för export till gemenskapen. Även i detta fall krävdes det att den inhemska försäljningsvolymen för de typerna till oberoende kunder under undersökningsperioden motsvarade minst 5 % av den sammanlagda exportvolymen till gemenskapen av respektive jämförbar produkttyp.

b) Bedömning av om försäljningen ägt rum vid normal handel

(19) Därefter undersökte kommissionen huruvida varje enskilt företags inhemska försäljning kunde anses ha ägt rum vid normal handel enligt artikel 2.4 i grundförordningen. För detta ändamål fastställdes hur stor del av den inhemska försäljningen av respektive produkttyp till oberoende kunder under undersökningsperioden som skedde med vinst (dvs. till ett pris som motsvarade minst den vägda genomsnittliga tillverkningskostnaden).

(20) För varje produkttyp som med utgångspunkt i ett vägt genomsnitt var lönsam och för vilken mer än 80 % av försäljningen sett till volym var lönsam beräknades normalvärdet som det vägda genomsnittliga priset för all inhemsk försäljning.

(21) För varje produkttyp där andelen lönsam försäljning på den inhemska marknaden utgjorde minst 10 % och högst 80 % beräknades normalvärdet som det vägda genomsnittliga priset för den lönsamma inhemska försäljningen.

(22) De produkttyper för vilka mindre än 10 % av försäljningen sett till volym på den inhemska marknaden skedde med vinst ansågs inte ha sålts vid normal handel, varför normalvärdet måste konstrueras.

c) Normalvärde baserat på det faktiska inhemska priset

(23) För de produkttyper som såldes i tillräckliga volymer vid normal handel på exportlandets inhemska marknad baserades normalvärdet i enlighet med artikel 2.1 i grundförordningen på de faktiska priser som betalats eller skulle betalas av oberoende kunder under undersökningsperioden.

d) Normalvärde baserat på ett konstruerat värde

(24) Normalvärdet måste konstrueras för de produkttyper som inte såldes i tillräckliga volymer eller som inte såldes vid normal handel på den inhemska marknaden. För varje samarbetsvillig exporterande tillverkare fastställdes ett konstruerat normalvärde genom att tillverkningskostnaden för varje produkttyp adderades med faktiska försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt genomsnittlig vinst vid inhemsk försäljning av den likadana produkten vid normal handel under undersökningsperioden.

2. Exportpris

(25) Eftersom all export av den produkt som är föremål för undersökning från samtliga exporterande tillverkare gick direkt till oberoende kunder i gemenskapen fastställdes exportpriset enligt artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas.

3. Jämförelse

(26) I syfte att få en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset togs hänsyn i form av justeringar till de olikheter som påverkade prisernas jämförbarhet enligt artikel 2.10 i grundförordningen. Således gjordes i tillämpliga och berättigade fall justeringar för olikheter i landtransport-, oceanfrakt-, försäkrings-, hanterings- och lastningskostnader och därmed sammanhängande kostnader, förpacknings- och kreditkostnader samt provisioner. Jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skedde på nivån fritt fabrik.

4. Dumpningsmarginal

(27) För båda exporterande tillverkare konstaterades det att exportpriserna varierade avsevärt mellan olika perioder, vilket skulle medföra att jämförelsen mellan normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset för respektive produkttyp enligt artikel 2.11 i grundförordningen inte till fullo skulle återspegla den dumpning som förekom. I enlighet med den artikeln jämfördes följaktligen de vägda genomsnittliga normalvärdena med priserna vid enskilda exporttransaktioner.

(28) De två exporterande företag som samarbetade vid dessa undersökningar stod för mindre än 30 % av det SBS-gummi som importerades till Europeiska gemenskapen från Taiwan under undersökningsperioden.

(29) Med tanke på att samarbetsviljan låg på en så låg nivå ansågs det olämpligt att fastställa tullsatsen för icke-samarbetsvilliga företag till samma nivå som den högsta tullsats som fastställts för de samarbetsvilliga företagen, dvs. 9,1 %. I syfte att undvika att bristande samarbete belönas, föreslås det i stället att en övrig dumpningsmarginal fastställs på en högre nivå, närmare bestämt på grundval av de högsta dumpningsmarginaler som konstaterats för de två samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i fråga om de produkttyper som sålts i representativa volymer, vilket ger en marginal på 20 %.

(30) Följande preliminära dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, före tull, fastställdes:

>Plats för tabell>

D. SKADA

1. Definition av gemenskapsindustrin

(31) Fyra företag tillverkade SBS-gummi i gemenskapen, och de är alla klagande i detta ärende.

(32) Samtliga fyra företag samarbetade till fullo vid undersökningen, och det fastställdes på denna grundval att de stod för 100 % av tillverkningen av SBS-gummi i gemenskapen. De utgör därför gemenskapsindustrin enligt artikel 4.1 i grundförordningen och går nedan under denna benämning.

2. Förbrukning i gemenskapen

(33) Förbrukningen av SBS-gummi i gemenskapen beräknades som den sammanlagda volymen av gemenskapsindustrins försäljning, importen från Taiwan och importen från andra tredje länder. Eftersom det inte finns någon produktspecifik statistik från Eurostat och eftersom samarbetsviljan låg på en mycket låg nivå (30 %) kunde de faktiska exportsiffrorna inte användas vid beräkningen, och kommissionen använde sig därför av de mest tillförlitliga uppgifter som fanns tillgängliga beträffande de kvantiteter av den berörda produkten som importerades från Taiwan.

>Plats för tabell>

Förbrukningen av SBS-gummi i gemenskapen ökade volymmässigt med 19 % mellan 1995 och undersökningsperioden.

3. Import av SBS-gummi från Taiwan till gemenskapen

a) Importvolym(5)

(34) Mellan 1995 och undersökningsperioden utvecklades importen från Taiwan volymmässigt på följande sätt:

>Plats för tabell>

Volymen av importen från Taiwan ökade avsevärt under skadeundersökningsperioden. Mellan 1995 och 1998 ökade den 4,5 gånger, och mellan 1995 och utgången av undersökningsperioden 3,5 gånger.

b) Importens marknadsandel

(35) Utvecklingen av marknadsandelen, uttryckt i volym, för importen från Taiwan överensstämmer med den kraftiga ökningen av denna import på gemenskapsmarknaden. Marknadsandelen nästan fyrdubblades mellan 1995 och 1998 och ökade trefalt mellan 1995 och undersökningsperioden.

(36) Marknadsandelen utvecklades på samma sätt som importvolymen. Volymen av importen från Taiwan ökade betydligt mellan 1995 och 1998 och minskade i viss mån under undersökningsperioden:

>Plats för tabell>

c) Genomsnittligt importpris

(37) Det genomsnittliga priset för import från Taiwan sjönk med 17 % mellan 1997 och undersökningsperioden:

>Plats för tabell>

Dessa siffror erhölls från de samarbetsvilliga exportörerna och fanns inte att tillgå för 1995 och 1996, eftersom företagen bildades vid den tiden.

d) Prisunderskridande

(38) För fastställandet av prisunderskridandet jämförde kommissionen priserna för exporten från Taiwan med de priser som gemenskapsindustrin tog ut av oberoende kunder i samma handelsled, utan hänsyn till rabatter och avdrag.

(39) Priserna för liknande typer av SBS-gummi jämfördes. Jämförelsen visade att prisunderskridandemarginalerna, uttryckta i procent av gemenskapsindustrins genomsnittliga försäljningspris, låg på 12,3 %.

4. Gemenskapsindustrins ekonomiska situation

a) Tillverkning, kapacitet och kapacitetsutnyttjande

(40) Gemenskapsindustrins årliga tillverkning, från 242710 ton 1995 till 235926 ton under undersökningsperioden. Mellan 1997 och undersökningsperioden minskade tillverkningen dock med 8 %.

(41) Kapaciteten ökade från 271999 ton 1995 till 328000 ton 1997, dvs. med 22 %. Från och med 1997 och framåt var den i princip oförändrad:

>Plats för tabell>

b) Försäljningsvolym

(42) Volymen av gemenskapsindustrins försäljning av SBS-gummi på gemenskapsmarknaden ökade med 13 % under skadeundersökningsperioden. Den var som högst 1997, 183301 ton, minskade under 1998, till 167877 ton, och ökade sedan igen under undersökningsperioden, till 180920 ton:

>Plats för tabell>

c) Genomsnittligt försäljningspris och prisutveckling

(43) Priserna sjönk för varje år under hela perioden, från 1995 till och med undersökningsperioden. Sammanlagt sjönk priserna med i genomsnitt 47 % under perioden:

>Plats för tabell>

d) Marknadsandel

(44) Utvecklingen av försäljningsvolymen i förhållande till förbrukningen i gemenskapen visar att gemenskapsindustrins marknadsandel minskade avsevärt under skadeundersökningsperioden.

(45) Den negativa utvecklingen vände under undersökningsperioden, dock utan att 1995 och 1996 års nivåer kunde uppnås igen:

>Plats för tabell>

e) Lager

(46) Jämfört med 1996 ökade lagren med 17 % 1997 och minskade sedan 1998 och under undersökningsperioden till en nivå på 11 % under 1996 års siffra:

>Plats för tabell>

Inga exakta siffror kunde erhållas för 1995 på grund av förändringar av redovisningssystemet i ett företag och förändringar av strukturen i ett annat.

f) Lönsamhet

(47) Gemenskapsindustrin uppvisade 1996 en lönsamhet på 14,9 % av nettoförsäljningen. Under 1997 sjönk vinsten till 0,5 % för att sedan övergå till en förlust på 1,5 % 1998 och en förlust på 9,8 % under undersökningsperioden:

>Plats för tabell>

Inga exakta siffror kunde erhållas för 1995 på grund av förändringar av redovisningssystemet i ett företag och förändringar av strukturen i ett annat. Den minskade lönsamheten återspeglar det faktum att gemenskapsindustrin, i ett försök att bibehålla sin marknadsandel, sänkte sina försäljningspriser med nästan 50 % mellan 1995 och undersökningsperioden, såsom nämns ovan.

g) Investeringar

(48) Gemenskapsindustrins årliga investeringar är mycket stora, vilket hänger samman med att industrin för SBS-gummi är kapitalintensiv. Investeringarna minskade med 35 % mellan 1995 och undersökningsperioden, vilket visar att investeringar i maskiner och utrustning gjordes före 1995 och att inga större investeringar har gjorts sedan dess. Det var endast 1998 som den minskande tendensen bröts, och investeringarna var då betydligt större än under både 1997 och undersökningsperioden:

>Plats för tabell>

h) Sysselsättning

(49) Sysselsättningen i sektorn för den berörda produkten minskade konstant med sammanlagt 5 % mellan 1995 och undersökningsperioden:

>Plats för tabell>

5. Slutsats beträffande skada

(50) Mellan 1995 och undersökningsperioden var utvecklingen negativ vad beträffar investeringar (- 35 %), sysselsättning (- 5 %), kapacitetsutnyttjande (- 16 %), försäljningspriser (- 47 %), marknadsandel (- 5 procentenheter) och lönsamhet (nettoförlust på 9,8 %).

(51) Uppgifterna avseende undersökningsperioden visar att gemenskapsindustrin nu befinner sig i ett mycket kritiskt läge med en lönsamhet på - 9,8 %.

(52) Ökningen av tillverkningen med 3 % mellan 1995 och undersökningsperioden bör ses mot bakgrund av det faktum att tillverkningen under 1996 och 1998 minskade med 6 % respektive 2 % och att förbrukningen av den berörda produkten i gemenskapen ökade med 19 % under samma period.

(53) Mellan 1998 och undersökningsperioden uppvisade ett antal indikatorer en svag ökning. Kapaciteten, försäljningsvolymen, marknadsandelen och tillverkningen ökade samtliga jämfört med året innan. Sysselsättningen fortsatte att minska. Av större betydelse var den kraftiga minskningen vad beträffar försäljningspriserna, som sjönk med 12 % jämfört med 1998 års nivå, och vinstmarginalen, som utvecklades från en förlust på 1,5 % 1998 till en förlust på 9,8 % under undersökningsperioden.

(54) Undersökningen har visat att gemenskapsindustrin har varit utsatt för ett kontinuerligt och betydande pristryck, med ett genomsnittligt prisunderskridande på 12,3 % för importen från Taiwan. Samtidigt ökade marknadsandelen för denna import från 2,1 % till 6,1 % mellan 1995 och undersökningsperioden.

(55) Mot bakgrund av denna analys, särskilt beträffande prisunderskridandet, de kraftigt sjunkande priserna och de stora förlusterna, drar kommissionen slutsatsen att gemenskapsindustrin har lidit väsentlig skada.

E. ORSAKSSAMBAND

1. Inledning

(56) Det måste för det första noteras att verkan av dumpning respektive subventionering inte kan betraktas var för sig, eftersom antidumpnings- och antisubventionsundersökningar pågår parallellt och provisoriska utjämningsåtgärder införs för samma import genom förordning (EG) nr 1092/2000(6). När det i denna text talas om "dumpad" import bör följaktligen den omständighet beaktas att denna import är både subventionerad och dumpad.

(57) För att komma fram till en slutsats om huruvida den dumpade importen vållade väsentlig skada, undersökte kommissionen hur alla kända faktorer inverkade på gemenskapsindustrins situation och i vilken utsträckning dessa faktorer låg bakom den skada som gemenskapsindustrin vållats.

2. Verkan av den dumpade importen

(58) Kommissionen konstaterade att import av SBS-gummi från Taiwan till gemenskapen ökade avsevärt under skadeundersökningsperioden, från 3541 ton 1995 till 12380 ton under undersökningsperioden. Samtidigt minskade de genomsnittliga försäljningspriserna med 17 %.

(59) Taiwans marknadsandel ökade från 2,1 % 1995 till 6,1 % under undersökningsperioden, och gemenskapsindustrins marknadsandel minskade under samma period med 5 procentenheter.

(60) Under undersökningsperioden var prisunderskridandet i genomsnitt över 12 %.

(61) Kommissionen anser under dessa omständigheter att det är klart att det låga priset för import av SBS-gummi från Taiwan orsakade ett pristryck på marknaden och därmed även en avgörande minskning av gemenskapsindustrins försäljningspriser.

(62) Samarbetsviljan hos exportörerna av den berörda produkten låg på en extremt låg nivå (omkring 30 % sett till volym), vilket gör att en viss osäkerhet råder beträffande utvecklingen av de priser som togs ut av de icke-samarbetsvilliga exportörerna.

(63) Det starka orsakssambandet mellan den ökande volymen dumpad import från Taiwan och gemenskapsindustrins försämrade situation åskådliggjordes av det faktum att gemenskapsindustrins största förluster hänförde sig till de typer av SBS-gummi som huvudsakligen importeras från Taiwan.

(64) Kommissionen anser att detta är särskilt relevant, eftersom importerat SBS-gummi och SBS-gummi som tillverkas i gemenskapen har konstaterats utgöra likadana produkter som säljs via liknande kanaler på gemenskapsmarknaden och som i fråga om respektive produkttyp har samma fysiska egenskaper, och eftersom marknaden för dessa produkter i hög grad är öppen. De allt större volymerna SBS-gummi som importerades från Taiwan hade en väsentlig inverkan på gemenskapsmarknaden generellt sett och på gemenskapsindustrins situation. På den öppna marknaden för SBS-gummi påverkade det billiga dumpade SBS-gummit från Taiwan i hög grad prisnivån i gemenskapen.

3. Verkan av andra faktorer

a) Förbrukningens utveckling

(65) Mellan 1995 och undersökningsperioden ökade förbrukningen på gemenskapsmarknaden med 19 % sett till volym, vilket visar att marknaden för SBS-gummi växte. Den skada som gemenskapsindustrin led kan därför inte förklaras med förbrukningens utveckling.

b) Import av SBS-gummi från andra tredje länder

(66) Den sammanlagda importen av SBS-gummi till gemenskapsmarknaden från andra länder än Taiwan utvecklades på följande sätt:

>Plats för tabell>

(67) Importen från andra tredje länder ökade med 36 % sett till volym. Den högsta nivån nåddes dock 1997, och sedan dess har importvolymerna minskat.

(68) Följande tabell visar marknadsandelarnas utveckling:

>Plats för tabell>

(69) Det kan inte uteslutas att import till gemenskapsmarknaden från andra tredje länder påverkade gemenskapsindustrins ekonomiska situation. Taiwans marknadsandel under undersökningsperioden (6,1 %) är dock betydligt större än den sammanlagda marknadsandelen för alla övriga länder. Eftersom importen från andra tredje länder har minskat sedan 1997 kan inte denna import bryta orsakssambandet mellan importen från Taiwan och den skada som gemenskapsindustrin lidit.

c) Gemenskapsindustrins exportverksamhet och övrig verksamhet

(70) Exporten till tredje land utgjorde mellan 1995 och undersökningsperioden mellan 26 % och 30 % av den sammanlagda försäljningen:

>Plats för tabell>

(71) Avseende exportens proportion av totala försäljningen kan denna relativt lilla reduktion av exportvolym inte anses vara en väsentlig orsak till skada.

d) Råmaterialpriser

(72) Den berörda produkten består i genomsnitt av 70 % butadien och 30 % styren. Gemenskapsindustrins genomsnittliga inköpspris för dessa två beståndsdelar var följande:

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

(73) Även om priserna för råmaterial sjönk under undersökningsperioden visar prisutvecklingen ingen stadig trend mellan 1996 och undersökningsperioden, och råmaterialpriset sjönk i mycket mindre utsträckning än priset för SBS-gummi i gemenskapen.

4. Slutsats

(74) Det kan inte uteslutas att andra faktorer än den dumpade importen från Taiwan, särskilt importen från andra tredje länder, bidrog till gemenskapsindustrins svåra situation. Mot bakgrund av den kraftiga ökningen av volymen av importen från Taiwan och de betydande prisminskningarna och det stora prisunderskridandet för denna import, drog kommissionen emellertid slutsatsen att den hade en väsentligt negativ inverkan på gemenskapsindustrins situation. Därför dras slutsatsen att den dumpade importen från Taiwan, beaktad separat, har vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada.

(75) En importör hävdade att det i själva verket bara var en enda exporterande tillverkare från Taiwan som låg bakom det stora prisfallet och att det därmed bara var denna exportör som borde omfattas av åtgärder. Kommissionen kunde emellertid konstatera att båda de samarbetsvilliga exportörerna från Taiwan i betydande, om än varierande, utsträckning bedrev målprisunderskridande och prisunderskridande i förhållande till gemenskapsindustrins priser.

F. GEMENSKAPENS INTRESSE

1. Inledning

(76) Kommissionen undersökte om det, trots slutsatserna om dumpning och därav vållad skada, fanns tvingande skäl som skulle tala för att det inte låg i gemenskapens intresse att införa åtgärder i detta fall. Kommissionen undersökte i detta syfte och i enlighet med artikel 21 i grundförordningen åtgärdernas konsekvenser för samtliga parter som berördes av förfarandet.

2. Gemenskapsindustrin

(77) Gemenskapsindustrin har lidit av dumpad lågprisimport av SBS-gummi. Syftet med antidumpningsåtgärder är att återupprätta rättvis konkurrens på gemenskapens marknad.

(78) Gemenskapsindustrin har under de senaste åren gjort avsevärda ansträngningar för att förbättra sin produktivitet i syfte att försöka sänka sin tillverkningskostnad och förbättra sin konkurrenskraft på denna priskänsliga marknad. Under skadeundersökningsperioden gjorde gemenskapsindustrin i synnerhet rationaliseringsinsatser.

(79) Mot bakgrund av karaktären hos den skada som gemenskapsindustrin lidit anser kommissionen att det är mycket sannolikt att dess situation kommer att förvärras ytterligare om inga antidumpningsåtgärder införs.

(80) Undersökningen visar att en kapacitetsminskning kan komma att leda till att vissa tillverkningsanläggningar, som inte kan drivas lönsamt på grund av lågprisimporten, måste läggas ned.

(81) Gemenskapsindustrins pågående omstruktureringsinsatser visar vidare att den inte är beredd att lämna detta tillverkningssegment, särskilt som marknaden växer snabbt.

3. Importörer och användare

(82) Kommissionen sände frågeformulär till femton kända importörer som inte var de exporterande tillverkarna i Taiwan närstående, liksom till femton användare av SBS-gummi i gemenskapen. Fem importörer och tre användare besvarade frågeformuläret.

(83) Vissa importörer hävdade att ett införande av antidumpningstullar skulle minska konkurrensen på gemenskapsmarknaden och påverka priset och tillgången på SBS-gummi negativt.

(84) Ett införande av antidumpningsåtgärder innebär emellertid inte ett hinder för import till gemenskapen, utan endast att rättvisa handelsvillkor upprättas. Vad tillgången på SBS-gummi beträffar finns det ett antal tillverkare i gemenskapen som har outnyttjad produktionskapacitet, och dessutom finns det andra källor till import som, under rättvisa handelsförhållanden, kommer att finna gemenskapsmarknaden mer attraktiv igen.

(85) Användarna lämnade ingen bevisning beträffande eventuella nackdelar som antidumpningsåtgärder skulle kunna innebära för deras verksamhet.

(86) Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att ett införande av provisoriska antidumpningsåtgärder avseende import av SBS-gummi från Taiwan inte skulle medföra någon betydande försämring av importörernas och användarnas situation.

4. Slutsats beträffande gemenskapens intresse

(87) På grundval av ovanstående omständigheter och överväganden drar kommissionen slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl att inte införa åtgärder beträffande importen från Taiwan, i syfte att säkra konkurrens och rättvis prissättning och förhindra att gemenskapsindustrin vållas fortsatt skada.

G. PRELIMINÄR TULL

(88) Mot bakgrund av slutsatserna beträffande dumpning, skada, orsakssamband och gemenskapens intresse bör provisoriska antidumpningsåtgärder införas för att gemenskapsindustrin inte skall vållas ytterligare skada av den dumpade importen från Taiwan.

(89) Vid fastställandet av dessa åtgärders nivå tog kommissionen hänsyn till de dumpningsmarginaler som konstaterats och till den tullsats som var nödvändig för att den skada som gemenskapsindustrin led skulle kunna undanröjas. Hänsyn togs också till de utjämningstullar som införs som ett resultat av den parallella antisubventionsundersökningen.

(90) Enligt artikel 14.1 i grundförordningen får ingen produkt beläggas med både antidumpings- och utjämningstull i syfte att råda bot på en och samma situation som uppstått till följd av dumpning eller exportsubvention. De subventionssystem som undersökts i det parallella antisubventionsförfarandet innefattade inte exportsubventioner enligt artikel 3.4 a i rådets förordning (EG) nr 2026/97(7). Subventionerna påverkar som sådana både de exporterande tillverkarnas exportpriser och deras inhemska priser och har därmed ingen inverkan på dumpningsmarginalen, varför den preliminära antidumpningstullen inte bör anpassas i syfte att återspegla de subventionsbelopp som konstaterats föreligga.

(91) Vid fastställandet av skademarginalen beaktade kommissionen att priserna för den dumpade importen borde höjas till en icke-skadlig nivå. Den nödvändiga prishöjningen fastställdes med utgångspunkt i en jämförelse mellan exportpriset, såsom det bestämts i samband med beräkningarna av prisunderskridandet, och det icke-skadliga priset för de olika produkttyper som såldes av gemenskapsindustrin på gemenskapsmarknaden. Den icke-skadliga priset erhölls genom att man till gemenskapsindustrins försäljningspris lade dess genomsnittliga faktiska förlust och en ytterligare vinstmarginal på 8 %. Denna marginal ansågs vara en skälig vinstnivå för denna produkt som skulle kunna uppnås om ingen illojal handel förekom, och den har använts i tidigare ärenden avseende denna typ av industri och ligger betydligt under den vinstmarginal som gemenskapsindustrin uppnådde i mitten av 1990-talet.

(92)

>Plats för tabell>

(93) De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning fastställdes på grundval av slutsatserna i den nuvarande undersökningen. De återspeglar därför den situation som konstaterats för dessa företag i samband med denna undersökning. Dessa tullsatser (i motsats till den landstäckande tull som tillämpas på "alla övriga företag") gäller därför uteslutande import av produkter med ursprung i det berörda landet som tillverkas av dessa företag och därmed av de särskilda juridiska enheter som anges. Importerade produkter som tillverkas av något annat företag som inte särskilt anges med namn och adress i artikeltexten till denna förordning, inbegripet enheter som är de särskilt nämnda närstående, kan inte komma i fråga för dessa tullsatser utan bör omfattas av den tullsats som tillämpas på "alla övriga företag".

(94) En eventuell ansökan om tillämpning av dessa individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser (t.ex. efter en ändring av företagets namn eller efter inrättandet av nya produktions- eller försäljningsenheter) bör snarast möjligt sändas till kommissionen(8) tillsammans med alla nödvändiga uppgifter, särskilt om eventuella ändringar av företagets verksamhet när det gäller tillverkning, inhemsk försäljning eller försäljning på export med anknytning till exempelvis namnändringen eller förändringen av produktions- och försäljningsenheterna. Kommissionen kommer, vid behov och efter samråd med rådgivande kommittén, att ändra förordningen i enlighet därmed genom att uppdatera förteckningen över företag som omfattas av individuella tullsatser.

H. SLUTBESTÄMMELSE

(95) Enligt god förvaltningspraxis bör perioder fastställas inom vilka berörda parter skriftligen kan lämna sina synpunkter och begära att bli hörda. Vidare bör det anges att alla avgöranden i denna förordning är preliminära och kan behöva övervägas på nytt om en slutgiltig tull skulle föreslås.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1. En preliminär antidumpningstull skall införas på import av termoplastiskt gummi av styrenbutadienstyren-typ enligt KN-nummer ex40021900 och ex 4002 99 med ursprung i Taiwan. Dessa nummer kan komma att ändras under tullens giltighetstid, såsom anges i skäl 13.

2. Följande preliminära antidumpningstullar skall tillämpas på nettopriset fritt gemenskapens gräns, före tull:

>Plats för tabell>

3. Om inte annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

4. Den produkt som avses i punkt 1 får övergå till fri omsättning i gemenskapen endast om det ställs en säkerhet motsvarande beloppet för den preliminära tullen.

Artikel 2

1. De parter som avses i artikel 20.1 i förordning (EG) nr 384/96 kan lämna synpunkter skriftligen och begära att bli hörda av kommissionen inom 15 dagar efter den dag då denna förordning träder i kraft.

2. De parter som avses i artikel 21.4 i förordning (EG) nr 384/96 kan lämna synpunkter på tillämpningen av denna förordning inom en månad efter den dag då den träder i kraft.

Artikel 3

Artikel 1 skall tillämpas i sex månader.

Artikel 4

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 maj 2000.

På kommissionens vägnar

Pascal Lamy

Ledamot av kommissionen

(1) EGT L 56, 6.3.1996, s. 1.

(2) EGT L 128, 30.4.1998, s. 18.

(3) EGT C 241, 26.8.1999, s. 5.

(4) EGT C 241, 26.8.1999, s. 4.

(5) Uppgifterna om importvolym kom ursprungligen från gemenskapstillverkarna av den berörda produkten och kontrollerades mot siffrorna från importörerna i gemenskapen i samband med undersökningarna på plats.

(6) Se sidan 26 i detta nummer av EGT.

(7) EGT L 288, 21.10.1997, s. 1.

(8) Europeiska kommissionen Generaldirektoratet för handel

Direktorat C

DM 24 - 8/38

Rue de la Loi/Wetstraat 200 B - 1049 Bryssel.