KOMMISSIONENS BESLUT

av den 20 juli 1999

om det statliga stöd som Förbundsrepubliken Tyskland genomfört till förmån för SKET Maschinen- und Anlagenbau GmbH

[delgivet med nr K(1999) 2538]

(Endast den tyska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2000/75/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2 första stycket i detta,

med beaktande av Avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a i detta,

efter att ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig(1) i enlighet med artikel 88.2 i EG-fördraget och artikel 6.1 rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget(2), och

av följande skäl:

I.

1. SKET Maschinen- und Anlagenbau GmbH (nedan kallat SKET MAB) är efterträdare till SKET Schwermaschinenbau Magdeburg GmbH, Magdeburg (nedan kallat SKET SMM). Den 15 mars 1995 beslutade kommissionen att inleda ett förfarande avseende statligt stöd till förmån för SKET SMM(3). Förfarandet berörde även dotterbolagen till SKET SMM, dvs. Entstaubungstechnik Magdeburg GmbH, Magdeburg (nedan kallat ETM) och Drahtziehmaschinenwerk Grüna GmbH, Chemnitz (nedan kallat DZM). SKET SMM hade erhållit det ifrågavarande stödet före och i samband med privatiseringen och omstruktureringen av företaget. Tidigare hade SKET SMM redan beviljats ett stöd, mot vilket kommissionen anfört invändningar (ärende nr NN 46/93 och NN 95/93). Ärendet registrerades under nummer C 16/95.

2. Den 30 juli 1996 beslutade kommissionen att utvidga förfarandet C 16/95 till att omfatta det statliga stöd som betalats ut efter beslutet om att inleda förfarandet och som följaktligen inte omfattas av beslutet(4). Investerarna (Oestmann & Borchert Industriebeteiligungen GbR) drog sig i slutet av 1995 ur omstruktureringsplanen och en ny plan som innefattade ett betydande stöd anmäldes. I den nya planen föreskrevs bland annat att ett antal nya bolag skulle bildas för att driva vidare de lönsamma delar av SKET SMM som hade kunnat räddas ur konkursboet. SKET MAB var ett av dessa nybildade bolag.

3. I oktober 1996 var SKET SMM tvunget att begära sig i konkurs. Den plan som ingick i beslutet av den 30 juli 1996 hade alltså inte lyckats återställa lönsamheten i SKET SMM. Den 26 juni 1997 meddelade kommissionen sitt slutliga negativa beslut 97/765/EG(5) om stöd till förmån för SKET SMM. Konkursen berörde inte de två dotterbolagen ETM och DZM, vilka övertagits av Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderaufgaben (nedan kallat BvS). Genom beslut 97/765/EG avslutades ärende C 16/95 endast i fråga om den del av SKET SMM som begärts i konkurs. Ärendet delades därför upp i tre separata delar enligt följande: C 16A/95 för SKET SMM, C 16B/95 för ETM och C 16C/95 för DZM.

4. För att ta hänsyn till den nya situationen, där de nya bolag som bildats ur SKET SMM inriktat sig på olika verksamhetsområden, fick varje nytt bolag ett separat stödnummer. SKET MAB fick nummer NN 122/97. Detta beslut berör endast SKET MAB.

5. Den 21 oktober 1997 beslutade kommissionen att inleda ett förfarande enligt artikel 88.2 i EG-fördraget avseende statligt stöd till förmån för SKET MAB och ärendet fick nummer C 69/97. I en skrivelse av den 10 november 1997 (SG(97) D/9269) underrättade kommissionen Tyskland om sitt beslut att inleda förfarandet. Kommissionens beslut att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning(6). Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter på stödet i fråga. Kommissionen har inte mottagit några synpunkter från berörda parter.

6. Genom en skrivelse daterad och registrerad den 2 april 1998 underrättade Tyskland kommissionen om att privatiseringen av SKET MAB hade genomförts och översände en del uppgifter om privatiseringen. Genom en skrivelse av den 11 maj 1998 begärde kommissionen ytterligare upplysningar och i en skrivelse daterad och registrerad den 25 maj 1998 lämnade Tyskland de begärda uppgifterna om privatiseringen av SKET MAB. Genom en skrivelse av den 29 oktober 1998 begärde kommissionen svar på ytterligare frågor. Den 14 december 1998 träffades företrädare för Tysklands regering, investerarna och kommissionen för att närmare diskutera svaren. Vid mötet framkom det att den beskrivning av omstruktureringsplanen som Tyskland givit inte överensstämde med den plan som investerarna samtyckt till. I en skrivelse daterad den 28 januari 1999 och registrerad den 29 januari 1999 lade Tyskland fram en reviderad omstruktureringsplan. Tyskland översände ytterligare information i en skrivelse daterad den 1 februari 1999 och registrerad den 5 februari 1999 samt i en annan skrivelse daterad den 16 april 1999 och registrerad den 19 april 1999.

II.

7. SKET MAB:s svårigheter beror på den typ av företag som SKET SMM var, föregångaren till SKET MAB. SKET SMM var ett kombinat bildat utifrån planekonomins förutsättningar och krav. Dess komplicerade och samtidigt fragmentariska organisationsstruktur medförde att försöken att privatisera SKET SMM som ett enhetligt företag, som efter den ekonomiska reformen skulle verka på en konkurrensutsatt marknad, inte lyckades. En omstrukturering av hela kombinatet inleddes på ett tidigt stadium, men genomfördes aldrig, eftersom kommissionen inte godkände de olika stödåtgärder till förmån för SKET SMM som anmälts 1994. Åtgärderna omfattade även de potentiellt sett lönsamma delarna av kombinatet, till vilka Schwermaschinenbau hörde. När SKET SMM begärde sig i konkurs i oktober 1996, ändrade de tyska myndigheterna sin ursprungliga strategi och beslöt sig för att lyfta ut de potentiellt lönsamma delarna ur kombinatet och att driva verksamheten i dem vidare som mindre självständiga ekonomiska enheter.

8. I detta syfte tillsatte BvS en icke vinstdrivande konkursförvaltare, SKET Management- und Vertriebsgesellschaft GmbH(7) (nedan kallat SKET MuV), som skulle kontrollera omstruktureringen av de fem avstyckade företagen, som också befann sig i BvS ägo, och förbereda dem på privatiseringen. Alla dessa företag var små eller medelstora företag. SKET MuV agerade enligt BvS anvisningar och hade till uppgift att söka efter investerare och förhandla fram en privatisering av de fem nybildade företagen. I april 1998 hade det sista av de fem företagen privatiserats och SKET MuV började avvecklas. De fem avstyckade företagen är:

- SKET MAB,

- SKET Walzwerkstechnik GmbH(8),

- SKET Ölsaatentechnik GmbH (senare omdöpt till Cimbria SKET GmbH)(9),

- SKET Maschinenbau-EDV GmbH(10)

- SKET Verseilmaschinenbau GmbH(11),

9. Utöver dessa företag finna det två dotterbolag, ETM(12) och DZM(13), som övertogs av BvS innan SKET SMM begärdes i konkurs.

III.

10. SKET MAB har sitt säte i Magdeburg, Sachsen-Anhalt, Tyskland. År 1997 hade företaget cirka 115 anställda, en omsättning på 39 miljoner tyska mark och redovisade en balansomslutning på 54 miljoner mark. Det tillverkar alla typer av tunga industrimaskiner enligt individuella kundönskemål. Enligt den förelagda omstruktureringsplanen kommer företaget också att börja ägna sig åt efterbearbetning inom sektorn tillverkning av vindgeneratorer.

11. Den 8 november 1996 registrerades SKET MAB i Magdeburgs handelsregister som ett bolag med ett eget kapital på 50000 mark. Ensam ägare till bolaget var BvS. Den 22 november kom SKET MAB överens med SKET SMM:s konkursförvaltare om att överta affärsområdena maskin- och anläggningskonstruktion från SKET SMM.

12. Enligt privatiseringsavtalet från januari 1998 övertog två investerare, Enercon-gruppen via Aloys Wobben och LMB-gruppen via Heinz Buse, vardera 50 % av aktierna i SKET MAB.

13. Enercon-gruppen är en företagskoncern, där företag som ägs av Aloys Wobben och närliggande företag ingår. Mest framträdande är Enercon GmbH, med säte i Niedersachsen, Tyskland. Koncernen utvecklar, tillverkar och installerar vindgeneratorer över hela världen. Enercon-gruppen är inte något litet eller medelstort företag. I december 1998 hade koncernen 1200 anställda och under 1997 omsatte man 396 miljoner mark. Koncernen är världsledande på marknaden för vindgeneratorer och har den största marknadsandelen i Tyskland.

14. LMB-gruppen är en företagskoncern, där företag som ägs av Heinz Buse och närliggande företag ingår. Mest framträdande är Logauer Maschinenbau GmbH, ett företag med säte i Niedersachsen, Tyskland. Det tillverkar maskiner för olika användningsområden (dvs. samma marknad som SKET MAB) och förser Enercon-gruppen med delar till vindgeneratorer. Det är inte ett litet eller medelstort företag. 1997 omsatte det 88 miljoner mark.

IV.

15. Den 16 januari 1998 slöts ett avtal om försäljning av aktierna i SKET MAB mellan BvS som säljare och Aloys Wobben och Heinz Buse som köpare. Försäljningen skedde utifrån en offentlig anbudsinfordran. West Merchant Bank ställde upp en lista över investerare, privatiseringsannonsen offentliggjordes i pressen och underlag skickades till 44 potentiella investerare. Av dessa 44 lämnade endast åtta in anbud. Investerarnas anbud var det högsta.

16. Köpesumman på 1 mark betalades till BvS. Investerarna övertog från BvS ett banklån på 5 miljoner mark. Avtalet omfattade förpliktelser vad gäller antalet anställda hos SKET MAB och företagets säte. Avtalet innehöll dessutom restriktioner för investerarna vad gäller vinstuttag från SKET MAB. Vidare samtyckte Enercon-gruppen till att införliva två nya verksamhetsgrenar i SKET MAB. Dessa utgör visserligen egna juridiska personer, men skall ekonomiskt helt integreras i SKET MAB:s verksamhet.

V.

17. Ett av problemen för det företag som skulle komma att bli det juridiskt oberoende SKET MAB, var att det ingått i det stora, oöverskådliga kombinatet SKET SMM, som var avsett att fungera i en centralstyrd planekonomi. Detta avspeglades både i SKET SMM:s interna företagsorganisation och i dess infrastruktur. Eftersom hänsyn hade tagits till socialpolitiska mål, hade SKET SMM en alltför stor personalstyrka, sett ur en marknadsekonomisk synvinkel. Vidare led det affärsområde som skulle komma att utgöra SKET MAB av följderna av en allmän eftersatthet och bristande investeringar. Det faktum att SKET SMM varit integrerat i andra centralstyrda planekonomier och beroende av dessa medförde att först SKET SMM:s och sedan SKET MAB:s försäljning minskade i dessa regioner och kom att få en negativ inverkan på omsättningen när även dessa planekonomier övergick till marknadsekonomiska system.

18. Mot bakgrund av detta var ett av de viktigaste stegen av omstruktureringen att avgöra vad som var den lönsamma kärnverksamheten i affärsområdet maskinkonstruktion hos SKET SMM och att därefter stycka av denna del och tillhörande anläggningstillgångar under fortsatt drift. Detta ledde inte bara till att en ny juridisk person, SKET MAB, bildades utan även till att det tidigare beroendet av andra SKET-företag upphävdes, så att framtida relationer mellan de företag som bildats ur SKET SMM skulle komma att bygga på marknadsekonomiska principer. Det betydde dessutom att det skapades en separat infrastruktur för SKET MAB och att verksamheterna kunde koncentreras till minsta nödvändiga anläggning och lokaler. Dessutom måste man vidta olika åtgärder för att säkerställa att de följder som uteblivna investeringar medfört skulle kunna avhjälpas. Genom att behålla namnet SKET på de traditionella försäljningsområdena fick man vissa order på tung maskinutrustning, som tidigare hade gått till SKET SMM. Samtidigt betydde det att SKET MAB fick en ny kundkategori. Efter privatiseringen och införlivandet i Enercon- och LMB-koncernerna ingick i slutskedet av omstruktureringen att SKET MAB skulle byggas upp som ett gemensamt handelsbolag för de två moderbolagen.

19. I den ekonomiska integrationen i Enercon-gruppen ingick skapandet av två nya bolag, Rotorblattfertigung GmbH (nedan kallat Roma), som skulle ansvara för tillverkningen av vindgeneratormotorer, samt Generatorenfertigung und Assembly GmbH (nedan kallat Gema), som skulle ansvara för konstruktion och installation av generatorer. Detta kommer att berika SKET MAB:s traditionella affärsområde genom den potential som finns i efterkommande produktionsled på vindgeneratormarknaden. SKET MAB behöver inte bygga ut sin kapacitet för dessa verksamheter. Dessa nya företag är visserligen ekonomiskt integrerade delar av SKET MAB, men är av produktansvarsskäl och för att skydda know-how egna juridiska personer. Dessa affärsområden är materialmässigt så integrerade i SKET MAB:s tillverkningsprocess, att det vore svårt för tredje part att tillhandahålla motsvarande produkter och tjänster. Enercon-gruppen har tillhandahållit ett utbildningsprogram för att SKET MAB:s personal skall kunna bekanta sig med de nya verksamhetsområdena.

20. Den ekonomiska integrationen i LMB-gruppen kommer att vara till nytta för SKET MAB genom tillgången till affärskunnande. Heinz Buse ägnar sig personligen åt den löpande affärsverksamheten i SKET MAB.

21. Utöver den ovannämnda omorganisationen var man även tvungen att säkra SKET MAB:s kapital- och finansieringsbehov för mellantiden efter avstyckningen ur SKET SMM och innan privatiseringen genomförts.

22. Omstruktureringsplanen skulle genomföras mellan 1996 och 1999. Enligt de uppgifter Tyskland lämnat, genomfördes planen planenligt.

23. Kostnaderna för omstruktureringen av SKET MAB uppgick totalt till 83,1 miljoner mark och bestod av följande belopp:

a) 4 miljoner mark för att hålla igång driften inom affärsområdet Maskinkonstruktion under den tid, då företaget tillhörde det konkurssatta SKET SMM.

b) finansiering för förvärande av anläggnings- och omsättningstillgångar till SKET MAB uppgående till 43,7 miljoner mark,

c) förfinansiering av materialinköp för order uppgående till 3,7 miljoner mark,

d) finansiering av omstrukturering av SKET MAB efter privatiseringen uppgående till 15,1 miljoner mark,

e) finansiering av de nya produktionsområdena Roma och Gema uppgående till 14,7 miljoner mark,

f) kostnader för utbildning av SKET MAB-personal uppgående till 1,9 miljoner mark.

24. Omstruktureringsplanen föreskriver att lönsamheten skall ha återställts under loppet av 1999. Nedanstående tabell innehåller de viktigaste datumen för när lönsamheten skall ha återställts. Siffrorna för 1999 bygger på de prognoser som upprättades vid tiden för privatiseringen.

>Plats för tabell>

25. Det bör erinras om att den prognosticerade omsättningsökningen återspeglar sig i SKET MAB:s orderbok och bygger på investerarnas åtagande. Som ett exempel på detta uppgår vindgeneratortillverkningens andel av omsättning för 1999 till 45 %. Man bör även lägga märke till att SKET MAB:s orderbok tydligt visar att dess framtid inte längre är beroende av andra avstyckningar från SKET SMM. De ökade personalkostnaderna är en avspegling av den ökade verksamheten och också av förvärvandet av produktionsområdena Roma och Gema. De minskade materialkostnaderna pekar på den större prestige SKET MAB har när det förhandlar fram avtal om materialleveranser till bättre villkor. De båda moderbolagen, Enercon- respektive LMB-gruppen, är lönsamma och expanderar. Koncernerna, som är verksamma på olika marknader, kan se tillbaka på över tolv år av beprövat samarbete.

VI.

26. Det stödpaket som Tyskland anmälde efter privatiseringen uppgick till 57,8 miljoner mark. Kommissionen konstaterade att investerarna för perioden 1998-2000 dessutom har beviljats 3,9 miljoner mark ur den godkända stödordningen 27:e ramprogrammet för förbättring av den regionala näringslivsstrukturen (Gemeinschaftsaufgabe zur Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur) - GA-medel. Kommissionen behöver inte bedöma denna åtgärd på nytt, men kommer att ta upp beloppen i bedömningen av huruvida stödet står i proportion till nyttan.

27.

>Plats för tabell>

28. Dessutom lämnades ett tillskott för förfinansiering av order uppgående till 3,6 miljoner mark. Denna summa betalades tillbaka av investerarna inom ramen för privatiseringen. Det ursprungliga stödpaketet uppgick i den form som den anmäldes i juli 1997 till 79,2 miljoner mark.

29. Kommissionen konstaterar att det inte finns några ytterligare stödelement att ta ställning till, eftersom Enercon- och LMB-grupperna valdes till investerare i SKET MAB som resultat av en offentlig och villkorslös anbudsinfordran och att det bästa anbudet tilldelades avtalet.

30.

>Plats för tabell>

VII.

31. Den marknad där SKET MAB av tradition är verksamt, är marknaden för tillverkning av delar till tunga industrimaskiner och fullgörande av konsultuppdrag. Som en följd av införlivandet i Enercon och de två nybildade affärsområdena Roma och Gema utgör vindgeneratormarknaden med 45 % av uppdragen under 1999 en betydande del därav. I sin omstrukturerade form är därför SKET MAB verksamt också på marknaden för sammansättning av rotorer och generatorer.

32. Inom SKET MAB:s allmänna verksamhet är kunderna bolag och tekniska företag inom olika industrigrenar, som behöver delar eller hela driftsanläggningar. Dessa tillverkas utifrån ritningar, modeller och specifikationer. Företaget är för närvarande främst verksamt på den marknaden. Det råder stark konkurrens med låglöneländer som Polen och Tjeckien. Samtidigt ökar kraven på kvalitet och punktliga leveranser av komplexa anläggningar på plats hos kunden och detta marknadssegment blir allt viktigare. SKET MAB har därför koncentrerat sig på detta marknadssegment, där kvalitet, service, logistik och punktlighet är avgörande faktorer. Villkoren på den marknad där SKET MAB är verksamt bestäms av efterfrågan på marknaderna i efterkommande produktionsled. Utifrån föreliggande uppgifter ser kommissionen inga skäl att ändra den uppfattning som den framförde i samband med att förfarandet inleddes, nämligen att den marknad där SKET MAB är verksamt inte är en marknad med strukturell överkapacitet.

33. En av dessa marknader i efterföljande produktionsled är marknaden för vindgeneratorer, en marknad där SKET MAB samt Roma och Gema i synnerhet kommer att vara verksamma. Vindenergi började utnyttjas i Europa i mitten av 70-talet efter oljekrisen. Under mitten av 80-talet upplevde branschen en återgång med lägre energipriser, vilket medförde en intensifierad kostnadsminskning och ökad effektivitet. Under senare år har det skett en betydande tillväxt på marknaden för vindenergi, med viktiga marknader i Danmark och på senare tid i Tyskland. Tyskland är nu den största marknaden inom gemenskapen och i världen. Utsikterna för vindenergimarknaderna är mycket gynnsamma. Elutvinningen ur vindenergin kommer att öka i takt med att de tekniska framstegen och kostnadssänkningarna gör den konkurrenskraftig jämfört med de viktigaste källorna för elproduktion(14). Kommissionen har inga uppgifter om en strukturell överkapacitet på denna marknad.

34. Mot bakgrund av de nya verksamheter som tillkommit genom att Gema och Roma bildats och eftersom vindgeneratormarknaden inte uppvisar någon strukturell överkapacitet, är det föga sannolikt att marknaderna i föregående produktionsled, t.ex. för sammansättning av komponenter till vindgeneratorer, lider av överkapacitet.

VIII.

35. Det förfarande som inleddes gällde det ursprungliga stödpaketet till förmån för SKET MAB, eftersom kommissionen hyste tvivel om huruvida stödet i dess egenskap av omstruktureringsstöd var förenligt med den gemensamma marknaden. I synnerhet ansåg kommissionen, utifrån de uppgifter den erhållit, att omstruktureringsplanen var alltför vag i fråga om omstruktureringsåtgärderna och de därmed förbundna kostnaderna. Vidare hade endast ett fåtal ekonomiska uppgifter förelagts och det var oklart om företaget skulle kunna bli lönsamt inom rimlig tid. I och med att uppgifter saknades om hur SKET MAB:s kapacitet skulle utvecklas, var det svårt att avgöra vilken inverkan stödet skulle få på konkurrensen. På grund av den bristfälliga informationen om omstruktureringsåtgärderna och kostnaderna för den var det dessutom svårt att avgöra om stödet var begränsat till nödvändigt minimum. Kommissionens tvivel stärktes av att det vid tidpunkten då förfarandet inleddes saknades en privat investerare, som kunde ha varit intresserad av att överta SKET MAB.

IX.

36. Artikel 87.1 i EG-fördraget skall tillämpas på de ovannämnda stödåtgärderna av nedanstående orsaker.

37. SKET MAB är ett företag, som är verksamt på en relevant marknad som är gränsöverskridande, varför handeln mellan medlemsstaterna berörs. Ett stöd bidrar i sig till att snedvrida konkurrensen. Därför skall artikel 87.1. i EG-fördraget tillämpas på de stöd som Tyskland beviljat företaget. I artikel 87.2 och 87.3 i EG-fördraget föreskrivs möjligheten till undantag för stöd, för vilka artikel 87.1 tillämpas. Av nedan angivna skäl är artikel 87.3 c i EG-fördraget den enda rättsliga grunden för undantag av omstruktureringsstöd för SKET MAB, ett företag i svårigheter.

38. Stödet beviljades till förmån för ett företag, som BvS grundat efter det att en annan ekonomisk enhet möjligen skulle komma att begäras i konkurs. Även om det senare företaget var verksamt under den juridiska personen SKET SMM GmbH:s namn, utgjorde det de facto ett konglomerat av olika affärsområden, som redan under ett par års tid hållit på att omstruktureras. Det nya företaget SKET MAB är delvis efterföljare till SKET SMM:s affärsområde Maskinkonstruktion. BvS ändrade strategi låg i att förse det nya bolaget med kapital och medel, för att privatisera det och få det att stå på egna ben. Det särskilda låg i att SKET SMM GmbH, som sedan 1990 befunnit sig i statlig ägo, aldrig hade kunnat privatiseras som en enhetlig ekonomisk enhet eller som en koncern. Dessa omständigheter skiljer detta fall från sådana nya bolag som bildas efter det att ett redan privatiserat företag går i konkurs.

39. När SKET MAB, affärsområde maskinkonstruktion, blev en separat juridisk person kunde det inte överleva som oberoende företag. Som framkommit ovan bildades och drevs inte SKET SMM:s affärsområde maskinkonstruktion som ett självständigt handelsbolag, utan det var avsett att fungera i en centralstyrd planekonomi. De problem som uppstod ur detta kunde i slutänden ha lett till ett möjligt sammanbrott för SKET SMM. Om inte de affärsområden som hade överlevnadspotential hade lösts ut ur SKET SMM med målsättningen att de skulle genomgå en ytterligare omstrukturering som självständiga företag, skulle dessa nya bolag ha ställts inför samma problem. De stödåtgärder som genomförts till förmån för SKET MAB, som övertog delar av anläggnings- och omsättningstillgångar i ett konkursbolag, kan behandlas som omstruktureringsstöd. Detta kan rättfärdigas av såväl företagens särskilda ekonomiska och historiska villkor, som ju innebar att de var tvungna att snabbt anpassa sig från en planekonomi till ett marknadsekonomiskt system, som av den roll som BvS, i sin egenskap av efterträdare till Treuhandanstalt, spelade vid denna anpassning.

40. Mot bakgrund av de ovan anförda skälen anser kommissionen, att undantagsbestämmelsen i artikel 87.3 c i EG-fördraget är tillämplig. För att motsvara villkoren för ett sådant undantag måste stödet uppfylla de kriterier som ges i riktlinjer för bedömning av statligt stöd för undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter(15).

41. Kommissionen anser att undsättnings- och omstruktureringsstöd kan bidra till att utveckla affärsverksamhet utan att ändra marknadsvillkoren på ett sätt som strider mot gemenskapsintresset, om de villkor som anförs i stycke 3 i riktlinjerna är uppfyllda. Kommissionen godkänner därför ett sådant stöd under dessa förutsättningar. Är de företag som skall undsättas eller omstruktureras verksamma i stödområden, tar kommissionen, i enlighet med punkt 3.2.3 i riktlinjerna hänsyn till regionala skäl enligt artikel 87.3 a och 87.3 c.

42. De åtgärder som skall bedömas här är de åtgärder som Tyskland anmälde 1998 och som uppgick till 57,8 miljoner mark i samband med lån till förfinansiering av order uppgående till 3,6 miljoner mark plus ränta. Denna summa återbetalades av investeraren efter privatiseringen och var avsedd som omstruktureringsstöd.

X.

43. För att uppfylla kraven i riktlinjerna måste alla omstruktureringsplaner leda till att inom skälig tid återställa företagets långsiktiga lönsamhet, baserat på realistiska antaganden om framtida affärsvillkor.

44. Problemen för det affärsområde som eventuellt skulle komma att bli SKET MAB och de åtgärder som måste vidtas för att avhjälpa dem har redan beskrivits. De åtgärder som vidtogs före privatiseringen syftade till att avhjälpa en del av dessa problem och åtgärderna efter privatiseringen till att avhjälpa resten, däribland integrationen i moderbolagen. SKET MAB är inte längre beroende av andra SKET SMM-efterföljare och företaget har fått tillgång till nya geografiska marknader och produktmarknader. De två koncerner som investerat i SKET MAB är framgångsrika företag, som dessutom har samarbetat i många år. SKET MAB:s ekonomiska situation motsvarar den prognos som ställdes upp vid tiden för privatiseringen. Investerarna har redan förbättrat SKET MAB:s orderingång och det förefaller realistiskt att lönsamheten kommer att kunna återupprättas inom skälig tid.

45. Kommissionen drar av det slutsatsen att detta kriterium i riktlinjerna är uppfyllt.

XI.

46. En annan förutsättning för att godkänna ett omstruktureringsstöd enligt riktlinjerna är att stödet inte medför en orimlig snedvridning av konkurrensen.

47. Enligt riktlinjerna måste stödmottagaren permanent minska sin kapacitet om det föreligger en strukturell överkapacitet på den aktuella marknaden. Om det inte föreligger någon överkapacitet, behöver kapaciteten inte minskas, men en kapacitetsökning tillåts i allmänhet inte.

48. Så som redan konstaterats har kommissionen inga bevis för att sektorn tillverkning av tunga industrimaskiner, som ju vindgeneratormarknaden utgör en delmarknad av, skulle uppvisa en strukturell överkapacitet. Därför behöver SKET MAB inte permanent minska sin kapacitet. Dock bör man konstatera att produktionsanläggningarna och personalstyrkan minskades som en del av omstruktureringen av SKET MAB. De nybildade divisionerna Gema och Roma medför inte heller någon utvidgning av den nuvarande maskinproduktionskapaciteten hos SKET MAB. De två nya divisionerna är verksamma i efterföljande produktionsled och utgör en nödvändig del av den framgångsrika integrationen i Enercon Operation och är därför en förutsättning för återställandet av lönsamheten i SKET MAB.

49. I samband med att innehållet i kommissionens meddelande till Tyskland offentliggjordes i Europeiska gemenskapernas officiella tidning, uppmanades berörda parter, bl.a. konkurrenter, att inkomma med synpunkter. Kommissionen konstaterar att det inte inkommit några synpunkter.

50. SKET MAB skall visserligen drivas som ett samägt företag av Enercon- och LMB-gruppen, men dessa företag är inte verksamma på samma marknader och deras överenskommelse, så som Tyskland presenterat det, kommer inte att snedvrida konkurrensen på den gemensamma marknaden.

51. Kommissionen drar slutsatsen att stödåtgärderna till förmån för SKET MAB inte kommer att medföra en orimlig snedvridning av konkurrensen.

XII.

52. En ytterligare förutsättning för att godkänna ett omstruktureringsstöd enligt riktlinjerna är att stödets storlek och intensitet måste begränsa sig till det nödvändiga minimimått som krävs för omstruktureringen och de måste stå i proportion till den ur gemenskapens synvinkel förväntade nyttan. Dessutom förväntas av investeraren att denne på ett betydande sätt bidrar till omstruktureringsplanen med egna medel.

53. I det aktuella fallet uppgår hela stödpaketet från BvS till 57,8 miljoner mark. Detta belopp består av ett lån från BvS på 43,7 miljoner mark för förvärvet av anläggnings- och omsättningstillgångar, uppbyggnaden av ett maskindelslager samt till förvärv av anläggningsutrustning från SKET SMM. Den andra delen av paketet utgörs av ett lån från BvS till konkursförvaltaren på 4 miljoner mark. Dessutom har SKET MAB erhållit ett lån på 10,1 miljoner mark för att genomföra omstruktureringen. Det belopp på 3,99 miljoner mark som beviljats ur medel från 27:e ramprogrammet för förbättring av den regionala näringslivsstrukturen skall läggas till i de nya stödbeloppen vid bedömningen av stödets proportionalitet.

54. Visserligen uppgick köpeskillingen enbart till 1 mark, men investerarna förpliktigade sig att investera 5 miljoner mark i omstruktureringen av SKET MAB. De kommer att finansiera utbildningen av SKET MAB:s personal, vilket uppgår till 1,9 miljoner mark. Dessutom åtog de sig att återbetala ett lån på 3,6 miljoner mark som beviljats SKET MAB jämte ränta på 100000 mark. Eftersom omstruktureringen inbegriper en utvidgning av SKET MAB genom de nybildade Roma och Gema, gäller investerarnas skyldigheter även dessa affärsområden. Investerarna kommer att investera 13 miljoner mark i Roma och Gema samt att finansiera startkostnaderna, som uppgår till 1,7 miljoner mark. Investeringen för omstruktureringen uppgår därigenom till 25,3 miljoner mark eller 21,31 miljoner mark om man tar hänsyn till de 3,99 miljoner mark som tillhandahållits genom GA-medel.

55. Följaktligen uppgår omstruktureringskostnaderna till totalt 83,1 miljoner mark och den privata investeraren har bidragit med cirka 25 %. Investerarnas bidrag kan därigenom anses vara skäligt.

56. Med beaktande av det ovannämnda anser kommissionen att de farhågor som den hyste när förfarandet inleddes undanröjts och att kriteriet om stödets proportionalitet nu är uppfyllt.

XIII.

57. I riktlinjerna ställs vidare krav på att den omstruktureringsplan som förelagts kommissionen och som godkänts av denna skall genomföras i dess helhet och att alla de villkor som lagts fast i kommissionens beslut måste uppfyllas. I annat fall kommer kommissionen att vidta åtgärder för att återkräva stödet, försåvitt den inte ändrar sitt ursprungliga beslut till följd av en ny anmälan från medlemsstaten. Viktiga delar av omstruktureringsplanen, som t.ex. bildandet av Roma och Gema, har redan genomförts. Investerarna har förbundit sig att genomföra återstående delar av planen inom två år. De bägge investerande koncernerna har samarbetat under lång tid, varför det inte finns skäl att anta att de kommer att avveckla det gemensamma bolaget. Dessutom har Tyskland försäkrat att alla möjliga åtgärder vidtagits för att säkerställa att planen kommer att genomföras. Av detta drar kommissionen slutsatsen att även detta krav i riktlinjerna har uppfyllts.

XIV.

58. Kommissionen konstaterar att Förbundsrepubliken Tyskland i strid med artikel 88.3 i EG-fördraget genomfört ovannämnda stödåtgärder. Med beaktande av det ovan anförda anser dock kommissionen att åtgärderna, i och med att de uppfyller riktlinjerna för omstruktureringsstöd, kan anses vara förenliga med den gemensamma marknaden.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det statliga stöd som Förbundsrepubliken Tyskland genomfört till förmån för SKET MAB, Magdeburg och SKET SMM:s affärsområde Maskinkonstruktion, till ett belopp av 57,8 miljoner tyska mark, är förenligt med reglerna för den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget och artikel 61.3 c i EES-avtalet. Stödet i fråga omfattar

a) tillskott från BvS för förvarande av omsättnings- och anläggningstillgångar (40000000 mark),

b) tillskott från BvS för lageruppbyggnad (3700000 mark),

c) lån till SKET SMM:s affärsområde maskinkonstruktion och avskrivning av detta lån (4000000 mark),

d) tillskott för slutfasen av omstruktureringen (cirka 10100000 mark).

Artikel 2

Tysklands lån på 3,6 miljoner mark till förmån för SKET MAB, vilket har återbetalats av SKET MAB:s investerare, är förenligt med reglerna för den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget och artikel 61.3 c i EES-avtalet.

Artikel 3

Tyskland skall årligen lägga fram en detaljerad rapport om genomförandet av omstruktureringsplanen.

Artikel 4

Detta beslut riktar sig till Förbundsrepubliken Tyskland.

Utfärdad i Bryssel den 20 juli 1999.

På kommissionens vägnar

Karel VAN MIERT

Ledamot av kommissionen

(1) EGT C 79, 14.3.1998, s. 4.

(2) EGT L 83, 27.3.1999, s. 1.

(3) EGT C 215, 19.8.1995, s. 8 och EGT C 298, 9.10.1996, s. 2.

(4) EGT C 298, 9.10.1996, s. 2.

(5) EGT L 314, 8.11.1997, s. 20.

(6) EGT C 79, 14.3.1998, s. 4.

(7) Statligt stöd NN 67/97.

(8) Statligt stöd C 70/97.

(9) Stödet till detta företag tillstyrktes av kommissionen i april 1999 (ärende NN 125/97).

(10) Stödet till detta företag tillstyrktes av kommissionen i maj 1998 (ärende NN 126/97).

(11) Stödet till detta företag tillstyrktes av kommissionen i november 1998 (ärende NN C 72/97).

(12) Statligt stöd C 16B/95.

(13) Stödet till detta företag tillstyrktes av kommissionen i maj 1998 (ärende NN 16C/95).

(14) Panorama der EU-Industrie 1997, I-50.

(15) EGT C 368, 23.12.1994.