Kommissionens förordning (EG) nr 1964/2003

av den 7 november 2003

om införande av provisoriska skyddsåtgärder avseende import av vissa beredda eller konserverade citrusfrukter (mandariner osv.)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 3285/94 av den 22 december 1994 om gemensamma importregler och om upphävande av förordning (EG) nr 518/94(1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 2474/2000(2), särskilt artiklarna 6 och 8 i denna,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 519/94 av den 7 mars 1994 om gemenskapsregler för import från vissa tredjeländer och om upphävande av förordningarna (EEG) nr 1765/82, (EEG) nr 1766/82 och (EEG) nr 3420/83(3), senast ändrad genom förordning (EG) nr 427/2003(4), särskilt artiklarna 5 och 6 i denna,

efter samråd med den rådgivande kommitté som inrättas genom artikel 4 i förordning (EG) nr 3285/1994 respektive förordning (EG) nr 519/94, och

av följande skäl:

1. FÖRFARANDE

Förordningarna (EG) nr 3285/94 och (EG) nr 519/94

(1) Den 20 juni 2003 underrättade den spanska regeringen kommissionen om att importen av beredda eller konserverade citrusfrukter (mandariner osv.) var sådan att det föreföll berättigat med skyddsåtgärder i enlighet med förordningarna (EG) nr 3285/94 och (EG) nr 519/94. Den lämnade upplysningar om den tillgängliga bevisning som fastställts på grundval av artikel 10 i förordning (EG) nr 3285/94 och artikel 8 i förordning (EG) nr 519/94 och begärde att kommissionen skulle vidta skyddsåtgärder i enlighet med dessa instrument.

(2) Spanien tillhandahöll bevis för att importen till EG av den berörda produkten ökar snabbt både i absoluta tal och i förhållande till produktionen och förbrukningen i gemenskapen och, i synnerhet, för att den ökat kraftigt under de senaste åren.

(3) Spanien hävdade att den volymmässiga ökningen av importen av den berörda produkten bland annat hade inverkat negativt på priserna för likadana eller direkt konkurrerande produkter i gemenskapen och på gemenskapsproducenternas marknadsandel och försäljningsvolymer, vilket medfört skada för gemenskapsproducenterna.

(4) Spanien uppgav vidare att enligt de uppgifter som lämnats av gemenskapsproducenterna kommer det att leda till skada som är svår att avhjälpa om Europeiska gemenskapen dröjer med införandet av skyddsåtgärder, och den uppmanade därför till ett omedelbart antagande av sådana åtgärder.

(5) Kommissionen underrättade alla medlemsstater om läget och samrådde med dem om villkoren för importen, importutvecklingen och bevisningen för allvarlig skada, eller risk för sådan skada, och om olika aspekter av den ekonomiska och handelsmässiga situationen för den berörda gemenskapsprodukten.

(6) Den 11 juli 2003 inledde kommissionen en undersökning rörande allvarlig skada, eller risk för sådan skada, för de gemenskapsproducenter som producerar produkter som är likadana eller konkurrerar direkt med den importerade produkten.

(7) Kommissionen underrättade officiellt de exporterande producenterna och importörerna samt de intresseorganisationer för dessa som såvitt känt var berörda, företrädarna för exportländerna och gemenskapsproducenterna om att en undersökning inletts. Kommissionen sände frågeformulär till samtliga dessa parter, intresseorganisationer för mandarinproducenter i gemenskapen och de parter som givit sig till känna inom de tidsfrister som angivits i tillkännagivandet om inledande. Enligt artikel 5 i rådets förordning (EG) nr 519/94 och artikel 6 i rådets förordning (EG) nr 3285/94 gav kommissionen dessutom de direkt berörda parterna tillfälle att lämna synpunkter skriftligen och begära att bli hörda.

(8) De kinesiska myndigheterna, vissa exporterande producenter och deras intresseorganisationer, gemenskapsproducenter och importörer och deras intresseorganisationer samt intresseorganisationer för mandarinproducenterna i gemenskapen lämnade synpunkter skriftligen. Alla berörda parter som inom angiven tidsfrist begärde att bli hörda och som kunde visa att de troligen skulle komma att beröras av undersökningsresultaten, och att det fanns särskilda skäl till att höra dem, beviljades detta. De synpunkter som parterna lämnat muntligen och skriftligen granskades och beaktades vid fastställandet av de preliminära undersökningsresultaten. Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för fastställandet av de preliminära undersökningsresultaten. Kontrollbesök gjordes på plats hos sex gemenskapsproducenter och fyra importörer samt hos deras intresseorganisationer och en leverantör av färska produkter till gemenskapsproducenterna.

2. FÖRTECKNING ÖVER SAMARBETSVILLIGA PARTER

Producenter

Industrias Videca, SA Villanueva de Castellón, Valencia, Spanien

La Joya Export SA Burriana, Castellón, Spanien

Agriconsa Algemesí, Valencia, Spanien

Conservas y Frutas, SA Mula, Murcia, Spanien

Halcon Foods SA Campos del Río, Murcia, Spanien

Alcurnia Alimentación SL olina de Segura, Murcia, Spanien

Marín Giménez Hnos. SA Caravaca, Murcia, Spanien

Conservas Fernández SA La Copa-Bullas, Murcia, Spanien

Importörer

Wydra International GmbH, Reinbek, Tyskland

EDEKA Zentral AG, Hamburg, Tyskland

Hüpeden & Co. GmbH, Hamburg, Tyskland

Wünsche International GmbH, Hamburg, Tyskland

E. Schröder KG (GmbH & Co.), Hamburg, Tyskland

Rewe Zentral AG, Köln, Tyskland

Henry Lamotte GmbH, Bremen, Tyskland

MCM Foods BV, Rotterdam, Nederländerna

WS China Import GmbH, Hamburg, Tyskland

Waren-Verein der Hamburger Börse e.V., Hamburg, Tyskland

Exportörer

Hu Nan Cereals, Oils Imp. & Exp. Group Co., Ltd, Changsha City, Kina

Huangyan Guangyi Foods Co., Ltd, Huangyan Zhejiang, Kina

Huangyan Mingqiang Foods Co., Ltd, Zhejiang, Kina

Jiangsu Cereals, Oils Import & Export Group Corp., Nanjing, Kina

Jiangxi Cereals, Oils & Foodstuffs Imp. & Exp. Corp., Nanchang City, Jianxi, Kina

Jinhua Iceman Foods Co., Ltd, Zhejiang, Kina

Ningbo Huifeng Foods Co., Ltd, Fenghua City, Zhejiang, Kina

Ninghai Kaizi Co., Ltd, Ninghai, Zhejiang, Kina

Shandong Jiayuan Imp & Exp Co., Ltd, Qingdao, Kina

Shandong Jiufa Edible Fungus Co., Ltd, Nanchang City, Jianxi, Kina

Taizhou Hengsheng Canned Foods Co., Ltd, Linhai, Zhejiang, Kina

Taizhou Huangyan Hanfuming Foods Co., Ltd, Taizhou, Zhejiang, Kina

Xiamen International Trade Group Co., Ltd, Xiamen, Kina

Xiangshan Huayu Foodstuff Co., Ltd, Xiangshan Dancheng, Zhejiang, Kina

Xiangshan Longxin Foods Co., Ltd, Xiangshan County, Zhejiang, Kina

Zhejiang Cereals, Oils & Foodstuffs I/E Co., Ltd, Hangzhou, Kina

Zhejiang Huangyang Bai Le Foods Co., Ltd, Taizhou City, Kina

Zhejiang Linhai Jiayuan Foodstuff Co., Ltd, Linhai, Zhejiang, Kina

Zhejiang Long Wei Food Co., Ltd, Linhai, Zhejiang, Kina

Zhejiang Ninghai Dongda Food Co., Ltd, Nighai County, Kina

Zhejiang Xin An Jiang Canned Food Co., Ltd, Qiandaohu Town, Zhejiang, Kina

Zhejiang Xinchang Best Foods Co., Ltd, XinChang, Zhejiang, Kina

Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd, Zhejiang, Kina

Zhejiang Zhongda Newland Co., Ltd, Hangzhou, Zhejiang, Kina

Zhejiang Chun-an Foreign Trade Corp., Chun-An, Zhejiang, Kina

Råvaruleverantörer

Narvill Cooperativa V., Vilavella, Castellón, Spanien

Cooperativa Agrícola San Bernardo Coop. V., Carlet, Valencia, Spanien

Cooperativa Agrícola Nuestra Señora de Loreto (CANSO), L'Alcúdia, Valencia, Spanien

Cooperativa Agrícola Betera Coop. V., Betera, Valencia, Spanien

Cooperativa Agrícola SCJ Coop. V. (Copal), Algemesí, Valencia, Spanien

Cocalni Coop. V., Alquerías del Niño Perdido, Castellón, Spanien

3. GEMENSKAPSMARKNADEN FÖR MANDARINER

(9) Mandariner skördas på vintern och skörde- och konserveringsperioden sträcker sig ungefär över perioden början av oktober till slutet av januari påföljande år. De färska produkterna är avsedda för marknaden för färsk frukt, saftframställning eller konservering. Mandarinkonserveringsindustrin använder säsongen (perioden från och med den 1 oktober till och med den 30 september påföljande år) som grund för jämförelser och kommissionen har valt att använda denna metod för sin undersökning. Eftersom all produktion för säsongen är slutförd vid januari månads utgång, är de uppgifter om produktionen för säsongen 2002/2003 som lämnats fullständiga och någon extrapolering var därför inte nödvändig. När det gäller övriga ekonomiska uppgifter för den senaste säsongen (2002/2003) har det gjorts en extrapolering av de uppgifter som finns tillgängliga för de första nio månaderna av denna säsong.

(10) I oktober 1996 införde rådet genom förordning (EG) nr 2202/96 ett system med stöd till producenter av vissa citrusfrukter, särskilt mandariner, klementiner, wilkings och liknande citrushybrider. Denna ordning har till syfte att uppmuntra producenter att lämna sina frukter till behandling i stället för att återta dem, samtidigt som det bör undvikas att frukt som ursprungligen var avsedd för marknaden för färsk frukt i stället systematiskt går till behandling. Genom denna ordning beviljas stöd till producenter av citrusfrukt vilken levereras till bearbetningsindustrin, bland annat för att stödja producenterna, underlätta förhandlingar med industrin och främja en koncentration av produktionen genom producentorganisationer. Ordningen omfattar vissa mekanismer för att uppmuntra producenterna att producera och leverera de kvantiteter de åtagit sig att leverera, utan att detta leder till en överproduktion.

(11) Genom en annan ordning kan producenter få stöd för att täcka en del av kostnaden för att återta färsk citrusfrukt från marknaden. Denna ordning har till huvudsyfte att stabilisera priserna på gemenskapsmarknaden för färska produkter. Den omfattar dessutom stöd till producenternas inkomster och uppmuntrar till återtagande av produkter av lägre kvalitet från marknaden.

(12) Eftersom gemenskapsproducenternas situation har försämrats väsentligt står det emellertid klart att de inte har dragit avsedd nytta av dessa ordningar.

4. BERÖRD PRODUKT

(13) Den produkt som till kommissionen uppgivits uppvisa en sådan importutveckling att det är påkallat med skyddsåtgärder är vissa beredda eller konserverade mandariner (inbegripet tangeriner och satsumas), klementiner, wilkings och andra liknande citrushybrider utan tillsats av alkohol, men med tillsats av socker (nedan kallade "den berörda produkten").

(14) Denna produkt klassificeras för närvarande enligt KN-nummer 2008 30 55 och 2008 30 75. Dessa KN-nummer avser den berörda produkten löst liggande i förpackningar med en nettovikt av mer än 1 kg respektive högst 1 kg.

(15) Det framgick av den preliminära undersökningen att den berörda produkten erhålls genom att vissa varieteter av små citrusfrukter (främst satsumas) skalas och delas i klyftor innan de förpackas i sockersirap. Skalningen och uppdelningen i klyftor kan antingen ske manuellt eller maskinellt.

(16) Den berörda produkten säljs i förpackningar av olika storlekar för att möta behoven både på konsumentmarknaden och inom restaurang- och livsmedelsindustrin. På konsumentmarknaden dominerar förpackningar med en nettovikt av 312 gram (175 gram avrunna), även om försäljningen av den större storleken på 850 gram (480 gram) ökar. De större förpackningarna, särskilt de på 2,65 kilogram (1500 gram) och 3,1 kilogram (1700 gram), används i restaurang- och livsmedelsindustrin, varvid förpackningarna på 2,65 kilogram är populärast.

(17) Satsumas, klementiner och andra små citrusfrukter går vanligtvis under samlingsbeteckningen "mandariner". De flesta av dessa olika fruktvarieteter kan användas som färsk produkt eller för saftframställning eller konservering. Dessa produkter är likartade och färska mandariner (inbegripet tangeriner och satsumas), klementiner, wilkings och liknande citrushybrider klassificeras samtliga enligt samma KN-nummer på den sexsiffriga nivån 0805 20.

(18) Några exporterande producenter hävdade att inte bara konserverade mandariner utan all konserverad frukt borde betraktas som en och samma importerade berörda produkt. Till stöd härför anförde de följande:

a) Produkternas fysiska egenskaper, beskaffenhet och kvalitet.

b) Det faktum att produkterna i stor utsträckning kan användas till samma eller likartade slutanvändningsområden.

c) Det faktum att konsumenterna i stor utsträckning uppfattar och behandlar produkterna som alternativ för att uppfylla vissa behov.

d) Den internationella klassificeringen av produkten i tullhänseende.

(19) Dessa argument tillbakavisades. Kommissionen har kommit till slutsatsen att det finns en skillnad mellan konserverade mandariner och annan konserverad frukt. Den färska frukt som de framställs av klassificeras enligt andra KN-nummer på den sexsiffriga nivån än färska mandariner (inbegripet tangeriner och satsumas), klementiner, wilkings och liknande citrushybrider. Konserverade mandariner och annan konserverad frukt klassificeras visserligen båda enligt HS-nummer 2008, men det gör även en rad andra olika produkter som t.ex. jordnötssmör och beredd och konserverad ingefära. Produkterna har olika smak, konsistens, form och färg. De innehåller olika mängder vitaminer och mineraler och har olika näringsvärde. Frukterna har även olika huvudsakliga slutanvändningsområden. Detta undersökningsresultat bekräftas även av att produktionsprocessen skiljer sig åt för varje produkt (beroende på om frukten måste torkas, skalas, hackas, skivas eller delas i klyftor).

(20) De hävdade vidare att beredd och konserverad frukt och färsk frukt är en och samma importerade berörda produkt. Även detta argument måste tillbakavisas. Beredd och konserverad frukt har en annan klassificering än färsk frukt på fyrsiffrig nivå. Färsk frukt behandlas inte och har en begränsad hållbarhetstid. Färsk frukt tvättas, skalas, urkärnas, skivas, hackas eller behandlas på annat sätt vanligtvis av slutanvändaren. Den anses generellt sett ha andra egenskaper (smak, konsistens osv.) än beredd eller konserverad frukt samt olika slutanvändningsområden.

(21) Kommissionen fastställer därför preliminärt att den berörda produkten är en och samma importerade produkt, vilken klassificeras enligt de ovannämnda KN-numren.

5. LIKADAN ELLER DIREKT KONKURRERANDE PRODUKT

(22) Kommissionen har preliminärt undersökt huruvida den produkt som produceras av gemenskapsproducenterna (nedan kallad "den likadana produkten") är likadan som den importerade berörda produkten.

(23) Den importerade berörda produkten produceras i olika kvaliteter. Produkter som innehåller högst cirka 10 % skadade klyftor är av "hög kvalitet". Övriga är av "standardkvalitet". Några samarbetsvilliga exportörer och importörer hävdade att konserverade mandariner med ursprung i Kina var av bättre kvalitet än de med ursprung i EU, eftersom de skalades för hand, och att importen från Kina vanligtvis hade en lägre andel skadade klyftor. Även om merparten av importen har sitt ursprung i Kina är bevisningen motstridig när det gäller kvaliteten/den uppfattade kvaliteten för den berörda produkten och den likadana produkten.

- En importör handlade både med prima och sekunda kvaliteter av den berörda produkten. Det framgick av kontrollen att han under 2002 relativt sett köpte en aning större kvantitet prima kvalitet från Spanien än från Kina och att han inte importerat några sekunda kvaliteter från Spanien, vilket han däremot gjort från Kina. Produkter av prima kvalitet köps in och återförsäljs till högre priser, vilket borde innebära att de är av bättre kvalitet.

- I syfte att säkerställa kvaliteten på sina produkter och högsta möjliga hygienstandard har gemenskapsproducenterna gjort betydande investeringar i ett omfattande moderniseringsprogram. Dessutom har de en hög grad av automatisering i sina produktionsprocesser. Gemenskapsproducenterna påpekade att konsumenternas betänkligheter när det gäller hur väl hygienen kontrolleras i samband med konserveringen av de importerade produkterna har lett till att det i vissa länder finns en konsumentpreferens för konserverade mandariner från gemenskapsproducenterna.

(24) Vid sin undersökning av huruvida det fanns kvalitetsskillnader som skulle medföra att den importerade produkten inte var likadan som den inhemskt producerade produkten beaktade kommissionen särskilt följande preliminära undersökningsresultat:

a) Den internationella klassificeringen i tullhänseende (dvs. det sexsiffriga HS-undernumret) var densamma för den importerade produkten och gemenskapsprodukten. Dessa produkter hade samma eller liknande fysiska egenskaper (smak, storlek, form och konsistens t.ex.). Det fanns vissa skillnader i kvalitet, men dessa var minimala och uppfattades vanligtvis inte av konsumenterna.

b) Den importerade produkten och gemenskapsprodukten såldes genom liknande eller identiska försäljningskanaler. Prisuppgifterna var lättillgängliga för köparna och den berörda produkten, och gemenskapsproducenternas produkt konkurrerade huvudsakligen genom priset.

c) Den importerade produkten och gemenskapsprodukten hade samma eller liknande slutanvändningsområden och var därför alternativa produkter eller ersättningsprodukter för varandra, vilket innebär att de var lätt utbytbara.

d) Den importerade produkten och gemenskapsprodukten uppfattades av konsumenterna som alternativ för att uppfylla vissa behov och de skillnader som uppfattades av vissa exportörer och importörer var endast smärre variationer.

Eftersom produkter kan vara "likadana" även om de inte är fullständigt identiska, är dessa smärre variationer inte tillräckliga för att ändra det allmänna undersökningsresultatet att de importerade produkterna och de inhemska produkterna är likadana.

(25) Mot denna bakgrund drar kommissionen preliminärt slutsatsen att den importerade produkten och gemenskapsprodukten är likadana produkter.

6. DEFINITION AV GEMENSKAPENS PRODUCENTER

(26) All produktion av den berörda produkten i gemenskapen skedde i Spanien. Följande åtta producenter (konserveringsföretag) i gemenskapen samarbetade till fullo i det preliminära skedet av undersökningen:

Industrias Videca, SA Villanueva de Castellón, Valencia, Spanien

La Joya Export SA Burriana, Castellón, Spanien

Agriconsa Algemesí, Valencia, Spanien

Conservas y Frutas, SA Mula, Murcia, Spanien

Halcon Foods SA Campos del Río, Murcia, Spanien

Alcurnia Alimentación SL Molina de Segura, Murcia, Spanien

Marín Giménez Hnos. SA Caravaca, Murcia, Spanien

Conservas Fernández SA La Copa-Bullas, Murcia, Spanien

(27) Dessa företag är samtliga medlemmar i organisationer som i sin tur är medlemmar i FNACV (den nationella spanska intresseorganisationen för frukt- och grönsaksindustrin). Gemenskapsproduktionen av den berörda produkten uppgick till 43331 ton säsongen 2002/2003. De ovannämnda producenterna svarade för 35331 ton, vilket motsvarar mer än 80 % av den totala gemenskapsproduktionen. De svarade för en övervägande del av den totala produktionen i gemenskapen i den mening som avses i artikel 5.3 c i förordning (EG) nr 3285/94 och artikel 15.1 i förordning (EG) nr 519/94. De anses därför utgöra gemenskapens producenter i samband med detta förfarande.

(28) Ytterligare två företag som tidigare producerade konserverade mandariner i gemenskapen gick i konkurs i april 2002 då importen var som störst. De lämnade vissa uppgifter i samband med undersökningen, men hade inte tillräckliga resurser för att samarbeta till fullo inom den fastställda tidsfristen.

7. OVÄNTADE HÄNDELSER

(29) Efter slutförandet av Uruguayrundan inträffade en serie händelser som medförde att importen av den berörda produkten, särskilt från Kina, ökade kraftigt. Denna serie händelser (som beskrivs nedan) kunde inte ha förutsetts vid slutförandet av Uruguayrundan. Det bör noteras att analysen endast avser Kina, eftersom mer än 98 % av importen till EU av den berörda produkten har ursprung i Kina.

(30) Fram till mitten av 1990-talet hade Kina tillräcklig produktionskapacitet för att täcka den inhemska efterfrågan och exporten till sina viktigaste och lönsammaste exportmarknader, dvs. Japan och Förenta staterna (västkusten). Kinas export till gemenskapen låg på en låg nivå och var relativt stabil.

(31) I tabellen nedan anges uppskattningar av den globala förbrukningen samt av Kinas produktionskapacitet, produktion, export och inhemska förbrukning för säsongerna 1998/1999 till 2002/2003. Uppgifterna i tabellen är indexerade, varvid den uppskattade globala förbrukningen för 1998/1999 motsvarar index 100.

>Plats för tabell>

Källa:

Eurostat och andra officiellt tillgängliga uppgifter och uppgifter som lämnats i undersökningen. Uppgifterna har indexerats eftersom den part som lämnade uppgifterna rörande Kinas inhemska produktionskapacitet, produktion, inhemska förbrukning och export begärde att dessa uppgifter skulle behandlas konfidentiellt. I avvaktan på att det fattas ett beslut om denna begäran har kommissionen i samband med det preliminära fastställandet indexerat dessa uppgifter. Detta inverkar emellertid inte på kommissionens beslut enligt artikel 9 i rådets förordning (EG) nr 3285/94.

(32) Kinas inhemska förbrukning var, uttryckt som index, 5 år 1998/1999, under det att produktionskapaciteten var 70 och den faktiska produktionen uppgick till 57, dvs. mycket mer än vad som behövdes för att tillfredsställa inhemska behov. Kinas inhemska förbrukning hade ökat till 20 år 2002/2003, under det att landets produktionskapacitet hade ökat till 148, varvid den faktiska produktionen uppgick till 124 (dvs. 88 % av den uppskattade globala förbrukningen). Även om Kinas förbrukning har ökat snabbt är den fortfarande låg i reala termer. Den globala förbrukningen har visserligen ökat, men detta har skett gradvis (cirka 7 % per år). Under dessa omständigheter kunde man inte förutse att Kinas produktionskapacitet skulle stiga kraftigt med 16 % årligen och överskrida den globala förbrukningen 2002/2003, vilket inte lämnar något utrymme för andra producenter. Eftersom Kinas inhemska förbrukning endast ökade till 20 innebar ökningen av Kinas produktionskapacitet och produktion ett klart ökat behov av att exportera mycket stora volymer (och mycket riktigt mer än fördubblades exporten under skadeundersökningsperioden, dvs. från 48 till 104). Dessa siffror kan ses mot bakgrund av att Kinas export 2002/2003 svarade för mer än två tredjedelar av hela den globala uppskattade förbrukningen under det året.

(33) Det verkar som om handelstvisten mellan EU och Förenta staterna i fråga om hormoner i kött också bidrog till att Kinas export till EU ökade. Den berörda produkten ingick i en förteckning över produkter vilka enligt ett förslag från Förenta staterna skulle omfattas av straffåtgärder i samband med den tvisten. De kinesiska producenterna verkar ha uppfattat detta som en möjlighet för dem att avsevärt öka sin export till Förenta staterna som ersättning för EU:s produkt, vilket medförde att Kina betydligt utökade sin konserveringskapacitet. Möjligheten realiserades emellertid inte och Kina hade därigenom en stor överskottskapacitet som måste få alternativ avsättning. EU framstod som den mest attraktiva marknaden och Kina ökade markant sin export till EU.

(34) Man kan även observera att konsumenternas uppfattning ändrades. Traditionellt var konsumenterna av den uppfattningen att konserverade mandariner var en dyr produkt och föredrog små burkstorlekar (312 gram). De större burkstorlekarna köptes endast av restaurang- och cateringbranschen (t.ex. bagerier som använder mandariner för att dekorera tårtor). Från och med 2001/2002 ändrades konsumenternas uppfattning och de större burkstorlekarna (850 gram) köps nu av konsumenterna i allt större omfattning. Sedan 2001 har detaljhandelsförsäljningen av de större burkstorlekarna stigit med cirka 10 % per år. Detta kan ha hjälpt vissa större importörer och detaljhandlare att erhålla mycket låga priser från kinesiska exportörer och därefter vidaresälja stora volymer av satsumas från Kina i burkar på 850 gram till mycket låga priser. Denna förändring i konsumenternas uppfattning kunde inte förutses och utgjorde ytterligare en oväntad faktor som medförde att importen från Kina ökade markant, särskilt mellan 2000/2001 och 2001/2002, och att importen fortsatte att ligga på en hög nivå.

(35) Kinas export uppmuntrades även av landets penningpolitik, enligt vilken yuan renminbi är knuten till US-dollarn till kursen 8,28 yuan renminbi/US-dollar, trots skillnader i uppfattningen om de två valutornas relativa värde. Detta ökade starkt sannolikheten för att den berörda produkten skulle exporteras snarare än säljas på Kinas inhemska marknad. Efter den oväntade minskningen av US-dollarns värde gentemot euron sedan oktober 2000 förlorade yuan renminbi också 26 % av sitt värde gentemot euron, vilket gjorde EU:s marknad desto mera attraktiv för kinesiska exportörer.

(36) Kommissionens preliminära analys är således att den oväntade utveckling som orsakade ökningen av importen till gemenskapen har sin grund i flera samverkande faktorer: den exempellösa ökningen av Kinas produktionskapacitet (som för 2002/2003 överstiger den uppskattade globala förbrukningen), vilket innebar ett starkt tryck att exportera; möjligheten att straffåtgärder från Förenta staternas sida i hormontvisten skulle leda till att EU:s produkt inte kunde säljas i Förenta staterna, vilket uppmuntrade till ökad kapacitet och således produktion i Kina; en förändring av konsumenternas uppfattning från och med 2001 samt den kinesiska regeringens växelkurspolitik i kombination med den oväntade minskningen av US-dollarns värde sedan oktober 2000. Denna kombination av faktorer, vilka helt klart inte kunde förutses vid slutförandet av Uruguayrundan, skapade förutsättningarna för en exempellös ökning av importen till gemenskapen.

(37) Utvecklingen av ovan nämnda faktorer, som var och en bidrog till den mycket kraftiga ökningen av exporten från Kina till gemenskapen, kommer att undersökas ytterligare av kommissionen i detta förfarandes slutgiltiga skede.

8. ÖKAD IMPORT

8.1 Inledning

(38) Kommissionen har genomfört en preliminär undersökning av huruvida den berörda produkten importeras till gemenskapen i sådana markant ökade kvantiteter, i absoluta tal eller i förhållande till gemenskapens totala produktion, eller på sådana villkor att det orsakar eller hotar att orsaka allvarlig skada för gemenskapens producenter. Kommissionen inriktade sig i detta avseende på importen av den berörda produkten under den senaste tidsperiod för vilken det föreligger uppgifter om importen i absoluta tal och i förhållande till produktionen. I tabellen nedan anges importens årliga utveckling både i absoluta tal och i förhållande till gemenskapsproduktionen under perioden 1998/1999-2002/2003.

Tabell

>Plats för tabell>

(39) I följande tabell ges ytterligare belägg för den ökande importtrenden genom en jämförelse mellan de första nio månaderna (oktober-juni) för respektive säsong. Siffrorna bekräftar att importen under den sista perioden ökade stort (cirka 100 %) jämfört med siffrorna för säsongerna 2000/2001 och tidigare.

>Plats för tabell>

8.2 Importvolym

(40) Under perioden 1998/1999-1999/2000 ökade importen med cirka 7 %, dvs. från 16347 till 17573 ton. Året därpå ökade den med cirka 16 %, dvs. till 20335 ton 2000/2001. Perioden 2000/2001-2001/2002 ökade importen markant. Den ökade med 120 % under ett enda år och uppnådde 44804 ton, vilket motsvarar en nivå som är mer än två och en halv gånger högre än för 1998/1999.

(41) Importen var mycket stor under de första nio månaderna av säsongen 2002/2003, men enligt tabellen ovan visar en enkel extrapolering att importen kan falla till 38066 ton. Även om nyligen mottagna uppgifter tyder på att importen kommer att bli högre än denna extrapolerade nivå, finns det ännu inte några tillförlitliga uppgifter som kan bekräfta detta.

(42) I förhållande till gemenskapsproduktionen ökade importen från cirka 20 % 1998/1999 till cirka 34 % 2000/2001 och till cirka 74 % 2001/2002. Importen förväntas öka ytterligare till cirka 88 % av den totala gemenskapsproduktionen under den senaste konserveringssäsongen 2002/2003.

(43) Kommissionen drar preliminärt slutsatsen att importens ökning i förhållande till den inhemska produktionen kan anses ha inträffat nyligen och kan betraktas som plötslig, kraftig och betydande.

9. ALLVARLIG SKADA

9.1 Inledning

(44) För att preliminärt kunna fastställa om det föreligger allvarlig skada för gemenskapens producenter av den likadana produkten, dvs. en betydande allmän försämring av gemenskapsproducenternas situation, har kommissionen gjort en preliminär bedömning av alla relevanta faktorer av objektiv och kvantifierbar natur som påverkar gemenskapsproducenternas situation. Särskilt har kommissionen för den berörda produkten bedömt utvecklingen av produktionskapacitet, produktion, kapacitetsutnyttjande, sysselsättning, produktivitet, kassaflöde, avkastning på sysselsatt kapital, företagsintern användning, lager, förbrukning, försäljning, marknadsandel, priser, prisunderskridande och lönsamhet för säsongerna 1998/1999-2002/2003.

(45) Såsom förklarats i avsnitt 3 avser uppgifterna i detta avsnitt konserveringssäsonger, varvid det vid behov gjorts en extrapolering för perioden 2002/2003.

9.2 Undersökning av gemenskapsproducenternas situation

9.2.1 Förbrukning

>Plats för tabell>

(46) Förbrukningen i gemenskapen av den berörda produkten fastställdes preliminärt på grundval av gemenskapsproducenternas och andra EU-producenters totala försäljning och den totala importen av den berörda produkten till gemenskapen enligt Eurostats statistik.

(47) Mellan 1998/1999 och 2000/2001 minskade förbrukningen i gemenskapen med 18 %, dvs. från 80065 till 65676 ton. Mellan 2000/2001 och 2001/2002 ökade den med 23 % och nådde sin högsta nivå för skadeundersökningsperioden (80960 ton). De extrapolerade uppgifterna för innevarande säsong (2002/2003) visar att förbrukningen minskat med 12 % under denna period jämfört med 2001/2002, vilket gör att den nu ligger på ungefär samma nivå som 1999/2000.

9.2.2 Produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

>Plats för tabell>

(48) Kommissionen har gjort en preliminär analys av gemenskapsproducenternas produktionskapacitet. Av tydlighetsskäl avser de angivna siffrorna för produktionskapaciteten hela säsongen (1 oktober-30 september påföljande år). Det är att märka att den likadana produkten produceras under perioden november-januari och att de produktionsanläggningar som används för denna även kan användas för behandling av andra frukter och grönsaker under resten av året. Under perioden november-januari finns det emellertid inga andra frukter eller grönsaker i de berörda regionerna (Valencia och Murcia i Spanien) att behandla.

(49) Det framgick av den preliminära undersökningen att den uppskattade sammanlagda teoretiska produktionskapaciteten, med ett undantag i form av en ökning, hade legat på ungefär samma nivå under hela skadeundersökningsperioden. Ökningen (på 2 %) inföll mellan 1998/1999 och 1999/2000.

(50) Kapacitetsutnyttjandet minskade mellan 1998/1999 och 1999/2000 (från 65 % till 59 %). Denna minskning förklaras delvis av kapacitetsökningen på 2 % under det året, men till största del förefaller den dock bero på produktionsminskningen på 7,5 % (från 81869 till 75767 ton). Kapacitetsutnyttjandet minskade med ytterligare 12 procentenheter 2000/2001 (till 47 %). Det var oförändrat året därpå, men föll till 34 % (dvs. en minskning med 13 procentenheter) under innevarande säsong. Denna kraftiga minskning av kapacitetsutnyttjandet beror troligen på produktionsminskningen under samma period.

9.2.3 Total produktion i gemenskapen

>Plats för tabell>

(51) Den totala gemenskapsproduktionen minskade från 81869 till 60329 ton mellan 1998/1999 och 2001/2002. Under innevarande säsong (2002/2003) minskade produktionen med ytterligare 28 %, vilket innebär att den nu ligger på skadeundersökningsperiodens lägsta nivå.

9.2.4 Sysselsättning

>Plats för tabell>

(52) Sysselsättningen i samband med produktionen av den berörda produkten minskade 1999/2000. Den ökade därefter en aning 2000/2001 för att därefter minska ytterligare 2001/2002 och 2002/2003. Sysselsättningen minskade inte bara när det gäller gemenskapsproducenterna, utan även mandarinkonserveringsindustrin i gemenskapen fick vidkännas en minskning av sysselsättningen under femårsperioden, eftersom några av de företag i gemenskapen som konserverade den berörda produkten upphörde med sin verksamhet före inledandet av skyddsåtgärdsundersökningen. Det är att märka att arbetsstyrkan till största del utgörs av säsongsanställda. Av denna orsak bör tabellen rörande sysselsättning kompletteras med tabellen nedan rörande arbetade timmar.

9.2.5 Arbetade timmar och produktivitet

>Plats för tabell>

(53) Sysselsättningstalen i avsnitt 9.2.4 avser heltidsanställda. Den verkliga inverkan på sysselsättningen i gemenskapen framgår tydligare av måttet arbetade timmar, eftersom detta även omfattar säsongsanställda. Antal arbetade timmar är även en mer rättvisande grund för beräkning av produktiviteten än antalet anställda.

(54) Antalet arbetade timmar har allmänt sett minskat stadigt, för att under den senaste tiden uppvisa en kraftig minskning. Produktiviteten minskade något mellan 1998/1999 och 2001/2002, dvs. från 15,9 till 16,8 arbetade timmar per producerat ton, och har minskat ytterligare under den senaste säsongen 2002/2003 (ner till 17,7 timmar).

9.2.6 Kassaflöde

>Plats för tabell>

(55) Kassaflödet kunde endast undersökas för de samarbetsvilliga företag som producerade den berörda produkten och inte enbart för den berörda produkten. Denna indikator ansågs därför vara mindre betydelsefull än övriga indikatorer ovan och anges för de senaste räkenskapsåren (kalenderår). Det framgår dock att kassaflödet minskat väsentligt under den senaste perioden.

9.2.7 Avkastning på sysselsatt kapital

>Plats för tabell>

(56) Avkastningen på sysselsatt kapital kunde endast undersökas för de samarbetsvilliga företag som producerade den berörda produkten och inte enbart för den berörda produkten. Denna indikator ansågs därför även den vara mindre betydelsefull än de övriga indikatorerna. Det framgår dock att avkastningen på sysselsatt kapital minskat väsentligt under den senaste perioden.

9.2.8 Försäljningsvolym

>Plats för tabell>

(57) Gemenskapsproducenternas försäljningen i gemenskapen av den likadana produkten minskade från 63718 till 45341 ton mellan 1998/1999 och 2000/2001 till följd av den minskade förbrukningen och ökade importen under denna period. Trots att förbrukningen ökade året därpå fortsatte emellertid försäljningen att minska mellan 2000/2001 och 2001/2002 (med 20 %) ner till 36156 ton, under det att importen mer än fördubblades till 44804 ton. Detta avspeglar importens ökande dominans på marknaden. Försäljningen har fortsatt att minska under den senaste perioden.

9.2.9 Marknadsandel

>Plats för tabell>

(58) Gemenskapsproducenternas marknadsandel minskade från 79 % till 69 % mellan 1998/1999 och 2000/2001 och sedan till 44 % 2001/2002. Minskningen 2001/2002 visar på den ökade marknadspenetrationen för importen under denna period, trots att gemenskapens producenter sänkte sina priser med 17 % mellan 2000/2001 och 2001/2002. Även om denna prisnedgång skedde från en relativt hög nivå inträffade den vid en tidpunkt då de kinesiska priserna sjönk i jämförbar grad och likaså från en hög nivå.

(59) Kombinationen av prisnedgång och förlust av marknadsandelar till importen inträffade samtidigt med en kraftig minskning av gemenskapsproducenternas lönsamhet (se nedan). Gemenskapsproducenternas marknadsandel ökade därefter en aning till 47 % under den nuvarande säsongen (2002/2003), men detta antas bero på den smärre minskning av importvolymerna som var en följd av inledandet av denna undersökning.

9.2.10 Den likadana produktens pris och prisunderskridande

>Plats för tabell>

(60) Det genomsnittliga priset för den likadana produkten minskade mellan 1998/1999 och 1999/2000, men återhämtade sig 2000/2001 då det ökade med 17 %. Därefter minskade det till 827 euro per ton 2001/2002 och till 790 euro per ton 2002/2003.

(61) Prisskillnaderna kan förklaras av flera olika faktorer. Det finns dels en kostnadsfaktor i form av kostnader för råvaror och arbete samt en allt mindre produktion att fördela de fasta kostnaderna på, dels en priskonkurrensfaktor i form av exportörernas priser. I detta sammanhang är det av betydelse att då det under säsongen 2000/2001 ryktades om en låg total skörd i Kina och priset på exporten ökade stadigt, kunde gemenskapsproducenterna anpassa sina priser inom samma intervall. I tabellen nedan anges utvecklingen för de viktigaste kostnadsfaktorerna.

>Plats för tabell>

(62) Priserna för färska produkter avsedda för behandling fastställs dessutom genom det årliga kontrakt mellan konserverarna och odlarna som ingås i början av säsongen. Som en jämförelse anges det pris som odlarna får för mandariner som säljs som färska produkter och för konservering (de sistnämnda medtar inte verkningarna av den ordning inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken som avses i skäl 10).

>Plats för tabell>

(63) Vid det preliminära fastställandet av nivån på prisunderskridandet undersöktes prisuppgifter för jämförbara tidsperioder i samma handelsled och för försäljning till liknande kunder. En beräkning på grundval av en jämförelse mellan gemenskapsproducenternas genomsnittliga priser fritt fabrik och priserna från producenter med export till importörer i gemenskapen (cif vid gemenskapens gräns inklusive tull) visar att de inhemska priserna underskreds med mellan 2 % och 11 % under de fem undersökta säsongerna.

(64) Kommissionen noterar att importpriset under hela undersökningsperioden låg klart under priset för gemenskapsprodukten. Det framgår av tabellen att en kraftig ökning av lågprisimporten 2001/2002 tvingade gemenskapsproducenterna att sänka sina priser, vilket tillsammans med minskningen av försäljningen i gemenskapen (trots en ökning av förbrukningen) ledde till en kraftig minskning av försäljningsintäkterna och lönsamheten och till de förluster som gemenskapsproducenterna led det året.

9.2.11 Lönsamhet

>Plats för tabell>

(65) Gemenskapsproducenternas lönsamhet på försäljningen i gemenskapen varierade avsevärt under den femåriga skadeundersökningsperioden. Den lägsta lönsamheten noterades 2001/2002 och under perioden fram till den 31 mars 2003. Den högsta lönsamheten noterades 2000/2001. När importen nådde sin högsta nivå under 4,5-årsperioden, dvs. 2001/2002, sjönk genomsnittspriset på importen till 691 euro per ton och genomsnittspriset för gemenskapsprodukten sjönk till 827 euro per ton. Detta återspeglas i det prisunderskridande på 15,9 % som konstaterades för perioden 1 oktober 2001-31 mars 2003. Denna prisminskning förefaller att tillsammans med minskningen av försäljningsvolymen ha lett till att gemenskapsproducenternas lönsamhet minskade från 6,8 % till - 1,7 % och denna utveckling har förvärrats ytterligare under innevarande säsong till en förlust på - 4 %.

(66) Målprisunderskridandet avspeglar i vilken utsträckning priset på den importerade produkten är lägre än den prisnivå som gemenskapsproducenterna kan förväntas uppnå när ingen skada föreligger. Det preliminära fastställandet av nivån på målprisunderskridandet skedde på grundval av det vägda genomsnittliga icke-skadevållande priset per ton för gemenskapsprodukten. Detta pris fastställdes preliminärt genom att en vinstmarginal på 6,83 % lades till produktionskostnaden för gemenskapsprodukten. Vinstmarginalen ansågs rimlig eftersom den hänför sig till gemenskapsproducenternas vinst i en normal handelssituation som inte påverkas av en plötslig, kraftig importökning. Det icke-skadevållande priset jämfördes med det vägda genomsnittliga priset per ton för den importerade berörda produkten under perioden oktober 2001-mars 2003. Skillnaden mellan dessa båda priser uttrycktes i procent av cif-priset vid gemenskapens gräns för den importerade produkten och ledde till ett målprisunderskridande på cirka 22 %.

9.2.12 Lager

>Plats för tabell>

(67) Lagernivåerna minskade mellan 1998/1999 och 2000/2001, men ökade därefter väsentligt 2001/2002 och låg kvar på en hög nivå 2002/2003. Lagerökningen mellan 2000/2001 och 2001/2002 sammanföll med en minskning på 20 % av gemenskapsproducenternas försäljningsvolym i gemenskapen och förefaller att huvudsakligen ha orsakats av denna försäljningsminskning. Av enhetlighetsskäl har uppgifterna för perioden fram till den 30 september 2003 beräknats på grundval av den förväntade försäljningen under andra hälften av denna säsong. Det är sannolikt att lagren kommer att vara stora i slutet av perioden (den 30 september 2003) och motsvara 38 % av produktionen (vilket är att jämföra med 27 % föregående säsong).

9.2.13 Slutsats

(68) Det framgår av uppgifterna att produktionskapaciteten visserligen ökat, men att kapacitetsutnyttjandet, produktionen, sysselsättningen, produktiviteten, kassaflödet och avkastningen på sysselsatt kapital uppvisade en negativ utveckling. Mot bakgrund av en förbrukning som minskade under två år för att därefter stiga till nästan den tidigare nivån innan den återigen sjönk framgick det av uppgifterna att utvecklingen hade varit negativ när det gäller försäljning, marknadsandel, priser och lönsamhet samt att lagren ökat under den senaste tiden.

(69) Kommissionen noterar särskilt att samtidigt som importen 2001/2002 nådde sin högsta nivå på fem år (44804 ton) låg gemenskapsproducenternas försäljningsvolym i gemenskapen på en låg nivå (36156 ton) och deras lönsamhet minskade till - 1,7 %. Detta skedde mot bakgrund av en samtidig ökning av förbrukningen det året. Trots att importen i en sådan situation kunde ha förväntats öka i takt med förbrukningen och priserna kunde ha förväntats ligga på en stabil nivå, mer än fördubblades importen medan priserna, både för den importerade produkten och för gemenskapsproducenternas produkt, sjönk.

(70) Denna kombination av faktorer återspeglas i de ekonomiska indikatorerna för gemenskapsproducenterna. Gemenskapsproducenterna har förlorat marknadsandelar och 2001/2002 uppvisade de sin lägsta marknadsandel på fem år. Deras kapacitetsutnyttjande minskade markant under perioden fram till den 31 mars 2003, eftersom gemenskapsproducenterna har minskat sin produktion. Detta förefaller de ha gjort för att minska de höga lagernivåerna i slutet av 2001/2002 och under 2002/2003. Produktiviteten och sysselsättningen minskade både 2001/2002 och 2002/2003. Den sammantagna effekten av minskningen av försäljningsvolymen och priserna i gemenskapen förefaller att vara en minskning av gemenskapsproducenternas försäljningsintäkter med 29 %, dvs. från 41,9 miljoner euro 2000/2001 till 29,9 miljoner euro 2001/2002. Samtidigt sjönk gemenskapsproducenternas lönsamhet från 6,8 till - 1,7 %. Gemenskapsproducenterna uppvisade därefter en förlust på - 4 % under perioden fram till den 31 mars 2003.

(71) Med beaktande av alla dessa faktorer drar kommissionen den preliminära slutsatsen att gemenskapens producenter lidit allvarlig skada.

10. ORSAKSSAMBAND

(72) För att undersöka om det finns ett orsakssamband mellan den ökade importen och den allvarliga skadan och för att se till att skada som orsakats av andra faktorer inte tillskrivs den ökade importen, gick kommissionen till väga på följande sätt:

- Skadeverkningarna av de faktorer som ansågs orsaka skada skildes från varandra.

- Dessa skadeverkningar tillskrevs de faktorer som orsakat dem.

- Efter att ha identifierat den skada som de olika kända faktorerna orsakat fastställde kommissionen huruvida den ökade importen är en faktisk och betydande orsak till den allvarliga skadan.

10.1 Analys av skadevållande faktorer

10.1.1 Inverkan av den ökade importen

(73) Marknaden för konserverade mandariner är öppen med avseende på försörjningskällor och kunder. Eftersom konserverade mandariner i grunden är en stapelvara, konkurrerar den berörda produkten och den likadana produkten huvudsakligen genom priset.

(74) Mellan 2000/2001 och 2001/2002 ökade importens marknadsandel från 31 % till 56 %, under det att gemenskapsproducenternas marknadsandel minskade från 69 % till 44 %. Under samma period ökade importen från 34 % till 74 % av gemenskapsproduktionen. Det förefaller således som om importen även ökat i förhållande till produktionen, till förfång för gemenskapsproducenterna.

>Plats för tabell>

(75) När det gäller priserna på gemenskapens marknad sjönk det genomsnittliga priset per enhet för den importerade produkten från 792 euro per ton till 691 euro per ton mellan 2000/2001 och 2001/2002. Det genomsnittliga priset per enhet för gemenskapsprodukten sjönk från 925 till 827 euro per ton. Minskningen av den likadana produktens genomsnittliga pris per enhet skulle bara den ha fått till effekt att gemenskapsproducenternas intäkter av försäljningen i gemenskapen skulle ha sjunkit med 11 % (4,4 miljoner euro) 2001/2002. Eftersom försäljningsvolymen samtidigt minskade uppgick den faktiska minskningen av försäljningsintäkterna i gemenskapen till 12 miljoner euro. Denna minskning av försäljningsintäkterna (tillsammans med kostnadsökningen) ledde till en betydande minskning av lönsamheten och gemenskapsproducenterna uppvisade en förlust på 1,7 % för 2001/2002.

(76) Mot denna bakgrund drar kommissionen den preliminära slutsatsen att det finns ett orsakssamband mellan den ökade lågprisimporten och den allvarliga skada som gemenskapens producenter lidit, och att den ökade importen har haft en skadlig inverkan särskilt i form av ett tryck nedåt på priserna och en volymmässig minskning av gemenskapsproducenternas försäljning på gemenskapsmarknaden.

10.1.2 Inverkan av förändringar i förbrukningen

(77) Kommissionen har genomfört en preliminär undersökning av de skadevållande verkningarna av minskningen av förbrukningen mellan 1998/1999 och 2000/2001. Minskningen måste ses mot bakgrund av den övergripande trenden under den femåriga undersökningsperioden. Förbrukningen minskade från 80065 ton 1998/1999 till 74056 ton 1999/2000 och till 65676 ton 2000/2001. Den ökade med 15284 ton till 80960 ton 2001/2002 och minskade sedan till 71564 ton under innevarande säsong (2002/2003). Minskningen av förbrukningen mellan 1998/1999 och 2000/2001 berodde på en nedgång i gemenskapsproducenternas försäljning i EU, till följd av att vissa producenter minskade eller upphörde med produktionen. Detta fick en omedelbar effekt på förbrukningens nivå, eftersom marknaden försörjdes av endast två huvudkällor (Spanien och Kina).

(78) Kommissionen noterar att även om förbrukningen minskade 2000/2001 till vad som sannolikt är dess lägsta nivå under 4,5-årsperioden så var detta samtidigt det år då gemenskapsproducenterna uppnådde sin högsta lönsamhetsnivå (6,8 %). Däremot ökade förbrukningen 2001/2002 till 80960 ton (den högsta nivå som uppnåddes under perioden), under det att gemenskapsproducenternas lönsamhet samtidigt minskade till - 1,7 %. Det finns följaktligen inget klart samband mellan förbrukningen och gemenskapsproducenternas lönsamhet och allmänna ekonomiska situation.

(79) Vid undersökningen av förbrukningens inverkan på gemenskapsproducenternas lönsamhet måste hänsyn tas till samtliga marknadsaktörers reaktioner på förändringarna i förbrukningen. Det konstaterades i detta sammanhang att samtidigt som gemenskapsproducenterna tvingades minska sin försäljning i gemenskapen med omkring 9185 ton 2001/2002 jämfört med 2000/2001, skedde en kraftig ökning av importen (+ 24469 ton).

(80) När det gäller inverkan på priserna bör förändringar i förbrukningen av konserverade produkter med en betydande hållbarhetstid normalt inte få någon stor inverkan på priserna om produktionen anpassas till marknadens behov. Gemenskapens producenter förefaller i detta avseende ha reagerat genom att minska både produktionen och försäljningen för att följa minskningen av förbrukningen.

(81) Med tanke på att vinst kunde noteras även i en situation med minskande förbrukning, som det visas i skäl 78, är det rimligt att dra slutsatsen att minskningen av förbrukningen inte skulle ha medfört väsentliga vinstminskningar om lågprisimporten inte hade ökat kraftigt.

(82) Förbrukningen under 2001/2002 låg på sin högsta nivå sedan 1998/1999 och var ungefär lika stor som 1998/1999. Gemenskapsproducenternas försäljning minskade emellertid med 29438 ton 2001/2002 jämfört med 1998/1999, vilket motsvarar en minskning på 43 %. Samtidigt ökade importen 2001/2002 med 28457 ton jämfört med 1998/1999. Importen ökade således väsentligt trots att förbrukningen endast steg en aning.

>Plats för tabell>

(83) Tabellen ovan visar att om gemenskapsproducenternas marknadsandel hade legat kvar på samma nivå som 1998/1999 hade deras försäljningsvolym varit mycket större. Detta visar att det inte var förbrukningens utveckling som inverkade på gemenskapsproducenternas situation, utan förlusten av marknadsandelar som övertogs av importen.

(84) Av dessa skäl dras slutsatsen att utvecklingen av förbrukningen inte var orsaken till den skada som observerats.

10.1.3 Inverkan av förändringar i exportresultatet

(85) Kommissionen undersökte även inverkan av en exportminskning.

>Plats för tabell>

(86) Mellan 1998/1999 och 2000/2001 minskade gemenskapsproducenternas export av konserverade mandariner från 21316 till 14544 ton, i det att gemenskapsproducenterna förlorade marknadsandelar till lågprisexporten från Kina (i synnerhet som ett resultat av att amerikanska importörer förväntade sig att Förenta staterna skulle införa motåtgärder i samband med hormontvisten: se skäl 33). Mellan 2000/2001 och 2001/2002 återhämtade sig exporten och steg till 18099 ton, samt till 19078 ton säsongen 2002/2003. Under femårsperioden minskade exporten med cirka 2300 ton, även om den största minskningen ägde rum mellan 1999/2000 och 2000/2001 (vilket är det år då gemenskapsproducenternas lönsamhet var som högst). Sedan 2000/2001 har exporten faktiskt ökat. Särskilt under den senaste perioden, mellan 2000/2001 och 2002/2003, ökade exporten till stor del på grund av att hormonhandelstvisten löstes utan att Förenta staterna vidtog straffåtgärder mot export av den berörda produkten från gemenskapen. Denna exportökning har inte bidragit till den skada som gemenskapsproducenterna lidit.

Det är även att märka att i lönsamhetsberäkningen i avsnitt 9.2.11 har endast gemenskapsförsäljningen beaktats.

(87) Av dessa orsaker dras slutsatsen att även om det kan finnas ett visst orsakssamband mellan exportnedgången och de skadeverkningar som konstaterats under den första delen av 4,5-årsperioden, finns det inget sådant samband under den senare delen av perioden.

10.1.4 Inverkan av outnyttjad kapacitet

(88) Kommissionen har vidare undersökt om skadeverkningar kan ha uppstått på grund av outnyttjad kapacitet hos gemenskapsproducenterna. Det förekom endast en enda smärre ändring av den uppskattade teoretiska produktionskapaciteten under undersökningsperioden, nämligen då produktionskapaciteten ökade med 2 % 1999/2000 till 129260 ton.

>Plats för tabell>

(89) Tabellen ovan visar att om gemenskapsindustrins produktionsvolym hade legat kvar på samma nivå som 1998/1999, skulle gemenskapsindustrin också ha bibehållit ett högt kapacitetsutnyttjande. Med tanke på att den faktiska produktionen och det faktiska kapacitetsutnyttjandet var mycket lägre än de simulerade nivåerna, står det klart att det är produktionsminskningen snarare än den blygsamma kapacitetsökningen som har vållat den allvarliga skadan.

(90) Denna kapacitetsökning bidrog till att kapacitetsutnyttjandet minskade 1999/2000 och de därpå följande åren, eftersom den förväntade efterfrågan på ytterligare kapacitet aldrig uppstod. Med hänsyn till den mycket låga kapacitetsökningen och till att kapacitetsutnyttjandet i avsaknad av den ökningen inte skulle ha uppvisat ett väsentligt annorlunda mönster, drar kommissionen slutsatsen att den mycket låga kapacitetsökningen inte vållade industrin skada.

10.1.5 Inverkan av bristande utbud

(91) Några exportörer hävdade att det var bristande utbud på råvaror (dvs. färska små citrusfrukter) på gemenskapsmarknaden som orsakat gemenskapsproducenternas produktionsminskning. På grundval av den preliminära undersökningen av gemenskapsmarknaden för färska små citrusfrukter fastställde kommissionen preliminärt att det fanns ett tillräckligt utbud för att täcka bearbetningsindustrins efterfrågan.

(92) I tabell A anges den faktiska produktionen av färska små citrusfrukter (klementiner, mandariner och satsumas) för åren 1998-2002. I tabell B anges den prognosticerade produktionen tillsammans med återtagna produkter för säsongerna 1998/1999-2002/2003.

Tabell A

>Plats för tabell>

Tabell B

>Plats för tabell>

10.1.6 Bearbetningsindustrins efterfrågan på färska små citrusfrukter

(93) I tabell C anges de kvantiteter klementiner och satsumas som användes av bearbetningsindustrin för framställning av konserverade mandariner under perioden 1998/1999-2002/2003.

Tabell C

>Plats för tabell>

(94) Såsom framgår av tabellerna A och C förefaller utbudet av små färska citrusfrukter på gemenskapsmarknaden vida överstiga bearbetningsindustrins efterfrågan. Under varje undersökt år för vilket det för närvarande finns tillgång på statistik förefaller det som om utbudet översteg efterfrågan både när det gäller färsk frukt och råvaror för behandling och att minst 1,8 % av produktionen av små färska citrusfrukter återtagits från marknaden.

(95) Bearbetningsindustrin konkurrerar med andra inköpare av färska satsumas och klementiner och dess förmåga att konkurrera hindras inte desto mindre av den sänkning av priset för den likadana produkten som orsakats av den ökade lågprisimporten av den berörda produkten under de senaste åren. Detta har fått två konsekvenser. För det första håller det på att bli allt svårare för gemenskapsproducenterna att köpa råvaror (färska satsumas och klementiner) till ett pris som gör det möjligt för dem att uppnå en skälig lönsamhet. För det andra leder de låga priser som gemenskapsproducenterna erbjuder odlarna för satsumas, dvs. den råvara som huvudsakligen används för konservering, till att odlarna lägger om sin produktion från satsumas till klementiner i syfte att förbättra sin lönsamhet. Det förefaller emellertid inte som om denna process ännu gått tillräckligt långt för att ha gett kännbara resultat när det gäller utbudet till gemenskapsproducenterna.

(96) Det bör noteras att vid utgången av säsongen 2001/2002, det år då importen ökade till 44804 ton och gemenskapsproducenternas försäljning i EU minskade till 36156 ton, hade gemenskapsproducenternas lager ökat med 9636 ton till 16387 ton. Detta förefaller visa att försäljningsnedgången inte hade sin orsak i att de inte kunde leverera produkten.

(97) Kommissionens preliminära slutsats är således att den skada som gemenskapsproducenterna lidit inte orsakats av bristande utbud.

10.1.7 Andra faktorer

(98) Under denna preliminära undersökning kunde kommissionen inte identifiera några andra orsaker till skadan för gemenskapsindustrin och några sådana togs inte heller upp av de berörda parterna.

10.2 Fördelning av skadeverkningar

(99) Den allvarliga skada som gemenskapsproducenterna lidit tog sig främst uttryck i minskade försäljningsvolymer, minskade priser per enhet, försämrad lönsamhet och ökade ekonomiska förluster. Kommissionen identifierade inte några andra faktorer som skulle ha kunnat bidra till skadan, utöver ökningen av importen.

(100) Kommissionen noterade, efter att ha försäkrat sig om att effekterna av andra faktorer inte tillskrevs den ökade importen, att det fanns ett faktiskt och betydande orsakssamband mellan nedgången i gemenskapsproducenternas försäljningsvolym, försäljningspriser och lönsamhet och ökningen av importen, vilken inte bara ökade mycket snabbare än förbrukningen mellan 2000/2001 och 2001/2002, utan även ökade då förbrukningen minskade mellan 1998/1999 och 2000/2001.

10.3 Slutsats

(101) Efter att ha fastställt att det inte finns några skadeverkningar av de andra kända faktorerna, drar kommissionen preliminärt slutsatsen att det finns ett faktiskt och betydande samband mellan den ökade importen och den allvarliga skadan för gemenskapsproducenterna.

11. KRITISK SITUATION

(102) Kommissionen drar den preliminära slutsatsen att det finns kritiska omständigheter där gemenskapsproducenterna skulle vållas skada som är svår att avhjälpa om införandet av skyddsåtgärder dröjer. Såsom angivits ovan har kommissionen dragit den preliminära slutsatsen att gemenskapsproducenterna vållats allvarlig skada. De har redan drabbats av en minskning av bland annat produktionen, försäljningsvolymen, priset per enhet och lönsamheten till följd av den ökade importen av den berörda produkten.

(103) Produktionen av den likadana eller direkt konkurrerande produkten har minskat med 28 % mellan 2000/2001 och 2002/2003. Försäljningen i gemenskapen har minskat med 26 % under samma tidsperiod(5) och gemenskapsproducenternas marknadsandel har minskat. Även lönsamheten minskade kraftigt under denna period, och i många fall skedde försäljningen med förlust.

(104) Det framgår av tillgängliga uppgifter rörande gemenskapsproducenternas resultat under det tredje kvartalet 2002/2003 att produktionen, försäljningen och lönsamheten fortsätter att minska. Det står klart att gemenskapsproducenternas ställning redan är svag. Importökningen har lett till ett överutbud på gemenskapsmarknaden, minskade försäljningsvolymer och priser, förluster och allvarlig skada. Denna situation förvärras av den uppenbara minskningen av förbrukningen under den innevarande säsongen jämfört med 2001/2002.

(105) Om det inte införs några importbegränsningar på gemenskapsmarknaden kan importen till gemenskapen av den berörda produkten således förväntas ligga kvar på en hög nivå, varvid gemenskapsproducenterna kommer att fortsätta att gå med förlust och därmed tvingas i konkurs. Denna process har redan tagit sin början. Två spanska företag som tidigare konserverade mandariner gick i konkurs i april 2002. Högst sannolikt kommer fler företag att följa i dess spår.

(106) Det kommer således att bli svårt att undvika tillfällig eller permanent nedläggning av produktionsanläggningar. Dessa nedläggningar kan komma att påverka produktionen både av den likadana produkten och av andra produkter som tillverkas vid samma anläggningar. De sociala följderna i de berörda regionerna (främst Valencia och Murcia) skulle bli betydande. De negativa följderna skulle även utsträckas till verksamhet som är beroende av de gemenskapsproducenter som påverkas av åtgärderna.

(107) Den ytterst betydande importen till gemenskapsmarknaden och det faktum att en fortsatt import på denna nivå får extremt negativa verkningar gör att gemenskapsproducenterna omedelbart måste vidta åtgärder för att öka försäljningsintäkterna och stäva förväntade förluster, bland annat i form av nedläggning av produktionsanläggningar och friställningar. Den skada som gemenskapsproducenterna vållas genom sådana åtgärder skulle vara svår att avhjälpa. För att sådana åtgärder skall kunna undvikas måste provisoriska skyddsåtgärder införas.

(108) Det framgår dessutom av rapporter från det kinesiska jordbruksministeriet att ett storskaligt program för att förbättra produktiviteten för den mark som används för att odla färska citrusfrukter håller på att genomföras. Detta väntas ske genom tekniska förbättringar och ersättning av lågvolym- och lågkvalitetsträd med förbättrade varieteter. Dessutom väntas produktiviteten förbättras ytterligare enbart till följd av tidigare påbörjade trädplanteringsprogram som ännu inte fått full effekt.

11.1 Slutsats

(109) Med hänsyn till gemenskapsproducenternas dåliga ekonomiska situation och det fortsatta och ökade hot som de kinesiska exporterande producenterna utgör anser kommissionen att det föreligger en kritisk situation där det kan leda till skada som är svår att avhjälpa om införandet av provisoriska skyddsåtgärder dröjer. Det faktum att två producenter redan gått i konkurs bekräftar att det föreligger en kritisk situation. Kommissionen drar därför slutsatsen att provisoriska skyddsåtgärder bör införas utan dröjsmål.

12. GEMENSKAPENS INTRESSE

12.1 Inledande anmärkningar

(110) Skyddsåtgärder syftar till att avhjälpa allvarlig skada som har inträffat till följd av oväntade händelser och att förhindra att situationen för gemenskapsproducenterna av den berörda produkten ytterligare förvärras. Förutom oväntade händelser, ökad import, allvarlig skada, orsakssamband och kritiska omständigheter har kommissionen undersökt huruvida det finns några tvingande ekonomiska skäl för att dra slutsatsen att det inte skulle ligga i gemenskapens intresse att införa provisoriska åtgärder. I detta syfte undersöktes på grundval av tillgänglig bevisning vilka verkningar det skulle få för alla berörda parter om provisoriska åtgärder infördes och de sannolika verkningarna av att införa respektive inte införa provisoriska åtgärder.

12.2 Gemenskapsproducenternas intresse

(111) Gemenskapsproducenterna har gjort betydande investeringar och har det mest mekaniserade och automatiserade produktionssystemet i världen. De är ekonomiskt bärkraftiga ock konkurrenskraftiga under normala marknadsvillkor. Under skadeundersökningsperioden minskade gemenskapsproducenternas produktion och försäljning kraftigt, vilket har gjort att de för närvarande inte är lönsamma. Gemenskapsproducenternas ställning skulle helt klart äventyras om den fortsatta lågprisimporten av betydande volymer inte förhindras genom införandet av provisoriska skyddsåtgärder. Skulle importen fortsätta i sin nuvarande omfattning skulle detta kunna leda till att ett antal av dem upphörde med konserveringen av mandariner eller med all sin verksamhet.

12.3 Intresset för gemenskapsproducenterna av färska små citrusfrukter

(112) De producenter av färsk frukt som försörjer gemenskapsproducenterna med råvaror har intresse av en stark och förutsägbar efterfrågan på sin produkt till ett pris som gör det möjligt för dem att uppnå en skälig vinst. Om dessa villkor inte är uppfyllda kommer många av producenterna av färsk frukt inte att kunna överleva på medellång och lång sikt. Det förefaller som om den betydande lågprisimporten av den berörda produkten bland annat leder till att råvarupriserna (små färska citrusfrukter, särskilt satsumas) på gemenskapsmarknaden pressas ned. Producenterna av färsk frukt har därför intresse av att åtgärder införs i syfte att minska lågprisimporten av den berörda produkten till gemenskapen.

12.4 Intresset för användarna och importörerna i gemenskapen

(113) I syfte att bedöma verkningarna för importörer och användare av att åtgärder införs respektive inte införs sände kommissionen frågeformulär till kända importörer och användare av den berörda produkten på gemenskapsmarknaden. Det inkom nio svar från importörer men inget svar från andra användare än sådana som var importörer närstående. Undersökningar på plats företogs hos fyra importörer av den berörda produkten.

(114) Importörerna hävdade att det var bättre att bibehålla olika försörjningskällor och att om åtgärder införs bör dessa inte vara utformade som ett minimiprissystem eller tilldelning ur en kvot enligt principen "först-till-kvarn", eftersom detta skulle störa marknaden ytterligare. Tilldelning enligt principen "först-till-kvarn" skulle leda till import i början av året tills kvoterna var tömda och därefter till ianspråktagande av det inhemska utbudet. De underströk dessutom vikten av att handlarna på de viktigaste marknaderna i Europa och konsumenterna har fortsatt tillgång till kvalitetsprodukter till låga priser.

(115) I detta sammanhang bör det noteras att de föreslagna provisoriska åtgärderna omfattar tullkvoter på högre nivåer än de traditionella importnivåerna. De eventuella nackdelarna för användarna och importörerna anses därför inte väga tyngre än de fördelar som de föreslagna provisoriska åtgärderna förväntas ge gemenskapsproducenterna. Dessa åtgärder är vad som minst krävs för att förhindra att gemenskapsproducenternas situation förvärras ytterligare.

12.5 Intresset för konsumenterna i gemenskapen

(116) Eftersom den berörda produkten är en konsumentvara underrättade kommissionen olika konsumentorganisationer om att undersökningen inletts. Ingen konsumentorganisation lämnade några synpunkter och verkningarna för konsumenterna anses därför vara minimala.

13. ALLMÄNT ÖVERVÄGANDE

(117) Den ökade importen av den berörda produkten (som det beskrivs i skälen 39-111) leder dessutom till allvarliga störningar på gemenskapens marknad för den berörda produkten, vilken är en av de produkter som förtecknas i artikel 1.2 i rådets förordning (EG) nr 2201/1996 av den 28 oktober 1996 om den gemensamma organisationen av marknaden för bearbetade produkter av frukt och grönsaker(6), senast ändrad genom förordning (EG) nr 2699/2000(7), och dessa störningar äventyrar sannolikt uppfyllandet av de mål som anges i artikel 33 i fördraget (som det beskrivs i skäl 45 och följande). De villkor som anges i artikel 22 i rådets förordning (EG) nr 2201/1996 är följaktligen i tillämpliga fall uppfyllda.

14. SLUTLIGA ÖVERVÄGANDEN

(118) Det framgår av den preliminära analysen av undersökningsresultaten att det föreligger en kritisk situation och ett behov av att införa provisoriska skyddsåtgärder i syfte att förhindra att gemenskapsproducenternas lider ytterligare skada som är svår att avhjälpa.

14.1 De provisoriska skyddsåtgärdernas form och nivå

(119) För att gemenskapsmarknaden skall fortsätta vara öppen och för att se till att det finns ett utbud för att tillgodose efterfrågan, bör det införas ett system med tullkvoter och föreskrivas att det för mängder utöver dessa kvoter måste erläggas en tilläggstull. Därmed kan även import utöver dessa kvoter föras in i gemenskapen, om än mot erläggande av en tilläggstull. Tilläggstullen bör fastställas till en nivå som ger tillräcklig lättnad åt gemenskapens producenter och beräknas på grundval av ett målpris som möjliggör en vinst för gemenskapsproducenterna på 6,8 % av omsättningen, med avdrag för det genomsnittliga importpriset under perioden 2001/2002 till 2002/2003 i samma handelsled justerat till cif-priset vid gemenskapens gräns, förtullat. Denna vinstnivå grundar sig på en bedömning av den faktiska vinsten under perioden 1998/1999-2001/2002. Målprisunderskridandet fastställdes till 22 %. Den fasta tullen bör således uppgå till 155 euro per ton.

(120) För att bibehålla tillträdet till gemenskapens marknad bör tullkvoterna fastställas på grundval av importvolymen under en period nära i tiden. Den senaste treårsperiod för vilken det finns importstatistik tillgänglig är perioden 1999/2000-2001/2002. Tullkvoterna bör därför fastställas på grundval av den genomsnittliga importvolymen under dessa år (27570 ton). Denna volym bedöms göra det möjligt för gemenskapsproducenterna att fortsätta anpassa sig, samtidigt som en ytterligare försämring av deras situation undviks. Med hänsyn till de provisoriska åtgärdernas varaktighet (154 dagar) och nödvändigheten av att utesluta utvecklingsländer vars export till gemenskapens marknad inte överstiger 3 % av EU:s import av den berörda produkten, bör den sammanlagda volymen av tullkvoterna fastställas till 11632 ton.

(121) För att bevara det traditionella handelsmönstret samtidigt som det tillses att gemenskapens marknad är öppen för nya leverantörsländer, bör tullkvoterna delas upp mellan de länder som har ett betydande intresse av att leverera den berörda produkten till gemenskapens marknad, samtidigt som en del reserveras för de länder som i nuläget inte har ett sådant betydande intresse. Efter samråd med Kina, som är det enda land som har ett sådant betydande intresse, gör kommissionen bedömningen att en specifik kvot bör avsättas för Kina och att storleken på denna bör fastställas i förhållande till hur stor andel av den totala kvantiteten av den berörda produkten som levererats av Kina under treårsperioden 1999/2000-2001/2002. En mycket stor del av importen under denna period hade sitt ursprung i Kina och därför bör det inrättas en landspecifik tullkvot för Kina och en annan kvot för alla andra länder.

(122) På denna grundval skulle Kinas kvot fastställas till 11389 ton för en period av 154 dagar, under det att kvoten för alla andra länder skulle bli 243 ton för samma period. Detta skulle emellertid leda till att kvoten för alla andra länder blir för liten för att möjliggöra konkurrens eller att nya företag kan komma in på marknaden. Det är önskvärt att även andra länder än Kina ges möjlighet att exportera den berörda produkten till gemenskapen. Kvoten för alla andra länder bör därför ökas till 3 % av förbrukningen i gemenskapen (eller till 906 ton för 154 dagar), vilket ger en total kvot på 12295 ton för en period av 154 dagar.

(123) I enlighet med gemenskapslagstiftningen och gemenskapens internationella förpliktelser bör de provisoriska skyddsåtgärderna inte gälla för produkter med ursprung i ett utvecklingsland, under förutsättning att detta lands andel av importen till gemenskapen av den berörda produkten inte överstiger 3 %.

(124) Det framgår av kommissionens preliminära fastställande att det enda utvecklingsland som inte uppfyller villkoren för att omfattas av detta undantag är Kina. Följaktligen bör de utvecklingsländer som inte omfattas av de provisoriska åtgärderna anges och dessa förtecknas således i bilagan.

14.2 Förvaltning av tullkvoterna

(125) Några importörer och deras intresseorganisationer begärde att ett system skulle införas för att göra det möjligt för de importörer som traditionellt importerar den berörda produkten från Kina att få garanterade kvantiteter som grundar sig på deras traditionella importnivåer från Kina. Andra importörer hävdade att ett eventuellt kvotsystem borde tillämpas enligt principen "först-till-kvarn", i syfte att undvika onödig administration och upprätthålla konkurrensen.

(126) I syfte att erhålla nödvändiga uppgifter för fastställandet av en lämplig metod för att förvalta kvoterna offentliggjorde kommissionen ett tillkännagivande den 2 oktober 2003 i vilket de importörer som hade importerat eller önskade importera den berörda produkten ombads lämna vissa detaljerade uppgifter om sin tidigare import och förväntade framtida import(8). Det framgick av de upplysningar som lämnades till följd av detta tillkännagivande att för konserveringssäsongerna 1999/2000, 2000/2001 och 2001/2002 hade den största delen av importen av den berörda produkten (mer än 90 %) importerats av ett litet antal importörer, vilka i snitt importerade minst 500 ton per konserveringssäsong (nedan kallade "traditionella importörer"). Resten av importen importerades av andra importörer än de traditionella importörerna (nedan kallade "andra importörer").

(127) Kommissionen granskade dessa framställningar med utgångspunkt i följande överväganden:

- I den kritiska situation som föreligger och med hänsyn till att konserveringssäsongen redan har inletts bör provisoriska åtgärder införas så snabbt som möjligt.

- Utan ett system med garanterade licenser kommer priserna för importen från Kina att öka dramatiskt under tullkvotens inledningsfas då importörerna kommer att försöka undvika att deras import beläggs med skyddstull, varefter de kan komma att rasa i och med att importörerna når upp till eller överskrider den importnivå som motsvarar deras order (nedan kallade "icke-förutsebara effekter"). De icke-förutsebara effekterna av att tilldela kvoten enligt först till kvarn-principen riskerar att skada gemenskapens producenter, eftersom efterfrågan i början av konserveringssäsongen kommer att inriktas på import från Kina och kommer att överföras till gemenskapsproducenternas produkt först efter det att tullkvoten förbrukats. Detta riskerar att minska gemenskapsproducenternas försäljning i början av konserveringssäsongen och de skulle även kunna lida av den osäkerhet som skulle följa av de stora prisfluktuationerna. Om detta skulle inträffa, skulle uppnåendet av målet med att införa provisoriska åtgärder äventyras.

- De nuvarande importörer som normalt sett importerar betydande kvantiteter av den berörda produkten från Kina har intresse av att det tillses att de traditionella handelsflödena består och att de även i fortsättningen kan importera en viss kvantitet av den berörda produkten från Kina utan tilläggstull. Även de nya importörerna har intresse av att ha viss möjlighet att importera den berörda produkten från Kina utan tilläggstull.

- Även detaljhandlarna och konsumenterna har intresse av att det även i fortsättningen finns ett tillräckligt utbud av den berörda produkten på gemenskapsmarknaden och att marknadspriset stabiliseras.

- De provisoriska åtgärderna bör utformas så att deras mål uppnås samtidigt som man minimerar onödiga marknadsstörningar i form av stora prisfluktuationer och negativa effekter för gemenskapens producenter och samtidigt som administrationen för importörerna minimeras.

(128) Mot denna bakgrund anser kommissionen att det inte är lämpligt att förvalta tullkvoten enligt först till kvarn-principen. I stället bör de ekonomiska aktörer som traditionellt importerat betydande kvantiteter av den berörda produkten till gemenskapen (traditionella importörer) ha möjlighet att ansöka om en licens för att importera en kvantitet av den berörda produkten utan tilläggstull, på grundval av omfattningen av deras traditionella import från Kina. Samtidigt bör andra importörer som önskar importera den berörda produkten till gemenskapen från Kina, men som inte uppfyller detta villkor (nedan kallade "andra importörer"), också ha möjlighet att ansöka om en licens för att importera en kvantitet av den berörda produkten utan tilläggstull.

(129) För att alla skall ges lika möjlighet att importera den berörda produkten utan tilläggstull bör ett licenssystem inrättas enligt vilket det endast är möjligt att importera den berörda produkten utan tilläggstull mot uppvisande av en importlicens. Tillämpningsföreskrifterna för detta system skall utgöra ett komplement till, eller ett undantag från, de bestämmelser som fastställts genom kommissionens förordning (EG) nr 1291/2000 av den 9 juni 2000 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för systemet med import- och exportlicenser samt förutfastställelselicenser för jordbruksprodukter(9), senast ändrad genom förordning (EG) nr 325/2003(10).

(130) För att systemet skall kunna fungera väl bör endast aktörer (fysiska eller juridiska personer, enskilda personer eller grupper) som nyligen har importerat till gemenskapen ha rätt att ansöka om en licens. Det behövs även åtgärder för att så långt som möjligt förhindra att ansökningar om importlicenser sker i spekulativt syfte, vilket kan leda till att tullkvoterna inte förbrukas till fullo. För att vara berättigad att ansöka om en licens bör importören därför nyligen ha importerat rimliga kvantiteter av liknande produkter till gemenskapen. Med hänsyn till den berörda produktens egenskaper och värde anses det rimligt att en importör måste ha importerat minst 50 ton av sådana bearbetade produkter av frukt och grönsaker som anges i artikel 1.2 i rådets förordning (EG) nr 2201/1996 under minst en av konserveringssäsongerna 1999/2000, 2000/2001 och 2001/2002 för att vara berättigad att ansöka om en licens. Dessutom bör det föreskrivas att en säkerhet måste ställas för varje ton av den berörda produkten som är föremål för en ansökan om importlicens. Denna säkerhet bör vara tillräckligt hög för att motverka ansökningar i spekulationssyfte, men inte för hög för att motverka ansökningar från aktörer som verkligen bedriver handel med bearbetade produkter av frukt och grönsaker. En säkerhet på cirka 20 % av värdet av den importerade berörda produkten anses vara rimlig i detta sammanhang.

(131) Trots att de traditionella importörerna svarat för en mycket stor procentandel av importen av den berörda produkten under de senaste konserveringssäsongerna bör emellertid minst 15 % av tullkvoten för varor med ursprung i Kina göras tillgänglig för andra importörer i syfte att bibehålla en öppen marknad och upprätthålla konkurrensen. Genom att tilldela de traditionella importörerna endast 85 % av tullkvoten för varor med ursprung i Kina och de andra importörerna 15 % bibehåller man således bäst de traditionella handelsflödena när det gäller importen från Kina.

(132) Följaktligen bör licenser för 85 % av tullkvoten för import av den berörda produkten med ursprung i Kina kunna beviljas på grundval av ansökningar från traditionella importörer enligt objektiva kriterier. De återstående 15 % av tullkvoten bör kunna beviljas på grundval av ansökningar från andra importörer enligt objektiva kriterier. Dessa kriterier är nödvändiga för att säkerställa att varje traditionell importör har möjlighet att bibehålla sin ställning gentemot andra traditionella importörer, att ingen enskild importör kan kontrollera marknaden och att konkurrensen mellan importörer bibehålls. I detta sammanhang är det lämpligaste objektiva kriteriet för traditionella importörer den högsta kvantitet (nettovikt) av den berörda produkten som importerats per konserveringssäsong av den traditionella importören under konserveringssäsongerna 1999/2000, 2000/2001 och 2001/2002. Det lämpligaste objektiva kriteriet för andra importörer är en gräns på 20 % av den tullkvot för varor med ursprung i Kina som reserverats för andra importörter (vilket motsvarar 3 % av den totala tullkvoten för varor med ursprung i Kina).

(133) När det gäller importen av den berörda produkten från andra länder än Kina bör hela tullkvoten vara tillgänglig för alla importörer på samma villkor, eftersom de traditionella importörerna inte har någon betydande import av den berörda produkten från andra länder än Kina och eftersom den tullkvot som skall inrättas är väsentligt högre än importen under föregående konserveringssäsonger. Av dessa orsaker är det lämpligaste objektiva kriteriet för att begränsa ansökningarna om importlicens en gräns på 20 % av tullkvoten för varor med detta ursprung.

(134) Möjligheten att från tullkvoterna undanta varor som importeras från utvecklingsländer är avhängig av varornas ursprung. Möjligheten att låta importerade varor omfattas av tullkvoten för import med ursprung i Kina eller av tullkvoten för import med ursprung i alla andra länder är också beroende av varornas ursprung. De gällande kriterierna i gemenskapen för bestämmande av ursprung bör därför tillämpas och, i syfte att se till att tullkvoterna förvaltas effektivt, bör det för import av den berörda produkten krävas att ett ursprungscertifikat uppvisas vid gemenskapens gräns, utom när importen av den berörda produkten omfattas av ett ursprungsintyg som utfärdats eller upprättats enligt relevanta regler för att få omfattas av tullförmåner.

14.3 Varaktighet

(135) De provisoriska åtgärderna bör inte tillämpas längre än 154 dagar. Åtgärderna bör träda i kraft den 9 november 2003 och gälla i 154 dagar, såvida inte slutgiltiga åtgärder införs eller undersökningen avslutas utan införande av åtgärder före denna tidpunkt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

System med tullkvoter

1. För perioden från och med denna förordnings ikraftträdande till och med den 10 april 2004 skall ett system med tullkvoter öppnas för import till gemenskapen av vissa beredda eller konserverade mandariner (inbegripet tangeriner och satsumas), klementiner, wilkings och andra liknande citrushybrider utan tillsats av alkohol, men med tillsats av socker, vilka för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 2008 30 55 och 2008 30 75 (nedan kallade "konserverade mandariner"). Tullkvoterna skall omfatta 11389 ton för konserverade mandariner med ursprung i Kina och 906 ton för konserverade mandariner med ursprung i alla andra länder.

2. Den konventionella tullsatsen enligt rådets förordning (EEG) nr 2658/87(11), eller eventuella förmånstullsatser, skall fortsätta att gälla för konserverade mandariner som importeras inom ramen för de kvoter som fastställs i punkt 1.

3. Konserverade mandariner som importeras utan uppvisande av en licens för det land i vilket dessa konserverade mandariner har sitt ursprung skall beläggas med en tilläggstull på 155 euro per ton.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning används följande beteckningar med de betydelser som här anges:

a) konserveringssäsong: en tolvmånadersperiod från och med den 1 oktober i ett år till och med den 30 september nästa år.

b) importör: en aktör (fysisk eller juridisk person, enskild person eller grupp) som till gemenskapen har importerat minst 50 ton av sådana bearbetade produkter av frukt och grönsaker som anges i artikel 1.2 i rådets förordning (EG) nr 2201/1996 under minst en av konserveringssäsongerna 1999/2000, 2000/2001 och 2001/2002, oavsett importens ursprung.

c) traditionell importör: en importör som importerat i snitt minst 500 ton konserverade mandariner per konserveringssäsong till gemenskapen under konserveringssäsongerna 1999/2000, 2000/2001 och 2001/2002, oavsett importens ursprung.

d) referenskvantitet: den högsta kvantitet av konserverade mandariner som importerats per konserveringssäsong av en traditionell importör under någon av konserveringssäsongerna 1999/2000, 2000/2001 och 2001/2002.

e) andra importörer: importörer som inte är traditionella importörer.

f) ursprung: det land i vilket importen har sitt ursprung. Detta land kan vara Kina eller ett annat land än Kina.

Artikel 3

Importlicenssystem

1. För all import inom ramen för de kvoter som fastställs i artikel 1.1 skall det uppvisas en importlicens (nedan kallad "licensen") utfärdad i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 1291/2000, om inte annat följer av den här förordningen.

2. Artikel 8.4 i förordning (EG) nr 1291/2000 skall inte tillämpas på licenserna. I fält 19 på licenserna skall "0" anges.

3. Genom undantag från artikel 9 i förordning (EG) nr 1291/2000 kan rättigheter som följer av licensen inte överlåtas.

4. Säkerheten enligt artikel 15.2 i förordning (EG) nr 1291/2000 skall vara 150 euro per nettoton.

Artikel 4

Licensernas giltighet

1. Produktens ursprungsland skall anges i fält 8 i ansökan om licens och i licensen. Ordet "ja" i fält 8 skall kryssas för. Licenserna skall endast vara giltiga för produkter med ursprung i det angivna ursprungslandet.

2. Licenserna skall endast vara giltiga för den period som de utfärdats för. I fält 24 skall "licens giltig endast till den 10 april 2004" anges.

Artikel 5

Licensansökan

1. Endast importörer får ansöka om licens.

Ansökningarna skall inges till de behöriga nationella myndigheterna. Importörerna skall till stöd för sina licensansökningar lämna uppgifter som gör det möjligt för de behöriga nationella myndigheterna att kontrollera att de uppfyller kraven enligt artikel 2 b och 2 c.

2. Licensansökningar får inges under sju arbetsdagar från och med denna förordnings ikraftträdande.

3. Licensansökningar som lämnas in av en traditionell importör skall inte avse en kvantitet som är högre än den berörda traditionella importörens referenskvantitet för import av konserverade mandariner med ursprung i Kina, eller som överstiger 20 % av den tullkvot som fastställts för import av konserverade mandariner med ursprung i alla andra länder.

4. Licensansökningar som lämnas in av andra importörer skall inte avse en kvantitet som överstiger 3 % av den tullkvot som fastställs i artikel 1.1 för import av konserverade mandariner med ursprung i Kina, eller 20 % av den tullkvot som fastställts för import av konserverade mandariner med ursprung i alla andra länder.

5. I fält 20 i ansökan skall "traditionell importör" eller "annan importör" anges samt "ansökan enligt förordning (EG) nr 1964/2003".

Artikel 6

Fördelning av tullkvoterna

1. När det gäller import av varor med ursprung i Kina skall den tullkvot som fastställs i artikel 1.1 fördelas enligt följande:

a) 85 % till traditionella importörer.

b) 15 % till andra importörer.

Om dessa kvantiteter inte förbrukats till fullo av en kategori importörer kan återstoden föras över till den andra kategorin.

2. När det gäller import av varor med ursprung i andra länder än Kina skall den kvot som fastställs i artikel 1.1 vara öppen för både traditionella importörer och andra importörer.

Artikel 7

Uppgifter som medlemsstaterna skall lämna till kommissionen

1. Medlemsstaterna skall underrätta kommissionen om de importlicensansökningar som ingivits och de kvantiteter som dessa avser.

2. De uppgifter som avses i punkt 1 skall lämnas senast klockan 12 (Brysseltid) den nionde arbetsdagen efter denna förordnings ikraftträdande.

3. De uppgifter som avses i punkt 1 skall lämnas på elektronisk väg och på det formulär som kommissionen sänt till medlemsstaterna för detta ändamål. De uppgifter som lämnas skall fördelas på typ av importör och ursprung i enlighet med artikel 2.

Artikel 8

Utfärdande av licenser

1. På grundval av de uppgifter som medlemsstaterna lämnat i enlighet med artikel 7 skall kommissionen för varje ursprung och typ av importör i enlighet med artikel 2, och med beaktande av punkt 2, genom en förordning besluta om i vilken proportion licenser skall utfärdas senast tjugofyra arbetsdagar efter denna förordnings ikraftträdande. Om kommissionen på grundval av uppgifter som medlemsstaterna lämnat i enlighet med artikel 7 konstaterar att ansökningarna om licens överstiger de kvantiteter som fastställts i enlighet med artiklarna 1 och 6 skall den fastställa en enhetlig minskningskoefficient för ansökningarna i fråga.

2. Licenserna skall utfärdas av de behöriga nationella myndigheterna den tredje arbetsdagen efter den dag då den förordning som avses i punkt 1 träder i kraft.

3. Om den kvantitet för vilken en licens har utfärdats på grundval av punkt 1 underskrider den kvantitet som licensansökan avser, får licensansökan dras tillbaka inom tre arbetsdagar från och med ikraftträdandet av de åtgärder som antagits enligt punkt 1. Vid sådana tillbakadraganden skall säkerheten frisläppas omedelbart.

Artikel 9

Utvecklingsländer

Import av konserverade mandariner med ursprung i något av de utvecklingsländer som anges i bilagan skall inte omfattas av eller dras av från tullkvoterna.

Artikel 10

Allmänna bestämmelser

1. Ursprunget för de konserverade mandariner som omfattas av denna förordning skall fastställas i enlighet med gällande gemenskapsbestämmelser.

2. Om inte annat följer av punkt 3 får konserverade mandariner med ursprung i tredjeland endast övergå till fri omsättning i gemenskapen på villkor att

a) ett ursprungsintyg uppvisas som skall vara utfärdat av de behöriga nationella myndigheterna i dessa länder i enlighet med artikel 47 i kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93,

b) produkten har transporterats direkt till gemenskapen från tredjelandet i fråga, i enlighet med artikel 11.

3. Det ursprungsintyg som avses i punkt 2 a skall inte krävas för import av konserverade mandariner som omfattas av ett bevis om ursprung som utfärdats eller upprättats i enlighet med relevanta bestämmelser för att få omfattas av tullförmåner.

4. Bevis om ursprung skall endast godtas om de konserverade mandarinerna uppfyller de villkor för fastställande av ursprung som anges i gällande gemenskapsbestämmelser.

Artikel 11

Direkttransport

1. Följande varor skall anses som direkttransporterade till gemenskapen från ett tredjeland:

a) Varor som under transport inte passerar ett annat tredjelands territorium.

b) Varor som vid transport passerar andra tredjeländers territorier än ursprungslandets, med eller utan omlastning eller tillfällig lagring i dessa länder, under förutsättning att transporten genom dessa territorier är berättigad av geografiska skäl eller uteslutande av transportskäl, och att varorna

i) har övervakats av tullmyndigheterna i transit- och lagringsländerna,

ii) inte har kommit ut i handeln eller frisläppts för konsumtion i dessa länder,

iii) inte har varit föremål för andra åtgärder än lossning eller omlastning i dessa länder.

2. Bevis på att de i punkt 1 b angivna villkoren är uppfyllda skall sammanställas och uppvisas för myndigheterna i gemenskapen. Detta bevis skall anses ha lämnats efter uppvisande av särskilt någon av följande handlingar:

a) Ett enda transportdokument som utfärdats i ursprungslandet och som omfattar transporten genom transitlandet eller transitländerna.

b) Ett intyg utfärdat av tullmyndigheterna i transitlandet eller transitländerna innehållande

i) en exakt beskrivning av varorna,

ii) uppgifter om de datum då varorna lossades och omlastades eller, vid sjötransport de datum då varorna lastades eller lossades, med uppgift om de fartyg som använts.

Artikel 12

Import under transport till gemenskapen

1. Denna förordning skall inte gälla varor som håller på att transporteras till gemenskapen enligt punkt 2.

2. Varan skall anses vara under transport till gemenskapen om följande villkor är uppfyllda:

- De har lämnat ursprungslandet innan denna förordning börjar tillämpas.

- De har transporterats från lastningsplatsen i ursprungslandet till lossningsplatsen i gemenskapen med stöd av ett giltigt transportdokument som har utfärdats innan denna förordning börjar tillämpas.

3. Berörda parter skall för tullmyndigheterna framlägga tillfredsställande bevis på att de villkor som anges i punkt 2 har uppfyllts.

Myndigheterna får dock anse att varorna har lämnat ursprungslandet före den dag då denna förordning börjar tillämpas om ett av följande dokument uppvisas:

- Vid sjötransport: konossementet av vilket det framgår att varorna lastats före denna dag.

- Vid järnvägstransport: fraktsedel, vilken skall ha godkänts av järnvägsmyndigheterna i ursprungslandet före denna dag.

- Vid vägtransport: CMR-fraktsedel eller annat transportdokument, som upprättats i ursprungslandet före denna dag

- Vid flygtransport: flygfraktsedel av vilket det framgår att flygbolaget tagit emot varorna före denna dag.

Artikel 13

Medlemsstaterna och kommissionen skall nära samarbeta i syfte att se till att denna förordning efterlevs.

Artikel 14

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning och skall tillämpas till den 10 april 2004.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 7 november 2003.

På kommissionens vägnar

Pascal Lamy

Ledamot av kommissionen

(1) EGT L 349, 31.12.1994, s. 53.

(2) EGT L 286, 11.11.2000, s. 1.

(3) EGT L 67, 10.3.1994, s. 89.

(4) EUT L 65, 8.3.2003, s. 1.

(5) Denna procentsats grundar sig på antagandet att försäljningen på helårsbasis 2002/2003 kommer att vara dubbelt så stor som under sexmånadersperioden fram till den 31 mars 2003.

(6) EGT L 297, 21.11.1996, s. 29.

(7) EGT L 311, 12.12.2000, s. 9.

(8) EUT C 236, 2.10.2003, s. 30.

(9) EGT L 152, 24.6.2000, s. 1.

(10) EUT L 47, 21.2.2003, s. 21.

(11) EGT L 256, 7.9.1987, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 2176/2002 (EUT L 331, 7.12.2002, s. 3).

BILAGA

Förteckning över utvecklingsländer - som är undantagna från åtgärderna eftersom deras export utgör mindre än 3 % av importen till gemenskapen.

Förenade Arabemiraten, Afghanistan, Antigua och Barbuda, Angola, Argentina, Barbados, Bangladesh, Burkina Faso, Bahrain, Burundi, Benin, Brunei, Bolivia, Brasilien, Bahamas, Bhutan, Botswana, Belize, Demokratiska republiken Kongo, Centralafrikanska republiken, Kongo, Elfenbenskusten, Chile, Kamerun, Colombia, Costa Rica, Kuba, Kap Verde, Djibouti, Dominica, Dominikanska republiken, Algeriet, Ecuador, Egypten, Eritrea, Etiopien, Fiji, Mikronesien, Gabon, Grenada, Ghana, Gambia, Guinea, Ekvatorialguinea, Guatemala, Guinea-Bissau, Guyana, Honduras, Haiti, Indonesien, Indien, Irak, Iran (Islamiska republiken Iran), Jamaica, Jordanien, Kenya, Kambodja, Kiribati, Komorerna, Saint Kitts och Nevis, Kuwait, Laos, Libanon, Saint Lucia, Sri Lanka, Liberia, Lesotho, Libyen, Marocko, Madagaskar, Marshallöarna, Mali, Myanmar, Mongoliet, Mauretanien, Mauritius, Maldiverna, Malawi, Mexiko, Malaysia, Moçambique, Namibia, Niger, Nigeria, Nicaragua, Nepal, Nauru, Oman, Panama, Peru, Papua Nya Guinea, Filippinerna, Pakistan, Palau, Paraguay, Qatar, Rwanda, Saudiarabien, Salomonöarna, Seychellerna, Sudan, Sierra Leone, Senegal, Somalia, Surinam, São Tomé och Príncipe, El Salvador, Syrien, Swaziland, Tchad, Togo, Thailand, Tunisien, Tonga, Östtimor, Trinidad och Tobago, Tuvalu, Tanzania (Förenade republiken Tanzania), Taiwan, Uganda, Uruguay, Saint Vincent och Grenadinerna, Venezuela, Vietnam, Vanuatu, Samoa, Yemen, Sydafrika, Zambia och Zimbabwe.