Rådets yttrande

av den 12 februari 2002

om Greklands uppdaterade stabilitetsprogram för 2001-2004

(2002/C 51/04)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken(1), särskilt artikel 5.3 i denna,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört Ekonomiska och finansiella kommittén,

AVGETT FÖLJANDE YTTRANDE.

Den 12 februari 2002 granskade rådet Greklands uppdaterade stabilitetsprogram 2001, som omfattar perioden 2001-2004.

BNP-tillväxten var med 4,1 % fortsatt stabil under år 2001, även om den till följd av den försämrade situationen i världsekonomin låg under prognosen i stabilitetsprogrammet för år 2000. Inflationen, som under 2000 på nytt gjorde sig kännbar under trycket från höjda energipriser, började mattas av sommaren 2001, men denna förbättring kan komma att försvagas under de kommande månaderna. Den offentliga sektorns finanser uppskattas i det uppdaterade programmet få ett överskott på 0,1 % av BNP under 2001 (inklusive icke-budgeterade intäkter från UMTS-licenser som motsvarar 0,4 % av BNP), i stället för 0,5 % av BNP enligt prognosen i stabilitetsprogrammet för år 2000.

Enligt det uppdaterade stabilitetsprogrammet bör den reala BNP-tillväxten komma upp i cirka 4 % i genomsnitt under perioden 2002-2004 jämfört med 5,4 % enligt stabilitetsprogrammet för år 2000. Rådet anser att den beräknade reala BNP-tillväxten, vilken måste förstärkas av höga privata och offentliga investeringar, är möjlig att uppnå. Rådet noterar att prognoserna för de offentliga finanserna uppvisar fortsatt överskott under hela perioden för programmet, både i faktiska och i cykliskt justerade termer och att de uppfyller kravet i stabilitets- och tillväxtpakten på offentliga finanser "nära balans eller som uppvisar överskott".

Rådet noterar att den offentliga skuldkvoten för närvarande väntas sjunka från 99,6 % av BNP under 2001 till 90,0 % av BNP under 2004, i stället för 84,0 % av BNP enligt prognosen i stabilitetsprogrammet för år 2000. Rådet noterar också att det förbättrade saldot för de offentliga finanserna under perioden 2002-2004 primärt beror på den stadiga minskningen i räntebetalningarna; däremot är inga nedskärningar i primärutgifterna att vänta. Vidare minskar det primära överskottet i de offentliga finanserna räknat som andel av BNP successivt under hela perioden, även om det ligger på en hög nivå fram till 2004. Rådet uppmanar med eftertryck de grekiska myndigheterna att med det snaraste fastställa en klar bindande norm för de löpande primära utgifterna i enlighet med rekommendationerna i dess yttrande till stabilitetsprogrammet för år 2000(2).

Rådet anser det lämpligt att bibehålla höga primära överskott på över 6 % av BNP och att om nödvändigt fortsätta ansträngningarna med att sanera de offentliga finanserna under beaktande av den höga skuldnivån. På kort sikt bör vaksamheten bibehållas när det gäller prisutvecklingen, särskilt med avseende på de förestående löneförhandlingarna. Med tanke på den fortfarande mycket höga offentliga skuldkvoten, liksom de ökande budgetkostnaderna i samband med en åldrande befolkning, manar rådet vidare den grekiska regeringen att utnyttja den rådande gynnsamma makroekonomiska situationen för att minska den offentliga skuldkvoten så snabbt som möjligt. Rådet noterar att den skuldminskning som förutses i programmet går mycket långsammare än vad som är motiverat med hänsyn till den förväntade tillväxten i BNP och de beräknade primära överskotten. Rådet uppmanar myndigheterna att lämna mer detaljerad information om finansiella transaktioner i kommande programuppdateringar för att bättre förståelse av skuldutvecklingen skall kunna uppnås.

Rådet noterar att en förstärkning av de strukturella reformerna är ett grundläggande mål för den ekonomiska politiken i det uppdaterade programmet; rådet anser att även om det har gjorts avsevärda framsteg på detta område under de senaste åren, måste strukturreformer fortsätta genomföras inom varu-, tjänste- och arbetsmarknaderna i syfte att förbättra marknadernas effektivitet och ekonomins konkurrenskraft; rådet uppmanar regeringen att fortsätta de nödvändiga reformerna i snabbt tempo. Rådet välkomnar regeringens avsikt att genomföra reformer på området budgetering och hantering av utgifter inom den offentliga sektorn.

Rådet välkomnar informationen i det uppdaterade programmet om den långsiktiga hållbarheten i de offentliga finanserna. Rådet anser att det föreligger en allvarlig risk för budgetobalans i framtiden beroende på den åldrande befolkningen och att det finns behov av reformer i det offentliga pensionssystemet. Rådet noterar att inga framsteg gjordes på detta område under 2001, och att det uppdaterade programmet inte innefattar några särskilda planer eller någon tidtabell för pensionsreformer. Rådet rekommenderar regeringen att utan vidare dröjsmål inleda arbetet med att reformera pensionssystemet.

(1) EGT L 209, 2.8.1997.

(2) EGT C 77, 9.3.2001.