ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(8)

Den 12 juli 2016 rekommenderade rådet att Österrike ska säkerställa att avvikelsen från det medelfristiga budgetmålet begränsas till vad som tillåts på grund av den exceptionella flyktingströmmens inverkan på budgeten (5) och på så sätt uppnå en årlig finanspolitisk korrigering om 0,3 % av BNP 2017, såvida inte de medelfristiga budgetmålen kan uppnås med mindre ansträngning. Utifrån kommissionens vårprognos 2017 måste det strukturella saldot förbli stabilt 2017, med hänsyn till de beviljade avvikelserna. Kommissionens prognos tyder på en risk för en viss avvikelse från det kravet under 2017. Under 2018 bör Österrike, enligt kommissionens vårprognos 2017, se till att den nominella tillväxten för nettobeloppet för de primära offentliga utgifterna (6) inte överskrider 2,2 %, vilket motsvarar en förbättring av det strukturella saldot med 0,3 % av BNP (7). Om det inte blir några politiska förändringar finns det risk för en viss avvikelse från det kravet under 2018. Österrike förväntas ändå följa reglerna för skuldkriteriet under 2017 och 2018. Sammantaget anser rådet att Österrike måste vara redo att vidta ytterligare åtgärder för att säkerställa efterlevnad under 2017 och 2018.
(7)

Den 12 juli 2016 rekommenderade rådet Cypern att, efter att ha korrigerat det alltför stora underskottet, respektera det medelfristiga budgetmålet under 2016 och 2017. Efter en övergripande bedömning och utifrån kommissionens vårprognos 2017 uppfyller Cypern det kravet under 2017. För 2018 rekommenderas det att Cypern står fast vid det medelfristiga budgetmålet. Utifrån kommissionens vårprognos 2017 ligger detta i linje med en maximal nominell tillväxt för nettobeloppet för de primära offentliga utgifterna (7) på 0,3 %, vilket motsvarar en årlig anpassning av det strukturella saldot på 0,2 % av BNP. Efter en övergripande bedömning konstateras att det om det inte blir några politiska förändringar finns risk för en viss avvikelse från det kravet under 2018. Enligt prognoserna kommer Cypern att uppfylla skuldkriteriet 2017 och 2018. Sammantaget anser rådet att Cypern måste vara redo att vidta ytterligare åtgärder för att säkerställa efterlevnad under 2018.
(9)

Mot bakgrund av det finanspolitiska läget i Irland, och särskilt skuldnivån, förväntas landet under 2018 att göra ytterligare anpassningar för att nå sitt medelfristiga budgetmål om ett strukturellt underskott på 0,5 % av BNP. Enligt den överenskomna anpassningsmatrisen inom stabilitets- och tillväxtpakten innebär den anpassningen ett krav på en nominell ökningstakt för de primära offentliga nettoutgifterna (5) på högst 2,4 % 2018. Det skulle motsvara en årlig strukturell anpassning på 0,6 % av BNP. Utgiftsriktmärket speglar en anpassning för att korrigera för en avvikelse i den tioåriga referenstakten för potentiell tillväxt som orsakades av den exceptionellt höga reala BNP-tillväxten under 2015. Till följd av den metod som de irländska myndigheterna har använt för sina beräkningar av budgeten 2017 har kommissionen använt sig av genomsnittet av den potentiella tillväxttakten för 2014 och 2016. Med oförändrad politik finns en risk för en viss avvikelse från kravet för 2017 och 2018 sammantaget. Samtidigt väntas Irland följa övergångsreglerna för skuldkriteriet under 2017 och 2018. Sammantaget anser rådet att det kommer att krävas ytterligare åtgärder, främst under 2017, för att stabilitets- och tillväxtpaktens regler ska kunna följas. Med tanke på det rådande konjunkturläget i Irland och de ökande externa riskerna torde det vara klokt att använda eventuella oförutsedda intäkter till att ytterligare minska den offentliga skuldkvoten. I enlighet med förordning (EG) nr 1466/97 bör man emellertid vid bedömningen av budgetplanerna och utfallet ta hänsyn till medlemsstatens budgetsaldo med beaktande av konjunkturläget. I kommissionens meddelande som åtföljer de här landsspecifika rekommendationerna påminner man om att bedömningen av utkastet till budgetplan för 2018 och påföljande bedömning av 2018 års budgetutfall kommer att behöva ta vederbörlig hänsyn till målsättningen att nå en finanspolitisk inriktning som bidrar både till att stärka den pågående återhämtningen och säkerställa hållbarheten i Irlands offentliga finanser. I detta avseende noterar rådet att kommissionen avser att göra en samlad bedömning i enlighet med förordning (EG) nr 1466/97, i synnerhet mot bakgrund av Irlands konjunkturläge.
(6)

Finland omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del och av skuldkriteriet. I stabilitetsprogrammet för 2017 förutser regeringen en försämring av det totala budgetsaldot från -1,9 % av BNP 2016 till -2,3 % 2017, följt av en stadig förbättring därefter, för att uppgå till -0,2 % under 2020. Det väntas att det medelfristiga budgetmålet, dvs. ett underskott på 0,5 % av BNP i strukturella termer, kommer att nås från och med 2019. På grundval av det omräknade (5) strukturella saldot kommer det medelfristiga budgetmålet dock inte att nås förrän från och med 2020. Enligt stabilitetsprogrammet för 2017 förväntas den offentliga skuldkvoten nå en topp på 64,7 % av BNP under 2017 och minska till 62,7 % under 2020. Det makroekonomiska scenario som ligger till grund för dessa budgetprognoser verkar vara gynnsamt, framför allt vad gäller 2018 och 2019. Scenariot grundar sig på förväntningen att sysselsättningen ska öka med närmare 2 % per år 2018–2019, vilket är en märkbart större ökning än den genomsnittliga årliga ökningen under de senaste tio åren (+0,2 %).
(15)

Den höga andelen som löper risk att drabbas av fattigdom eller social utestängning är alltjämt en stor ekonomisk och social utmaning. Bulgarien är fortfarande den fattigaste medlemsstaten i unionen, med utsatta grupper som romer, barn, äldre och människor i landsbygdsområden som påverkas i oproportionerlig grad. Efter många år av varaktiga förbättringar har fattigdomsrisken bland äldre ökat avsevärt. Äldre kvinnor löper särskild risk för fattigdom och social utestängning på grund av att de vanligtvis har betalt in pensionsavgifter under kortare tid. Även om situationen har förbättrats vad gäller relativ fattigdom för barn, är fattigdomen i denna grupp mycket hög. Avinstitutionaliseringen av barn pågår i samma takt som antagandet av den nya handlingsplanen. Processen släpar dock efter för vuxna och personer med funktionsnedsättning. Inkomstskillnaderna utgör ett stort och växande problem. Förhållandet mellan inkomsterna hos de rikaste 20 % av hushållen och de fattigaste 20 % steg från 6,1 under 2012 till 7,1 under 2015 och är bland de högsta i unionen. I Bulgarien är skillnaden i inkomstfördelning före och efter skatter och sociala transfereringar bland de minsta i unionen. De sociala trygghetssystemen, inbegripet det allmänna systemet för minimiinkomst ger inte tillräckligt stöd. Andelen som får sociala förmåner är låg, beroende på mycket restriktiva kvalifikationskrav. Nivån för minimiinkomsten är fortfarande låg och har inte uppdaterats sedan 2009 och det finns ingen transparent justeringsmekanism.
(15)

Lånevillkoren har successivt förbättrats på utbuds- och efterfrågesidan men tillgången till finansiering för små och medelstora företag behöver fortfarande förbättras. Procentandelen portugisiska små och medelstora företag som inte klarade att få hela summan lån de begärde steg från 34 % till 42 %, jämfört med ett fallande unionsgenomsnitt som nådde 30 % 2016. Innovativa och konkurrenskraftiga företag med stark tillväxtpotential skulle gynnas av bättre tillgång till kapital. Det skulle minska deras beroende av lånefinansiering och förbättra deras tillgång till finansiering, vilket i sin tur skulle bidra till att de kan expandera och internationaliseras. Skillnaden i kapitalkostnad mellan investeringar som finansieras med lån och dem som finansieras med eget kapital 2016 var den femte högsta i unionen och långt över unionsgenomsnittet. Även om förändringar i skattesystemet har minskat incitamenten till lånefinansiering, är det för tidigt att se någon effekt på den relativt höga snedvridning till förmån för skuldfinansiering. I juli 2016 lanserade myndigheterna programmet Capitalizar som främst är utformat för att främja till privata investeringar. Genom programmet införs nya kreditmöjligheter för små och medelstora företag, specialiserade fonder som ska delta i privata investeringar skapas och ändringar görs i skattesystemet för att stödja investeringar. Parallellt har regeringen infört ett annat program (Programa Semente) som ska ge finansiering till nystartade och små företag under deras första tid (riskkapital). Programmet ska hjälpa dem att öka finansieringen med eget kapital genom att erbjuda skattelättnader under maximalt tre år till enskilda investerare som köper nya andelar i sådana företag. Båda programmen förväntas förbättra finansieringen av företag i Portugal, under förutsättning att de genomförs snabbt och fullt ut.
4.

I denna rekommendation gäller följande definitioner: a) värdtjänstleverantör : en leverantör av informationssamhällets tjänster som består av lagring av information som tillhandahållits av tjänstemottagaren på dennas begäran, i den mening som avses i artikel 14 i direktiv 2000/31/EG, vars verksamhet riktas till konsumenter som är bosatta i unionen, oavsett leverantörens etableringsort. b) olagligt innehåll : information som inte är förenlig med unionslagstiftningen eller en berörd medlemsstats lagstiftning. c) användare : en fysisk eller juridisk person som är mottagare av de tjänster som tillhandahålls av en värdtjänstleverantör. d) innehållsleverantör : en användare som har lämnat information som på dennas begäran lagras eller har lagrats av en värdtjänstleverantör. e) anmälan : kommunikation som riktas till en värdtjänstleverantör och som lämnas in av en anmälare avseende innehåll som lagras av den värdtjänstleverantören och som anmälaren anser vara olagligt innehåll, med begäran om att värdtjänstleverantören på frivillig basis ska avlägsna eller blockera innehållet. f) anmälare : en person eller enhet som har lämnat en anmälan till en värdtjänstleverantör. g) betrodd anmälare : en person eller enhet som enligt en värdtjänstleverantör har särskild sakkunskap och ett särskilt ansvar när det gäller att bekämpa olagligt innehåll på nätet. h) terrorisminnehåll : information vars spridning innebär ett brott som anges i direktiv (EU) 2017/541 eller terroristbrott som anges i den berörda medlemsstatens lagstiftning, inklusive spridning av relevant information som produceras av eller kan hänföras till terroristgrupper eller enheter som ingår i de relevanta förteckningar som fastställs av unionen eller Förenta nationerna. i) brottsbekämpande myndigheter : de myndigheter som av medlemsstaterna i enlighet med deras nationella lagstiftning har utsetts som behöriga att utföra brottsbekämpning i syfte att förebygga, utreda, upptäcka eller lagföra brott i samband med olagligt innehåll online. j) behöriga myndigheter : de myndigheter som av medlemsstaterna i enlighet med deras nationella lagstiftning har utsetts som behöriga att utföra uppgifter som omfattar åtgärder mot olagligt innehåll online, bland annat brottsbekämpande myndigheter och förvaltningsmyndigheter som har i uppgift att verkställa lagstiftningen, oavsett arten av eller det särskilda sakinnehållet i lagstiftningen, tillämplig på vissa särskilda områden. k) hänskjutande : kommunikation som riktas till en värdtjänstleverantör och som lämnas in av en behörig myndighet eller Europol avseende innehåll som lagras av den värdtjänstleverantören och som den myndigheten eller Europol anser vara terrorisminnehåll, med begäran om att värdtjänstleverantören på frivillig basis ska avlägsna eller blockera innehållet.
(10)

Arbetsmarknaden har blivit bättre, men utmaningar kvarstår. Sysselsättningsgraden har nått nivåerna från före krisen, och arbetslösheten ligger under genomsnittet i unionen. Men den positiva utvecklingen på arbetsmarknaden ger inte samma fördelar till hela befolkningen i arbetsför ålder. Långtidsarbetslösa, unga som varken arbetar eller studerar, romer och personer som bor i fattiga regioner eller på landsbygden har fortfarande mycket svårt att komma in på eller tillbaka till arbetsmarknaden. Att befolkningen blir äldre och krymper, i kombination med en sysselsättningsgrad under genomsnittet i unionen, leder till brist på arbetskraft och kompetens, vilket försvagar de ekonomiska utsikterna på längre sikt. Det vore därför befogat med stärkt fokus på kompetenslyft och utbildning. Det borde gå att få fler i arbete och förbättra anställbarheten med en blandning av ändamålsenliga uppsökande åtgärder, aktiva arbetsmarknadsåtgärder och sociala förmåner.
(14)

Tjeckien har för närvarande en stark arbetsmarknad. Sysselsättningen har ökat stadigt under de senaste sex åren och arbetslösheten har sjunkit betydligt. Potentialen hos kvinnor, lågutbildade och personer med funktionsnedsättningar är emellertid underutnyttjad. Mot bakgrund av bristen på arbetskraft finns det ett tydligt utrymme för att öka deras deltagande på arbetsmarknaden. Skillnaden i sysselsättning och löner mellan könen är fortfarande hög trots den senaste tidens åtgärder som flexiblare föräldraledighet och ökat antal barnomsorgsplatser. Förvärvsfrekvensen bland kvinnor är fortfarande betydligt lägre än bland män. Moderskap har fortfarande en betydande inverkan på arbetsmarknadsdeltagandet, kopplat till den bristande tillgången på barnomsorg till rimliga priser, rätt till lång föräldraledighet, låg användning av flexibla arbetsformer och brist på inrättningar för patienter med långvarigt vårdbehov. Under 2016 var endast 4,7 % av barn under tre år i formell barnomsorg. Även om lågutbildade utgör en liten andel av befolkningen, är sysselsättningsgraden bland dem betydligt lägre än bland medel- och högutbildade. Även sysselsättningsgraden bland personer med funktionsnedsättningar ligger under genomsnittet i unionen, trots den rekordlåga allmänna arbetslösheten och brist på arbetskraft. Detta skulle kunna motivera till ett utnyttjande av potentialen hos personer med funktionsnedsättningar. På grund av begränsad kapacitet kan de offentliga arbetsförmedlingarna för närvarande inte ge arbetssökande individanpassat, kontinuerligt stöd. Om de offentliga arbetsförmedlingarna ökar sin uppsökande verksamhet och aktiveringskapacitet, kan det tillsammans med effektiva och riktade aktiva arbetsmarknadsåtgärder och individanpassade tjänster öka dessa gruppers deltagande. Kompetenshöjande initiativ (som även omfattar den digitala färdigheter) skulle kunna förbättra tillträdet till arbetsmarknaden.
(9)

Mot bakgrund av Portugals offentliga skuldkvot på över 60 % av BNP och förväntade produktionsgap på 1,3 % av BNP bör de primära offentliga nettoutgifterna inte öka nominellt mer än 0,7 % av BNP under 2019, vilket är i linje med den strukturella anpassning på 0,6 % som svarar mot den överenskomna anpassningsmatrisen för krav i stabilitets- och tillväxtpakten. Om politiken förblir oförändrad finns det risk för en betydande avvikelse från det kravet under 2019 och under den sammantagna perioden 2018–2019. Enligt prognoserna kommer Portugal samtidigt att följa övergångsreglerna för skuldkriteriet 2018 och 2019. Allmänt sett anser rådet att de nödvändiga åtgärderna bör vidtas från 2018 för att det ska gå att följa stabilitets- och tillväxtpaktens regler. Det skulle vara klokt att använda oförutsedda intäkter för att ytterligare minska den offentliga skuldkvoten.
(5)

Sverige omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del. Enligt konvergensprogrammet för 2018 planerar regeringen att nå ett överskott på 1,0 % av BNP för 2018 och att fortsätta uppfylla det medelfristiga budgetmålet, dvs. ett strukturellt underskott på 1 % av BNP, under hela programperioden. Enligt konvergensprogrammet för 2018 väntas den offentliga skuldkvoten sjunka till 37,3 % av BNP under 2018 och fortsätta att sjunka till 29,0 % för 2021. Ekonomisk tillväxt och sunda offentliga finanser är de viktigaste drivkrafterna för den sjunkande offentliga skuldkvoten. Det makroekonomiska scenario som ligger till grund för dessa budgetprognoser är realistiskt. Enligt kommissionens vårprognos 2018 beräknas det strukturella saldot uppgå till ett överskott på 0,7 % av BNP 2018 och ett överskott på 1,0 % av BNP 2019, vilket är över det medelfristiga budgetmålet. Rådet anser, på grundval av sin bedömning av konvergensprogrammet 2018 och med beaktande av kommissionens vårprognos 2018, att Sverige kan väntas följa stabilitets- och tillväxtpaktens regler under 2018 och 2019.
(6)

Förenade kungariket omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del och av övergångsreglerna för skuldkriteriet. I sitt konvergensprogram för 2017–2018 räknar regeringen med att det totala underskottet kommer att minska från 2,2 % av BNP under 2017–2018 till 1,8 % av BNP under 2018–2019 och till 1,7 % av BNP under 2019–2020. I konvergensprogrammet anges inte något medelfristigt budgetmål. Enligt konvergensprogrammet kommer den offentliga skuldkvoten att stabiliseras på cirka 85,5 % av BNP från 2017–2018 till 2019–2020 och sedan minska till 84,8 % av BNP 2021–2022. Det makroekonomiska scenario som ligger till grund för dessa budgetprognoser är realistiskt. De åtgärder som behöver vidtas för att stödja de planerade underskottsmålen är generellt sett väl definierade, men ökande krav på offentliga utgifter på flera områden innebär en risk för att underskottet inte kommer att minska som planerat.
—

Röd flagg: Om avvikelser eller ovanliga omständigheter identifieras genom den information som samlats in av företagets förvaltningssystem och dessa ger upphov till en skälig misstanke om att mineraler bidrar till konflikter eller allvarliga missbruk i samband med utvinning, transport och handel. Denna verksamhetsspecifika information grundar sig nästan helt på uppgifter som samlats in av företag i samband med tillämpningen av tillbörlig aktsamhet. Avvikelser/ovanliga omständigheter kan ta sig olika uttryck. I ett tillägg om guld i OECD:s riktlinjer om tillbörlig aktsamhet anges t.ex. att om smycken som bärs i ett land vanligen är 14k (58 %), bör ett erbjudande om guld framställt av återvunna smycken med 90 % guldinnehåll ifrågasättas. Andra exempel är en situation där en leverantör i ett tidigare led (t.ex. en lokal exportör) oförklarligt kan öka sin exportvolym under en kort tidsperiod, och rapporter om återkommande stölder av mineralresurser i en region där den europeiska importören har anledning att tro att hans leveranser har sitt ursprung. Andra exempel på ”ovanliga förhållanden”, särskilt när det gäller guld och andra ädla metaller, återfinns i punkt 111 i Financial Action Task Forces riskbaserade vägledning för återförsäljare av ädla metaller och ädelstenar (6) samt i en rapport från Financial Transaction and Reports Analysis Centre of Canada om en handbok för försäljare av ädla metaller och ädelstenar (7), t.ex.: — En tidigare okänd kund begär att en förädlare omvandlar guld till mynt. — Guldandel, vikt, ursprung och värde är felaktigt klassificerade i tulldeklarationsformulären. — Personer eller företag som producerar och säljer guld utan tillstånd. — Mynt med fysiska egenskaper som är oförenliga med branschstandarder.
(1)

Den tioåriga nätutvecklingsplanen för el respektive gas är icke-bindande, unionsomfattande dokument som utarbetas och offentliggörs vartannat år av det europeiska nätverket av systemansvariga för överföringssystemen för el (ENTSO-E, European Network of Transmission System Operators for Electricity, nedan kallat Entso för el) respektive gas (ENTSOG, European Network of Transmission System Operators for Gas, nedan kallat Entso för gas), för att, i enlighet med alla lagstadgade krav, bedöma hur alla betydande europeiska projekt bidrar till att förbättra de europeiska el- och gassystemen.
21.

Sökanden lämnar in alla de handlingar som anges i punkt 6. Om någon av dessa handlingar tidigare lämnades in genom one-stop-shopen kan sökanden identifiera handlingarna och bekräfta att dessa handlingar även fortsättningsvis är tillämpliga för projektet utan några ändringar eller tillägg. Om dessa handlingar har ändrats, eller om något har lagts till i dem, ska sökanden lämna in de uppdaterade handlingarna.
(4)

Europas branschövergripande arbetsmarknadsparter har samlat in faktaunderlag med utgångspunkt i lärlingsutbildningarnas kvalitet och kostnadseffektivitet, genom sina parallella projekt och det gemensamma uttalandet Towards a Shared Vision of Apprenticeships från juni 2016, som utgjorde grunden för yttrandet A Shared Vision for Quality and Effective Apprenticeships and Work-based Learning som rådgivande kommittén för yrkesutbildning antog den 2 december 2016.
(6)

Cypern omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del och av skuldkriteriet. I stabilitetsprogrammet för 2018 anger regeringen att det nominella budgetöverskottet väntas uppgå till 1,7 % av BNP under 2018 och till något under 2,0 % av BNP under programperioden. Man räknar med att det medelfristiga budgetmålet, dvs. en balanserad budget i strukturella termer, kommer att nås under perioden 2018–2021. Den offentliga skuldkvoten sjönk till cirka 97,5 % av BNP under 2017 men förväntas enligt stabilitetsprogrammet 2018 öka till 105,6 % under 2018 för att sedan stadigt minska till 88 % fram till 2021. Det makroekonomiska scenario som ligger till grund för dessa budgetprognoser är realistiskt. De risker som är kopplade till de makroekonomiska antaganden som anges i stabilitetsprogrammet är nedåtrisker och främst kopplade till det stora antalet nödlidande lån inom finanssektorn.
(6)

Nederländerna omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del. I sitt stabilitetsprogram för 2018 planerar regeringen en minskning av överskottet i den offentliga sektorns finanser från 1,1 % av BNP 2017 till 0,3 % av BNP 2021. Det medelfristiga budgetmålet – ett strukturellt underskott på 0,5 % av BNP – fortsätter att vara uppfyllt under hela programperioden. Enligt stabilitetsprogrammet för 2018 väntas den offentliga skuldkvoten falla under 44,0 % av BNP under 2021. Det makroekonomiska scenario som ligger till grund för dessa budgetprognoser är realistiskt. Enligt kommissionens vårprognos 2018 beräknas det strukturella saldot att minska från ett överskott på 0,5 % av BNP 2017 till ett underskott på 0,1 % av BNP 2018 och 0,3 % av BNP 2019, vilket är över det medelfristiga budgetmålet. Den offentliga skulden förväntas sjunka stadigt, till en nivå under referensvärdet i fördraget. Sammantaget anser rådet att Nederländerna kan förväntas följa stabilitets- och tillväxtpaktens regler under 2018 och 2019. Samtidigt finns det – med bibehållen respekt för det medelfristiga målet – utrymme för att använda finans- och strukturpolitiken för att öka de offentliga och privata investeringarna i forskning, utveckling och innovation.
(7)

För 2018 rekommenderas det att Estland står fast vid det medelfristiga budgetmålet. Detta är förenligt med en maximal nominell tillväxttakt för de primära offentliga nettoutgifterna (7) på 6,1 %, vilket motsvarar en tillåten försämring av det strukturella saldot på 0,2 % av BNP. Enligt kommissionens vårprognos 2018 finns det en risk för en viss avvikelse från det kravet 2018. Mot bakgrund av Estlands förväntade produktionsgap på 2,7 % av BNP och förväntade BNP-tillväxt under den beräknade potentiella tillväxttakten bör de primära offentliga nettoutgifterna inte öka nominellt mer än 4,1 % av BNP under 2019, vilket är i linje med den strukturella anpassning på 0,6 % som svarar mot den överenskomna anpassningsmatrisen för krav i stabilitets- och tillväxtpakten. Enligt kommissionens vårprognos 2018 och om politiken ligger fast, finns det en risk för en viss avvikelse från det kravet 2019 och under åren 2018 och 2019 tillsammans. Sammantaget anser rådet att Estland måste vara redo att vidta ytterligare åtgärder för att säkerställa efterlevnad under 2018 och 2019.