RÅDETS YTTRANDE

av den 31 januari 2000

om Greklands uppdaterade konvergensprogram för 1999-2002

(2000/C 60/04)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGETT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken(1), särskilt artikel 9.3 i denna,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter samråd med Ekonomiska och finansiella kommittén.

Den 31 januari 2000 granskade rådet 1999 års uppdatering av Greklands konvergensprogram som omfattar perioden 1999-2002. Rådet konstaterar att det främsta målet i 1999 års uppdaterade program är att uppfylla konvergenskriterierna, vilket kommer att göra det möjligt för Grekland att delta i den monetära unionen från och med januari 2001. De finans- och strukturpolitiska åtgärder som anges i programmet överensstämmer med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken för 1999.

Rådet konstaterar med tillfredsställelse den betydande förbättring i de offentliga finanserna som inträtt de senaste åren. Utvecklingen under förra året visar att det budgetmål som angavs i 1998 års konvergensprogram har uppfyllts: det allmänna underskottet i den offentliga sektorns finanser beräknas uppgå till 1,5 % vid slutet av 1999, vilket är 0,6 % av BNP lägre än vad som beräknades i 1998 års program. Skuldkvoten sjönk med 1,2 procentenheter till 104,2 % av BNP.

Det uppdaterade programmet grundar sig på makroekonomiska beräkningar som pekar på en stark investeringsledd tillväxt och prisstabilitet på medellång sikt. Mot bakgrund av den budgetkonsolidering som hittills åstadkommits och de goda utsikterna för BNP-tillväxt antas det i 1999 års uppdatering att det allmänna underskottet i den offentliga sektorns finanser övergår i ett överskott på 0,2 % av BNP 2002. Skuldkvoten beräknas sjunka till 98,0 % av BNP 2002. Rådet anser att den offentliga sektorns underliggande finanser ger en tillräckligt stor säkerhetsmarginal under den tid programmet pågår för att underskottet under normala förhållanden inte skall riskera att bli större än 3 % av BNP. I detta hänseende överensstämmer det uppdaterade konvergensprogrammet med stabilitets- och tillväxtpakten.

Betydande framsteg har gjorts under det senaste året för att få ned inflationen. Under 1998 översteg deflatorn för den privata konsumtionen marginellt beräkningarna i 1998 års program, men för 1999 beräknas ingen avvikelse ske från den beräknade genomsnittliga prisökningstakten på 2,5 %. Ökningen av oljepriserna bromsar dock för närvarande upp minskningen av inflationstakten.

Med tanke på den höga tillväxt som beräknas enligt konvergensprogrammet anser rådet att Grekland måste göra särskilda ansträngningar för att se till att de framsteg som gjorts när det gäller att få ned inflationen blir varaktiga. Sådana ansträngningar framstår som än mer nödvändiga med tanke på att de monetära förhållandena i Grekland konvergerar mot dem som råder i euroområdet och att detta kan få konsekvenser för efterfrågan och priser. I detta sammanhang välkomnar rådet den revalvering av den grekiska drachmans centralkurs som ägde rum den 17 januari 2000, en åtgärd som kommer att bidra till att inflationen sjunker ytterligare i Grekland. Rådet uppmanar den grekiska regeringen att i högre grad använda de tillgängliga ekonomiskpolitiska instrumenten, finans- och inkomstpolitiken inkluderad, till att minska inflationen. Löneuppgörelserna under 2000 i både den offentliga och den privata sektorn och samarbetet mellan alla parter på arbetsmarknaden är två faktorer av grundläggande betydelse för att säkerställa en situation präglad av låg inflation. När det gäller finanspolitiken anser rådet att de mål som anges i programmet måste betraktas som minimimål, och de grekiska myndigheterna uppmanas att göra sitt bästa för att åstadkomma bättre resultat än planerat. Dessutom anser rådet att de grekiska myndigheterna måste vara redo att vidta ytterligare finanspolitiska åtstramningar från och med 2001 om inflationstrycket skulle stiga.

Rådet konstaterar med tillfredsställelse att det under den senaste tiden har gjorts betydande framsteg i Grekland när det gäller att vidta strukturreformer, som syftar till att förbättra hela den offentliga sektorns funktionssätt. Rådet uppmanar Greklands regering att med beslutsamhet fortsätta i denna riktning genom att förstärka dynamiken i reformarbetet i syfte att förbättra konkurrenssituationen och arbets-, varu och kapitalmarknadernas funktion. Sådana reformer är nödvändiga både för att öka ekonomins produktionspotential och för att minska inflationstrycket.

(1) EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.