KOMMISSIONENS BESLUT

av den 28 juli 1999

om statligt stöd som Förbundsrepubliken Tyskland beviljat Pittler/Tornos Werkzeugmaschinen GmbH

[delgivet med nr K(1999) 3025]

(Endast den tyska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2000/211/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2 första stycket i detta,

med beaktande av Avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a i detta,

efter att ha givit parterna tillfälle att inkomma med synpunkter enligt ovannämnda föreskrifter och under beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

I. FÖRFARANDE

(1) Genom en skrivelse av den 10 april 1997 anmälde de tyska myndigheterna till kommissionen omstruktureringen av Pittler/Tornos Werkzeugmaschinen GmbH (nedan kallat Pittler/Tornos) i enlighet med artikel 88.3 i EG-fördraget. I två skrivelser av den 28 maj 1997 och den 5 augusti 1997 bad kommissionen om ytterligare upplysningar som Tyskland besvarade genom skrivelser av den 9 juli 1997 och den 17 september 1997. Ytterligare information inkom den 27 oktober 1997.

(2) Kommissionen informerade de tyska myndigheterna genom en skrivelse av den 17 december 1997 om sitt beslut att inleda ett förfarande i enlighet med artikel 88.2 i EG-fördraget. I beslutet att inleda förfarandet angavs inte det slutliga belopp som utgått som stöd till Pittler/Tornos eftersom de uppgifter om stödet som Tyskland lämnat var motstridiga. Det var även oklart om delar av det stöd som lämnats stod i överensstämmelse med godkända program och om det i framtiden skulle kunna bli aktuellt med ytterligare stöd.

(3) Kommissionens beslut offentliggjordes i Europeiska gemenskapernas officiella tidning(1). Kommissionen uppmanade berörda parter att yttra sig om det aktuella stödet.

(4) En berörd part inkom med ett yttrande till kommissionen. Tyskland svarade på denna parts synpunkter genom en skrivelse av den 2 februari 1999 som inkom den 4 februari 1999.

(5) Ytterligare information lämnades av Tyskland genom en skrivelse av den 29 december 1998, som inkom den 5 januari 1999, och en skrivelse av den 4 maj 1999, som inkom den 5 maj 1999.

(6) I en skrivelse av den 25 maj 1999 bad kommissionen om ytterligare information om stödbeloppets exakta omfattning. Tyskland svarade på detta genom skrivelserna av den 1 juli 1999, som inkom den 2 juli 1999, och av den 20 juli 1999 som inkom samma dag.

II. UTFÖRLIG BESKRIVNING AV STÖDÅTGÄRDERNA

A. Beskrivning av Pittler/Tornos

(7) Stödmottagaren Pittler/Tornos verksamhetsområde är flerspindliga automatsvarvar. Med dessa kan precisionsdelar tillverkas som används bl.a. inom bilindustrin.

(8) Pittler/Tornos hör med sina 130 anställda (1996) till de små och medelstora företagen och har sitt säte i den nya tyska delstaten Sachsen, en delstat med hög arbetslöshet, i en region som är berättigad till regionalstöd. Företagets omsättning under 1996 uppgick till nästan 9 miljoner tyska mark (DEM). Den 9 augusti 1991 privatiserades företaget. Genom beslut av tingsrätten i Leipzig inleddes den 1 november 1995 ett konkursförfarande (ty. Gesamtvollstreckung - en speciell typ av förfarande tillämpligt på företag i f.d. Östtyskland) mot Pittler/Tornos. Den 1 januari 1996 grundades ett nytt företag (ty. Auffanggesellschaft - ett företag som övertar eller hyr de tillgångar som tidigare tillhört det företag som befinner sig i likvidation) vid namn Pittler/Tornos Werkzeugmaschinen.

(9) Under 1998 påbörjades förhandlingar med en ny potentiell investerare. Denna investerare hade för avsikt att ta fram en plan för omstrukturering av företaget fram till utgången av mars månad 1999. Den federala myndigheten för speciella uppgifter i samband med återföreningen, Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderaufgaben (BvS), beräknade att behovet av stöd vid denna lösning (där det nystartade företaget övertog konkursbolagets verksamhet) kunde komma att uppgå till 9,3 miljoner DEM. Dessutom kom man fram till att bestående fordringar skulle behöva avskrivas och att behov dessutom fanns av borgensförbindelser på 28,9 miljoner DEM till förmån för företaget. I en skrivelse av den 4 maj 1999 informerade Tyskland kommissionen om att den potentiella investeraren inte velat gå med på den föreslagna lösningen och att Pittler/Tornos därför tvingats ansöka om konkurs.

B. Beskrivning av omstruktureringen

(10) Eftersom det visat sig omöjligt att finna en privat investerare för Pittler/Tornos lades någon sammanhängande plan för omstruktureringen aldrig fram. Tyskland beskrev endast en rad kvalitativa omstruktureringsåtgärder utan att ange några kostnader för dessa.

(11) I en skrivelse av den 1 juli 1999 översände Tyskland följande uppställning på olika stödåtgärder inom ramen för den ovan skisserade lösningen:

>Plats för tabell>

C. Marknadsanalys

(12) Pittler/Tornos verksamhetsområde är verktygsmaskiner för metallbearbetning. Under den konjunkturnedgång som nådde sin botten 1993 drabbades gemenskapens bearbetningsindustri särskilt hårt. Sjunkande vinster och överkapacitet ledde till att investeringarna minskade dramatiskt, vilket medförde att gemenskapens tillverkare av verktygsmaskiner drabbades av den värsta lågkonjunkturen sedan andra världskriget. När det europeiska konjunkturläget förbättrades under 1994 kunde de flesta europeiska tillverkarna av verktygsmaskiner uppvisa tvåsiffriga procentuella ökningar i sin orderingång, en utveckling som höll i sig fram till mitten av 1995. Uppskattningsvis ökade den årliga produktionen i genomsnitt 5-10 % under 1996. Man utgår från att de ekonomiska förutsättningarna kommer att vara goda även efter 1996 och att efterfrågan på verktygsmaskiner kommer att öka på medellång sikt(2).

(13) Gemenskapens företag inom verktygsmaskinsindustrin är sedan länge viktiga aktörer på världsmarknaden. Trots att nya aktörer uppträtt på världsmarknaden, t.ex. japanska företag på 70- och 80-talen och andra asiatiska företag under 80- och 90-talen, har företagen i gemenskapens 15 medlemsstater på ett framgångsrikt sätt lyckats försvara sin andel av världsmarknaden. Internationellt sett är gemenskapen den största tillverkaren av verktygsmaskiner, under 1995 stod företagen i medlemsstaterna för 38 % av världsproduktionen. På andra plats följde Japan med 25 %, långt före USA vars marknadsandel uppgår till 13 %. Den europeiska marknaden (bestående av de 15 medlemsstaterna) är världens största marknad. Utländska producenter, som har en marknadsandel på ca 20 %, behöver inte övervinna några större handelshinder. Trots detta uppvisar de 15 medlemsstaternas internationella handelsbalans på området verktygsmaskiner kontinuerligt ett stort överskott. Med tanke på den inre marknadens storlek är en exportkvot på 38 % mycket god och visar tydligt att branschen är internationellt konkurrenskraftig(3).

(14) Verktygsmaskiner för metallbearbetning tillverkas inom hela Europa med en viss övervikt för vissa regioner i några av länderna. Företagen inom denna sektor räknas oftast till de små och medelstora företagen. I förhållande till den genomsnittliga produktionskapaciteten hos sina huvudkonkurrenter måste Pittler/Tornos snarast betecknas som ett mindre företag. Branschens kunder återfinns främst inom maskinbyggnadsindustrin, bilindustrin och inom elektronikindustrin. Bland Pittler/Tornos kunder återfinns bl.a. Volkswagen, Ford och underleverantörer till bilindustrin.

III. SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

(15) Det formella granskningsförfarandet föranledde en berörd part, Alfred H. Schütte GmbH & Co KG Werkzeugmaschinenfabrik (nedan Alfred H. Schütte GmbH), att inkomma med synpunkter. Av skrivelsen framgår i huvudsak två påståenden: dels talar man om överkapacitet på marknaden på området flerspindliga automatsvarvar, dels talar man om hög skuldsättning hos Pittler/Tornos, gammal teknik och oförmåga hos Pittler/Tornos att överleva utan stöd under normala omständigheter.

IV. KOMMENTARER FRÅN TYSKLAND

(16) Tyskland har i huvudsak framfört tre argument: 1. Tidigt under 1998 fanns en intressent för att förvärva Pittler/Tornos. Företaget är för övrigt den enda tillverkare som har kapacitet att erbjuda ett liknande produktutbud som den klagande parten och därmed konkurrera med denne. 2. Tyskland bestrider påståendet att marknaden för flerspindliga automatsvarvar präglas av överkapacitet och att marknaden skulle vara på nedgång. Tvärtom medför flerspindliga automatsvarvar en hög produktivitet och stora kostnadsfördelar, och de ekonomiska svårigheterna inom branschen som Alfred H. Schütte GmbH nämner torde i första hand avse den konjunkturnedgång som drabbade verkstadsindustrin under 1991-1994. 3. Tyskland bestrider även den berörda partens påstående angående omfattande personalnedskärningar och den därmed förknippade förlusten av know-how hos Pittler/Tornos. Företaget samarbetar inom ramen för olika FoTU-program med sina viktigaste leverantörer av delar och aggregat, med tekniska högskolan i Dresden (Technischen Universität Dresden), med företaget Mannesmann, med utvecklingsföretaget Fehland samt med företaget Sandvik.

V. BEDÖMNING

A. Beloppet på det beviljade stödet

(17) Frågan är vilka av de omstruktureringsåtgärder som nämns under punkt II.B ovan som skall bedömas som stödåtgärder enligt artikel 87.1 i EG-fördraget, samt vilka av dessa som beviljats inom ramen för godkända program.

(18) Förvärvet av företagsandelar (2,2 miljoner DEM), GA-medlen (2,969 miljoner DEM) och det statliga investeringsstödet (42280 DEM) har beviljats inom ramen för godkända program(4) och behöver inte godkännas separat inom ramen för detta beslut.

(19) Klarhet måste vinnas i om det borgensåtagande och de säkerheter som ställts för lånet på 22 miljoner DEM från Sächsische Landesbank (som delvis säkras av ett borgensåtagande av delstaten Sachsen) skall bedömas som stödåtgärder och om kommissionen inom ramen för detta beslut skall göra en bedömning av beviljandet av dessa. Under 1996 beviljade Sächsische Landesbank ett första lån på 12 miljoner DEM. Detta lån säkrades ursprungligen till 65 % av ett borgensåtagande av delstaten Sachsen(5) och till 35 % av en fastighetsinteckning som BvS överlåtit på Sächsische Landesbank. Enligt planerna skulle lånet från Sächsische Landesbank under 1997 utökas med ytterligare 10 miljoner DEM (det blev endast 8 miljoner DEM) och säkerheterna för lånet ändrades: som säkerhet för lånet stod nu till 80 % (17,6 miljoner DEM) delstaten Sachsens borgensåtagande och till 20 % (4,4 miljoner DEM) ovannämnda fastighetsinteckning som BvS överlåtit på Sächsische Landesbank.

(20) Tyskland hävdar att lånet till en del (80 % vilket motsvarar 17,6 miljoner DEM) säkrats av ett borgensåtagande som ingåtts inom ramen för ett godkänt program(6). I sitt beslut om stödåtgärd nr E 16/94 räknar kommissionen upp de villkor (ändamålsenliga åtgärder) enligt vilka delstaten Sachsen får ingå borgensåtaganden(7). Av beslutet framgår att endast borgensåtaganden till storföretag måste meddelas separat. Med anledning av detta skulle man kunna anse att borgensåtaganden för små och medelstora företag som t.ex. Pittler/Tornos vid dåvarande tidpunkt föll under det godkända programmet (N 73/93 tillsammans med E 16/94). De "ändamålsenliga åtgärderna" uppställer dock som villkor för ett borgensåtagande att ett sådant endast får ingås om det föreligger en sammanhängande plan för omstrukturering som garanterar företagets lönsamhet på lång sikt (punkt 4), att borgensåtagande endast får ingås om företagets framtidsutsikter står i rimligt förhållande till risken som är förknippad med borgensåtagandet och om de lån som säkerheten ställs för skall återbetalas, under förutsättning av en normal utveckling av företaget, inom en fastställd tidsram (punkt 5). Dessa båda villkor (4 och 5) var dock inte uppfyllda i fallet Pittler/Tornos. I slutet av 1995 tvingades Pittler/Tornos ansöka om konkurs och under den tid då lånen beviljades och borgensåtagandena ingicks lyckades man inte hitta någon privat investerare. Därmed måste rimliga tvivel ha förelegat om det skulle vara möjligt att återställa företagets långfristiga lönsamhet och om lånen skulle kunna återbetalas. Detta framgår också av det faktum att företaget, under den tidsperiod då lånen beviljades och borgensåtagandena ingicks, gick med stora förluster (1995: förlust på 10484245 DEM med en omsättning på 8803105 DEM; 1996: förlust på 6193000 DEM med en omsättning på 13282000 DEM). Under dessa förutsättningar måste företagets möjligheter att återbetala lånet (22 miljoner DEM) och borgensåtagandet (17,6 miljoner DEM) ha varit mer än tveksamma, och den risk som var förknippad med borgensåtagandet stod inte i något som helst rimligt förhållande till företagets framtidsutsikter. Slutsatsen av detta blir att de borgensåtaganden på 22 miljoner DEM som beviljats (Pittler/Tornos, trots att borgensåtaganden från delstaten Sachsen till förmån för små och medelstora företag inte behövde meddelas separat, inte faller under det godkända programmet (N 73/93 tillsammans med E 16/94) och därför måste godkännas separat inom ramen för detta beslut(8).

(21) Lånets andra del (20 % vilket motsvarar 4,4 miljoner DEM) säkrades av en fastighetsinteckning som BvS överlåtit på Sächsische Landesbank. Eftersom detta inte skedde inom ramen för ett godkänt program rör det sig även här om ett stöd som skall bedömas inom ramen för detta beslut. Därmed är alla de säkerheter som ställts för lånet från Sächsische Landesbank (22 miljoner DEM) att bedöma som stöd enligt EG-fördragets artikel 87.1 och skall följaktligen godkännas inom ramen för detta beslut.

(22) Fastighetsinteckningen som strukits av delstaten Sachsen (1,8 miljoner DEM) måste ses i samband med lånet från Sächsische Landesbank på 22 miljoner DEM. Såsom nämnts ovan säkrades lånet från Sächsische Landesbank dels genom delstaten Sachsens borgensåtagande (17,6 miljoner DEM), dels genom den fastighetsinteckning (4,4 miljoner DEM) som BvS överlåtit på Sächsische Landesbank. Genom att acceptera att de säkerheter som ställts för lånen minskade, ökade Sächsische Landesbank möjligheterna för Pittler/Tornos att erhålla lån från andra långivare. Därmed omfattades 1,8 miljoner DEM av de lån som beviljats av Sächsische Landesbank inte längre av någon säkerhet. Denna summa skall anses vara ett stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget eftersom Pittler/Tornos vid dåvarande tidpunkt var ett företag i svårigheter och företagets möjligheter att återbetala lånen var tveksamma(9).

(23) Följaktligen skall man inom ramen för detta beslut undersöka om följande ad-hoc-stöd är förenliga med den gemensamma marknaden:

>Plats för tabell>

B. Godkännande av stöd

(24) De nya stöden från BvS och delstaten Sachsen har anmälts som stöd till omstruktureringsåtgärder. Kommissionen granskar därför särskilt om villkoret i EG-fördragets artikel 87.3 c om att "stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot gemensamma intresset" är uppfyllt eftersom det primära motivet till stödet är omstruktureringen av ett företag i svårigheter. Dylikt stöd kan anses stå i överensstämmelse med den gemensamma marknaden om kriterierna i gemenskapens riktlinjer(10) uppfylls.

(25) Problematiskt i detta sammanhang är att riktlinjerna normalt inte tillämpas på nystartade företag (som i detta fall), där ett nystartat företag övertar eller hyr de tillgångar som tillhört det företag som befinner sig i likvidation. I de nya delstaterna görs dock undantag eftersom övergången från planekonomi till marknadsekonomi medfört speciella problem. Ett typiskt problem för företag i länder där man övergår från planekonomi till marknadsekonomi är att företagen (som t.ex. Pittler/Tornos) ofta har ett otillräckligt eget kapital. Med anledning av detta kan nya företag klassas som företag i svårigheter. Med tanke på denna speciella situation och den speciella roll som BvS har i denna omstruktureringsprocess kan stöd till företag, som övertar företag mot vilka ett likvidationsförfarande inletts, i vissa fall bedömas som omstruktureringsstöd. En förutsättning för detta är att de privata investerarna som övertar det nystartade företaget på ett väsentligt sätt bidrar till omstruktureringen. I fallet Pittler/Tornos har man dock ännu inte funnit någon investerare. Därför är det tveksamt om det stöd som utgått till Pittler/Tornos kan anses vara omstruktureringsstöd i enlighet med riktlinjerna. Vid närmare granskning av riktlinjerna förstärks detta intryck.

(26) För att kommissionen skall godkänna stödet enligt riktlinjerna måste omstruktureringsplanen uppfylla följande villkor:

Omstruktureringsplan och återställande av livsduglighet

(27) Det oeftergivliga villkoret för alla omstruktureringsplaner är att de måste återställa långfristig lönsamhet och livsduglighet för företaget inom en rimlig tid och på basis av realistiska antaganden om dess framtida verksamhetsvillkor. Planen måste göra det möjligt att återställa företaget till konkurrenskraftigt skick inom en rimlig period. För att fylla lönsamhetskriteriet måste omstruktureringsplanen anses kapabel att föra företaget till en position där det kan täcka alla sina kostnader inklusive avskrivningar och finansiella kostnader. Omstruktureringsstöd får endast ges en gång.

(28) Såsom påpekats ovan lades aldrig någon omstruktureringsplan fram för Pittler/Tornos. De omstruktureringsåtgärder som räknas upp i anmälan är mycket allmänt hållna och inte konsekventa. Trots att företaget verkade ha tagit fram en konkurrenskraftig produkt (genom de flerspindliga automatsvarvarnas "renässans" tycks marknadsläget ha förbättrats) lyckades det inte dra någon kommersiell nytta därav. Detta framgår av det faktum att företaget gjorde en stor förlust under 1995 (trots en omsättning på 8803105 DEM blev förlusten 10484245 DEM) och även 1996 blev förlusten avsevärd (trots en omsättning på 13282000 DEM blev förlusten 6193000 DEM)(11). Det faktum att ett sådant företag ännu inte lyckats finna en strategisk investerare tyder på att det funnits omfattande tvivel på företagets långsiktiga livsduglighet. Dessa tvivel uppkom redan i samband med att förfarandet mot företaget inleddes, och bekräftades genom företagets konkurs i maj 1999.

(29) Med tanke på den mycket negativa affärsutvecklingen för Pittler/Tornos under 1995 och 1996 (som nämnts ovan föreligger inga uppgifter för åren 1997 och 1998) var det under denna period mycket tveksamt, om Pittler/Tornos skulle kunna få täckning för alla sina kostnader (inkl. avskrivningar och finansiella kostnader). Det framstod t. ex. som osannolikt att Pittler/Tornos skulle kunna betala tillbaka lånen från Sächsischen Landesbank (som delvis säkrades genom delstatens borgensåtagande) inom den fastställda tidsramen, eftersom företagets ekonomiska situation snarare hade krävt ytterligare statligt finansierade lån än möjliggjort en återbetalning av tidigare erhållna lån. Utöver detta noteras att omstruktureringsstöd utgick flera gånger för att hålla företaget vid liv.

(30) Av detta drar kommissionen slutsatsen att omstruktureringsplanen inte var tillräcklig för att återställa företagets långsiktiga livsduglighet och att företaget självt inte längre är livsdugligt. Omstruktureringsplanen förmådde inte stärka företaget i sådan utsträckning att företaget kunde få täckning för alla sina kostnader (inkl. avskrivningar och finansiella kostnader). Följaktligen är detta villkor i riktlinjerna inte uppfyllt.

Stödet i förhållande till omstruktureringens kostnader och fördelar

(31) Stödets belopp och omfattning måste begränsas till det strikta minimum som krävs för att göra det möjligt att genomföra omstruktureringen och måste knytas till de fördelar som gemenskapen kan förvänta sig. Stödmottagare förväntas därför att på ett påtagligt sätt bidra till omstruktureringen med egna medel eller genom finansiering av utomstående.

(32) Ingen privat investerare engagerade sig i omstruktureringen av företaget. Den förvaltare som utsågs inom ramen för konkursförfarandet kan knappast anses vara en privat investerare enligt riktlinjerna. Av Tysklands anmälan framgår också att förvaltarens uppgift endast är att driva företaget fram till dess att en privat investerare hittats. Eftersom ingen privat investerare deltagit i omstruktureringen är detta villkor i riktlinjerna inte uppfyllt.

VI. SLUTSATSER

(33) Det konstateras att någon sammanhängande plan för omstrukturering inte lagts fram och att företagets långsiktiga livsduglighet inte är säkerställd. Under dessa omständigheter måste stödet jämställas med en rent provisorisk finansieringsåtgärd som ges ett konkursbolag så att detta kan fortsätta sin rörelse. Detta är inte längre rimligt.

(34) Eftersom flera av de villkor som framgår av riktlinjerna inte uppfyllts, är förutsättningarna för att godkänna stödet enligt EG-fördragets artikel 87.3 c inte givna. Kommissionen konstaterar att Tyskland i strid med EG-fördragets artikel 88.3 beviljat DEM 30,8 miljoner i stöd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det statliga stöd på ett belopp om 15747789,94 euro (30,8 miljoner DEM) som Tyskland har beviljat företaget Pittler/Tornos är enligt EG-fördragets artikel 87.1 oförenligt med den gemensamma marknaden.

Artikel 2

1. Tyskland skall säkerställa att det stöd som nämns i artikel 1 återkrävs från stödmottagaren.

2. Stödet skall återkrävas enligt de regler och förfaranden som anges i den tyska lagstiftningen. På det återbetalningspliktiga beloppet skall dröjsmålsränta utgå fr.o.m. den tidpunkt då stödet betalades ut till stödmottagaren fram till dess att stödet faktiskt återbetalas. Dröjsmålsräntan skall beräknas enligt den räntesats som används vid beräkningen av nettobidragsekvivalenten för regionalstöd.

Artikel 3

Tyskland skall inom två månader från tillkännagivandet av detta beslut underrätta kommissionen om de åtgärder som har vidtagits för att efterkomma det.

Artikel 4

Detta beslut riktar sig till Förbundsrepubliken Tyskland.

Utfärdat i Bryssel den 28 juli 1999.

På kommissionens vägnar

Mario MONTI

Ledamot av kommissionen

(1) EGT C 361, 24.11.1998, s. 4.

(2) Panorama der EU-Industrie 1997, NACE 29.4.

(3) Panorama der EU-Industrie 1997, NACE 29.4.

(4) De aktuella programmen är: Richtlinie über die Gewährung von Mitteln aus dem Konsolidierungsfonds des Freistaates Sachsen zur Umstrukturierung kleiner und mittlerer Unternehmen der gewerblichen Wirtschaft (N 117/95, N 767/95), 25. Rahmenplan Gemeinschaftsaufgabe zur Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur (C 37/96 (f.d. N 186/96)).

(5) Bürgschaftsrichtlinie des Freistaates Sachsen für die Wirtschaft, freien Berufe und die Land- und die Forstwirtschaft, N 73/93 som hör samman med E 16/94 och C 19/95.

(6) Se fotnot 4.

(7) Dessa ändamålsenliga åtgärder var ett förslag från kommissionen till Tyskland. Tyskland gjorde inga invändningar mot de kriterier som kommissionen föreslog (skrivelse EB 2 - 702002 - EB 2 715065/2/8 av den 23 februari 1995, som inkom den 24 februari 1995) och som har betydelse för det nu aktuella beslutet (punkt 4 och 5 av de ändamålsenliga åtgärderna).

(8) I förfarandet har kommissionen uttryckt tvivel om att borgensåtagandena uppfyller villkoren i det godkända programmet ("Bürgschaftsrichtlinie des Freistaates Sachsen"). Bedömningen om borgensåtagandena uppfyller villkoren i programmet N 73/93 tillsammans med E 16/94 hör samman med den bedömning som i detta sammanhang skall göras av stödet inom ramen för omstruktureringsriktlinjerna (se nedan punkt V.B "Omstruktureringsplan och långfristig livsduglighet") eftersom tillståndskriterierna delvis är de samma. Det senare avser särskilt kriterierna a) att omstruktureringsplanen måste återställa långfristig lönsamhet och livsduglighet för företaget inom en rimlig tid och b) att omstruktureringsplanen måste anses kunna föra företaget till en position där det kan täcka alla sina kostnader inklusive avskrivning och finansiella kostnader (Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter, nedan kallade "riktlinjer" (EGT C 368, 23.12.1994, s. 12), avdelning 3.3.2i). Såsom antytts ovan var dessa kriterier, som kommer att analyseras utförligt nedan, inte uppfyllda i fallet Pittler/Tornos vid den tidpunkt då borgensåtagandena ingicks.

(9) Av punkt 2.3 av gemenskapens riktlinjer framgår: "När staten tillhandahåller eller garanterar finansiering till ett företag i ekonomiska svårigheter finns dock en presumtion att den finansiella överföringen inbegriper statligt stöd." Eftersom Sächsische Landesbank ägs av staten, gäller presumtionen för det lån på 1,8 miljoner DEM som inte omfattas av någon säkerhet.

(10) Se fotnot 7.

(11) Företagets slutgiltiga resultat för åren 1997 och 1998 har inte översänts till kommissionen. Med tanke på företagets konkurs under 1999 och med tanke på att Sächsische Landesbank vid ett flertal tillfällen ökat sin utlåning till företaget samt att även andra stödåtgärder vidtagits finns det anledning att anta att företagets ekonomiska situation inte förbättrats under tidsperioden.