Kommissionens beslut

av den 18 oktober 2000

som Nederländerna avser att bevilja Océ NV för utveckling av färgbläckstråleskrivare

[delgivet med nr K(2000) 3016]

(Endast den nederlänska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2001/637/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2 första stycket i detta,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a i detta,

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig(1), och

av följande skäl:

I. FÖRFARANDE

(1) I en skrivelse av den 18 december 1996 underrättade Nederländerna kommissionen om det stöd på 22,7 miljoner euro som landet avser att bevilja företaget Océ NV för utveckling av färgbläckstråleskrivare och liknande teknik (COBALT). I skrivelser av den 28 maj, 16 september och 22 december 1997 liksom vid ett möte i Bryssel den 10 februari 1998 har Nederländerna lämnat kompletterande upplysningar till kommissionen.

(2) I en skrivelse av den 12 maj 1998 meddelade kommissionen Nederländerna sitt beslut att inleda förfarandet enligt artikel 88.2 i EG-fördraget avseende detta stöd.

(3) Kommissionens beslut om att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning(2). Kommissionen har uppmanat berörda parter att lämna synpunkter på stödet. Inga synpunkter har framförts.

(4) I en skrivelse av den 24 juli 1998 framfördes Nederländernas reaktion på inledandet av det officiella undersöknings förfarandet och samma skrivelse innehöll också svar på de mer ingående frågor som kommissionen hade ställt den 7 juli 1998. På eget initiativ lämnade Nederländerna den 11 november 1998 kompletterande information i en expertrapport (nedan kallad andra yttrandet). Efter ännu ett möte med kommissionen den 3 mars 1999 lämnades ytterligare detaljer i en skrivelse av den 25 mars 1999. I en skrivelse av den 6 juli 1999 översände Nederländerna till kommissionen information som hade presenterats vid ett besök på Océ NV:s FoU-avdelning den 25 juni 1999. Den 19 juli sändes kompletterande information. Vid ett möte den 29 september 1999 utlovade Nederländerna ytterligare upplysningar, vilket lämnades i skrivelser av den 27 oktober 1999 och den 12 november 1999, och efter en ny begäran från kommissionen den 29 november 1999, i en skrivelse av den 20 december 1999. En bekräftelse av de stödberättigande kostnaderna sändes via fax den 19 juli 2000.

II. BESKRIVNING AV STÖDET

(5) Stödet skall beviljas Océ NV i Venlo av det nederländska ekonomiministeriet som ett nytt FoU-stöd för utveckling av färgbläckstråleskrivare och liknande teknik (COBALT). Det planerade direkta stödet uppgår till 22,7 miljoner euro (50 miljoner gulden) för ett projekt som vid tiden för anmälan skulle pågå under tiden 1997-2001 med stödberättigande kostnader på 93,6 miljoner euro.

Företaget

(6) Det stödmottagande företaget Océ NV (nedan kallat Océ) är den internationella Océ-gruppens holdingbolag. Gruppen har verksamhet i 80 länder och hade 1997 en årsomsättning på 2,5 miljarder euro och 1998 på 2,7 miljarder euro(3). Under de senaste åren har gruppen växt snabbt och ger vinst. Antalet anställda är cirka 17000. Produktsortimentet omfattar ett avancerat utbud av kopieringsapparater och skrivare för kontorsändamål och specialiserad användning, plottersystem samt förbrukningsmaterial för dessa system (t.ex. papper och toners). Produktsortimentet utvecklas, tillverkas och marknadsförs i stor utsträckning av Océ självt.

(7) Océs investeringar i FoU har under de senaste tio åren hela tiden legat på 6 % av omsättningen. De totala FoU-utgifterna uppgick under perioden 1990-1995 till omkring 84 miljoner euro per år, men har stigit kraftigt sedan 1996 och uppgick 1998 till 155 miljoner euro. Ungefär 1500 personer arbetar i Océs FoU-centrum i Nederländerna, Tyskland, Frankrike och Förenta staterna, största delen av dem vid huvudanläggningen Océ-Technologies BV i Venlo.

FoU-projektet

(8) Stödet gäller ett projekt för utveckling av nya bredformatsfärgskrivare som bygger på piezo-bläckstråletekniken med användning av hotmelt-polymerbläck. Nederländerna beskriver denna nya kombination av specialbläck och särskilda skrivhuvuden som "en ny teknisk plattform". De särskilda komponenterna som måste utvecklas, utvecklingsmålen och de beräknade stödberättigande kostnaderna (inom parentes) sammanfattas i följande fem områden:

(9) (15,6 miljoner euro) Piezo-skrivhuvuden med [...](4) munstycken, en integrationstäthet på [...](5) munstycken per tum, hög droppfrekvens på [...](6) kHz, hållbara och icke korrosiva vid den höga arbetstemperaturen på 130 °C. Andra mål gäller kort uppvärmningstid, rengöring, värmekontroll och bläckhantering.

(31,3 miljoner euro) Produktionsteknik för skrivhuvuden, den sk. mikroelektromekaniska tekniken.

(9,7 miljoner euro) Hotmelt-polvmerbläck med toneregenskaper för användning på en rad olika utskriftsmedia och stabil viskositet vid en arbetstemperatur på 130 °C.

(13,4 miljoner euro) Integrering av skrivare och funktioner, t.ex. pappersmatning, utformning, användargränssnitt, skrivhuvudets förflyttning med snabba och mycket exakta rörelser samt tillförlitlig bläcktillförsel.

(0,4 miljoner euro)" Front-end"-aspekter, som främst gäller utveckling av en mycket snabb färgrasterprocessor, utskriftsstrategi för att dölja defekter, munstycken ur funktion samt färghantering.

(10) I det ursprungliga meddelandet var kostnaderna för varje område lika fördelade på faserna "industriell forskning" och "utveckling före introduktion på marknaden" i enlighet med punkt 5.9 i gemenskapsramarna för statligt stöd till forskning och utveckling (nedan kallade gemenskapsramarna)(7). För vart och ett av de fem områdena och var och en av de båda faserna hade Nederländerna lämnat in en kort förteckning över uppgifter som skulle utföras. I en skrivelse av den 28 maj 1997 ändrade Nederländerna fördelningen av kostnaderna, så att 37,2 miljoner euro skulle avse "industriell forskning" och 33,1 miljoner euro "utveckling före introduktion på marknaden" och redovisade totalkostnaderna för vart och ett av de fem områdena.

(11) Vidare upptogs ett belopp på 22,7 miljoner euro som avsåg förvärv av patent och licenser. Det betecknades som "industriell forskning".

(12) Det ursprungliga meddelandet innehöll också ett belopp på 9,1 miljoner euro, avsett för en ny byggnad med laboratorier. I en skrivelse av den 16 september 1997 ändrade emellertid Nederländerna sina planer och lämnade en kostnadsberäkning som gällde användning av byggnaden under projektets löptid. De stödberättigande kostnaderna för byggnaden minskades härigenom till 0,6 miljoner euro.

(13) De sammanlagda kostnaderna uppgår till 93,6 miljoner euro. Uttryckt i personalkostnader skulle det ursprungliga beloppet enligt Nederländerna motsvara 1000 manår FoU-arbete, dvs. fem års arbete för 200 forskare. Det planerade stödet på 22,7 miljoner euro motsvarar en total stödnivå på 24 % av de stödberättigande kostnaderna.

(14) Vid mötet den 29 september 1999 förklarade emellertid de nederländska myndigheterna att COBALT-projektet på grund av tekniska svårigheter skulle komma att pågå längre än ursprungligen planerat och att kostnaderna skulle bli betydligt högre än vad som hade sagts. Enligt den nya prognosen skulle projektet pågå till 2003 och kostnaderna stiga till 209,625 miljoner gulden (95,1 miljoner euro), exklusive kostnaderna för förvärv av patent och licenser. Det föreslagna stödet på 22,7 miljoner euro motsvarar en total stödnivå på 24 % av de uppgivna stödberättigande kostnaderna

Produktmarknaden för FoU-resultat

(15) Enligt Nederländerna är bredformatsskrivarna (AO) riktade till två marknader: 1) marknaden för tekniska system (engineering systems), som huvudsakligen handlar om utskrifter av datorstyrda ritningar eller CAD (Computer Aided Designs) och 2) marknaden för grafisk återgivning (display graphics eller graphic arts - grafisk konst) dvs. utskrift av färgposters, affischer och reklamskyltar på olika material, främst för reklamändamål i affärer, på utställningar och längs vägarna. Båda marknaderna kräver skrivare som är ekonomiska också för små mängder utskrifter (små upplagor). På båda marknaderna är digitalisering och färg avgörande faktorer för tillväxten. En tredjedel av Océs omsättning i dag kommer från dessa båda marknader.

(16) Tekniska system (engineering systems): Enligt årsberättelsen 1998 är Océ ledande på världsmarknaden för tekniska system (utskrift och kopiering). År 1998 uppgav Nederländerna att Océs marknadsandel i Europa och Förenta staterna, de båda viktigaste marknaderna, var 22 %(8). Den störste konkurrenten, Hewlett-Packard, hade en marknadsandel på 21 % och Xerox 9 %. Tillväxten på marknaden för tekniska system är genomgående jämn, förutom inom det digitala segmentet.

(17) Grafisk återgivning (displav graphics): Océ betraktar denna marknad som en underavdelning till marknaden för tekniska system. Här är företagets marknadsandel bara "ett par procent". På den snabbt växande marknaden för grafisk återgivning försöker Océ nu att skaffa sig en position. Av årsberättelsen 1998 framgår att Océ med den nya bläckstråletekniken strävar efter att uppnå en ledande ställning på den här marknadens segment för stora upplagor.

Skäl att inleda förfarandet i artikel 88.2 i EG-fördraget

(18) Kommissionen konstaterar att de slutliga marknaderna för skrivare liksom marknaderna för skrivhuvuden och bläck är internationella marknader med skarp konkurrens. Den konstaterar vidare att FoU- och produktionsverksamhet numera också bedrivs av konkurrerande komponentleverantörer i Europa, t.ex. Modular Ink Technology, Xennia Technology Ltd, Xaar plc, Mutoh Europe NV och Epson Europé AB.

Dessutom påpekar kommissionen att effekter som snedvrider konkurrensen eventuellt skulle kunna förekomma på de sekundära marknaderna för bildåtergivnings- och skrivartillbehör, därför att piezo-bläckstråletekniken kan användas i stället för den nuvarande termiska (svartvitt) och elektrostatiska (svart/vitt och färg) utskriftstekniken på marknaden för grafisk återgivning.

(19) Beträffande det slags FoU som ingår i projektet ifrågasätter kommissionen om projektet kan definieras som "industriell forskning" och "utveckling före introduktion på marknaden" i enlighet med gemenskapsramarna, och av följande skäl:

(20) Kommissionen konstaterar att Océ redan 1994 fick 3,2 miljoner euro i stöd (stödnivå 31 %, i kraft av en stödförordning som godkänts av kommissionen(9) för ett jämförbart bläckstråleprojekt under perioden 1994-1996. Den FoU-verksamheten tycktes omfatta samma allmänna frågor som de som beskrivs i detta förslag om stöd och resulterade i 20 patent på skrivhuvuden och bläck. Vidare ledde verksamheten till en fullständig "testversion" (mekaniska, elektroniska och digitala komponenter) av en bredformatsfärgskrivare i laboratoriemiljö. I sammanhanget erinrar kommissionen om att definitionen "utveckling före introduktion på marknaden" i bilaga I till gemenskapsramarna utesluter tillverkning av en prototyp som kan användas kommersiellt liksom demonstrations- eller pilotprojekt som kan göras om eller användas industriellt eller kommersiellt. Kommissionen betvivlade att "testversionen" 1996 inte redan utgjorde en sådan prototyp.

(21) Kommissionen noterar vidare att de uppgivna stödberättigande kostnaderna var 85 % av de totala FoU-kostnaderna, vilket innebär att det endast återstod 15 % av utvecklingskostnaderna för fasen för förberedande av serieproduktionen och saluföring av en slutprodukt.

(22) Dessutom kunde kommissionen inte utesluta att det nya förslaget till stöd syftade till ett arbetsprogram för produktutveckling inriktat på vidareutveckling av befintliga prototyper och färdigställande av dessa för produktion. Inte heller hade det tillräckligt motiverats varför projektets kostnadselement är stödberättigande FoU-kostnader enligt innebörden i bilaga II till gemenskapsramarna. Framför allt kostnaderna på 22,7 miljoner euro för förvärv av patent och licenser väckte tvivel om de kan klassificeras som "industriell forskning".

(23) Slutligen konstaterar kommissionen att det enligt uppgift för projektet behövdes en ny byggnad för FoU-verksamhet på 7650 m2 i Venlo, av vilka 4000 m2 helt skulle ägnas åt bläckstråleprojektet. Kommissionen frågade sig om de nya byggnaderna inte redan delvis användes för serieproduktionen av piezo-skrivhuvudsenheter.

(24) Vad beträffar projektets "stimulerande effekt" betvivlade kommissionen om stödet skulle stimulera Océ till att bedriva FoU som företaget inte skulle ha gjort utan stödet. Med tanke på den skarpa konkurrensen tycks företaget ha valt affärsstrategin att utveckla egna bläckstråleskrivhuvuden och bläck. Företaget tycks ha föresatt sig att genomföra FoU-arbete för normala kommersiella syften och hade redan innan projektet inleddes påbörjat bygget av nya lokaler utan att vara garanterat något statligt stöd.

III. KOMMENTARER FRÅN NEDERLÄNDERNA

(25) I en skrivelse av den 24 juli 1998 följde Nederländernas reaktion på inledandet av förfarandet. Skrivelsen innehöll också svar på frågor som kommissionen hade ställt i en skrivelse av den 7 juli 1998. Dessa synpunkter sammanfattas nedan. Upplysningar ur senare skrivelser och från andra yttrandet redovisas särskilt.

Andra företags verksamhet med samma teknik

(26) Den FoU- och produktionsverksamhet som bedrivs av andra företag, vilka nämns i kommissionens beslut, är inte densamma som Océs. Modulär Ink Technology, Xaar plc och Seiko Epson utvecklar piezo-skrivhuvuden för flytande bläck (vattenbaserat med lösningsmedel), som i allmänhet inte är lämpliga för kombinationen hög hastighet och hög kvalitet vid utskrift i bredformat på vanligt papper. Den nya bläcktypen är en avgörande faktor för hela forskningen.

(27) Mutoh (Japan) säljer likartade skrivare på licens från Tektronix (Förenta staterna) till marknaden för grafisk konst. Dessa skrivare är emellertid mycket långsammare än de som utvecklas av Océ (vaxaktigt, icke polymert bläck), med lägre utskriftskvalitet och är särskilt riktade till marknaden för små volymer. Det belgiska dotterföretaget Mutoh Europé NV är bara en sammansättningsfabrik för delar som produceras i Japan och genererar sålunda ringa mervärde i Europa.

(28) Enligt författaren till andra yttrandet lämnar Europa inget väsentligt bidrag till forskning och utveckling av bläckstråletekniken och produktionen bygger främst på det som sker i Förenta staterna och Japan. Han anser att den teknik som Océ utvecklar är ny, banbrytande och mer generisk än annan utskriftsteknik.

De sekundära marknaderna för skrivare och bildåtergivning

(29) På dessa större marknader kan ingen snedvridande konkurrens förekomma, eftersom den termiska och den elektrostatiska utskriftstekniken inte är något substitut för Océs nya teknik, och av följande skäl: 1) utskrift i färg är en helt annan produkt- och marknadskombination än utskrift i svartvitt, 2) marknaden för grafisk återgivning använder särskilt papper, medan vanligt papper används för Océs teknik, 3) elektrostatisk utskrift har - hittills - varit snabbare än hotmelt-utskrift för storformat 4) termisk överföringsteknik används knappast för storformat.

Projektets inslag av forskning och utveckling

(30) Nederländerna hävdar att det ursprungliga meddelandet och den därpå följande skriftväxlingen innehåller en omfattande beskrivning av projektet och begreppen "industriell forskning" och "utveckling före introduktion på marknaden". Den nederländska regeringen ska dessutom begära en undersökning av en opartisk expert för att fastställa FoU-projektets närhet till marknaden.

(31) I detta andra yttrande förklarar författaren i allmänna ordalag att det av projektplanen framgår vad som är "industriell forskning" och "utveckling före introduktion på marknaden". Han påpekar att det inte finns någon klar skiljelinje mellan de båda begreppen då det gäller concurrent engineering (alla FoU-målen eftersträvas samtidigt med en tydlig marknads- och produktinriktning). Enligt författaren är emellertid fakta så noggrant som möjligt beskrivna i meddelandet och övergången mellan de båda faserna framgår tillräckligt tydligt av projektplanen. Dessutom får FoU:s marknads- och produktorientering av misstag inte tolkas som produktionsförberedelser

(32) Nederländerna har senare, och särskilt i samband med ett företagsbesök av tjänstemän från kommissionen, lämnat fler upplysningar och tillhandahållit dokumentation om projektets FoU-karaktär, bl.a. en demonstration av olika utvecklingssteg i forskningsarbetet.

(33) Vad gäller den lilla delen icke stödberättigande FoU-kostnader som kommer att återstå när det nuvarande FoU-projektet har avslutats har Nederländerna bekräftat att de kommer att uppgå till 15,9 miljoner euro, vilket stämmer med kommissionens uppgifter. Det beloppet kommer att ingå i de ytterligare icke stödberättigande kostnader på 99,8 miljoner euro som behövs för att kunna placera produkten på marknaden.

Finansiering av forskning fram till 1996(10)

(34) Océ har vid tidigare tillfällen fått statligt stöd för att utveckla piezo-bläckstråleteknik efter 1987. Fram till 1996 beviljades stöd på totalt 4,2 miljoner euro till tre projekt enligt den av kommissionen godkända PBTS-förordningen(11). Denna FoU ska betraktas som en genomförbarhetsstudie till dagens projekt.

(35) Océ har aldrig tillverkat en laboratorieprototyp till färgbläckstråleskrivare för bredformat, där man använder hotmelt-bläck och piezo-skrivhuvuden. Den skrivare som blev resultatet av det genomförbarhetsprojekt som finansierades med PBTS-medel hade bara en munstycksenhet på 4×24 och saknade pappershantering. I slutet av 1997 tillverkades bläckstråleenheter med 75 munstycken per tum (3 munstycken per millimeter), och de första enheterna med 96 munstycken per tum (4 munstycken per millimeter) producerades i början av 1998. Avsikten var att i slutet av 1998 kunna tillverka ett munstycke på 2×128 (5 munstycken per millimeter).

(36) Författaren till andra yttrandet befarar att begrepp som "prototyp" är dåligt definierade, särskilt då det gäller high-tech, och därför har lett till felaktiga tolkningar. Enligt hans uppfattning kan det som han har läst i projektbeskrivningen och det som han har sett under besöket på företaget inte betraktas som en prototyp i ordets vanliga bemärkelse.

Rätten till stöd och uppdelningen av kostnaderna

(37) Beträffande uppdelningen av kostnaderna per år ansåg Nederländerna till en början att det räckte med de uppgifter som redovisas i bilagan till det ursprungliga meddelandet. Där beräknades kostnaderna som ett totalbelopp per FoU-manår. På kommissionens begäran lämnade Nederländerna i skrivelser den 27 oktober, 12 november och 20 december 1999 kompletterande uppgifter om kostnadsberäkningen, bl.a. en försäkran från en opartisk revisor. Stödd på sin analys av de verkliga utgifterna för åren 1997 och 1998 försäkrade revisorn att de kostnader som betecknades som stödberättigande verkligen uppkommit i samband med COBALT-projektet och att bokföringen av projektkostnaderna hade skett i vederbörlig ordning

(38) Nederländerna reviderade kostnaderna för byggnaden. Det nya laboratoriet var visserligen nödvändigt för COBALT-projektet, men endast den temporära användningen av byggnaden skulle vara stödberättigande. Det fanns inga planer på att producera skrivare i industriell omfattning i det nya laboratoriet och en sådan produktion skulle inte heller vara möjlig.

(39) Förvärvet av patent och licenser beskrivs i en bilaga. Då tjänstemän från kommissionen besökte företaget den 25 juni 1999, förklarade Nederländerna att patenten var nödvändiga för att garantera att Océ i slutändan skulle kunna använda sina FoU-resultat kommersiellt. De var inte nödvändiga för FoU-projektets tekniska utveckling. Författaren till andra yttrandet hade tidigare kommit till samma slutsats.

Den stimulerande effekten

(40) Océ började 1986 med systematisk forskning på området för bläckstråleteknik. Innan dess hade bara enstaka projekt med bläckstrålebläck genomförts. I början av forskningsperioden var arbetet främst inriktat på bläck för piezo-elektriska och termiska bläckstråleskrivare, fastän en del tid ägnades åt varaktig bläckstråleteknik.

(41) Ökade kostnader var framför allt svåra att bevisa för FoU-projekt som genomförs av stora företag. Océs forskningsverksamhet ökade genom COBALT-projektet, i fråga om både investerade belopp och antalet engagerade forskare. Vidare skulle det planerade stödet påskynda och intensifiera forskningen. I sin skrivelse av den 25 mars 1999 underströk Nederländerna att p.g.a. osäkerheten kring stödet det faktiska antalet manår som ägnades åt projektet bara skulle uppgå till 270 under 1997-1999 i stället för planerade 475.

(42) Enligt författaren till andra yttrandet kännetecknas den aktuella sektorn, mikro systemteknik, av ständig innovation med snabba prestandaökningar hos produkterna. Enligt hans uppfattning måste varje marknadsaktör ägna sig mycket åt FoU för att kunna hålla sig kvar på marknaden.

(43) Vad beträffar riskerna menar författaren till andra yttrandet att COBALT-projektet, om det lyckas, kommer att beteckna ett "steg framåt" inom utskriftstekniken, men att projektets komplexa tekniska karaktär gör att risken för ett misslyckande är extremt stor.

IV. BEDÖMNING AV STÖDET

Stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget

(44) I artikel 87.1 i EG-fördraget sägs att om inte annat föreskrivs är stöd som ges av medlemsstaterna och som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att det gynnar vissa företag eller viss produktion oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning som stödet påverkar handeln mellan medlemsstaterna.

(45) Det planerade stödet på 22,7 miljoner euro är stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget, eftersom Océ med hjälp av statliga medel befrias från en del av de kostnader som företaget normalt skulle ha måst bära självt.

(46) Då det statliga stödet stärker ett företags ställning i förhållande till konkurrenterna i gemenskapen, måste det anses snedvrida konkurrensen. Konkurrenter är de företag som konkurrerar på samma produktmarknader. Dessa marknader bestäms av utbytbarheten på produkternas efterfrågesida.(12) Då det gäller FoU är de viktigaste marknaderna som måste undersökas marknaderna för de produkter som är resultatet av FoU, och eventuellt marknaden för själva FoU-verksamheten. De direkta produktmarknaderna för Océs FoU-resultat är marknaden för CAD-skrivare och den s.k. marknaden för grafisk återgivning. Eftersom det finns mindre konkurrenter på skrivarmarknaden och på marknaden för FoU-verksamhet, kan man utgå ifrån att det av Nederländerna avsedda stödet till Océ snedvrider konkurrensen enligt innebörden i artikel 87.1 i EG-fördraget.

(47) Eftersom det bedrivs en intensiv handel mellan medlemsstaterna dels med skrivare, dels med komponenter, basmateriel och förbrukningsartiklar, anser kommissionen att stödet till Océ påverkar handeln negativt.

Undantag för FoU-stöd i enlighet med artikel 87.3 c i EG-fördraget

(48) I artikel 87.2 och 87.3 i EG-fördraget fastställs ett antal undantag från principen om oförenlighet med den gemensamma marknaden.

(49) Eftersom det planerade stödet till Océ är ett FoU-stöd, omfattas det inte av undantaget i artikel 87.2. Stödet är nämligen varken a) av social karaktär avsett för enskilda konsumenter eller b) avsett att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer eller andra extraordinära händelser eller c) avsett som stöd till näringslivet i vissa områden i Förbundsrepubliken Tyskland. Inte heller ges stödet till ett område som enligt artikel 87.3 a eller 87.3 c omfattas av undantagsbestämmelsen för regionalt stöd. Slutligen kan inte undantagsbestämmelsen i artikel 87.3 b för projekt av gemensamt europeiskt intresse tillämpas och Nederländerna har inte heller försökt att hävda detta.

(50) Härigenom återstår undantagsbestämmelsen i artikel 87.3 c i EG-fördraget om stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter, såvida det inte påverkar handeln på ett sådant sätt att gemenskapsintresset skadas. Med stöd av denna artikel har kommissionen lagt fast gemenskapsramarna, vilka fungerar som riktlinjer för bedömning av stöd till forskning och utveckling.

(51) I enlighet med punkt 3.6 i gemenskapsramarna skall kommissionen vid sin bedömning av tillämpligheten av artikel 87.3 c i EG-fördraget särskilt ta hänsyn till typ av forskning, stödmottagare, stödnivå och möjligheten att få tillgång till resultaten.

Bedömning av typ av forskning

(52) I punkt 2.2 i gemenskapsramarna sägs det att ju mer marknadsnära forsknings- och utvecklingsverksamheten är, desto mer betydande kan den snedvridande effekten av det statliga stödet vara. För att fastställa den subventionerade FoU-verksamhetens närhet till marknaden gör kommissionen en distinktion mellan "grundforskning", "industriell forskning" och "utveckling före introduktion på marknaden".

(53) Då det gäller Océ vill Nederländerna ge stöd till de båda faserna "industriell forskning" och "utveckling före introduktion på marknaden". I bilaga I till gemenskapsramarna definieras båda begreppen. Med "industriell forskning" avses planlagd forskning eller kritiska utredningar, som syftar till att förvärva nya kunskaper med målet att dessa kunskaper skall kunna vara till nytta vid utformningen av nya produkter, metoder och tjänster eller medföra en påtaglig förbättring av befintliga produkter, metoder och tjänster. Med "utvecklingsverksamhet före det konkurrensutsatta stadiet" avses en konkretisering av resultaten av den industriella forskningen genom en plan, ett schema eller en ritning som avser nya, ändrade eller förbättrade produkter, metoder eller tjänster, inklusive skapandet av en prototyp som inte skall kunna utnyttjas kommersiellt.

(54) Såsom framgår av bilaga I är definitionerna vägledande och endast avsedda att hjälpa medlemsstaterna att formulera sina meddelanden. Kommissionen underströk i sitt brev till Nederländerna den 12 maj 1998 uttryckligen att det är Nederländerna som skall bevisa att det projekt som skall få stöd ryms inom dessa definitioner.

(55) Nederländerna har beskrivit FoU-projektet i fem områden: 1) piezo-skrivhuvudsteknik, 2) skrivhuvud-produktionsteknik, 3) hotmelt-bläck, 4) integrering av skrivare och funktioner samt 5) "front-end"-aspekten. För vart och ett av dessa områden beskrivs de båda faserna "industriell forskning" och "utveckling före introduktion på marknaden" i form av en sammanfattning av verksamheten. Kostnaderna redovisas endast per område och fas.

(56) Då den officiella undersökningen inleddes ifrågasatte kommissionen starkt Nederländernas indelning av verksamheten i faser. Kommissionen slog fast att definitionen av verksamheten inom de olika områdena inte självklart ryms inom de begrepp som används i gemenskapsramarna. I synnerhet beskrivningen av den verksamhet som betecknas som "utveckling före introduktion på marknaden" visade likheter med sådan produktutveckling som bedrivs innan serieproduktionen påbörjas. Exempel på sådan verksamhet är utvecklingen av ett system för kontroll av de totala produktionskostnaderna, utvecklingen av dammtäta förpackningar för bläck, den regelbundna kontrollen av utskriftens kvalitet och tillförlitlighet samt av arbetsområdena, fastställandet av en norm för färgåtergivningen och utarbetandet av ett gränssnitt för skannrar.

(57) Författaren till andra yttrandet av den 11 november 1998, en expert på mikrosystemteknik, förklarar att han, efter att ha sett projektplanen och besökt företaget, anser att distinktionen mellan "industriell forskning" och "utveckling före introduktion på marknaden" har återgetts så korrekt som möjligt i projektplanen. Kommissionen noterar att han inte har definierat de använda begreppen och inte heller särskilt hänvisar till användningen av begreppen i gemenskapsramarna. Han skriver vidare att han inte känner till att det pågår någon forskning i något annat företag och att han huvudsakligen utgår från de uppgifter som lämnats av Océ då det gäller nivån på den tekniska utvecklingen. Han har heller ingen allmän bild av patentsituationen på området. Slutligen förklarar han att concurrent engineering (alla FoU-målen eftersträvas samtidigt med en tydlig marknads- och produktinriktning) till en viss del suddar ut gränsen mellan de båda begreppen.

(58) Kommissionen anser att det som sägs i andra yttrandet inte räcker till för att undanröja de tvivel som framfördes då den officiella undersökningen inleddes. Framför allt anser kommissionen att rapporten inte innehåller tillräckligt med uppgifter för att visa skillnaden mellan "industriell forskning" och "utveckling före introduktion på marknaden" i projektplanen.

(59) Eftersom Nederländerna inte tydligt uppgett vilken typ av forskning som projektet avser och inte heller redogjort för närheten till marknaden, har kommissionen undersökt i vilket sammanhang som Océs FoU-projekt skall placeras. Bedömningen gäller tre avgörande faktorer, som kommer att sammanfattas var för sig: 1) tidigare FoU som företaget har bedrivit på samma område för att kunna placera COBALT-projektet, 2) projektets föreslagna kostnadsstruktur för att kunna undersöka slutfaserna av FoU och 3) nivån på den tekniska utvecklingen för att kunna bedöma Océs arbete i perspektivet av den allmänna FoU- och produktutvecklingen inom sektorn.

Bedömning av Océs tidigare FoU på samma område

(60) Enligt Nederländerna började Océ 1986 med systematisk forskning på området bläckstråleteknik. Sedan 1987 har Océ fått statligt stöd för att utveckla piezo-bläckstråleteknik och fram till 1996 erhållit 4,2 miljoner euro. Det följande är en mer detaljerad redovisning som lämnats av Nederländerna.

(61) År 1987 utbetalades ett stöd på 0,1 miljoner euro till ett projekt med titeln Piëzo-elektrische materialen voor gebruik in inkjet multi-nozzle arrays. Genom projektet fastställdes specifikationer för piezo-elektriskt material för användning i bläckstråleenheter med 16 munstycken per millimeter.

(62) År 1991 beviljades enligt PBTS-förordningen ett stöd på 0,9 miljoner euro för ett projekt med titeln Nieuwe inkjettechnologieën voor kopiëren en printen in kleur. Syftet med projektet var att utveckla en multi-munstycksenhet med hög täthet, interaktion mellan enheten och bläcket samt utveckling av hotmelt-bläck och vattenlatexbläck.

(63) År 1994 beviljades ett stöd på 3,2 miljoner euro för ett projekt "inkjet" som pågick under tiden 1994-1996 och hade som mål att utveckla en piezo-bläckstråleteknik, där hotmelt-bläck användes vid en ungefärlig temperatur på 120 °C. I projektet ingick också avslutande arbete med ritningar till bläckstråleenheter i ett antal varianter och utformning av testenheter för att studera strålens beteende.

Vidare arbetade man på metoder för att producera bläckkanaler (inom enheten) med hjälp av mikroteknik, fotolitografi, etsningsprocesser och elektroformning. Det utarbetades metoder för att foga samman piezo-elektriska material med varandra och med ett substrat.

Arbetet omfattade också sågning och gjutning av piezo-material och ett definitivt urval av piezo-material från en tidigare undersökning. Sammankopplingen av piezo-element och styrelektronik studerades och en sammankopplingsteknik valdes ut. År 1996 producerades i begränsad omfattning breda enheter (med 2×128 munstycken).

Materialen i munstycksenheterna undersöktes, bl.a. piezo-materialens beständighet, frätskador som kan uppstå genom bläcket, limnings- och lödningsprocesser.

Man arbetade också med hotmelt-bläck, bl.a. för att utveckla en formel för bläcket, interaktionen mellan bläcket och skrivhuvudet liksom utskrifts- och färgkvaliteten. Man fann nya sätt att framställa hotmelt-bläck.

Slutligen omfattade arbetet luftning av skrivhuvudets bläckkanaler och bläcksystemet. Bläcktillförseln till enheten och upphettningen av hela skrivhuvudet testades. Det byggdes en komplett testmodell där utskrifter kunde göras från en rulle i AO-format. Man gjorde fullfärgsutskrifter med fyra små munstycksenheter.

(64) Kommissionen noterar att företaget omkring 1996 med hjälp av statligt stöd hade utvecklat och integrerat nyckelteknik och skrivarkomponenter till en laboratoriemodell. Nederländerna har emellertid klargjort att Océ aldrig har tillverkat en laboratorieprototyp till en färgbläckstråleskrivare med hotmelt-bläck och piezo-skrivhuvuden avsedd för bredformat. Skrivaren, som utvecklades i slutet av genomförbarhetsprojektet och finansierades med hjälp av PBTS-förordningen, hade bara en enhet på 4×24 munstycken och ingen pappershantering.

(65) Vid bedömningen av resultaten från det tidigare projektet fram till 1996 jämfört med de uppgifter som lämnades för COBALT-projektet har kommissionen fått uppgifter om projektets inledning, så att COBALT-projektets ytterligare utmaningar i fråga om forskning och utveckling kan bedömas med hjälp av dessa.

(66) Nederländerna har förklarat att Océ i slutet av 1997 tillverkade bläckstråleenheter med 75 munstycken per tum (3 munstycken per millimeter) och att de första enheterna med 96 munstycken per tum (4 munstycken per millimeter) tillverkades i början av 1998. Syftet med COBALT-projektet var däremot att producera en enhet med 2×128 munstycken (5 munstycken per millimeter) i slutet av 1998.

(67) Med hjälp av de uppgifter som Nederländerna lämnat noterar kommissionen efter att ha gått igenom projektets tekniska kriterier att den ytterligare tekniska utmaningen i COBALT-projektet jämfört med tidigare projekt främst ligger i större munstyckstäthet och hanteringen av den överhörning som härigenom uppstår mellan munstyckena. Den andra utmaningen ligger i att bemästra de kemiska skador som materialet utsätts för då polymerbläcket upphettas till 130 °C. En tredje utmaning består i att tekniken skall lämpa sig för vanligt papper. Den fjärde utmaningen är att finna en kostnadseffektiv produktionsteknik

(68) Genom det företagsbesök som kommissionens tjänstemän gjorde bekräftades den föregående informationen om projektets framsteg och tekniska utmaningar. Det ledde emellertid inte till slutsatsen att FoU-verksamheten kunde betraktas som "industriell forskning" i enlighet med gemenskapsramarna.

(69) Kommissionen drar slutsatsen att COBALT-projektet når längre än resultaten i de tidigare projekten.

Bedömning av hela projektets kostnadsstruktur

(70) Med utgångspunkt i Océs tidigare FOU-resultat då det gäller piezo-färgskrivare för bredformat med bläckstråleteknik och hotmelt-bläck bedömer kommissionen COBALT-projektets kostnadsstruktur för att bestämma den fas i den totala produktutvecklingen dit de kostnader hör vilka har uppgetts vara stödberättigande.

(71) I det ursprungliga meddelandet av den 18 december 1996 förklarade Nederländerna att det återstående arbetet med att utveckla slutprodukten skulle börja med laboratoriemodellerna och -prototyperna och leda fram till den slutgiltiga utformningen av skrivaren, inklusive produktionssätt och övriga produktionsmedel. Denna fas skulle kosta ungefär 15,9 miljoner euro.

(72) Kommissionen har bett Nederländerna förklara varför ungefär 80 % av totalkostnaden har ansetts vara stödberättigande FoU-kostnader. I sitt svar av den 28 maj 1997 aviserade Nederländerna nya totala projektkostnader för perioden fram till dess att produkten placeras på marknaden. Dessa kostnader uppgår till 202 miljoner euro i stället för de 118 miljoner euro som projektet ursprungligen skulle ha kostat. Dessa extra icke stödberättigande kostnader omfattar investeringar i produktion, marknadsföring och service. Nederländerna har senare bekräftat dessa belopp: efter det att COBALT-projektet avslutats skulle bara 15 % av kostnaderna vara extra FoU-kostnader. Dessa 15,9 miljoner euro skulle utgöra en del av de nämnda kostnaderna på 99,8 miljoner euro innan produkten placeras på marknaden.

(73) Kommissionen drar slutsatsen att Nederländerna har för avsikt att lämna stöd till projektkostnaderna fram till det ögonblick då bara mycket ringa utvecklingskostnader återstår före den fas då serieproduktionen förbereds och slutprodukten introduceras på marknaden.

Bedömning av den tekniska utvecklingen

(74) En analys av den tekniska utvecklingen har två syften. För det första kan man härigenom bestämma FoU-verksamhetens tekniska utmaningar genom att fastställa FoU-verksamheten i andra företag som bedriver en liknande verksamhet. För det andra beaktas konkurrenternas FoU-verksamhet på produktmarknaden. Med hjälp av den kan marknadens utvecklingsdynamik undersökas och Océs arbete ses i perspektivet av de allmänna FoU- och produkttendenserna inom sektorn.

(75) Beträffande den tekniska utvecklingen finns det flera andra företag som utvecklar hotmelt piezo-elektriska skrivhuvuden och bläck och som tycks stå inför liknande tekniska utmaningar. Nederländerna har understrukit att Océs hotmelt-polymerbläck har egenskaper som gör att det skiljer sig från de andra företagens hartsbaserade hotmeltbläck. Framför allt bläckets frätande förmåga vid en temperatur på 130 °C skulle innebära en extra utmaning. Kommissionen har emellertid trots en begäran inte fått några uppgifter som stöder påståendet. Författaren till andra yttrandet tar inte upp frågan.

(76) Av tillgängliga uppgifter sluter sig kommissionen till att COBALT-projektet visserligen innehåller bläck med speciella egenskaper, men att det är motiverat att jämföra COBALT-projektets tekniska utmaningar med det närmaste alternativet: utvecklingen av andra hotmelt-skrivare och skrivhuvuden. Hotmelt-bläckskrivare bjöds ut kommersiellt för första gången i mitten på åttiotalet(13). Redan 1995 lanserades på marknaden för kontorsskrivare(14) avancerade hotmelt-färgbläckstråleskrivare som byggde på piezo-elektrisk teknik (se tabell 1). Skrivarna från Tektronix och Mutoh, som kom ut på marknaden 1996 och 1997, behöver enligt uppgift inget särskilt bestruket utskriftsmedium utan klarar utskrift på nästan alla medier, från pergament till vinyl och canvas. Mutoh HJ-800 kan åstadkomma en poster (34×44 tum) med 300 dpi på ungefär 12 minuter (normalläge). DisplayMaker, som har funnits sedan 1996, klarar en fotorealistisk poster på ungefär 6 minuter. Tekniken utvecklas fortfarande snabbt och utskriftshastigheten har stigit anmärkningsvärt sedan dess(15). Andra viktiga företag som bedriver FoU är Spectra, Brother och Dataproducts.

Tabell I

Piezo-elektriska hotmelt-färgbläckstråleskrivare för bredformat

>Plats för tabell>

(77) Vad gäller marknadsutvecklingen förekommer det bredformatskrivare för grafiska tillämpningar som arbetar med flytande bläck i större omfattning än skrivare som arbetar med fast bläck. Skrivare med piezo-elektrisk bläckstråleteknik och termisk piezo-elektrisk bläckstråleteknik har en stabil position på marknaden och konkurrerar med varandra. De som arbetar med fast bläck lika väl som de som arbetar med flytande bläck koncentrerar sig på likartade produktspecifikationer(16).

(78) Då det gäller företag som inriktar sig på de viktigaste komponenterna, skrivhuvuden och bläck, finns det europeiska konkurrenter som utvecklar likartade komponenter som de som finns tillgängliga på marknaden. Modulär Ink Technology (Sverige) utvecklar och tillverkar PiezoJet-skrivhuvuden med höga prestanda. I kombination med särskilt bläck kan dessa skrivhuvuden användas i otaliga skrivaranvändningar, bl.a. grafiska färgskrivare för bredformat. Så används t.ex. PiezoJet-skrivhuvuden i PiezoPrint 5000 och i färgbläckstråleskrivare för bredformat VivaGrafX, som används i grafiska sammanhang. Xaar plc. (Storbritannien) utvecklar piezo-bläckstråleskrivhuvuden och bläck som kan skapa nästan fotorealistiska utskrifter med hög hastighet. Via sitt dotterbolag XaarJet skall Xaar tillverka skrivhuvuden för specialanvändningar och små upplagor. Dessutom skall man utveckla bläck som kan användas för utskrift på flera olika media, t.ex. papper, kartong, plast och metall. Via dotterföretaget Xaar Technology ger företaget sin teknik på licens till stora skrivartillverkare med ett brett produktsortiment, bl.a. färgskrivare. Xennia Technology Ltd (Storbritannien) är ett ledande företag då det gäller utveckling av bläck för industriella och kommersiella bläckstråleanvändningar.

(79) Då man analyserar den tekniska utvecklingen och marknadstendenserna visar det sig att beskrivningen av Océs utvecklade hotmelt-bläckstråleskrivare för bredformat 1) resulterar i tekniska utmaningar som andra företag möter på ett likartat sätt och 2) stämmer överens med allmänna produktutvecklingsmål hos många företag som utvecklar bläckstråleskrivare eller komponenter för grafiska färgtillämpningar.

(80) En del av utvecklingsmålen för Océs skrivare är inte avancerade i förhållande till nuvarande teknik, t.ex. utvecklingen av bläckstråleenheter (2×128 munstycken) med en integrationstäthet på 4 munstycken per millimeter som passar till hotmelt-bläck. En annan marknadsförd skrivare för fast bläck i kontorssammanhang använder nya fasta hartsbaserade bläckstavar och har ett nytt skrivhuvud med 448 munstycken, lika fördelade på fyra processfärger. XaarJet erbjuder 70 mm skrivhuvuden med 500 eller 1000 munstycken, vilket motsvarer 7 respektive 14 munstycken per millimeter. Detta motsvarar en täthet som är tre gånger större än den som Océ hoppas uppnå.

(81) Kommissionen drar slutsatsen att företagets tekniska utmaningar i flera avseenden stämmer överens med de allmänna FoU-utmaningarna hos konkurrenterna som alla sysslar med att utveckla besläktad teknik. Författaren till andra yttrandet har bekräftat hur snabbt sektorn utvecklas och medger att den relevanta sektorn mikrosystemteknik kännetecknas av ständig innovation och snabba prestandaförbättringar. Enligt hans uppfattning, som har bekräftats av Nederländerna, är varje marknadsaktör tvungen att bedriva mycket FoU-verksamhet för att kunna hävda sig på marknaden.

(82) Det faktum att det redan förekommer jämförbara produkter på marknaden, vilka främst skiljer sig åt genom utskriftshastigheten och bläckets egenskaper, är för kommissionen en indikation på att Océs FoU-projekt måste anses ligga nära marknaden.

Slutsatser av bedömningen av närheten till marknaden

(83) Bedömningen visar att

a) Océ i tidigare FoU-verksamhet på samma område har gjort stora framsteg,

b) Nederländerna har för avsikt att stödja verksamheten fram till ett långt framskridet projektstadium, varvid 85 % av alla kostnader som uppkommer före fasen för förberedelse av serieproduktion och marknadsinträde betraktas som stödberättigande,

c) nivån på den tekniska utvecklingen hos Océs FoU-verksamhet är densamma som andra företags tekniska utmaningar och att Océs COBALT-projekt stämmer överens med sektorns allmänna produktutvecklingstendenser.

(84) När alla faktorer läggs samman kommer kommissionen till den slutsatsen att Océs utvecklingsarbete ligger nära kommersiell tillämpning enligt punkt 2.2. i gemenskapsramarna. Kommissionen ifrågasätter fortfarande Nederländernas påstående att utvecklingen av piezo-skrivhuvuden för hotmelt-bläck är ny och banbrytande och att FoU-verksamheten därigenom delvis kan betraktas som "industriell forskning" och placeras längre bort från marknaden.

(85) Man kan emellertid dra slutsatsen att Océs forskning inom ramen för COBALT-projektet "åtminstone" kan betraktas som "utveckling före introduktion på marknaden" på tre områden i enlighet med projektets tekniska utmaningar i punkterna 67 och 68, nämligen 1) större munstyckstäthet och överhörningen mellan munstyckena, 2) polymerbläckens korrosiva egenskaper, 3) teknikens lämplighet för vanligt papper och 4) en kostnadseffektiv produktionsteknik. Kommissionen anser därför att den tillåtna stödnivån för hela projektet kan sättas till åtminstone 25 %, därför att detta skulle var den tillåtna stödnivån om hela COBALT-projektet bestod av forskning och utveckling i fasen "utveckling före introduktion på marknaden" i enlighet med bilaga I till gemenskapsramarna.

Bedömning av de stödberättigande kostnaderna

(86) Då förfarandet inleddes anmodade kommissionen Nederländerna att bättre förklara varför ett stöd på 93,6 miljoner euro beviljas i kraft av bilaga II i gemenskapsramarna, framför allt vad gäller förvärv av patent och licenser. Då det gäller kostnaderna för byggnaden undrade kommissionen om de nya lokalerna delvis var avsedda för serieproduktionen av piezo-skrivhuvudsenheter.

(87) Nederländerna svarade först med en hänvisning till det ursprungliga meddelandet och de därpå följande skrivelserna och lämnade bara närmare detaljer om kostnaderna för patent och licenser. Bortsett från kostnaderna för byggnader och patent/licenser redovisades den allra största delen av de stödberättigande kostnaderna som manår arbete gällande forskarna. Här används en metod som bygger på det system som använts i samband med gemenskapens Esprit-projekt. De enligt denna metod använda kostnadskategorierna var löner, övriga personalkostnader, utrustning, material och verktyg samt övriga kostnader, alla uttryckta som direkta och stödjande. Dessa kostnadskategorier finns upptagna i bilaga II till gemenskapsramarna. Kommissionen betraktar dem därför som stödberättigande kostnader enligt den formella innebörden i bilaga II till gemenskapsramarna.

(88) Vad gäller byggnaderna klargjorde Nederländerna att det inte fanns några planer på produktion av skrivare i industriell omfattning i det nya laboratoriet och att en sådan produktion inte heller skulle vara möjlig. Under besöket den 25 juni 1999 kunde kommissionen tillräckligt verifiera vad byggnaden egentligen skulle användas till. Kommissionen anser att de stödberättigande kostnaderna på 0,6 miljoner euro, såsom de justerats av Nederländerna självt, då också vara motiverade.

(89) Vad det gäller kostnaderna för förvärv av patent och licenser föreskrivs det i bilaga II till gemenskapsramarna att sådana endast får avse forskning för att de skall berättiga till stöd. Nederländerna har förklarat att patenten inte används för FoU-projektet som sådant, utan snarare skall sörja för att kommersiell produktion i ett senare skede inte hindras av icke-exploaterbara immateriella rättigheter. Eftersom kostnaderna uppkommer för att säkerställa produktionen och inte avser forskningen, anser kommissionen att dessa kostnader inte är motiverade med stöd av gemenskapsramarna. Beloppet på 22,7 miljoner euro för förvärv av patent och licenser kan därför inte bli föremål för statligt stöd enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget.

(90) På kommissionens begäran lämnade Nederländerna i skrivelser av den 27 oktober, 12 november och 20 december 1999 kompletterande uppgifter om kostnadsberäkningen, särskilt en försäkran från revisorn. Enligt försäkran, som bygger på den analys som denne gjort av de verkliga utgifterna för 1997 och 1998, hade de stödberättigande kostnaderna uppkommit uteslutande för COBALT-projektet. Den opartiske revisorn förklarade vidare att kostnaderna för projektet hade beräknats korrekt och att uppdelningen av kostnaderna helt stämde med Esprit-metoden, såsom den beskrivs i meddelandet.

(91) De nederländska myndigheterna lämnade också information om de nya kostnadsberäkningarna för projektet, eftersom dessa kostnader var betydligt högre än vad som sagts från början. Enligt de nya beräkningarna skulle kostnaderna uppgå till 209,625 miljoner gulden (95,1 miljoner euro), exklusive kostnaderna för patent och licenser.

(92) Kommissionen drar slutsatsen att ett stöd på 95,1 miljoner euro ryms inom gemenskapsramarna.

Bedömning av den stimulerade effekten och stödets nödvändighet

(93) I gemenskapsramarna sägs det i punkt 6.1 att statligt stöd till forskning och utveckling skall stimulera företagen till att inleda ytterligare FoU-verksamhet utöver den som de normalt bedriver inom ramen för den dagliga verksamheten. Om stimulanseffekten inte klart kan urskiljas, kan kommissionen bedöma stödet på ett mindre gynnsamt sätt än den normalt gör.

(94) Då kommissionen kontrollerar om det planerade stödet medför att företagen ägnar sig mer åt forskning än de annars skulle ha gjort, beaktar den i enlighet med punkt 6.2 bl.a. kvantifierbara faktorer, ett projekts kommersiella misslyckande, extra kostnader i samband med samarbete över nationsgränserna och andra relevanta faktorer. Kvantifierbara faktorer kan vara förändringar i FoU-utgiftema, antalet personer som ägnar sig åt FoU och förhållandet FoU-utgifter/omsättningen. Ett planerat stöd kan även beviljas om det bidrar till forskning som utan stödet skulle ha haft en lägre ambitionsnivå eller inte kunnat slutföras inom samma tid. Då det gäller enstaka projekt på initiativ av stora företag som bedriver marknadsnära forskning skall kommissionen i enlighet med punkt 6.5 i gemenskapsramama tillmäta de nämnda villkoren särskilt stor betydelse. I enlighet med punkt 6.3 i gemenskapsramarna skall medlemsstaten visa att stödet har en stimulerande effekt.

(95) Nederländerna har förklarat att Océ genom stödet skulle satsa mer på FoU, att fler personer skulle kunna engageras och att stödet skulle påskynda FoU-arbetet och öka ambitionsnivån. Dessutom hävdar Nederländerna att projektet är ytterst riskabelt tekniskt och kommersiellt. Slutligen betonas projektet som en katalysator för samverkan med andra företag.

(96) Kommissionen noterar att FoU-utgifterna och antalet arbetstagare som ägnar sig åt FoU har ökat kraftigt i absoluta tal under de senaste åren. FoU-utgifterna har fördubblats och det har skapats ungefär 100 extra manår FoU för forskare, vilket innebär en ökning med ungefär 10 %. Procentuellt av företagets totala omsättning har FoU-utgifterna dock sjunkit från 6,3 % till 5,6 %. De nederländska myndigheterna anser att denna nedgång beror på nyförvärv av andra företag. Härigenom steg omsättningen utan en motsvarande ökning av FoU-utgifterna(17). Nederländerna förklarar vidare att hela projektet ligger två år efter den ursprungliga tidsplanen, dels därför att det rådde osäkerhet om stödet, dels därför att antalet arbetstagare och FoU-utgifterna blev betydligt lägre än vad som var tänkt från början.

(97) Även om de faktiska uppgifterna om de kvantifierbara faktorerna inte tycks vara tillräckligt entydiga för att visa stödets stimulerande effekt, måste kommissionen beakta att uppgifterna, som i detta fall bygger på tidigare och inte på förväntad framtida FoU-verksamhet, inte kan vara tillräckliga för att bedöma den stimulerande effekten hos ett stöd som ännu inte har betalats ut. Kommissionen måste därför undersöka andra relevanta faktorer, t.ex. kommersiella misslyckanden enligt punkt 6.2 i gemenskapsramarna.

(98) När det föreligger risk för att ett FoU-projekt misslyckas i tekniskt avseende, anser kommissionen det mera sannolikt att företagen företar sådan verksamhet bara då det finns ett ekonomiskt incitament. Nederländerna har förklarat att då beslutet att genomföra COBALT-projektet fattades var riskerna med projektet mycket stora för företaget. Att genomförandet av projektet i dag delvis släpar efter beror på att utvecklingen av vissa komponenter misslyckades enligt den ursprungliga planen. Eftersom ett antal viktiga delprojekt enligt uppgift har misslyckats, drar kommissionen nu i efterhand slutsatsen att projektet verkligen innebar stora tekniska risker.

(99) Nederländerna hävdar dessutom att projektet fortfarande innebär en stor affärsmässig risk, som hänger samman med särdragen på den marknad där Océ är verksamt. Marknaden för färgskrivare med hög utskriftshastighet domineras av några stora europeiska företag. För att komma in på marknaden finns det dessutom höga trösklar att ta sig över, nämligen höga FoU-kostnader som måste bäras i förväg för att en ny konkurrerande produkt skall kunna utvecklas. Under sådana omständigheter skulle ett företag som Océ, vilket är litet i jämförelse med sina konkurrenter, löpa en särskilt stor risk att forskningsprojektet med tanke på konkurrenternas starka position i sista hand misslyckas. De större företagen skulle kunna utöva sin makt på marknaden för att förhindra att en relativt liten marknadsaktör ensam med framgång skulle utveckla egen teknik och placera den på marknaden. Utan stöd skulle en sådan risk kunna avhålla Océ från att ge ut omfattande belopp på ett riskabelt och långvarigt forskningsprojekt. Stödet kan därför stimulera företaget att gå längre i sina forskningsansträngningar än det annars skulle ha gjort. Kommissionen kan utifrån sina egna iakttagelser ställa sig bakom det sätt på vilket Nederländerna beskriver marknadssituationen. Eftersom det dessutom såvitt känt inte finns något annat företag som utvecklar jämförbar polymerbaserad teknik, är kommissionen av den åsikten att Océs arbete går längre än av vad som anses normalt inom den här sektorn.

(100) Med stöd av de nederländska argumenten om kvantifierbara kriterier och särskilt Nederländernas bedömning av andra relevanta faktorer drar kommissionen slutsatsen att stödet är nödvändigt för att göra det möjligt för Océ att genomföra COBALT-projektet på det sätt som uppgetts, varigenom dess FoU-verksamhet går längre än den som företaget redan bedriver inom ramen för sin normala dagliga forskningsverksamhet. Stödets stimulerande effekt har därför visat sig stå i överensstämmelse med punkt 6.2 i gemenskapsramarna.

V. SLUTSATSER

(101) Det planerade stödet till Océs COBALT-projekt utgör stöd och skulle snedvrida konkurrensen och negativt påverka handeln i enlighet med artikel 87.1 i EG-fördraget. Undantaget i artikel 87.3 c är tillämpligt i den mån som gemenskapsramamas kriterier uppfylls och handelns villkor inte ändras på ett sådant sätt genom stödet att det gemensamma intresset skadas. Kommissionen har i överensstämmelse med gemenskapsramarna formulerat de tre viktigaste kriterierna: 1) typ av FoU som bedrivs, 2) de stödberättigande kostnaderna och 3) stödets stimulerande effekt, enligt följande:

(102) Med utgångspunkt i sin bedömning av de tekniska beskrivningar som Nederländerna lämnat, företagsbesöket, analysen av Océs tidigare FoU-verksamhet, projektets allmänna kostnadsstruktur och de allmänna produktutvecklingstendenserna inom sektorn kan kommissionen inte utesluta att vissa delar av den bedrivna FoU-verksamheten kan anses vara "industriell forskning". Den typ av forskning som bedrivs inom ramen för COBALT-projektet kan kommissionen på grundval av tillgänglig information åtminstone betrakta som "utveckling före introduktion på marknaden" i enlighet med bilaga I till gemenskapsramarna. Den föreslagna stödnivån på 24 % av de stödberättigande kostnaderna kan därför godkännas, eftersom de ligger under den maximalt tillåtna stödnivån för "utveckling före introduktion på marknaden".

(103) Vad det gäller de stödberättigande kostnaderna anser kommissionen kostnaderna, efter att de justerats i förhållande till det ursprungliga meddelandet och senare bekräftats av en opartisk revisor, som stödberättigande i enlighet med gemenskapsramarna, med undantag för kostnaderna för förvärv av patent och licenser. De stödberättigande kostnaderna uppgår därför till 95,1 miljoner euro.

(104) Beträffande den stimulerande effekten anser kommissionen att stödet i enlighet med punkt 6.2 i gemenskapsramarna har visat sig ha denna effekt.

(105) Kommissionen måste kunna förvissa sig om att stödet används korrekt. Nederländerna skall därför årligen noga kontrollera projektets utveckling och se till att alla stödberättigande kostnader verkligen motsvarar utgifter som projektet ger upphov till. Dessutom skall Nederländerna i fem på varandra följande årsrapporter lämna bindande bevis för detta, inklusive en detaljerad redovisning över betalningarna och särskilt att stödet använts till verkliga utgifter och COBALT-projektets stödberättigande kostnader.

(106) Med beaktande av FoU:s bidrag till tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning i gemenskapen drar kommissionen slutsatsen att stödbeloppet på 22,7 miljoner euro inte påverkar handelns villkor på ett sådant sätt att det gemensamma intresset skadas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det stöd på 50 miljoner gulden (22,7 miljoner euro) som Nederländerna avser att bevilja Océ NV för utveckling av en färgbläckstråleskrivare är förenligt med den gemensamma marknaden i enlighet med artikel 2.

Artikel 2

Nederländerna skall årligen noga kontrollera projektets utveckling och se till att alla stödberättigande kostnader verkligen motsvarar utgifter som COBALT-projektet ger upphov till. Nederländerna skall till kommissionen lämna årsrapporter för minst fem på varandra följande år. Rapporterna skall innehålla bindande och detaljerade bevis, av vilka det framgår exakt att stödet använts för verkliga utgifter som utgör COBALT-projektets stödberättigande kostnader samt dessutom innehålla en detaljerad ekonomisk redovisning.

Artikel 3

Nederländerna skall inom två månader från underrättelsen om detta beslut meddela kommissionen vilka åtgärder som har vidtagits för att rätta sig efter det.

Artikel 4

Detta beslut riktar sig till Nederländerna.

Utfärdat i Bryssel den 18 oktober 2000.

På kommissionens vägnar

Mario Monti

Ledamot av kommissionen

(1) EGT C 270, 29.8.1998, s. 2.

(2) Se fotnot 1.

(3) Se under totala intäkter, Océs årsrapport 1998.

(4) Konfidentiell information.

(5) Konfidentiell information.

(6) Konfidentiell information.

(7) EGT C 45, 17.2.1996, s. 6.

(8) Océs årsrapport 1997 redovisade mer än 35 % över hela världen och 25 % i Europa.

(9) Programmatische Bedrijfsgerichte Technologiestimulering.

(10) En detaljerad beskrivning av tidigare FoU finns i beslutet bedömningsdel.

(11) Se fotnot 6.

(12) Eftersom artikel 87.1 i EG-fördraget också nämner en hotande snedvridning av konkurrensen skall också potentiella konkurrenter beaktas, varigenom analysen förskjuts mot begreppet utbytbarhet på tillgångssidan, dvs. möjligheten för andra företag att övergå till tillverkning av denna produkt. Eftersom det i detta förekommer verklig konkurrens, behöver utbytbarheten på tillgångssidan inte undersökas i detalj i detta beslut.

(13) Howtek's Thermo-Jet och Pixelmaster.

(14) Color encroaches on the desktop, Byte, juni 1995.

(15) År 1998 demonsterade Tektronix laboratoriemodeller av hotmelt-bläckskrivare med en hastighet av upp till 100 (småformat) färgbladsidor per minut (pressmeddelande den 13 oktober 1998). Alpha Merics nyaste småformatsskrivare med fast bläck som finns på marknaden använder stavar med hartsbaserat fast bläck och kan per minut producera 10 sidor fotorealistiska färggutskrifter med upp till 1200 dots per tum (dpi).

(16) En av de första piezo-elektriska bläckstråleskrivarna som kunde klara fotorealistiska färgutskrifter med 360 dpi var CAMMJET, som Roland introducerade 1996. Den snabba utvecklingen inom den piezo-elektriska utskriftstekniken framgår av ett företaget år 1998 lanserade Hi-Fi Jet, en bredformatsskrivare som kunde klara fotorealistiska utskrifter med 1440 dpi. Flera andra skrivare kan klara utskrifter med en bredd på 54 tum och en upplösning på 720 dpi. Då det gäller utskriftshastigheten kan flera skrivare av dagens generation skapa en poster (34x44 tum) med en upplösning på 300-360 dpi på ungefär 4 minuter. Xerox ColorgrafX Xpress 54, CalComp CrastalJet 7000 Series, Raster Graphics Piezo Print 5000 och ColorPix Pro 54 hör till denna grupp.

Skrivare som bygger på termisk bläckstråleteknik lanserades på marknaden i början på nittiotalet. Encad och Hewlett-Packard lanserade de första bredformatsskrivarna 1993. De nyaste, t.ex. Encad PRO 600e och HP Designjet 3500CP kan klara en poster (34x44 tum) med 600 dpi på ungefär 7 minuter (ekonomiläge). Genom att den termiska bläckstråletekniken utvecklas allt mer finns det nu på marknaden skrivare med en utskriftsbredd på 72 tum och en upplösning enligt uppgift på 1200 dpi (t.ex. Colorspan's DisplayMaker Series).

(17) Författaren till andra yttrandet menar att ungefär 6 % är normalt för FoU-utgifter inom sektorn för mikrosystemteknik.