Kommissionens förordning (EG) nr 540/2002

av den 26 mars 2002

om införande av en preliminär antidumpningstull på import av vissa svetsade rör av järn eller olegerat stål med ursprung i Polen, Thailand, Tjeckien, Turkiet och Ukraina

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen(1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 2238/2000(2), särskilt artikel 7 i denna,

efter samråd med Rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A. FÖRFARANDE

(1) Den 29 juni 2001 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) i Europeiska gemenskapernas officiella tidning(3) att ett antidumpningsförfarande skulle inledas i fråga om import till gemenskapen av vissa svetsade rör av järn eller olegerat stål med ursprung i Tjeckien, Polen, Thailand, Turkiet och Ukraina.

(2) Förfarandet inleddes till följd av ett klagomål som ingavs i maj 2001 av Defence Committee of the Welded Steel Tube Industry of the European Union (nedan kallad den klagande) som företräder gemenskapstillverkare som svarar för en betydande del av gemenskapens samlade produktion av vissa svetsade rör av järn eller olegerat stål. Klagomålet innehöll bevisning om dumpning av den nämnda produkten och om därav följande väsentlig skada, och bevisningen ansågs tillräcklig för att det skulle vara motiverat att inleda ett antidumpningsförfarande.

(3) Kommissionen underrättade officiellt de exporterande tillverkare och importörer/handlare som såvitt känt var berörda, deras intresseorganisationer, företrädare för de berörda exportländerna, användare, leverantörer, de klagande gemenskapstillverkarna och andra gemenskapstillverkare om att förfarandet inletts. De berörda parterna gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande av förfarandet lämna sina synpunkter skriftligen och begära att bli hörda.

(4) Ett antal exporterande tillverkare i de berörda länderna, tillverkare i gemenskapen och användare och importörer/handlare i gemenskapen lämnade skriftliga synpunkter. Alla parter som så begärde inom den ovan angivna tidsfristen och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle till detta.

(5) Med hänsyn till det stora antalet importörer och exporterande tillverkare i de berörda exportländerna och i enlighet med artikel 17 i förordning (EG) nr 384/96 (nedan kallad grundförordningen), ansågs det lämpligt att undersöka huruvida stickprovsteknik borde tillämpas. För att kommissionen skulle kunna avgöra huruvida det var nödvändigt att ta stickprov och, i så fall, välja ut de företag som skulle ingå i stickprovet, uppmanades importörerna och de exporterande tillverkarna att, i enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen, ge sig till känna inom två veckor efter det att förfarandet inletts och lämna uppgifter om sin import och återförsäljning i gemenskapen (importörerna) eller sin tillverkning, omsättning och export till gemenskapen (de exporterande tillverkarna) under undersökningsperioden (se skäl 11) samt uppgifter om namn på alla närstående företag och om deras verksamhet.

(6) Sju importörer samtyckte till att ingå i stickprovet och lämnade de begärda uppgifterna inom tidsfristen. Fem av dessa valdes ut för stickprovet på grundval av den största representativa importvolym som rimligtvis kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. Två av de fem företagen lämnade inte den information som begärdes i frågeformuläret för importörer och ansågs därför inte som samarbetsvilliga enligt artikel 8 i grundförordningen.

(7) Med hänsyn till antalet berörda exporterande tillverkare behövde stickprov endast genomföras beträffande Turkiet. Tretton exporterande tillverkare samtyckte till att ingå i stickprovet och lämnade de begärda uppgifterna inom tidsfristen. Sex av dessa (av vilka fyra parvis var varandra närstående) valdes ut för stickprovet på grundval av den största representativa exportvolym som rimligtvis kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande.

(8) För att ge de exporterande tillverkare i Ukraina som så önskade möjlighet att begära behandling som företag som är verksamma under marknadsekonomiska förhållanden (nedan kallat marknadsekonomisk status) eller individuell behandling sände kommissionen blanketter för ansökan om marknadsekonomisk status respektive om individuell behandling till alla de ukrainska företag som den visste berördes. Kommissionen sände även frågeformulär till alla tillverkare i gemenskapen, alla exportörer/tillverkare, alla importörer samt till alla användare och leverantörer som den visste var berörda och till alla parter som gav sig tillkänna inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande.

(9) Det kom in svar från nio av de klagande gemenskapstillverkarna, elva exporterande tillverkare i de berörda länderna och från två importörer i gemenskapen som inte var de exporterande tillverkarna närstående. Kommissionen fick även svar från ytterligare en gemenskapstillverkare och från fyra leverantörer. Slutligen fick kommissionen en ansökan om marknadsekonomisk status eller individuell behandling från en ukrainsk exporterande tillverkare av den berörda produkten.

(10) Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som bedömdes som nödvändiga för ett avgörande i fråga om dumpning, skada och gemenskapens intresse. Kontrollbesök gjordes hos följande företag:

a) Gemenskapstillverkare

- Tubeurop France sa, Lexy, Frankrike

- Arvedi Tubi Acciaio srl, Cremona, Italien

- Dalmine spa, Dalmine, Italien

- Tuberie de Differdange SA, Differdange, Luxemburg

- Corus Tubes bv, Oosterhout, Nederländerna

- Aceralia Perfiles Madrid sl, Madrid, Spanien

- Aceralia Transformados sa, Vera de Bidassoa, Spanien

- Caparo Steel Products Ltd, Tredegar, Förenade kungariket

- Corus UK Ltd, Corby, Förenade kungariket

b) Leverantörer i gemenskapen

- Usinor, Paris, Frankrike

c) Exporterande tillverkare i Tjeckien

- Jäkl Karvina as, Karvina-Hranice

- Zelezárny Veseli as, Veseli nad Moravou

d) Exporterande tillverkare i Polen

- Huta Buczek SA, Sosnowiec

e) Exporterande tillverkare i Turkiet

- Noksel Celik Boru Sanayi AS, Ankara

- Borusan Birlesik Boru Fabrikalari AS, Istanbul (närstående Mannesmann Boru Endustrisi AS)

- Mannesmann Boru Endustrisi AS, Istanbul (närstående Borusan Birlesik Boru Fabrikalari AS)

- Cayirova Boru San Ve Tic AS, Istanbul (närstående Yücel Boru Profil Endüstrisi AS)

- Yücel Boru Profil Endüstrisi AS, Istanbul (närstående Cayirova Boru San Ve Tic AS)

- Erbosan Erciyas Boru Sanayii ve Ticaret AS, Kayseri

f) Exporterande tillverkare i Ukraina

- OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, Dnipropetrovsk

g) Jämförbart land

Exporterande tillverkare i Turkiet

- Noksel Celik Boru Sanayi AS, Ankara

- Borusan Birlesik Boru Fabrikalari AS, Istanbul (närstående Mannesmann Boru Endustrisi AS)

- Mannesmann Boru Endustrisi AS, Istanbul (närstående Borusan Birlesik Boru Fabrikalari AS)

- Cayirova Boru San Ve Tic AS, Istanbul (närstående Yücel Boru Profil Endüstrisi AS)

- Yücel Boru Profil Endüstrisi AS, Istanbul (närstående Cayirova Boru San Ve Tic AS)

- Erbosan Erciyas Boru Sanayii ve Ticaret AS, Kayseri

(11) Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 juli 2000 till och med den 30 juni 2001 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen rörande skadeindikatorernas utveckling omfattade perioden från och med den 1 januari 1997 fram till slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

B. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

1. Berörd produkt

(12) Den produkt som berörs är svetsade rör av järn eller olegerat stål, med runt tvärsnitt, avsedda för gängning (gasledningar) och vissa andra svetsade rör av järn eller olegerat stål, med runt tvärsnitt och med en ytterdiameter som inte överstiger 168,3 mm. De klassificeras för närvarande enligt KN-numren 7306 30 51, 7306 30 59, ex 7306 30 71 och ex 7306 30 78.

(13) Svetsade rör har många olika användningsområden, bl.a. för ledning av vatten, ånga, naturgas, luft och andra vätskor och gaser i rör-, värme- och ventilationssystem, lufkonditioneringsanläggningar, automatiska sprinklersystem och andra liknande användningsområden. Tämligen ofta används de även för byggnads- och anläggningsarbeten, bärighetssyften, till rörstängsel eller för skyddsändamål.

(14) Den främsta råvaran för den berörda produkten är varmvalsade ringar eller rullar vilka formas till rör. De svetsade rören kan därefter behandlas ytterligare genom beläggning eller galvanisering. Dessa ytterligare behandlingar är avsedda att höja produktens kvalitet. De levereras vanligtvis med släta kanter men kan också ha avfasade eller gängade kanter, med eller utan kopplingar. Denna produkt tillverkas i många olika storlekar och enligt skilda nationella standarder och klassificeringar. Den är i omfattande utsträckning utbytbar beroende på dess slutanvändning och därför finns det en betydande grad av överlappning och konkurrens mellan de olika typerna av den berörda produkten. Kommissionen drar därför slutsatsen, såsom gjorts vid tidigare undersökningar som omfattade samma produkt, att alla typer av den berörda produkten bör anses utgöra en och samma produkt inom ramen för denna undersökning.

2. Likadan produkt

(15) Det är preliminärt fastställt att den produkt som tillverkas i Polen, Thailand, Tjeckien, och Turkiet och exporteras till gemenskapen i alla avseenden är likadan som den produkt som säljs på dessa länders hemmamarknader, och som den produkt som framställs av tillverkare i gemenskapen och säljs på gemenskapens marknad. Samma gäller för den produkt som tillverkas och säljs på export till gemenskapen jämfört med den produkt som tillverkas och säljs i Turkiet, dvs. det land som användes som jämförbart tredje land med marknadsekonomi för Ukraina. Alla dessa produkter ansågs därför vara likadana produkter enligt artikel 1.4 i förordning (EG) nr 384/96.

C. DUMPNING

A. LÄNDER MED MARKNADSEKONOMI

1. Allmän metod

(16) Den allmänna metod som anges nedan har tillämpats på alla berörda exportländer med marknadsekonomi. Undersökningsresultaten rörande dumpning för vart och ett av de berörda länderna beskriver följaktligen endast den särskilda situationen för vart och ett av exportländerna.

Normalvärde

(17) När det gäller beräkningen av normalvärdet fastställde kommissionen först för var och en av de exporterande tillverkarna huruvida deras sammanlagda inhemska försäljning av den berörda produkten var representativ jämfört med deras sammanlagda exportförsäljning till gemenskapen. I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen ansågs den inhemska försäljningen som representativ om volymen av varje exporterande tillverkares sammanlagda inhemska försäljning uppgick till minst 5 % av volymen av dess sammanlagda exportförsäljning till gemenskapen.

(18) Kommissionen fastställde därefter de typer av rör som såldes på hemmamarknaden av företag vilkas försäljning på hemmamarknaden var representativ, och som var identiska eller direkt jämförbara med de typer som såldes på export till gemenskapen.

(19) För varje typ som de exporterande tillverkarna sålde på sina hemmamarknader, och som konstaterades vara direkt jämförbar med den typ som exporterades till gemenskapen, fastställdes det huruvida försäljningen på hemmamarknaden var tillräckligt representativ enligt artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden av en viss typ av rör ansågs vara tillräckligt representativ om den sammanlagda försäljningsvolymen på hemmamarknaden av denna typ under undersökningsperioden motsvarade minst 5 % av den sammanlagda försäljningsvolym av den jämförbara typen av rör som exporterades till gemenskapen.

(20) Dessutom undersöktes det huruvida den inhemska försäljningen av varje typ kunde anses ha ägt rum vid normal handel, genom att andelen lönsam försäljning till oberoende kunder av typen i fråga bestämdes. I de fall där försäljningsvolymen för rör som såldes till ett nettopris som motsvarade eller översteg den beräknade produktionskostnaden utgjorde minst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen och där det vägda genomsnittliga priset för den typen var detsamma som eller översteg produktionskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska priset vid försäljning på hemmamarknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av priserna vid all försäljning på hemmamarknaden under undersökningsperioden, oavsett om denna försäljning varit lönsam eller inte. I de fall där volymen av den lönsamma försäljningen av rör motsvarade mindre än 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen eller där det vägda genomsnittliga priset för den typen var lägre än produktionskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska priset vid försäljning på hemmamarknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av enbart den lönsamma försäljningen förutsatt att denna försäljning utgjorde minst 10 % av den sammanlagda försäljningsvolymen.

(21) I fall där volymen av den lönsamma försäljningen av någon typ av rör utgjorde mindre än 10 % av den sammanlagda försäljningsvolymen, ansågs det att denna typ inte såldes i tillräckliga mängder för att normalvärdet skulle kunna baseras på priset på den inhemska marknaden.

(22) Om de inhemska priserna för en särskild typ av rör som såldes av en exporterande tillverkare inte kunde användas för att fastställa normalvärdet, måste en annan metod tillämpas. I det hänseendet använde kommissionen en annan tillverkares priser för den berörda produkten på hemmamarknaden. I de fall där detta inte var möjligt och det inte fanns någon annan lämplig metod användes ett konstruerat normalvärde.

(23) I samtliga fall där ett konstruerat normalvärde användes fastställdes normalvärdet i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen genom att det till tillverkningskostnaden, vid behov justerad, för de exporterade typerna lades ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader samt andra allmänna kostnader och en skälig vinstmarginal. Kommissionen undersökte för detta ändamål huruvida varje berörd tillverkande exportörs uppgifter om försäljnings- och administrationskostnader samt andra allmänna kostnader och vinst på hemmamarknaden var tillförlitliga.

(24) Uppgifterna om de faktiska försäljnings- och administrationskostnaderna samt andra allmänna kostnader på hemmamarknaden ansågs tillförlitliga när det berörda företagets försäljningsvolym på hemmamarknaden kunde betraktas som representativ. Vinstmarginalen på hemmamarknaden bestämdes på grundval av försäljningen på hemmamarknaden vid normal handel. I samtliga fall där dessa villkor inte var uppfyllda använde kommissionen i enlighet med artikel 2.6 a i grundförordningen andra tillverkares försäljnings- och administrationskostnader samt andra allmänna kostnader och vinst på exportlandets hemmamarknad. I de fall där detta inte var möjligt eller lämpligt, användes det belopp som är tillämpligt på samma generella produktkategori som grund för konstrueringen av normalvärdet i enlighet med artikel 2.6 b i grundförordningen.

Exportpris

(25) I samtliga fall exporterades den berörda produkten till oberoende kunder i gemenskapen och därför fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, dvs. på grundval av de exportpriser som faktiskt betalades eller skulle betalas.

Jämförelse

(26) I syfte att säkerställa en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen justeringar för olikheter som påverkade prisernas jämförbarhet. Lämpliga justeringar beviljades i samtliga fall där det konstaterades att de var skäliga, korrekta och väldokumenterade.

Dumpningsmarginal

(27) I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen jämfördes för varje exporterande tillverkare det vägda genomsnittliga normalvärdet med det vägda genomsnittliga exportpriset. I de fall där det fanns ett mönster med betydande prisvariationer mellan olika regioner, kunder eller tidsperioder, och där den metod med vilken det vägda genomsnittliga normalvärdet jämfördes med det vägda genomsnittliga exportpriset inte till fullo återspeglade dumpningens omfattning, jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet med de enskilda exporttransaktionerna.

(28) För icke samarbetsvilliga företag fastställdes en "övrig" dumpningsmarginal i enlighet med artikel 18 i grundförordningen på grundval av tillgängliga uppgifter.

(29) För att säkerställa att eventuella åtgärder skulle bli effektiva, beslöts det för de samarbetsvilliga länder vars uppgifter låg nära Eurostats uppgifter, dvs. där det inte fanns någon anledning att tro att någon exporterande tillverkare inte varit samarbetsvillig, att dumpningsmarginalen för övriga företag skulle fastställas till den högsta dumpningsmarginal som konstaterats för ett samarbetsvilligt företag.

(30) För de länder där samarbetsviljan var låg fastställdes dumpningsmarginalen för övriga företag på grundval av den exportförsäljning till gemenskapen av representativa kvantiteter som hade den högsta dumpningsmarginalen. Denna metod ansågs också nödvändig för att undvika att bristande samarbete belönades, och eftersom det inte fanns några uppgifter som tydde på att en icke-samarbetsvillig part hade bedrivit dumpning på en lägre nivå.

2. Tjeckien

(31) Två exporterande tillverkare i Tjeckien besvarade frågeformuläret. Svaren innehöll uppgifter om försäljningen på hemmamarknaden från närstående inhemska försäljningsbolag.

Normalvärde

(32) Normalvärdet fastställdes på grundval av försäljningen på hemmamarknaden av de typer av den berörda produkten vilka var direkt jämförbara med de typer av rör som exporterades till gemenskapen. Endast i de fall där det inte skedde någon försäljning av jämförbara typer av rör på hemmamarknaden konstruerades ett normalvärde i enlighet med artikel 2.6 i grundförordningen. Därvid användes de båda samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas egna tillverkningskostnader och företagens egna försäljnings- och administrationskostnader samt andra allmänna kostnader och vinster.

Exportpris

(33) De förfaranden och metoder som kommissionen använde för att beräkna exportpriset för produkter med ursprung i Tjeckien var desamma som de som det redogörs för i skäl 25, dvs. att priserna för exportförsäljning direkt till oberoende kunder i gemenskapen fastställdes i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen.

Jämförelse

(34) Justeringar gjordes för transportkostnader och därmed sammanhängande kostnader (bankavgifter), försäkrings- och lånekostnader, för olika fysiska egenskaper och handelsled.

Dumpningsmarginal

(35) En jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset på grundval av vägda genomsnittliga värden visade att det förekom dumpning beträffande båda de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna. Följande preliminära dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, fastställdes:

>Plats för tabell>

(36) Samarbetsviljan var stor från Tjeckiens sida. Den preliminära övriga dumpningsmarginalen fastställdes därför till samma nivå som för det samarbetsvilliga företag som hade den högsta dumpningsmarginalen, dvs. 65,3 %.

3. Polen

(37) En exporterande tillverkare i Polen besvarade frågeformuläret.

Normalvärde

(38) Den exporterande tillverkarens försäljning av den berörda produkten på hemmamarknaden under undersökningsperioden skedde inte vid normal handel och därför kunde normalvärdet inte beräknas på grundval av de inhemska priserna. Eftersom det inte fanns några andra samarbetsvilliga polska tillverkare i denna undersökning, kunde normalvärdet inte heller beräknas på grundval av andra försäljares eller tillverkares priser.

(39) Följaktligen konstruerades normalvärdet, i enlighet med artikel 2.6 b i grundförordningen, genom att företagets egna tillverkningskostnader och försäljnings- och administrationskostnader samt andra allmänna kostnader jämte vinstmarginal för samma generella produktkategori användes.

Exportpris

(40) De förfaranden och metoder som kommissionen använde för att beräkna exportpriset för produkter med ursprung i Polen var desamma som de som det redogörs för i skäl 25, dvs. att priserna för exportförsäljning direkt till oberoende kunder i gemenskapen fastställdes i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen.

Jämförelse

(41) Några justeringar begärdes inte och ansågs inte nödvändiga för en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset, eftersom båda dessa fastställdes fritt fabrik.

Dumpningsmarginal

(42) En jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset på grundval av vägda genomsnittliga värden visade att det förekom dumpning beträffande den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren. Den preliminära dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, är följande:

>Plats för tabell>

(43) Den exporterande tillverkaren svarade för en ytterst liten andel av den sammanlagda polska exporten av den berörda produkten till gemenskapen. Den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens exportvolym motsvarade nämligen endast 0,3 % av den import som Eurostat registrerade under undersökningsperioden. Den preliminära övriga dumpningsmarginalen för Polen fastställdes därför, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen, på grundval av tillgängliga uppgifter. En jämförelse mellan det normalvärde som fastställts för den samarbetsvilliga polska exporterande tillverkaren och det exportpris som registrerats enligt Eurostat påvisade en preliminär övrig dumpningsmarginal på 52,6 % på nivån cif vid gemenskapens gräns.

4. Thailand

(44) En exporterande tillverkare i Thailand besvarade frågeformuläret men avböjde därefter att samarbeta vid denna undersökning och tillät i synnerhet inte att det gjordes en kontroll av de uppgifter som lämnats i svaren. Kommissionen hade följaktligen inget annat val än att tillämpa artikel 18 i grundförordningen och använda sig av tillgängliga uppgifter.

Normalvärde

(45) För att fastställa normalvärdet för den inhemska försäljningen i Thailand användes de uppgifter som inkommit i det ovan nämnda svaret på frågeformuläret, eftersom dessa också överensstämde med uppgifterna i klagomålet och, eftersom inga andra uppgifter var tillgängliga och samarbetsvilja saknades när det gäller Thailand, var de mest rimliga uppgifter som var tillgängliga i detta fall.

Exportpris

(46) Den exportvolym som framgick av de uppgifter som inkom under undersökningens gång (se skäl 44) utgjorde endast en del av importvolymen med ursprung i Thailand under undersökningsperioden. Även det pris som ingick i dessa uppgifter skilde sig avsevärt från det pris som Eurostat hade konstaterat för den berörda produkten med ursprung i Thailand. Det ansågs därför preliminärt att det var rimligast att fastställa exportpriset på grundval av tillgängliga uppgifter från Eurostat.

Jämförelse

(47) Justeringar gjordes vid behov för transport, hantering och lastning av den berörda produkten.

Dumpningsmarginal

(48) En jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset såsom fastställs i skälen 44 och 46 på grundval av vägda genomsnittliga värden visade att det förekom dumpning av import från Thailand. Den preliminära dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, är 37,6 %.

5. Turkiet

(49) Såsom det redogjorts för i skälen 5 och 7 och med hänsyn till det stora antal exporterande tillverkare som var berörda i Turkiet genomfördes stickprov. De företag som valdes ut för stickprovet är följande:

- Noksel Celik Boru Sanayi AS, Ankara

- Borusan Birlesik Boru Fabrikalari AS, Istanbul

- Mannesmann Boru Endustrisi AS, Istanbul

- Cayirova Boru San Ve Tic AS, Istanbul

- Yücel Boru Profil Endüstrisi AS, Istanbul

- Erbosan Erciyas Boru Sanayii ve Ticaret AS, Kayseri

Följande företag valdes inte ut men samtyckte till samarbete:

- Borutas Boru Sanayii ve Ticaret AS, Adapazari

- Cinar Boru Profil San. Tic. Ltd STI, Eregli

- Guven Boru ve Profil Sanayi ve Ticaret Ltd, Istanbul

- Özdemir Boru Profil San.ve Ticaret AS, Eregli

- Sevil Boru-Profil Sanayii ve Ticaret AS, Istanbul

- Toscelik Profil ve Sac. Endüstrisi AS, Iskenderun

- Özborsan Boru San.ve Ticaret AS, Istanbul

Normalvärde

(50) Med hänsyn till den betydande inflationen i Turkiet och till devalveringen av den turkiska liran i februari 2001 fastställde kommissionen normalvärdet månadsvis för de typer av den berörda produkten som var direkt jämförbara med de typer som exporteras till gemenskapen. Endast i de fall där det inte skedde någon försäljning eller representativ försäljning av jämförbara typer av rör på hemmamarknaden eller när den månatliga försäljningen på hemmamarknaden inte skedde vid normal handel konstruerades normalvärdena i enlighet med artikel 2.6 i grundförordningen. Beträffande samtliga samarbetsvilliga exporterande tillverkare användes deras egna tillverkningskostnader jämte företagens egna försäljnings- och administrationskostnader samt andra allmänna kostnader och vinster.

Exportpris

(51) Exportpriset för produkter med ursprung i Turkiet grundades på exportförsäljningen direkt till oberoende kunder i gemenskapen och fastställdes således i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen.

Jämförelse

(52) Justeringar gjordes vid behov för avdrag, rabatter, transport-, hanterings-, lastnings- och lossningskostnader och därmed sammanhängande kostnader (bankavgifter), försäkrings- och lånekostnader.

Dumpningsmarginal

(53) I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen jämfördes för varje exporterande tillverkare det månatliga vägda genomsnittliga normalvärdet med det månatliga vägda genomsnittliga exportpriset. När det gäller fem av de sex exporterande tillverkarna uppvisade exportpriserna emellertid ett mönster som i betydande grad skilde sig mellan de tidsperioder under vilka exporten skedde. Därför, och eftersom en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset eller en jämförelse mellan de individuella normalvärdena och de individuella exportpriserna inte till fullo skulle ha återspeglat dumpningens omfattning, jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet med de enskilda exporttransaktionerna. Något sådant mönster kunde inte konstateras beträffande den sjätte exporterande tillverkaren. Dumpningsmarginalen för det företaget fastställdes därför genom en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset.

a) Samarbetsvilliga tillverkare som ingick i stickprovet

(54) Kommissionen har som gängse praxis att fastställa en enda dumpningsmarginal för närstående exporterande tillverkare i avsikt att förhindra att export till gemenskapen i framtiden eventuellt sker via de företag som har en lägre marginal.

(55) Sex av de exporterande tillverkare i Turkiet som valts ut för stickprovet, av vilka fyra var varandra närstående, dvs. Borusan Birlesik Boru Fabrikalari AS, Istanbul är närstående Mannesmann Boru Endustrisi AS och Cayirova Boru San Ve Tic AS, Istanbul är närstående Yücel Boru Profil Endüstrisi AS, besvarade frågeformuläret. Svaren innehöll uppgifter om försäljningen på hemmamarknaden genom närstående inhemska försäljningsbolag.

(56) Följande preliminära dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, fastställdes:

>Plats för tabell>

b) Andra samarbetsvilliga tillverkare som inte ingick i stickprovet

(57) För att fastställa vilken dumpningsmarginal som skulle tillämpas i fråga om de samarbetsvilliga turkiska tillverkare som inte ingick i stickprovet beräknade kommissionen i enlighet med artikel 9.6 i grundförordningen en vägd genomsnittlig dumpningsmarginal för tillverkarna i stickprovet.

(58) Detta ledde till en vägd genomsnittlig dumpningsmarginal på 8 % för följande företag:

- Borutas Boru Sanayii ve Ticaret AS, Adapazari

- Cinar Boru Profil San. Tic. Ltd STI, Eregli

- Guven Boru ve Profil Sanayi ve Ticaret Ltd, Istanbul

- Özdemir Boru Profil San.ve Ticaret AS, Eregli

- Sevil Boru-Profil Sanayii ve Ticaret AS, Istanbul

- Toscelik Profil ve Sac. Endüstrisi AS, Iskenderun

- Özborsan Boru San.ve Ticaret AS, Istanbul

c) Icke-samarbetsvilliga företag

(59) Samarbetsviljan var stor från Turkiets sida och den preliminära dumpningsmarginalen för övriga företag fastställdes till samma nivå som för det samarbetsvilliga företag som hade den högsta dumpningsmarginalen, dvs. 12.7 %.

B. EN EKONOMI I ÖVERGÅNG: UKRAINA

1. Marknadsekonomisk status

(60) Enligt artikel 2.7 b i grundförordningen skall, vid antidumpningsundersökningar som avser import från länder som, såsom Ukraina, befinner sig i ett övergångsskede, normalvärdet bestämmas i enlighet med punkterna 1-6 i den artikeln för de exporterande tillverkare som konstaterats uppfylla kriterierna i artikel 2.7 c, dvs. att marknadsekonomiska förhållanden råder när det gäller tillverkning och försäljning av den berörda produkten.

(61) En exporterande tillverkare i Ukraina ansökte om marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 b i grundförordningen, eller om individuell behandling om det i undersökningen skulle komma att konstateras att företaget inte uppfyllde alla villkoren för marknadsekonomisk status, och fyllde i blanketten för exporterande tillverkare som ansöker om sådan status.

(62) Kommissionen inhämtade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga och kontrollerade på platsen hos det berörda företaget alla uppgifter som detta hade lämnat i sin ansökan om marknadsekonomisk status.

(63) Det konstaterades att företagets affärsbeslut beträffande kostnader och priser inte fattades som svar på marknadssignaler som återspeglar utbud och efterfrågan och inte utan en betydande statlig inblandning. Företagets tillverkningskostnader och finansiella situation påverkades också av betydandesnedvridningar som hade överförts från det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet. Dessutom kunde det inte påstås att företaget hade en enda uppsättning räkenskaper vilka granskades av oberoende revisor och tillämpades i alla sammanhang. Därför drogs slutsatsen att företaget inte uppfyllde villkoren i artikel 2.7 c i grundförordningen.

(64) Det berörda företaget och den klagande gavs möjlighet att lämna synpunkter på dessa undersökningsresultat.

(65) Den ukrainska exporterande tillverkaren invände mot kommissionens undersökningsresultat, särskilt beträffande den statliga inblandningen och snedvridningen av den finansiella situationen. Det framfördes emellertid inga nya argument som kunde ändra fastställandet om marknadsekonomisk status.

(66) Kommissionen beslutade därför att avslå ansökan om marknadsekonomisk status från det berörda ukrainska företaget. Samråd ägde rum med Rådgivande kommittén, som inte motsatte sig kommissionens slutsatser.

2. Individuell behandling

(67) I enlighet med artikel 9.5 i grundförordningen har institutionerna som gängse praxis att beräkna en landsomfattande tull för länder som omfattas av artikel 2.7, utom i de fall där företagen kan påvisa att såväl deras exportpriser och exportkvantiteter som deras försäljningsvillkor fastställs utan inblandning, att växelkurserna fastställs enligt marknadskurs och att den eventuella statliga inblandningen inte är av sådant slag att åtgärder kan kringgås om exportörerna tilldelas olika tullsatser. Detta skulle kunna motivera ett avsteg från praxis att fastställa en enda landsomfattande tull.

(68) Samma ukrainska exporterande tillverkare som inte beviljades marknadsekonomisk status ansökte även om individuell behandling. Kommissionen inhämtade och kontrollerade de uppgifter som den bedömde som nödvändiga för att avgöra om detta företag uppfyllde kraven för att beviljas individuell behandling. Det konstaterades att exportpriserna, exportkvantiteterna och försäljningsvillkoren bestämdes fritt. Kommissionen är i rimlig grad förvissad om att det inte föreligger någon risk för att åtgärderna kringgås om den exportören skulle beviljas individuell behandling i detta fall.

(69) Det ansågs därför berättigat att bevilja OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, Dnipropetrovsk individuell behandling.

3. Dumpning

Val av jämförbart land

(70) För företag som inte kan beviljas marknadsekonomisk status, måste normalvärdet, enligt artikel 2.7 i grundförordningen, fastställas på grundval av priset eller det konstruerade värdet i ett jämförbart land.

(71) I tillkännagivandet om inledande av förfarandet angav kommissionen sin avsikt att använda Turkiet som jämförbart land i syfte att fastställa normalvärdet för Ukraina och uppmanade de berörda parterna att lämna synpunkter på detta val.

(72) Undersökningen visade att det under undersökningsperioden förekom avsevärda inflatoriska svängningar på den turkiska hemmamarknaden och att det skedde en avsevärd devalvering av landets valuta, den turkiska liran. Kommissionen undersökte därför även andra alternativ när det gällde valet av jämförbart land.

(73) Kommissionen vill i det sammanhanget erinra om att samarbetsviljan hos tillverkare i Polen och Thailand var mycket begränsad och att det endast fanns ofullständiga uppgifter beträffande normalvärdet i dessa länder. Det ansågs därför inte lämpligt att välja Polen eller Thailand.

(74) Kommissionen undersökte vidare möjligheten att använda Tjeckien som jämförbart land i detta fall. De uppgifter som under undersökningens gång framkom beträffande den tjeckiska hemmamarknaden visade att Tjeckien, med endast två tillverkare, ett begränsat antal konsumenter, begränsad importvolym på grund av tullar på import från vissa länder och tillverkningsprocesser som inte alltid var de mest effektiva, inte var det lämpligaste valet när det gällde jämförbart land i detta fall.

(75) Det kan påpekas att inte någon av de berörda parterna gjorde några invändningar beträffande det ursprungliga förslaget att använda Turkiet. Turkiet har ett stort antal tillverkare (tretton exporterande tillverkare samarbetade i samband med denna undersökning) med moderna och effektiva produktionsmetoder för tillverkning av rör enligt internationella standarder vilka är direkt jämförbara med de rör som tillverkas i Ukraina och tillräckligt stor tillgång och efterfrågan på hemmamarknaden vilken förses med obegränsad import. Försäljningen på den turkiska hemmamarknaden var också representativ jämfört med volymen av den ukrainska exporten av den berörda produkten till gemenskapen.

(76) Mot bakgrund av ovanstående drogs preliminärt slutsatsen att Turkiet var det mest lämpliga och rimliga jämförbara landet enligt artikel 2.7 i grundförordningen.

Fastställande av normalvärde i det jämförbara landet

(77) Normalvärdet för Ukraina fastställdes enligt artikel 2.7 a i grundförordningen på grundval av kontrollerade uppgifter från tillverkare i det jämförbara landet, dvs. på grundval av de priser som betalats eller skulle betalas på den inhemska marknaden i Turkiet för de typer av rör som var jämförbara med dem som den ukrainska exporterande tillverkaren sålde till gemenskapen.

(78) Eftersom de berörda turkiska tillverkarnas försäljning på den inhemska marknaden av de typer av rör som var jämförbara med dem som exporterades från Ukraina skedde vid normal handel, fastställdes normalvärdet i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen på grundval av de samarbetsvilliga turkiska tillverkarnas månatliga vägda genomsnittliga inhemska priser vid försäljning av den berörda produkten till oberoende kunder.

Exportpris

(79) Hela den samarbetsvilliga ukrainska exportörens exportförsäljning till gemenskapen skedde direkt till oberoende importörer i gemenskapen och exportpriset fastställdes enligt artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas.

Jämförelse

(80) Jämförelsen gjordes på grundval av priset fritt fabrik och i samma handelsled. För att det skulle kunna göras en rättvis jämförelse togs i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen hänsyn i form av justeringar till olikheter i faktorer som påstods och konstaterades påverka priserna och prisernas jämförbarhet. Mot denna bakgrund gjordes justeringar för olikheter avseende transport- och hanteringskostnader.

Dumpningsmarginal

(81) En jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset på grundval av vägda genomsnittliga värden visade att det förekom dumpning beträffande den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren. Den preliminära dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, är följande:

>Plats för tabell>

(82) Samarbetsviljan från Ukrainas sida var utomordentligt liten. Den samarbetsvilliga ukrainska exporterande tillverkarens exportvolym motsvarade nämligen endast cirka 3 % av den import som Eurostat registrerade under undersökningsperioden. Den preliminära övriga dumpningsmarginalen för Ukraina fastställdes därför, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen, på grundval av tillgängliga uppgifter. En jämförelse mellan det normalvärde som fastställts för den samarbetsvilliga ukrainska exporterande tillverkaren (se skäl 78) och tillförlitliga och representativa exportprisuppgifter som registrerats av Eurostat visade en preliminär övrig dumpningsmarginal på 44,1 % på nivån cif vid gemenskapens gräns.

D. GEMENSKAPSINDUSTRIN

1. Sammanlagd tillverkning i gemenskapen

(83) Inom gemenskapen tillverkas den berörda produkten av elva företag som är belägna i Frankrike, Förenade kungariket, Italien, Luxemburg, Nederländerna, Spanien och Sverige, på vilkas vägnar klagomålet ingavs, och av åtta andra tillverkare.

Nio av de elva klagande gemenskapstillverkarna samarbetade till fullo i undersökningen. Ett av de åtta övriga företagen lämnade vissa grundläggande uppgifter även om det inte till fullo besvarade frågeformuläret och inte tillhörde de klagande men stödde undersökningen.

(84) Samtliga dessa 19 tillverkare anses utgöra produktionen i gemenskapen enligt artikel 4.1 i grundförordningen.

2. Definition av gemenskapsindustrin

(85) De nio samarbetsvilliga klagande gemenskapstillverkarna uppfyller villkoren i artikel 5.4 i grundförordningen, eftersom de svarar för en betydande del, i detta fall 65,8 %, av den sammanlagda tillverkningen av den berörda produkten i gemenskapen. De anses därför utgöra gemenskapsindustrin enligt artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen och kallas nedan gemenskapsindustrin.

E. SKADA

1. Synbar förbrukning i gemenskapen

(86) Vid beräkningen av den synbara förbrukningen av den berörda produkten på gemenskapsmarknaden lade kommissionen samman gemenskapsindustrins försäljningsvolym, en annan gemenskapstillverkares försäljningsvolym och en uppskattning av volymen (på grundval av klagomålet och av gemenskapsindustrins försäljning i förhållande till dess tillverkning) för de återstående gemenskapstillverkarnas försäljning inom gemenskapen med den sammanlagda import till gemenskapen som framgår av KN-numren 7306 30 51 och 7306 30 59 och en del (enligt uppskattning på grundval av klagomålet) av importen enligt KN-numren 7306 30 71 and 7306 30 78.

(87) Enligt denna beräkning minskade den synbara förbrukningen av den berörda produkten i gemenskapen med 9 % mellan 1997 och undersökningsperioden. Den synbara förbrukningen minskade från 887969 ton under 1997 till 869142 ton under 1998, sjönk ytterligare till 845961 ton under 1999, ökade till 870600 ton under 2000 och sjönk återigen till 806042 ton under undersökningsperioden.

(88) Den synbara förbrukningen minskade således med 2 % mellan 1997 och 1998 och med ytterligare 3 % mellan 1998 och 1999. Den ökade med 3 % mellan 1999 och 2000. Det bör påpekas att ökningen av den synbara förbrukningen under år 2000 huvudsakligen beror på ökad lagerhållning bland handlare och importörer för försäljning under den påföljande perioden. Den synbara förbrukningen minskade återigen med 7 % mellan 2000 och undersökningsperioden. Minskningen med 9 % av den synbara förbrukningen i gemenskapen (den faktiska förbrukningen minskade i mindre grad på grund av den ökade lagerhållningen under 2000) under skadeundersökningsperioden beror i första hand på avmattningen i den ekonomiska tillväxten inom EU, i synnerhet inom byggnads- och anläggningssektorn, och i andra hand på effekterna av att den berörda produkten ersattes med rör av koppar eller plast.

2. Sammantagen bedömning av den berörda importens verkan

(89) Kommissionen undersökte om importen av den berörda produkten med ursprung i Polen, Thailand, Tjeckien, Turkiet och Ukraina borde slås samman vid bedömningen, i enlighet med artikel 3.4 i grundförordningen.

(90) Den dumpningsmarginal som fastställts beträffande importen från vart och ett av de berörda länderna översteg den miniminivå som anges i artikel 9.3 i grundförordningen, och importvolymen från vart och ett av länderna var inte försumbar.

(91) När det gäller konkurrensvillkoren framgick det av undersökningen att de rör som importeras från de berörda länderna och de som tillverkas av gemenskapsindustrin, varje typ betraktad för sig, var likadana i fråga om samtliga väsentliga fysiska och tekniska egenskaper. På den grundvalen var dessa produkter dessutom sinsemellan utbytbara och såldes på gemenskapsmarknaden under skadeundersökningsperioden genom till största delen jämförbara försäljningskanaler (dvs. handlare). De berörda importerade produkterna ansågs därför konkurrera sinsemellan och med dem som tillverkats inom gemenskapen.

(92) Det hävdades att Tjeckien och Ukraina inte borde bedömas sammantaget, eftersom importen från dessa länder endast i ringa utsträckning sker till de medlemsstater där gemenskapsindustrin är belägen. Det bör i det avseendet påpekas att gemenskapen utgör en enda inre marknad och den omständigheten att gemenskapsindustrin inte är belägen i var och en av de medlemsstater till vilka importen sker innebär inte att dessa produkter inte konkurrerar på samma marknad.

(93) En exportör hävdade att konkurrensvillkoren inte var jämförbara, eftersom företagets försäljning till gemenskapen, till skillnad mot de andra exporterande tillverkarnas försäljning, skedde genom ett närstående företag. Det bör påpekas att det närstående företaget i fråga är beläget utanför gemenskapen och att försäljningen av den berörda produkten inom gemenskapen skedde genom försäljningskanaler som var jämförbara med dem som användes för den övriga importen och av gemenskapsindustrin. Dessutom bör det påpekas att frågan om huruvida importen från ett land skall bedömas sammantaget med annan import bestäms på landsomfattande grunder och är inte en undersökning som innebär att det beträffande varje enskild exportör avgörs om det bör göras en sammantagen bedömning av företagets export.

(94) Det hävdades att det inom ramen för undersökningen inte borde göras en sammantagen bedömning av import med ursprung i Tjeckien och Turkiet, eftersom marknadsandelarna vad gäller importen från dessa länder minskat sedan 1998. Det bör i det avseendet påpekas att även om importen med ursprung i Tjeckien och Turkiet minskat sedan 1998, var importvolymerna inte försumbara. Dessutom är det inte enbart importvolymens utveckling som är avgörande. Det viktiga är att bedöma huruvida en sammantagen bedömning är lämplig eller inte med hänsyn till alla relevanta konkurrensvillkor. Det bör i det avseendet påpekas att de importerade produkterna från Tjeckien och Turkiet var sinsemellan utbytbara och såldes i gemenskapen genom försäljningskanaler som var jämförbara med dem som användes för annan import och för gemenskapsindustrins försäljning.

(95) Det begärdes vidare att det inte skulle göras någon sammantagen bedömning av import med ursprung i Tjeckien, eftersom den inte vållar någon skada eller hotar att skada gemenskapsindustrin beroende på att importvolymen är lägre än den högsta kvot som infördes genom rådets förordning (EEG) nr 1968/93(4), ändrad genom förordning (EG) nr 1005/95(5). Det bör påpekas att den kvot som infördes genom den förordningen var i kraft fram till utgången av 1995 och att den period för bedömning av skada som avses i denna undersökning gäller från 1997 till undersökningsperioden. Denna begäran avslås därför.

(96) Det hävdades också att det inte borde göras någon sammantagen bedömning av Ukraina, eftersom dess marknadsandel är liten jämfört med de andra undersökta ländernas. Det bör i det avseendet påpekas att även om Ukrainas marknadsandel var mindre än de andra undersökta ländernas, kan den inte anses vara försumbar i den mening som avses i artikel 5.7 i grundförordningen. Marknadsandelen är dessutom inte nödvändigtvis avgörande i samband med en undersökning om huruvida en sammantagen bedömning är lämplig. I detta sammanhang anses en sammantagen bedömning lämplig med hänsyn till konkurrensvillkoren, eftersom importen från Ukraina var utbytbar och såldes i gemenskapen genom försäljningskanaler som var jämförbara med dem som användes för annan import och för gemenskapsindustrins försäljning.

(97) Med hänsyn till ovanstående ansåg kommissionen därför preliminärt att samtliga kriterier i artikel 3.4 i grundförordningen var uppfyllda och att importen från de berörda länderna således borde bedömas sammantaget.

3. Import med ursprung i de berörda länderna

Volym

(98) Den importerade volymen av den berörda produkten från Polen, Thailand, Tjeckien, Turkiet och Ukraina till gemenskapen ökade med 16 % mellan 1997 och undersökningsperioden.

(99) Importen från de berörda länderna ökade med 19 %, från 206271 till 245281 ton, mellan 1997 och 1998 trots att gemenskapens marknad under samma period minskade med 2 %. Importen minskade därefter med 14 %, till 211204 ton, mellan 1998 och 1999 och ökade med 28 %, till 271236 ton, mellan 1999 och 2000. Mellan år 2000 och undersökningsperioden minskade den återigen med 12 % och stannade på 239399 ton.

(100) Importen från den enda turkiska exportör som konstaterades inte ha bedrivit någon dumpning svarade för mindre än 0,5 % av importen från Turkiet och mindre än 0,3 % av importen från de berörda länderna under undersökningsperioden. Därför skulle, om dessa volymer inte togs med i beräkningen, ökningen av den dumpade importens volym och marknadsandel fortfarande vara betydande. Undersökningsresultaten beträffande priser och prisunderskridande när det gäller Turkiet och de övriga berörda länderna skulle således i stort sett förbli oförändrade.

Marknadsandel

(101) Den sammanlagda marknadsandelen för de fem berörda länderna ökade med 6,5 procentenheter, från 23,2 till 29,7 %, under skadeundersökningsperioden. Den ökade med 5 procentenheter mellan 1997 och 1998, minskade därefter med 3,2 procentenheter mellan 1998 och 1999 och gick återigen upp med 9,4 procentenheter mellan 1999 och 2000. Därefter minskade den med 1,5 procentenheter mellan 2000 och undersökningsperioden.

(102) Det bör påpekas att mellan 1997 och undersökningsperioden sammanföll ökningen av importen från och marknadsandelarna för de berörda länderna med en minskning av förbrukningen med 9 %.

Priser

a) Prisutveckling

(103) Genomsnittspriserna cif för import av vissa svetsade rör med ursprung i Polen, Thailand, Tjeckien, Turkiet och Ukraina ökade från 401 ecu per ton under 1997 till 422 ecu per ton under 1998, minskade därefter till 357 euro per ton under 1999, ökade återigen till 425 euro per ton under 2000 och minskade därefter till 423 euro per ton under undersökningsperioden.

(104) De genomsnittliga importpriserna ökade med 5 % mellan 1997 och 1998, minskade därefter, till följd av de minskade priserna på varmvalsade ringar eller rullar, med 15 % mellan 1998 och 1999 och ökade återigen med 19 % mellan 1999 och 2000. Mellan 2000 och undersökningsperioden förblev importpriserna i stort sett oförändrade.

b) Prisunderskridande

(105) De exporterande tillverkarnas och gemenskapsindustrins genomsnittsliga försäljningspriser i gemenskapen för jämförbara modeller av den berörda produkten, efter avdrag och skatter, till icke-närstående kunder i samma handelsled och med justeringar för skillnader i betalningsvillkor jämfördes. Gemenskapsindustrins priser fastställdes på nivån priset fritt fabrik. Priserna cif vid gemenskapens gräns för de exporterande tillverkarna i de berörda länderna justerades för kostnader efter import, på grundval av de uppgifter som lämnats av de samarbetsvilliga icke-närstående importörerna.

(106) Denna jämförelse visade att de berörda produkterna med ursprung i de berörda länderna under undersökningsperioden såldes i gemenskapen till priser som i genomsnitt underskred gemenskapsindustrins priser med följande procentsatser: Polen 14,5 %, Thailand 21,8 %, Tjeckien 15,6 %, Turkiet 14 % och Ukraina 33 %. Det bör även påpekas att gemenskapens faktiska försäljningspriser sjönk, eftersom industrin befann sig knappt ovanför den kritiska punkten.

4. Gemenskapsindustrins situation

(107) I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla relevanta ekonomiska faktorer och förhållanden som har betydelse för gemenskapsindustrins tillstånd.

a) Kapacitet, tillverkning och kapacitetsutnyttjande

(108) Produktionskapaciteten förblev i stort sett oförändrad mellan 1997 och undersökningsperioden. Det skedde endast en mycket ringa ökning mellan 1997 och 1998, från 1105257 till 1110257 ton, till följd av att en av de klagande gemenskapstillverkarna genomförde en rationalisering av sin tillverkningsanläggning. Det bör påpekas att några tillverkare tillverkar andra produkter på samma produktionslinjer och deras faktiska produktionskapacitet hänfördes därför till den berörda produkten.

(109) Gemenskapsindustrins produktion minskade med 20 % under skadeundersökningsperioden, från 463949 ton 1997 till 369681 ton under undersökningsperioden.

(110) Den minskade med 10 % mellan 1997 och 1998. Mellan 1998 och 1999 ökade den med 4 % och mellan 1999 och undersökningsperioden skedde en fortlöpande minskning. Det bör påpekas att tillverkningen minskade i samma takt som gemenskapsindustrins försäljning minskade.

(111) Eftersom kapaciteten i stort sett var oförändrad, följde kapacitetsutnyttjandet samma tendens som tillverkningen. Det minskade med 10 % mellan 1997 och 1998, ökade med 4 % mellan 1998 och 1999 och minskade därefter stadigt med 15 % mellan 1999 och undersökningsperioden. Kapacitetsutnyttjandet minskade således med 21 %, från 42 till 33 %, mellan 1997 och undersökningsperioden.

b) Lager

(112) Några tillverkare tillverkar på beställning och deras lager är således varor som väntar på att levereras till kunderna medan andra tillverkare tillverkar för att lägga upp lager. I detta sammanhang förefaller lagerhållningen inte vara relevant för undersökningen av gemenskapsindustrins ekonomiska situation. För fullständighetens skull ges likväl en redogörelse nedan för lagerhållningens utveckling. Nivån på gemenskapsindustrins utgående lager ökade från 32742 ton under 1997 till 35615 ton under 1998, sjönk till 34314 ton under 1999, ökade till 34851 ton under 2000 och sjönk till 34359 ton under undersökningsperioden.

(113) Lagren ökade med 5 % under skadeundersökningsperioden. De ökade med 9 % mellan 1997 och 1998, minskade därefter med 4 % under 1999 och förblev därefter tämligen oförändrade.

c) Försäljningsvolym och marknadsandel

(114) Gemenskapsindustrins försäljning till icke-närstående kunder på gemenskapsmarknaden minskade med 17 % under skadeundersökningsperioden, från 407142 ton under 1997 till 338088 ton under undersökningsperioden. Den uppgick till 358450 ton under 1998, 386739 ton under 1999 och till 346696 ton under 2000.

(115) Försäljningsvolymen minskade med 12 % mellan 1997 och 1998, ökade med 8 % mellan 1998 och 1999 och minskade därefter med 13 %.

(116) Denna utveckling bör ses mot bakgrund av den omständigheten att gemenskapsindustrin inför konkurrensen från den ökande lågprisimporten från de berörda länderna hade att välja mellan att antingen upprätthålla sina försäljningspriser, på bekostnad av minskad försäljning och marknadsandel, eller att sänka sina försäljningspriser och följa tendensen i priserna för den berörda importen, på bekostnad av lönsamheten.

(117) Mellan 1997 och 1998 höjde gemenskapsindustrin sina försäljningspriser och drabbades därigenom av minskad försäljningsvolym och marknadsandel. Mellan 1998 och 1999 sänkte gemenskapsindustrin sina priser och ökade därigenom sin försäljning och sina marknadsandelar. Mellan 1999 och undersökningsperioden hade emellertid den ökade volymen av dumpade produkter till låga priser en synnerligen negativ inverkan på gemenskapsindustrins priser, eftersom detta inte enbart ledde till utebliven försäljning och minskad marknadsandel utan även fick mera vittgående återverkningar på lönsamheten på grund av att det inte kunde ske någon överföring av kostnadsökningarna. Det bör påpekas att även om priserna på den dumpade importen ökade mellan 1999 och undersökningsperioden, var denna ökning inte tillräcklig för att gemenskapsindustrins priser skulle kunna ökas till en sådan nivå att tillräckliga vinstmarginaler uppnåddes.

(118) Gemenskapsindustrins marknadsandel minskade med 4 procentenheter under skadeundersökningsperioden, från 45,9 % under 1997 till 41,9 % under undersökningsperioden. Den uppgick till 41,2 % under 1998, 45,7 % under 1999 och till 39,8 % under 2000.

(119) Marknadsandelen minskade med 4,7 procentenheter mellan 1997 och 1998, ökade med 4,5 procentenheter mellan 1998 och 1999, minskade med 5,9 procentenheter mellan 1999 och 2000 och låg under undersökningsperioden 2,1 procentenheter högre än under 2000.

d) Tillväxt

(120) Mellan 1997 och undersökningsperioden, när förbrukningen i gemenskapen minskade med 9 %, minskade gemenskapsindustrins försäljningsvolym med 17 %. Gemenskapsindustrin förlorade på så sätt 4 procentenheter av sin marknadsandel samtidigt som andelen för den berörda importen under samma period ökade med 6,5 procentenheter. Gemenskapsindustrins närvaro på marknaden minskade således i högre grad än marknadens minskning mellan 1997 och undersökningsperioden.

e) Försäljningspriser

(121) De vägda genomsnittliga priserna vid gemenskapsindustrins försäljning av den berörda produkten ökade under skadeundersökningsperioden med 2 %, från 545 ecu per ton under 1997 till 555 euro per ton under undersökningsperioden.

(122) Efter en ökning med 4 % mellan 1997 och 1998 sjönk priserna med 14 % mellan 1998 och 1999 och ökade återigen med 15 % mellan 1999 och 2000. Under undersökningsperioden var priserna 1 % lägre än under 2000.

(123) Prisutvecklingen bör ses i jämförelse med utvecklingen av tillverkningskostnaderna. Mellan 1997 och 1998 ökade gemenskapsindustrins totala kostnader med 3 %, främst på grund av minskad tillverkning. Mellan 1998 och 1999 minskade gemenskapsindustrins kostnader med 10 % på grund av kraftigt minskade kostnader för den främsta råvaran (varmvalsade ringar eller rullar), vilka i genomsnitt svarar för cirka 55 % av de totala kostnaderna, och av ökad tillverkning. Mellan 1999 och 2000 ökade gemenskapsindustrins kostnader med 15 % som en följd av ökade kostnader för varmvalsade ringar eller rullar och av minskad tillverkning. Kostnaderna minskade med 1 % under undersökningsperioden. Under skadeundersökningsperioden ökade kostnaderna således med 5 %. Kostnadsökningen fick inte fullt genomslag på priserna, eftersom dessa endast ökade med 2 %, och därför drabbades gemenskapsindustrin av minskad lönsamhet.

f) Sysselsättning

(124) Sysselsättningen inom gemenskapsindustrin sjönk från 1085 anställda under 1997 till 1005 under 1998, 901 under 1999, 838 under 2000 och 817 under undersökningsperioden.

(125) Sysselsättningen inom gemenskapsindustrin minskade således fortlöpande mellan 1997 och undersökningsperioden. Denna markanta minskning har att göra med minskad tillverkning och försäljning och med strävan att öka produktiviteten i syfte att minska kostnaderna per styck.

g) Produktivitet

(126) Produktiviteten hos arbetskraften inom gemenskapsindustrin, mätt i produktion per anställd och år, utvecklades från 475 ton per år och anställd under 1997 till 468 ton under 1998, 547 ton under 1999, 528 ton under 2000 och 517 ton under undersökningsperioden.

(127) Produktiviteten ökade således med 9 % under skadeundersökningsperioden.

h) Löner

(128) Mellan 1997 och undersökningsperioden ökade genomsnittslönen per anställd med 18 %, från 27796 ecu under 1997 till 32867 euro under undersökningsperioden.

(129) Genomsnittslönen per anställd ökade med 9 % mellan 1997 och 1998, förblev i stort sett oförändrad mellan 1998 och 1999 och ökade återigen med 6 % mellan 1999 och 2000 samt med 3 % mellan 2000 och undersökningsperioden. Eftersom många av de företag som ingår i gemenskapsindustrin även tillverkar andra produkter och tillhör företagsgrupper, bör det när lönerna analyseras tas hänsyn till den omständigheten att de ökade lönerna också återspeglar förhållandena inom andra verksamheter eller inom gruppen som helhet.

i) Investeringar

(130) Gemenskapsindustrins totala investeringar i den berörda produkten minskade med 75 % mellan 1997 och undersökningsperioden; de ökade från 4444000 ecu under 1997 till 10823000 ecu under 1998, minskade till 5214000 euro under 1999, till 2581000 euro under 2000 och minskade till 1116000 euro under undersökningsperioden.

(131) Gemenskapsindustrins investeringar mer än fördubblades mellan 1997 och 1998, främst på grund av att en gemenskapstillverkare ersatte en föråldrad produktionslinje, att en annan gemenskapstillverkare införde ett nytt lagersystem och att ytterligare en annan gemenskapstillverkare ökade sin kapacitet en aning. Investeringarna minskade därefter fortlöpande och i jämn takt mellan 1998 och undersökningsperioden.

j) Lönsamhet

(132) Lönsamheten i samband med försäljning till icke-närstående kunder på gemenskapsmarknaden i form av vinst på nettoförsäljningen före skatt minskade under skadeundersökningsperioden från 3,4 % under 1997 till 0,4 % under undersökningsperioden. Den uppgick till 5,1 % under 1998, 1 % under 1999 och till 0,6 % under 2000.

(133) Lönsamheten förbättrades mellan 1997 och 1998 när ökningen av de totala kostnaderna med 3 % återspeglades i ökningen av priserna med 4 %, på bekostnad av försäljningsvolym (-12 %) och marknadsandelar (-10 %). Lönsamheten minskade därefter fortlöpande under de påföljande perioderna, vilket innebar att den sjönk till en nivå som inte var tillräcklig för att garantera gemenskapsindustrins livskraft på lång sikt. Man bör hålla i minnet att priserna minskade med 14 % mellan 1998 och 1999 samtidigt som kostnaderna minskade med endast 10 % och att priserna under de påföljande perioderna inte ökade i större utsträckning än kostnaderna.

k) Kassaflöde, räntabilitet och förmåga att anskaffa kapital

(134) Nettokassaflödet från rörelsen ökade från 14413000 ecu under 1997 till 25697000 ecu under 1998, minskade därefter till 17722000 euro under 1999, till 15201000 euro under 2000 och till 10282000 euro under undersökningsperioden.

(135) Ovanstående faktor uppgavs för respektive företag som helhet och fördelades därför på grundval av omsättningen för den berörda produkten. Kassaflödet från rörelsen ökade med 78 % mellan 1997 och 1998. Det minskade därefter fortlöpande mellan 1998 och undersökningsperioden. Det minskade med 29 % under skadeundersökningsperioden.

(136) Räntabiliteten i form av avkastning på totalt kapital minskade från 3,5 % under 1997 till 0,5 % under undersökningsperioden. Den uppgick till 5,2 % under 1998, 1,1 % under 1999 och till 0,7 % under 2000.

(137) Avkastningen på totalt kapital uppgavs, liksom kassaflödet från rörelsen, för respektive företag som helhet och fördelades därför på grundval av omsättningen för den berörda produkten. Den ökade med 1,7 procentenheter mellan 1997 och 1998. Den minskade därefter fortlöpande mellan 1998 och undersökningsperioden. Den minskade med 3 procentenheter under skadeundersökningsperioden.

(138) Undersökningen har visat att de klagande gemenskapstillverkarna inte hade några svårigheter att anskaffa kapital. Det bör i det sammanhanget påpekas att gemenskapsindustrin och dess företagsgrupper beslöt att stödja branschen för svetsade rör och att bidra med nödvändigt kapital.

l) Dumpningsmarginalens storlek

(139) Med hänsyn till volymen av och priserna på importen från de berörda länderna kan verkningarna för gemenskapsindustrin av den faktiska dumpningsmarginalens nivå inte anses vara försumbar.

5. Slutsats om skada

(140) Mellan 1997 och undersökningsperioden skedde en kraftig ökning på 16 % av volymen dumpad import av den berörda produkten med ursprung i Polen, Thailand, Tjeckien, Turkiet och Ukraina och dess andel av gemenskapsmarknaden ökade från 23,2 % under 1997 till 29,7 % under undersökningsperioden. Den största ökningen skedde mellan 1999 och 2000 då volymen dumpad import ökade med 28 % och dess marknadsandel ökade med 6,2 procentenheter. Genomsnittspriserna för dumpad import från de fem berörda länderna var konsekvent lägre än gemenskapsindustrins genomsnittspriser under skadeundersökningsperioden. Under undersökningsperioden underskred dessutom priserna på den dumpade importen från de berörda länderna gemenskapsindustrins priser med i genomsnitt 16,8 %.

(141) Granskningen av de ovan nämnda faktorerna visar att gemenskapsindustrins situation försämrades mellan 1997 och undersökningsperioden. Detta ledde till en minskning av gemenskapsindustrins marknadsandel. Mellan 1997 och undersökningsperioden var det många skadeindikatorer som utvecklades negativt: produktionen minskade med 20 %, kapacitetsutnyttjandet med 21 %, försäljningsvolymen med 17 % och marknadsandelen med 4 procentenheter, sysselsättningen minskade med 25 %, investeringarna med 75 % och kassaflödet från rörelsen med 29 % och avkastningen på totalt kapital minskade med 3 procentenheter. Lönsamheten försämrades från 3,4 % år 1997 till 0,4 % under undersökningsperioden. Priserna kunde inte öka i samma takt som kostnaderna. Lönerna steg under skadeundersökningsperioden och följde i stort sett samma utveckling som inflationen och produktiviteten samtidigt som produktivitetsökningen i sig inte var tillräcklig för att gemenskapsindustrin skulle kunna undvika otillfredsställande resultat.

(142) Mot bakgrund av ovanstående är den preliminära slutsatsen att gemenskapsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3 i grundförordningen.

F. ORSAKSSAMBAND

1. Inledning

(143) I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen har kommissionen undersökt huruvida den dumpade importen av den berörda produkten med ursprung i de berörda länderna har vållat gemenskapsindustrin skada i en sådan utsträckning att den kan betecknas som väsentlig. Utöver den dumpade importen omfattade undersökningen även andra kända faktorer vilka samtidigt eventuellt kunde vålla gemenskapsindustrin skada. Detta skedde för att säkerställa att den eventuella skada som vållats av dessa faktorer inte tillskrevs den dumpade importen.

2. Verkningarna av den dumpade importen

(144) Den betydande volymökningen på 16 %, från 206271 ton under 1997 till 239399 ton under undersökningsperioden, av den dumpade importen, och ökningen av denna imports andel av gemenskapsmarknaden, dvs. från 23,2 % under 1997 till 29,7 % under undersökningsperioden, samt den nivå för prisunderskridande som konstaterats (i genomsnitt 16,8 % under undersökningsperioden) inträffade samtidigt med försämringen av gemenskapsindustrins ekonomiska situation. Den dumpade importens marknadspenetration var särskilt betydande mellan 1999 och 2000, då importvolymen ökade med 28 % och denna imports marknadsandel ökade med 6,2 procentenheter.

(145) Under samma period drabbades gemenskapsindustrin av minskad försäljning (-17 %), minskad marknadsandel (-4 procentenheter) och försämrad lönsamhet (-3 procentenheter). Denna utveckling bör ses i samband med gemenskapens förbrukning av den berörda produkten vilken minskade med 9 % under skadeundersökningsperioden.

(146) De dumpade priserna låg dessutom under gemenskapsindustrins priser under hela skadeundersökningsperioden och utövade ett tryck som hindrade gemenskapsindustrins priser från att öka i samma takt som ökningen av produktionskostnaderna mellan 1997 och undersökningsperioden. Härigenom minskade den redan låga lönsamheten i gemenskapsindustrin.

(147) Den dumpade importen anses därför ha haft en betydande negativ inverkan på gemenskapsindustrins situation.

3. Verkningar av andra faktorer

a) De övriga gemenskapsproducenternas resultat

(148) En tillverkare i gemenskapen som inte tillhör gemenskapsindustrin och som svarade för mindre än 5 % av gemenskapens samlade produktion under undersökningsperioden lämnade vissa upplysningar. Eftersom dessa upplysningar rör ett enskilt företag kan de exakta siffrorna inte uppges utan endast det intervall inom vilket de utvecklats, i syfte att säkerställa att de uppgifter som lämnats behandlades konfidentiellt i enlighet med artikel 19 i grundförordningen.

(149) Det konstaterades att denna gemenskapstillverkares produktion minskade med mellan 20 och 30 % under skadeundersökningsperioden. Under samma period minskade dess försäljningsvolym med mellan 20 och 30 % och dess marknadsandel minskade från att 1997 ha legat på mellan 5 och 0 % till mellan 3 och -2 % under undersökningsperioden. Det bör påpekas att utvecklingen när det gäller dessa tre indikatorer i stort sett motsvarar utvecklingen när det gäller gemenskapsindustrins situation.

(150) Det bör vidare påpekas att två andra gemenskapstillverkare (Tubimar i Italien och Krieglach i Österrike) lade ner tillverkningen under 2000.

(151) Ovanstående redogörelse förefaller tyda på att andra tillverkare i gemenskapen hade problem av liknande slag som gemenskapsindustrin hade.

b) Verkningarna av den ekonomiska krisen i Sydostasien

(152) Det hävdades att den skada som gemenskapsindustrin eventuellt hade lidit berodde på den ekonomiska krisen i Sydostasien.

(153) Det bör påpekas att krisen i Asien skulle kunna vara orsak till det minskade priset på stålprodukter och således på den råvara (varmvalsade ringar eller rullar) som huvudsakligen används vid tillverkningen av den berörda produkten. Om krisen således eventuellt hade påverkat industrierna i tidigare led i förädlingskedjan, så skulle tillverkarna av den berörda produkten kunna gynnas av de lägre priserna på varmvalsade ringar eller rullar. Under 1999, när priserna på den främsta råvaran var som lägst, kunde gemenskapsindustrin mycket riktigt sänka sina priser och öka sin försäljning.

(154) Det bör påpekas att undersökningen inte visade någon kraftig ökning av importen av den berörda produkten från länderna i Asien, frånsett Thailand som ingår i undersökningen.

(155) Mot denna bakgrund drar kommissionen preliminärt slutsatsen att krisen i Asien inte bidrog till den skada som gemenskapsindustrin lidit.

c) Handelspolitiska skyddsåtgärder som införts av Förenta staterna och Ryssland

(156) Det hävdades att den skada som gemenskapsindustrin eventuellt hade vållats berodde på de skyddsåtgärder som Förenta staterna och Ryssland hade infört.

(157) När det gäller de skyddsåtgärder som Förenta staterna hade infört bör det påpekas att exporten under undersökningsperioden utgjorde cirka 8 % av gemenskapsindustrins sammanlagda försäljning av den berörda produkten. Mellan 1997 och undersökningsperioden minskade exporten med 32 %, dvs. 14000 ton. Den minskade exporten påverkade produktionens storlek och kapacitetsutnyttjandet, men det bör erinras om att lönsamheten beräknas på försäljningen till icke-närstående kunder i gemenskapen och därför kan en minskning av exporten endast i ringa grad påverka lönsamheten i form av högre fasta kostnader per styck. Dessutom kan den minskade exporten inte utgöra en förklaring till gemenskapsindustrins markant minskade försäljning (både i absoluta tal och procentuellt sett) inom gemenskapen.

(158) När det gäller de skyddsåtgärder som införts av Ryssland bör det påpekas att dessa inte är riktade mot import från gemenskapen utan mot import från Ukraina. Åtgärderna kan således delvis utgöra en förklaring till den kraftiga ökningen av importen från Ukraina som en strävan efter nya marknader i gemenskapen. Det bör i det avseendet påpekas att importen från Ukraina omfattas av denna undersökning.

(159) Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen preliminärt slutsatsen att de skyddsåtgärder som införts av Förenta staterna och Ryssland endast i mycket begränsad utsträckning bidrog till den skada som gemenskapsindustrin lidit och att verkningarna av dessa åtgärder således inte var av sådant slag att de skulle kunna ändra det undersökningsresultat enligt vilket det finns ett autentiskt och omfattande samband av orsak och verkan mellan den dumpade importen från de berörda länderna och den väsentliga skada som vållats gemenskapsindustrin.

d) Import från andra länder utanför gemenskapen

(160) Enligt tillgängliga uppgifter minskade den sammanlagda importen av den berörda produkten med ursprung i länder utanför gemenskapen med 28 %, från 91220 ton under 1997 till 65706 ton under undersökningsperioden, och dess marknadsandel minskade under samma period med 2,1 procentenheter, från 10,3 % under 1997 till 8,2 % under undersökningsperioden.

(161) När det gäller de vägda genomsnittliga priserna cif för denna import ökade dessa med 8 % mellan 1997 och undersökningsperioden, från 434 ecu per ton under 1997 till 470 euro per ton under undersökningsperioden. Det bör dock påpekas att priserna på import från andra länder utanför gemenskapen var högre än de vägda genomsnittliga priserna för import från de berörda länderna under skadeundersökningsperioden.

(162) Det har hävdats att import med ursprung i Ryssland borde ha ingått i undersökningen. Det bör påpekas att Ryssland hade en marknadsandel som var lägre än 1 % under undersökningsperioden och dessutom tillhandahölls ingen bevisning om att dumpning förekom beträffande det landet.

(163) Däremot konstaterades det att endast import med ursprung i fyra länder utöver de berörda länderna förfogade över en andel av gemenskapsmarknaden som översteg 1 % under undersökningsperioden, dvs. Rumänien, Ungern, Schweiz och Indien.

(164) Det konstaterades beträffande Rumänien och Ungern att dessa länders marknadsandel minskade från 1997 till undersökningsperioden (från 3,3 % till 1,4 % för Rumänien och från 1,7 % till 1,1 % för Ungern). När det gäller Rumänien bör det påpekas att marknadsandelen var mindre än 1 % under år 2000 (dvs. 0,6 %) och därefter plötsligt ökade under undersökningsperioden. Dessa båda länders genomsnittliga importpriser har alltid varit lägre än importpriserna för de undersökta länderna med undantag för Rumänien under 2000.

(165) Det konstaterades beträffande Schweiz och Indien att dessa länders marknadsandelar inte mer än knappt översteg tröskeln på 1 % under undersökningsperioden (1,1 % för Schweiz och 1,05 % för Indien) och deras priser var högre än priserna på import från de undersökta länderna.

(166) Sammanfattningsvis var de eventuella verkningarna av denna import på gemenskapsindustrins situation endast marginell med hänsyn till de genomsnittliga priserna, den ringa volymen på denna import och dess begränsade marknadsandel. Det dras därför preliminärt slutsatsen att importen från andra länder utanför gemenskapen endast i mycket begränsad omfattning, om ens alls, bidrog till den skada som gemenskapsindustrin lidit och att verkningarna av denna import således inte var av sådant slag att de skulle kunna ändra det undersökningsresultat enligt vilket det finns ett autentiskt och omfattande samband av orsak och verkan mellan den dumpade importen från de berörda länderna och den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit. Dessutom har varken den klagande eller exportörerna överlämnat någon bevisning om att denna import skulle ha skett till dumpade priser.

4. Slutsats om skada

(167) Sammanfattningsvis bekräftas det att den väsentliga skadan för gemenskapsindustrin, vilken tagit sig uttryck i minskad produktion (med 20 %), minskat kapacitetsutnyttjande (med 21 %), minskad försäljningsvolym (med 17 %), minskad marknadsandel (från 45,9 % år 1997 till 41,9 % under undersökningsperioden), minskad sysselsättning (med 25 %), minskade investeringar (med 75 %), minskat kassaflöde från rörelsen (med 29 %), minskad avkastning på totalt kapital (med 3 procentenheter) och minskad lönsamhet (från 3,4 % år 1997 till 0,4 % under undersökningsperioden, förorsakades av den dumpade importen av den berörda produkten. Verkningarna av de övriga gemenskapstillverkarnas resultat, den ekonomiska krisen i Sydostasien, de handelspolitiska skyddsåtgärder som införts av Förenta staterna och Ryssland och av importen från andra länder utanför gemenskapen för den negativa utvecklingen för gemenskapsindustrin i fråga om produktion, försäljning och lönsamhet var mycket begränsade och således inte av sådant slag att de skulle kunna ändra det undersökningsresultat enligt vilket det finns ett autentiskt och omfattande samband av orsak och verkan mellan den dumpade importen från de berörda länderna och den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit.

(168) Kommissionen drar därför preliminärt slutsatsen att den dumpade importen med ursprung i Polen, Thailand, Tjeckien, Turkiet och Ukraina har vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen.

G. GEMENSKAPENS INTRESSE

(169) Kommissionen undersökte huruvida det trots slutsatserna om dumpning, skada och orsakssamband finns några tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i gemenskapens intresse att vidta åtgärder i detta särskilda fall. Kommissionen övervägde för detta ändamål, i enlighet med artikel 21.1 i grundförordningen, vilka verkningar åtgärder sannolikt skulle få för samtliga parter som berörs av undersökningen.

1. Gemenskapsindustrins intresse

Gemenskapsindustrins art och struktur

(170) Gemenskapsindustrin består av nio företag. Nästan alla tillhör internationella företagsgrupper som huvudsakligen är verksamma inom stålbranschen. Inget av dem är integrerat i tidigare eller senare led i förädlingskedjan, men många av dem köper den främsta råvaran varmvalsade ringar eller rullar till marknadspriser från andra företag i samma grupp. Gemenskapsindustrin sysselsatte sammanlagt 9483 personer varav 817 var sysselsatta direkt med den berörda produkten under undersökningsperioden.

Tänkbara verkningar för gemenskapsindustrin av att åtgärder införs respektive inte införs

(171) Som en följd av att åtgärder införs väntas gemenskapsindustrins försäljning av den berörda produkten, mätt i volym, på gemenskapsmarknaden komma att öka. Detta skulle göra det möjligt för gemenskapsindustrin att återta förlorade marknadsandelar och att, genom ökat kapacitetsutnyttjande, minska sina tillverkningskostnader per enhet och ytterligare öka sin produktivitet. Gemenskapsindustrins priser skulle dessutom med all sannolikt öka måttligt, dock inte med den eventuella antidumpningstullens fulla belopp, eftersom det fortfarande skulle råda konkurrens mellan gemenskapstillverkare, den import med ursprung i de berörda länderna som sker till icke-dumpade eller icke-skadevållande priser och import med ursprung i andra länder utanför gemenskapen. Sammanfattningsvis väntas ökningen av tillverknings- och försäljningsvolym, å ena sidan, och den fortsatta minskningen av kostnaderna per styck, å anda sidan, i kombination med en måttlig prisökning, göra det möjligt för gemenskapsindustrin att förbättra sin ekonomiska situation.

(172) Om det inte införs antidumpningsåtgärder, är det däremot sannolikt att den negativa utvecklingen för gemenskapsindustrin skulle komma att fortsätta. Gemenskapsindustrin är i hög grad drabbad av minskad försäljning, förlust av marknadsandelar och otillräcklig lönsamhet. Med hänsyn till den minskade försäljningen, mätt i volym, och den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit under undersökningsperioden är det uppenbart att dess ekonomiska situation kommer att försämras ytterligare om åtgärder inte införs. Detta kommer med största sannolikhet att leda till ytterligare nedskärningar av tillverkningen, nedläggning av vissa produktionslinjer och därigenom hota sysselsättning och investeringar inom gemenskapen såsom redan tidigare skett för andra tillverkare i gemenskapen.

Slutsats

(173) Om det införs antidumpningsåtgärder skulle gemenskapsindustrin kunna återhämta sig från den skadevållande dumpning som konstaterats.

2. Intresset hos närstående importörer och handlare i gemenskapen

(174) Distributionen av den berörda produkten i gemenskapen kännetecknas av att det finns importörer och handlare som dessutom handlar med ett stort antal andra produkter. Såväl gemenskapsindustrin som de exporterande tillverkarna säljer sina produkter i gemenskapen genom handlare.

(175) Med hänsyn till det stora antalet importörer som var inblandade beslöt kommissionen att genomföra stickprov enligt artikel 17 i grundförordningen och meddelade således detta i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen tog även kontakt med 117 importörer vilka förtecknades i klagomålet och bad om uppgifter beträffande deras totala omsättning, totala antal anställda, volymen och värdet av deras import till och återförsäljning på gemenskapens marknad av den berörda produkten under undersökningsperioden.

(176) Svar har inkommit inom tidsfristen från 32 företag, av vilka 16 förklarade sig inte vara berörda av undersökningen, eftersom de inte importerade från de berörda länderna eller över huvud taget inte importerade den berörda produkten under undersökningsperioden. Sex företag uppgav inte att de ville ingå i stickprovet. Tre företag lämnade inga uppgifter beträffande importvolym eller uppgav import som innefattade andra produkter än den berörda.

(177) Fem av de övriga sju företagen hade valts ut för att ingå i stickprovet på grundval av största representativa importvolym.

(178) Två av de fem utvalda företagen besvarade inte kommissionens frågeformulär och ett annat förklarade sig i ett senare skede av förfarandet vara närstående en exporterande tillverkare. Följande två samarbetsvilliga företag svarar för ca 5 % av den sammanlagda importen, mätt i volym, av den berörda produkten från de berörda länderna till gemenskapen under undersökningsperioden:

- Kromat Trading Ltd, London, Förenade kungariket.

- Thyssen Mannesmann, Woking, Förenade kungariket.

(179) Om det införs antidumpningsåtgärder kommer importen med ursprung i de berörda länderna möjligtvis att minska. Det kan vidare inte uteslutas att införandet av antidumpningsåtgärder kan komma att leda till måttligt ökade priser för den berörda produkten i gemenskapen, vilket skulle påverka importörernas och handlarnas ekonomiska situation.

(180) Verkningarna av en eventuell antidumpningstull när det gäller importörernas och handlarnas situation bör emellertid ses mot bakgrund av den ringa del av deras samlade verksamhet som handeln med den berörda produkten utgör. På grundval av uppgifterna från de samarbetsvilliga företagen bland importörer och handlare har det konstaterats att den berörda produkten svarade för cirka 10 % av dessa företags totala omsättning. De eventuella åtgärderna skulle således få begränsade verkningar för dessa handlares samlade affärsverksamhet. Verkningarna för importörer och handlare av ökade importpriser på vissa svetsade rör kommer dessutom att bero på deras förmåga att överföra prisökningarna till sina kunder. Med hänsyn till den berörda produktens ringa andel av kostnaderna för användare är det sannolikt att importörerna och handlarna överför eventuella ökningar av priserna för den berörda produkten till användarna.

(181) På denna grundval har det preliminärt dragits slutsatsen att det inte är sannolikt att införandet av antidumpningsåtgärder skulle komma att få några allvarliga negativa verkningar för de i gemenskapen verksamma importörernas och handlarnas situation.

3. Användarindustrins intresse

(182) Den huvudsakliga användaren av den berörda produkten i gemenskapen är byggnads- och anläggningsindustrin. Följaktligen beror efterfrågan av den berörda produkten främst på utvecklingen av byggnadsverksamheten inom den privata sektorn och inom industrin.

(183) Frågeformulär sändes till nio användarsammanslutningar vilka uppmanades att vidarebefordra en kopia av det formulär som var avsett för användare till dem av deras medlemmar som var berörda av undersökningen. Dessutom sändes frågeformulär direkt till fyra kända användare. Inga svar på frågeformuläret inkom från vare sig de berörda användarna eller deras intresseorganisationer.

(184) På grund av den bristande samarbetsviljan hos användarna och deras intresseorganisationer i samband med undersökningen och på grund av den ringa betydelsen av kostnaden för vissa svetsade rör jämfört med andra kostnader (t.ex. vid husbygge) för användarna kan slutsatsen preliminärt dras att införandet av eventuella antidumpningsåtgärder sannolikt inte skulle komma att förorsaka någon avsevärd ökning av deras kostnader eller få någon allvarlig inverkan på deras situation.

4. Intresset hos industrier i tidigare led i förädlingskedjan

(185) Frågeformulär sändes till åtta tillverkare av den främsta råvara (varmvalsade ringar eller rullar) som används vid tillverkningen av den berörda produkten av vilka följande fyra samarbetade vid undersökningen:

- Duferco La Louvière, Belgien

- Stahlwerke Bremen, Tyskland

- Riva Group SpA, Italien

- Usinor, Frankrike

(186) De samarbetsvilliga företagen hade en sammanlagd omsättning under år 2000 på ca 17412 miljoner euro och de hade ca 92000 anställda. Deras försäljning av varmvalsade ringar eller rullar motsvarade i genomsnitt ca 0,5 % av omsättningen och försäljningen i gemenskapen motsvarade i genomsnitt 98 % av deras totala försäljningsvolym när det gäller varmvalsade ringar eller rullar. Mellan 1998 och undersökningsperioden ökade deras försäljning av varmvalsade ringar eller rullar värdemässigt med 8 % och volymmässigt med 3 %. Försäljningen ökade volymmässigt med 50 % mellan 1998 och 1999 och minskade därefter med 31 % mellan 1999 och undersökningsperioden. En tillverkare upphörde med sin tillverkning av varmvalsade ringar eller rullar under år 2000 på grund av liten volym och låga priser. Tillverkarna av varmvalsade ringar eller rullar levererar även till tillverkare av andra produkter än den som här berörs.

(187) Om åtgärder infördes skulle tillverkarna av varmvalsade ringar eller rullar fortsätta att kunna dra nytta av en del av marknaden för denna produkt i gemenskapen.

(188) Tillverkarna i gemenskapen av varmvalsade ringar eller rullar har tidigare drabbats av illojal konkurrens och antidumpningsåtgärder är för närvarande i kraft mot import med ursprung i Bulgarien, Indien, Sydafrika, Taiwan och Jugoslavien(6) och utjämningsåtgärder är i kraft mot Indien och Taiwan(7). Dessutom gäller kvantitativa begränsningar för varmvalsade ringar eller rullar med ursprung i Ryssland(8) och Ukraina(9). Om åtgärder inte införs skulle tillverkarna av varmvalsade ringar eller rullar sannolikt ställas inför minskad efterfrågan och få ännu större svårigheter att återhämta sig från tidigare dumpning.

(189) Mot denna bakgrund har det preliminärt dragits slutsatsen att införandet av antidumpningsåtgärder är av intresse för tillverkarna av den främsta råvara som används vid tillverkningen av den berörda produkten i gemenskapen.

5. Följder för förbindelserna med länder utanför gemenskapen

(190) Det har hävdats att införandet av åtgärder motverkar gemenskapens intressen, eftersom det står i strid med partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EG och Ukraina och dessutom påstås det stå i strid med Europaavtalet mellan EG och Tjeckien.

(191) Det bör påpekas att ovan nämnda avtal inte hindrar någondera parten från att vidta lämpliga åtgärder mot dumpning i enlighet med sin egen lagstiftning och med relevanta bestämmelser i avtalet.

6. Slutsats beträffande gemenskapens intresse

(192) Införandet av åtgärder kan förväntas få till verkan att gemenskapsindustrin ges möjlighet att ta igen utebliven försäljning och marknadsandelar och att dess lönsamhet förbättras. Om åtgärder inte införs finns det däremot, med hänsyn till gemenskapsindustrins försämrade läge, en risk att vissa gemenskapstillverkare lägger ner sina produktionslinjer eller till och med hela tillverkningsanläggningar och att gemenskapsmarknaden i så fall blir mera beroende av import.

(193) Även om de föreslagna åtgärderna sannolikt leder till vissa negativa verkningar för importörer och handlare i form av minskad importvolym och måttliga prisökningar kan omfattningen av dessa verkningar begränsas genom minskade marginaler och genom att prisökningen överförs till användarna.

(194) Användarna kommer i sin tur sannolikt inte att drabbas av några allvarliga följder på grund av denna prishöjning, eftersom svetsade rör sannolikt i ringa utsträckning påverkar priset för deras slutprodukter.

(195) Genom att åtgärder införs kommer industrierna i tidigare led i förädlingskedjan fortsättningsvis att kunna dra nytta av efterfrågan på varmvalsade ringar eller rullar på gemenskapsmarknaden.

(196) Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen preliminärt slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl för att inte införa åtgärder i det aktuella fallet och att det ligger i gemenskapens intresse att tillämpa antidumpningsåtgärder.

H. PROVISORISKA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

(197) Mot bakgrund av de slutsatser som dragits beträffande dumpning, skada, orsakssamband och gemenskapens intresse bör provisoriska åtgärder vidtas för att förhindra att gemenskapsindustrin vållas ytterligare skada genom den dumpade importen.

1. Nivå för undanröjande av skada

(198) De provisoriska antidumpningsåtgärderna bör införas på en nivå som, utan att de konstaterade dumpningsmarginalerna överskrids, är tillräcklig för att undanröja den skada som den dumpade importen har vållat gemenskapsindustrin. Vid beräkningen av vilken tull som krävs för att verkningarna av den skadevållande dumpningen skall kunna undanröjas ansågs det att eventuella åtgärder borde göra det möjligt för gemenskapsindustrin att täcka sina kostnader och att sammantaget uppnå en vinst före skatt som rimligen skulle kunna uppnås under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte förekom någon dumpad import.

(199) På grundval av tillgängliga uppgifter och med beaktande av den lönsamhet som gemenskapsindustrin uppnådde under perioden 1997-1998, konstaterades det preliminärt att en vinstmarginal på 5 % av omsättningen kunde betraktas som ett skäligt minimum som gemenskapsindustrin kunde förväntas uppnå om det inte förekom någon skadevållande dumpning.

(200) Den nödvändiga prisökningen fastställdes därefter på grundval av en jämförelse i samma handelsled mellan det vägda genomsnittliga importpriset, sådant detta fastställts för beräkningen av prisunderskridandet, och det icke-skadevållande priset på produkter som sålts av gemenskapsindustrin på gemenskapens marknad. Det icke-skadevållande priset har erhållits genom att försäljningspriset för vart och ett av de företag som ingick i gemenskapsindustrin justerades till den kritiska punkten och genom att den ovan nämnda vinstmarginalen lades till. De eventuella skillnader som framkom vid jämförelsen uttrycktes därefter i procent av det totala importvärdet cif.

(201) Följande nivåer för undanröjande av skada konstaterades:

>Plats för tabell>

2. Provisoriska antidumpningsåtgärder

(202) Mot bakgrund av ovanstående finner kommissionen att en preliminär antidumpningstull bör införas i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen beträffande import med ursprung i Polen, Thailand, Tjeckien, Turkiet och Ukraina på samma nivå som de dumpningsmarginaler som konstaterats eller på samma nivå som de skademarginaler som konstaterats, om dessa är lägre.

3. Åtaganden

(203) Enligt de relevanta bestämmelserna i de Europaavtal som ingåtts mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Polen och Tjeckien, å andra sidan och enligt artikel 46 i beslut nr 1/95 av associeringsrådet EG-Turkiet om genomförande av den slutgilitga fasen av tullunionen fick de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Polen, Tjeckien och Turkiet på ett tidigt stadium information om resultaten av undersökningen. Flera av de berörda företagen förklarade sig villiga att göra ett prisåtagande. Kommissionen fortsätter att granska deras åtaganden, i synnerhet för att det skall kunna fastställas huruvida förslagen till lägsta priser är tillräckliga för att den skadevållande dumpningen skall kunna undanröjas.

I. SLUTBESTÄMMELSE

(204) Enligt god förvaltningspraxis bör det fastställas en tid inom vilken de berörda parterna kan lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda. Vidare bör det påpekas att alla undersökningsresultat som anges i denna förordning är preliminära och kan behöva omprövas inför införandet av eventuella slutgiltiga åtgärder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1. En preliminär antidumpningstull skall införas på import av svetsade rör av järn eller olegerat stål, med runt tvärsnitt och med en ytterdiameter som inte överstiger 168,3 mm, med undantag för rör av det slag som används för olje- eller gasledningar, av det slag som används för borrning efter olja eller gas eller med röranslutningar för användning i civila luftfartyg, andra än precisionsrör, vilka omfattas av KN-numren ex 7306 30 51, ex 7306 30 59, ex 7306 30 71, och ex 7306 30 78 (TARIC-nummer 7306 30 51 10, 7306 30 59 10, 7306 30 71 10, 7306 30 71 20, 7306 30 78 10 och 7306 30 78 20 ), med ursprung i Polen, Thailand, Tjeckien, Turkiet och Ukraina.

2. Följande tullsatser skall tillämpas på nettopriset fritt vid gemenskapens gräns, före tull, för produkter som tillverkas av nedanstående företag:

>Plats för tabell>

3. För att den produkt som avses i punkt 1 skall få övergå till fri omsättning i gemenskapen skall en säkerhet ställas som motsvarar den preliminära tullens belopp.

4. Om inte annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

1. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 20 i förordning (EG) nr 384/96 får berörda parter inom en månad efter denna förordnings ikraftträdande begära att de viktigaste omständigheter och överväganden som ligger till grund för denna förordning meddelas, lämna synpunkter skriftligen och begära att höras av kommissionen.

2. I enlighet med artikel 21.4 i förordning (EG) nr 384/96 får berörda parter inom en månad efter denna förordnings ikraftträdande begära att höras angående bedömningen av gemenskapens intresse och lämna synpunkter på tillämpningen av den här förordningen.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Artikel 1 skall tillämpas i sex månader.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 26 mars 2002.

På kommissionens vägnar

Pascal Lamy

Ledamot av kommissionen

(1) EGT L 56, 6.3.1996, s. 1.

(2) EGT L 257, 11.10.2000, s. 2.

(3) EGT C 183, 29.6.2001, s. 3.

(4) EGT L 180, 23.7.1993, s. 1.

(5) EGT L 101, 4.5.1995, s. 35.

(6) Kommissionens beslut nr 283/2000/EKSG (EGT L 31, 5.2.2000, s. 15), senast ändrat genom beslut nr 1357/2001/EKSG (EGT L 182, 5.7.2001, s. 27).

(7) Kommissionens beslut nr 284/2000/EKSG (EGT L 31, 5.2.2000, s. 44), ändrat genom beslut nr 2071/2000/EKSG (EGT L 246, 30.9.2000, s. 32).

(8) Kommissionens beslut 2136/97/EKSG (EGT L 300, 4.11.1997, s. 15).

(9) Kommissionens beslut 1401/97/EKSG (EGT L 193, 22.7.1997, s. 12).