Rådets beslut

av den 3 juni 2002

om sjätte ramprogrammet för Europeiska atomenergigemenskapens (Euratom) verksamhet inom området forskning och utbildning på kärnenergiområdet, bland annat med syfte att bidra till upprättandet av det europeiska området för forskningsverksamhet (2002-2006)

(2002/668/Euratom)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 7 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag(1),

med beaktande av Europaparlamentets yttrande(2),

med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande(3), och

av följande skäl:

(1) Ett ramprogram som omfattar all forskningsverksamhet, inbegripet demonstration och utbildning på kärnenergiområdet, och som skall genomföras med hjälp av program för forskning och utbildning kan antas i enlighet med artikel 7 i fördraget.

(2) Kommissionen lade 2000 fram två meddelanden om utsikterna och målen för skapandet av ett europeiskt område för forskningsverksamhet respektive om genomförandet av det europeiska området för forskningsverksamhet och riktlinjer för unionens åtgärder inom forskning under 2002-2006. Kommissionen lade under 2000 också fram ett meddelande om innovation i en kunskapsstyrd ekonomi.

(3) Europeiska rådet i Lissabon i mars 2000, i Santa Maria de Feira i juni 2000 och i Stockholm i mars 2001 antog slutsatser som syftar till ett snabbt upprättande av ett europeiskt område för forskningsverksamhet och innovation för att främja hållbar ekonomisk tillväxt, ökad sysselsättning och social sammanhållning. Vid Europeiska rådets möte i Göteborg i juni 2001 enades man om en strategi för hållbar utveckling och lade en tredje dimension, miljödimensionen, till Lissabonstrategin.

(4) Europaparlamentet(4)(5), rådet(6)(7), Ekonomiska och sociala kommittén(8) och Regionkommittén(9) har också gett sitt stöd till upprättandet av ett europeiskt område för forskningsverksamhet.

(5) Den 19 oktober 2000 lade kommissionen fram slutsatserna från en extern utvärdering av genomförandet och resultaten av gemenskapens verksamhet under de fem år som föregick denna utvärdering, tillsammans med egna kommentarer.

(6) Det är därför viktigt att ett nytt ramprogram antas för perioden 2002-2006, bland annat med syfte att bidra till upprättandet av det europeiska området för forskningsverksamhet och att främja innovation.

(7) Sjätte ramprogrammet innehåller vetenskapliga och tekniska mål och prioriteringar samt allmänna riktlinjer för den planerade verksamheten, som skall genomföras i enlighet med målet att skydda gemenskapens ekonomiska intressen. Det är viktigt att säkerställa en sund ekonomisk förvaltning av det sjätte ramprogrammet.

(8) Ett finansiellt referensbelopp enligt punkt 34 i det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet(10) har införts i detta beslut för hela den tid ramprogrammet pågår utan att detta påverkar budgetmyndighetens befogenheter enligt fördraget.

(9) Gemensamma forskningscentret bör bidra till genomförandet av ramprogrammet när det kan tillhandahålla oberoende, kundorienterat stöd för utformningen och genomförandet av gemenskapens politik, inklusive övervakning av dess genomförande på de områden där det har särskild kompetens.

(10) Forskningsverksamhet som bedrivs inom sjätte ramprogrammet bör vara förenlig med grundläggande etiska principer, bland annat de som återges i artikel 6 i Fördraget om Europeiska unionen och i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, och allmänhetens acceptans för denna verksamhet måste också beaktas.

(11) Till följd av kommissionens meddelande om kvinnor och vetenskap samt rådets resolutioner av den 20 maj 1999(11) och den 26 juni 2001(12) och Europaparlamentets resolution av den 3 februari 2000(13) i denna fråga genomförs en handlingsplan i syfte att förstärka kvinnornas ställning och roll i den europeiska vetenskapen och forskningen, vilket bör säkerställa lika möjligheter, oberoende av kön.

(12) Kommissionens grönbok "Mot en europeisk strategi för trygg energiförsörjning" är ett inlägg i debatten om åtgärder för att bekämpa klimatförändringar och minska Europas beroende av importerad energi.

(13) Kommissionen bör förelägga Europaparlamentet och rådet regelbundna lägesrapporter om genomförandet av sjätte ramprogrammet och låta utföra en oberoende utvärdering av genomförandet av verksamheten i god tid innan den lägger fram sitt förslag till nästa ramprogram. En sådan utvärdering bör utföras i en anda av öppenhet gentemot alla relevanta aktörer.

(14) Den internationella och globala dimensionen i den europeiska forskningsverksamheten är viktig för att uppnå ömsesidiga fördelar. Sjätte ramprogrammet är öppet både för deltagande av länder som har ingått nödvändiga avtal i detta syfte och, på projektnivå för att uppnå ömsesidiga fördelar, för deltagande av organ från tredje länder och internationella organisationer för vetenskapligt samarbete.

(15) Sjätte ramprogrammet bör bidra till utvidgningen genom att ge vetenskapligt och tekniskt stöd till kandidatländerna så att de kan genomföra gemenskapens regelverk och integreras i det europeiska området för forskningsverksamhet. Ingående information om möjligheterna att delta i programmet skall lämnas till potentiella deltagare i god tid.

(16) Kommissionen har hört Vetenskapliga och tekniska kommittén, som har avgivit sitt yttrande.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1. Ett flerårigt ramprogram för forskning och utbildning på kärnenergiområdet, nedan kallat "sjätte ramprogrammet", antas härmed för perioden 2002-2006.

2. Sjätte ramprogrammet skall omfatta gemenskapsforskning, teknisk utveckling, internationellt samarbete, spridning och utnyttjande av forskningsresultat samt utbildning på följande områden:

- Kontrollerad termonukleär fusion.

- Hantering av radioaktivt avfall.

- Strålskydd.

- Annan verksamhet på området kärnteknik och kärnsäkerhet.

- Gemensamma forskningscentrets verksamhet på kärnenergiområdet.

3. I bilaga I anges de vetenskapliga och tekniska målen med respektive prioriteringar samt riktlinjerna för den planerade verksamheten.

Artikel 2

1. Det finansiella referensbeloppet för genomförandet av sjätte ramprogrammet under perioden 2002-2006 skall vara 1230 miljoner euro. Andelen för varje typ av verksamhet fastställs i bilaga II.

2. Reglerna för gemenskapens finansiella deltagande skall fastställas i enlighet med budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget, kompletterad med bilaga III och i förekommande fall med de forsknings- och utbildningsprogram som rådet kommer att anta för att genomföra detta beslut.

Artikel 3

All forskningsverksamhet som genomförs inom sjätte ramprogrammet skall vara förenlig med grundläggande etiska principer.

Artikel 4

Sjätte ramprogrammet skall genomföras med hjälp av program för forskning och utbildning. I dessa program skall det fastställas exakta mål samt genomföranderegler.

Artikel 5

1. Kommissionen skall fortlöpande och systematiskt, med hjälp av oberoende kvalificerade experter, övervaka genomförandet av sjätte ramprogrammet och dess program för forskning och utbildning.

2. Kommissionen skall varje år i enlighet med artikel 7 i fördraget lägga fram en detaljerad rapport om genomförandet av sjätte ramprogrammet, särskilt om framstegen med att uppnå målen och uppfylla prioriteringarna, inbegripet de finansiella aspekterna.

Artikel 6

Innan kommissionen lägger fram sitt förslag till nästa ramprogram skall den låta oberoende, högt kvalificerade experter utföra en extern utvärdering av genomförandet och resultaten av gemenskapens verksamhet under de fem år som föregår utvärderingen.

Kommissionen skall överlämna resultatet av denna utvärdering, tillsammans med sina egna kommentarer, till Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén.

Utfärdat i Luxemburg den 3 juni 2002.

På rådets vägnar

J. C. Aparicio Pérez

Ordförande

(1) EGT C 180 E, 26.6.2001, s. 177.

(2) EGT C 140 E, 13.6.2002, s. 371.

(3) EGT C 260, 17.9.2001, s. 3.

(4) Resolution av den 18 maj 2000 (EGT C 59, 23.2.2001, s. 250).

(5) Resolution av den 15 februari 2001 (EGT C 276, 1.10.2001, s. 271).

(6) Resolution av den 15 juni 2000 (EGT C 205, 19.7.2000, s. 1).

(7) Resolution av den 16 november 2000 (EGT C 374, 28.12.2000, s. 1).

(8) Yttrande av den 24 maj 2000 (EGT C 204, 18.7.2000, s. 70).

(9) Yttrande av den 12 april 2000 (EGT C 226, 8.8.2000, s. 18).

(10) EGT C 172, 18.6.1999, s. 1.

(11) EGT C 201, 16.7.1999, s. 1.

(12) EGT C 199, 14.7.2001, s. 1.

(13) EGT C 309, 27.10.2000, s. 57.

BILAGA I

VETENSKAPLIGA OCH TEKNISKA MÅL, ALLMÄNNA RIKTLINJER FÖR VERKSAMHETEN OCH PRIORITERINGAR

För att uppfylla målen för forsknings- och utbildningsverksamhet på kärnenergiområdet i enlighet med Euratomfördraget och för att bidra till upprättandet av det europeiska området för forskningsverksamhet skall sjätte ramprogrammet (Euratom), nedan kallat detta program, struktureras på det sätt som anges nedan.

Deltagande i detta program som helhet skall vara öppet för alla länder som har ingått associeringsavtal med gemenskapen i detta syfte. Andra tredje länder kan delta i detta program genom bilaterala samarbetsavtal. Forskare och organisationer från tredje länder kan också delta i enskilda projekt.

1. PRIORITERADE TEMAOMRÅDEN FÖR FORSKNING

1.1 Kontrollerad termonukleär fusion

Kontrollerad termonukleär fusion kan bidra till en långsiktig energiförsörjning och därigenom uppfylla kraven på hållbar utveckling för en tillförlitlig centraliserad grundförsörjning med elektricitet.

På grund av komplexiteten i grundkännedomen om fysik och de tekniska problem som skall lösas måste det utvecklingsarbete som krävs för att fusion skall kunna användas för energiproduktion ske i form av en process med flera etapper där varje etapp påverkar den följande. Inom den närmaste tiden kan forskning om fusionsteknik emellertid ge upphov till användbara tekniska spin-off-effekter.

De insatser som har gjorts inom ramen för det integrerade europeiska forskningsprogrammet för kontrollerad termonukleär fusion har gett Europa en ledande ställning i världen när det gäller forskning om fusion genom magnetisk inneslutning.

De framsteg som har gjorts inom forskningen och de resultat som har uppnåtts, särskilt när det gäller den europeiska tokamaken JET, gör det nu möjligt att planera för övergången till "Next Step", som innebär konstruktion av en anläggning som kan generera fusionsreaktioner under förhållanden som är jämförbara med dem som råder i en reaktor för energiproduktion.

Slutförandet av förberedelsearbetet för den detaljerade utformningen av "Next Step" inom ramen för det internationella samarbetsprojektet ITER gör det möjligt att fatta beslut om att starta projektet och börja att konstruera anläggningen.

Syftet är att visa att energiproduktion genom fusion är vetenskapligt och tekniskt möjligt med hänsyn till de samhällsekonomiska aspekterna. De närmare arrangemangen för genomförandet av projektet beror på resultatet av de förhandlingar som för närvarande förs inom ramen för det internationella samarbetet och på hur dessa förhandlingar utvecklas, i synnerhet när det gäller besluten om Europas bidrag till ITER-projektet och om var anläggningen skall placeras. Lämpliga rättsliga ramar måste fastställas.

Förutsättningen för deltagande i ITER-initiativet är att ett kompletterande program med följande innehåll genomförs:

- Drift av JET-anläggningen på ett sätt som gör det möjligt att utnyttja de förbättringar som för närvarande görs. Eventuellt deltagande i den forskningsverksamhet som krävs för avvecklingen av fusionsanläggningar.

- Fortsatt forskning om fusionsfysik och fusionsteknik, bland annat studier och utvärdering av metoder för magnetisk inneslutning, särskilt fortsatt konstruktion av stellaratorn Wendelstein 7-X och drift av de befintliga anläggningarna i Euratomnätverket, samt samordnad verksamhet inom teknisk forskning, särskilt forskning om material för fusion.

1.2 Hantering av radioaktivt avfall

Fissionsenergin svarar idag för 35 % av elförsörjningen inom gemenskapen. Den ingår i debatten om kampen mot klimatförändringar och minskning av Europas beroende av importerad energi. En del av den nuvarande generationens kärnkraftverk kommer att fortsätta att vara i drift under minst 20 år.

Utnyttjandet av fissionsenergi för energiproduktion kräver därför framsteg i fråga om avfallsproblemet, särskilt att tekniska lösningar för hantering av långlivat avfall genomförs industriellt.

Det har gjorts betydande offentliga och privata forskningsinsatser i Europa när det gäller teknik för behandling och lagring av kärnavfall. Gemenskapsåtgärdernas samordningseffekter på detta område gör det möjligt att samla dessa forskningsinsatser till en kritisk massa och få samstämmighet i de riktlinjer som antagits av de berörda organisationer och branscher som arbetar med avfallshantering.

Åtgärderna skall omfatta både problemet med avfallshantering och frågan om att minska effekterna av avfallet. I detta sammanhang ingår följande aspekter:

- Forskning om processerna för långsiktig lagring i djupa geologiska skikt, med upprättande av nätverk för den verksamhet som bedrivs på olika platser i de tre viktigaste typerna av geologiska formationer som kan komma att utnyttjas.

- Forskning som syftar till att minska effekterna av avfallet, särskilt genom utveckling av ny separations- och kärnomvandlingsteknik för att minska riskerna med avfallet, samt genom undersökning av utvecklingsmöjligheterna för metoder som ger upphov till mindre avfallsmängd vid kärnenergiproduktion.

1.3 Strålskydd

Det krävs fortfarande vaksamhet för att se till att den mycket höga säkerhetsnivån i gemenskapen bibehålls. Utvidgningen av unionen medför också nya utmaningar. Förbättring av strålskyddet är fortfarande ett prioriterat område. Inom detta program skall denna verksamhet huvudsakligen genomföras på följande områden:

- Kvantifiering av riskerna med låga stråldoser.

- Medicinsk bestrålning och exposition för naturliga strålkällor.

- Radioekologi.

- Risk- och katastrofhantering.

- Skydd av arbetsplatsen och miljön.

2. ANNAN VERKSAMHET PÅ KÄRNTEKNIK- OCH KÄRNSÄKERHETSOMRÅDET

Verksamheten på detta område har följande syften:

- Att svara mot gemenskapspolitikens vetenskapliga och tekniska behov på hälso-, energi- och miljöområdena.

- Att säkerställa att Europas kapacitet bibehålls på en hög nivå på de relevanta områden som inte omfattas av de prioriterade temaområdena.

- Att bidra till upprättandet av det europeiska området för forskningsverksamhet.

Denna verksamhet skall huvudsakligen genomföras på följande områden:

- Nya idéer: Utvärdering av potentialen hos nya idéer som erbjuder fördelar i fråga om säkerhet, miljöpåverkan, resursutnyttjande, motståndskraft mot spridning samt utveckling av bättre och säkrare processer på kärnenergiområdet.

- Utbildning om kärnsäkerhet och strålskydd i syfte att integrera och konsolidera nationella insatser för att uppnå stordriftsfördelar, som dessutom bör omfatta områden som rörlighet och mänskliga resurser, transnationell tillgång till infrastruktur och samordningsverksamhet.

- Åtgärder för säkerheten i befintliga kärnkraftsanläggningar.

3. GEMENSAMMA FORSKNINGSCENTRETS (GFC) VERKSAMHET PÅ KÄRNENERGIOMRÅDET

GFC:s verksamhet skall syfta till att stödja den berörda gemenskapspolitiken och de särskilda skyldigheterna enligt fördraget. Eftersom GFC:s verksamhet skall inriktas på områden där det är lämpligt att gemenskapen medverkar, skall GFC verka där dess europeiska identitet ger ett mervärde och där dess insatser motiveras av gränsöverskridande aspekter på kärnsäkerhet eller av allmänhetens oro. Det huvudsakliga målet skall vara att vidareutveckla samarbetet genom nätverk, vilket leder till brett samförstånd om en rad av dessa frågor på europeisk nivå och global nivå. Särskild uppmärksamhet skall ägnas samarbetet med kandidatländerna. Utbildningsverksamheten blir betydelsefull för att GFC skall kunna bidra till att gemenskapen får en framtida generation av forskare med nödvändig kompetens och sakkunskap. Forskningsverksamheten skall därför bedrivas på följande huvudområden(1):

3.1 Kärnsäkerhet

Forskning om behandling och lagring av avfall (särskilt separations- och kärnomvandlingsteknik för aktinider med lång halveringstid) samt strålskydd, säkerhet i olika typer av reaktorer, med prioritering av reaktorer i kandidatländerna, utarbetande av metoder för kontroll av klyvbara material samt tekniskt stöd till icke-spridning av kärnmaterial. Personal för att övervaka avvecklingen av föråldrade kärnenergianläggningar skall tillhandahållas.

3.2 Mätning och referensmaterial

Mätteknik för radionuklider, särskilt sådana med låg aktivitet, och provningsjämförelser inom nätverk av laboratorier med särskild kompetens, forskning om växelverkan mellan neutroner och materia för att få underlag för studier om kärnomvandling av avfall samt utveckling av nya system. Denna verksamhet skall huvudsakligen ge övergripande stöd till verksamhet under rubrik 3.1.

(1) GFC har dessutom rätt att medverka i all forskningsverksamhet på samma grund som organisationer som är etablerade i medlemsstaterna.

BILAGA II

MAXIMALT TOTALBELOPP, ANDELAR OCH VÄGLEDANDE FÖRDELNING

>Plats för tabell>

BILAGA III

INSTRUMENT

Inledning

Gemenskapens ekonomiska stöd till indirekta åtgärder (bl.a. sådana som inte genomförs av GFC) riktar sig till forskningscentrum, universitet, företag och nationella eller internationella organ i de medlemsstater och de associerade europeiska stater som bedriver forskningsverksamhet. De sistnämnda kan också fungera som mellanhänder för gemenskapens ekonomiska stöd. Om det visar sig nödvändigt för att uppnå programmets mål kan internationella organisationer och organ i länderna i f.d. Sovjetunionen i undantagsfall också erhålla gemenskapsfinansiering.

1. INSTRUMENT FÖR FUSIONSENERGI

Fusionsenergiforskning under punkt 1.1 i bilaga I är så speciell att det krävs att specifika åtgärder vidtas. Projekten skall genomföras utifrån förfaranden som fastställs i

- associeringsavtal,

- det europeiska avtalet om fusionsutveckling (European Fusion Development Agreement),

- andra multilaterala avtal som kan komma att ingås mellan gemenskapen och associerade organisationer och/eller rättsliga enheter efter det att den behöriga rådgivande kommittén har yttrat sig,

- andra avtal med begränsad löptid, särskilt med organ i medlemsstaterna eller i de stater som är associerade till Euratoms ramprogram,

- internationella avtal som omfattar projekt som genomförs i samarbete med tredje land, t.ex. ITER.

Samordningen av och stödet till fusionsenergiforskningen kan omfatta undersökningar som stöder ovannämnda verksamhet, stöd till informationsutbyte, utnyttjande av extern sakkunskap, bland annat för oberoende utvärdering av verksamheten, stipendier och utbildningsprogram, publikationer och andra åtgärder för att främja tekniköverföring.

2. INSTRUMENT PÅ ANDRA OMRÅDEN

När det gäller hantering av radioaktivt avfall och strålskydd inom de prioriterade temaområdena för forskning under punkterna 1.2 och 1.3 i bilaga I samt inom annan verksamhet under punkt 2 skall gemenskapen i enlighet med de särskilda programmen och de regler som gäller för deltagande bidra till

- expertnätverk som syftar till att stärka och utveckla gemenskapens vetenskapliga och tekniska kompetens genom att inom Europa integrera den befintliga eller framväxande forskningskapaciteten på både nationell och regional nivå,

- integrerade projekt som är avsedda att ytterligare stimulera gemenskapens konkurrenskraft eller tillgodose viktiga samhällsbehov genom att mobilisera en kritisk massa av resurser och kompetens inom forskning och teknisk utveckling,

- särskilt riktade projekt som syftar till att vinna ny kunskap för att på ett avgörande sätt kunna förbättra eller utveckla nya produkter, processer eller tjänster eller för att uppfylla andra behov inom samhället och gemenskapspolitiken eller påvisa det bestående värdet av ny teknik med potentiella ekonomiska fördelar som dock inte ger omedelbar avkastning,

- åtgärder för att främja och utveckla mänskliga resurser och rörlighet,

- samordningsåtgärder för att främja och stödja samordnade initiativ som vidtas av olika forsknings- och innovationsaktörer i syfte att uppnå en förbättrad integrering,

- särskilda stödprogram, t.ex. program som syftar till att utnyttja forskningsresultat och kunskapsöverföring samt satsningar på stöd till forskningsinfrastruktur avseende t.ex. transnationell tillgänglighet eller förberedande tekniskt arbete (inklusive genomförbarhetsstudier),

- integrerade infrastrukturinitiativ som i en enda åtgärd kombinerar flera verksamheter som är av avgörande betydelse när det gäller att stärka och utveckla forskningsinfrastrukturer för att tillhandahålla tjänster på europeisk nivå.

3. DIREKTA ÅTGÄRDER - GEMENSAMMA FORSKNINGSCENTRET

Direkta åtgärder skall genomföras av GFC.