SV Europeiska unionens officiella tidning C 79/7

RÅDETS YTTRANDE

av den 18 januari 2005

om Sveriges uppdaterade konvergensprogram 2004–2007

(2005/C 79/04)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGETT FÖLJANDE YTTRANDE,

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 9.3 i denna,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter samråd med Ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

Den 18 januari 2005 granskade rådet Sveriges uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 2004–2007. Programmet uppfyller i huvudsak uppgiftskraven i den omarbetade ”uppförandekoden om stabilitets- och konvergensprogrammens innehåll och utformning”. Särskilt redovisningen av vissa uppgifter följer inte helt standarderna i ENS 95. Följaktligen uppmanas Sverige att se till att full förenlighet uppnås med uppgiftskraven.

Enligt det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmet förväntas BNP-tillväxten i reala termer minska något från starka 3,5 % 2004 till 3,0 % 2005 och till i genomsnitt 2,4 % för åren 2006–2007. På grundval av nu tillgänglig information förefaller detta scenario avspegla rimliga tillväxtantaganden. Inflationsberäkningarna i programmet verkar vara realistiska.

Den finanspolitiska ramen i Sverige inbegriper ett överskottsmål för de offentliga finanserna på 2 % av BNP i genomsnitt över konjunkturcykeln, fleråriga nominella utgiftstak för statsutgifterna och ett krav på balanserade budgetar i kommuner och landsting. Enligt uppdateringen förväntas ett överskott i den offentliga sektorns finanser på 0,7 % 2004, 0,6 % 2005, 0,4 % 2006 och 0,9 % för år 2007, programperiodens sista år. Såväl utgifts- som intäktskvoterna visar en gradvis sjunkande trend över prognosperioden. Efter justering för den förväntade effekten av konjunkturcykeln med hjälp av den allmänt vedertagna metoden, visar det konjunkturrensade budgetsaldot på överskott under hela prognosperioden, trots omfattande diskretionära stimulansåtgärder under 2005 som speglar regeringens oro över den svaga arbetsmarknaden. Därför kommer målet på ett överskott för de offentliga finanserna på 2 % inte att kunna uppnås under prognosperioden. Samtidigt som pensionssystemet och kommun- och landstingssektorn beräknas visa överskott ökar underskottet i statens finanser under 2005 och 2006. I jämförelse med den föregående uppdateringen visar denna uppdatering av programmet på budgetmål som i genomsnitt ligger lägre i jämförelse med den makroekonomiska utvecklingen som är gynnsammare än i tidigare prognoser.

Riskerna i programmets budgetberäkningar förfaller i stort sett vara väl balanserade. Å ena sidan framstår budgetberäkningarna som rimliga och Sverige har mycket goda tidigare meriter när det gäller att inte överskrida uppsatta utgiftstak. Dessutom verkar kommunernas och landstingens ekonomiska situation vara på väg att förbättras. Å andra sidan har skatteintäkterna de senaste åren varit tämligen volatila och ett fortsatt iakttagande av inte för högt satta utgiftstak kommer att vara av stor vikt.

Mot bakgrund av denna riskbedömning förefaller den finanspolitiska inriktningen i programmen tillräcklig för att fortsatt uppnå överskott under perioden 2004–2007 i linje med stabilitets- och tillväxtpaktens mål på medellång sikt om offentliga finanser som är ”nära balans eller visar överskott”. Den ger också en tillräcklig säkerhetsmarginal för att inte tröskelvärdet för underskottet på 3 % av BNP vid normala konjunktursvängningar skall överskridas.

Skuldkvoten beräknas ha uppgått till 51,7 % av BNP 2004, betydligt under fördragets referensvärde på 60 % av BNP. Enligt programmet beräknas skuldkvoten sjunka till 49,0 % av BNP år 2007.

Sverige förfaller befinna sig i ett relativt gynnsamt läge när det gäller de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet, trots betydande beräknade budgetmässiga kostnader till följd av befolkningens ökande medelålder. Det kan emellertid finnas en risk för att hållbarheten på lång sikt försämras. Detta baseras på den beräknade ökningen av den demografiska försörjningsbördan och nuvarande trender vad gäller sjukvårdsrelaterade utgifter, arbetskraftsdeltagande och sysselsättning. Utan ytterligare reformer som förändrar dessa trender, kommer en nyckelfaktor för att klara de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt vara att skapa överskott i de offentliga finanserna på 2 % av BNP under de kommande tio åren.

Jämförelse mellan makroekonomiska nyckeltal och budgetberäkningar

2004 2005 2006 2007 Real BNP (förändring i %) KP nov 2004 3,5 3,0 2,5 2,3 KOM hösten 2004 3,7 3,1 2,9 n.a. KP nov 2003 2,0 2,6 2,5 n.a. HKPI-Inflation (%) KP nov 2004 (3) 1,3 1,5 n.a. n.a. KOM hösten 2004 1,1 1,5 1,9 n.a. KP nov 2003 (3) 1,7 n.a. n.a. n.a. Offentliga sektorns finansiella sparande (i % av BNP) KP nov 2004 0,7 0,6 0,4 0,9 KOM hösten 2004 0,6 0,6 0,8 n.a. KP nov 2003 (4) 0,6 1,4 1,9 n.a. Primärt saldo (i % av BNP) KP nov 2004 (2) 2,8 2,8 2,7 3,3 KOM hösten 2004 2,7 2,8 3,0 n.a. KP nov 2003 0,9 1,7 2,1 n.a. Konjunkturrensat saldo (i % av BNP) KP nov 2004 (5) 0,8 0,5 0,5 1,2 KOM hösten 2004 0,7 0,4 0,6 n.a. KP nov 2003 (5) 1,3 1,8 2,0 n.a. Offentlig bruttoskuld (i % av BNP) KP nov 2004 51,7 50,5 50,0 49,0 KOM hösten 2004 51,6 50,6 49,7 n.a. KP nov 2003 51,5 50,0 48,3 n.a. Källor: Sveriges uppdaterade konvergensprogram, november 2003 och november 2004 (KP); Kommissionens prognoser (KOM); Beräkningar från kommissionens avdelningar.

(1) EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

(2) I uppdateringen anger de svenska myndigheterna primärsaldon exklusive nettoränta och inte sedvanlig bruttoränta. I tabellen redovisas emellertid primärsaldona exklusive bruttoränta utifrån sifferuppgifterna i uppdateringen.

(3) Procentuell förändring december–december.

(4) Som jämförelse hänvisar de redovisade uppgifterna för det finansiella sparandet i 2002 och 2003 års uppdateringar till siffror som beräknats med hänsyn till en fullständig periodisering av skatter (även om denna redovisningsändring formellt först infördes 2004).

(5) Kommissionens avdelningars beräkningar med tillämpning av uppgifterna i programmet.

Källor:

Sveriges uppdaterade konvergensprogram, november 2003 och november 2004 (KP); Kommissionens prognoser (KOM); Beräkningar från kommissionens avdelningar.