ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
REVISIONSBERÄTTELSE FRÅN EUROPEISKA REVISIONSRÄTTEN för Europeiska kol- och stålgemenskapens årsbokslut per den 31 december 1995

1. Denna revisionsberättelse avser tillförlitligheten av räkenskaperna som upprättats av kommissionen (Höga myndigheten) i överensstämmelse med artikel 45c i Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen.

2. Revisionsrätten har granskat räkenskaperna och årsbokslutet per den 31 december 1995 för Europeiska kol- och stålgemenskapen. Denna granskning har utförts enligt god revisionssed och har omfattat de kontroller som anses nödvändiga.

3. Enligt revisionsrättens åsikt ger det bifogade årsbokslutet som omfattar balansräkningen per den 31 december 1995, resultaträkningen för budgetåret som avslutats den 31 december 1995, förslaget till resultatets disposition för budgetåret som avslutats den 31 december 1995 och noterna till årsbokslutet per den 31 december 1995, vilka upprättats i överensstämmelse med god redovisningssed, en rättvisande bild av Europeiska kol- och stålgemenskapens tillgångar och finansiella ställning per den 31 december 1995 samt av verksamhetens resultat för budgetåret som avslutats samma datum.

Luxemburg den 28 juni 1996.

Bernhard FRIEDMANN

Revisionsrättens ordförande

Armindo de SOUSA RIBEIRO

Ledamot av revisionsrätten
RÅDETS SLUTSATSER av den 15 juli 1996 om verksamheten på demografiområdet (96/C 224/05)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD

1. HAR ingående DISKUTERAT kommissionens rapport om den demografiska situationen i Europeiska unionen (1995).

2. HAR NOTERAT att

a) demografin genom att visa scenarier på medellång och lång sikt är ett viktigt medel för att förstå betydelsefulla tendenser i samhället och det dynamiska inbördes förhållandet mellan dessa och den ekonomiska tillväxten och den sociala situationen. Befolkningens åldrande är en nyckelfaktor för dessa tendenser,

b) vissa åtgärder på det här området inom Europeiska unionen bör komplettera åtgärder som vidtas på nationell nivå. Inom ramen för befintliga strukturer bör därför den vetenskapliga samordningen inom Europeiska unionen främjas när det gäller metodfrågor för att säkerställa jämförbara resultat,

c) resultaten av detta arbete kommer att tillföra medlemsstaterna och kommissionen en ytterligare dimension i samband med anpassningen av vissa delar av politiken inom ramen för deras respektive befogenheter,

d) de gemensamma överläggningarna bör kunna utvecklas vidare genom utbyte av information om och synpunkter på särskilda ämnen. Forskningsprojekt på gemenskapsnivå skulle kunna genomföras inom ramen för de befintliga strukturerna.

3. UPPMANAR kommissionen att inom ramen för sina budgetresurser fortsätta sitt arbete på grundval av punkt 2.
RÅDETS SLUTSATSER av den 18 juni 1996 om överförbar spongiform encefalopati (96/C 194/01)

Rådet (hälsoministrarna) uttrycker sin tillfredsställelse över att det har gjorts uppmärksamt på frågan om TSE (överförbar spongiform encefalopati), som utgör ett folkhälsoproblem, så att det kan diskutera lämpliga åtgärder för att skydda folkhälsan, vilken under alla förhållanden bör ges högsta prioritet.

Rådet, som välkomna arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar, erinrar om att hälsoministrarna, på begäran av den tyska regeringen, förelades ärendet redan vid rådet den 30 mars 1994, under det grekiska ordförandeskapet.

Rådet anser, med beaktande av bästa tillgängliga vetenskapliga rön och med utgångspunkt i grundkravet om förebyggande åtgärder, att alla lämpliga åtgärder bör vidtas, i syfte att undanröja risken för eventuell överföring av BSE (bovin spongiform encefalopati).

Rådet rekommenderar därför följande åtgärder:

- att mekanismer införs för uppföljning av vetenskapliga belägg för orsakerna till och överföringen av Creutzfeldt-Jakobs sjukdom (CJS), så att lämpliga åtgärder för skydd av folkhälsan kan definieras i god tid,

- att den tvärvetenskapliga kommitté som anges redan i slutsatserna från rådet (jordbruksministrarna) an den 29 april 1996 åläggs att som oundgänglig och omgående åtgärd inleda sitt arbete, så att den kan förse kommissionen med vetenskapliga utlåtanden och utfärda rekommendationer i frågor som faller under gemenskapens kompetensområde, bland annat förslag om en konkret politik för att bekämpa TSE,

- att utvidga den epidemiologiska kontrollen av CJS till alla medlemsstater på grundval av de metoder som fem medlemsstater använder,

- att främja utbytet av erfarenheter och sakkunskap mellan medlemsstaterna inom områdena för kontroll och diagnos av sjukdomsfall,

- att genomföra kompletterande studier och forskning om TSE, inklusive CJS.

Rådet avser att fortlöpande bevaka denna fråga.
EUROPAPARLAMENTETS, RÅDETS OCH KOMMISSIONENS FÖRKLARING av den 6 mars 1995 om införande av finansiella bestämmelser i rättsakterna (96/C 102/03)

(Denna text ersätter och upphäver texten offentliggjord i EGT nr C 293 av den 8 november 1995)

Med beaktande av att det i den gemensamma förklaringen av den 30 juni 1982 (1) bland annat anges följande: "För att budgetförfarandet skall få sin fulla betydelse bör man undvika att genom förordning fastställa maximibelopp och att låta sådana belopp som faller utanför ramen för vad som är genomförbart, ingå i budgeten", och

med beaktande av att bestämmelserna för budgetförfarandet i enlighet med en förklaring, som bifogats den mellan institutionerna den 29 oktober 1993 (2) träffade överenskommelsen, kommer att ses över "vid den regeringskonferens som är planerad till år 1996, i syfte att uppnå ett samarbete mellan institutionerna genom partnerskap",

AVGER EUROPAPARLAMENTET, RÅDET OCH KOMMISSIONEN FÖLJANDE FÖRKLARING:

1. Rättsakter om fleråriga program som antas enligt medbeslutandeförfarandet

Dessa rättsakter innehåller en bestämmelse i vilken lagstiftaren fastställer finansieringsramarna för programmet för hela den tid som det pågår.

Detta belopp utgör den särskilda referensen för den budgetansvariga myndigheten under det årliga budgetförfarandet.

Den budgetansvariga myndigheten - och kommissionen när den utarbetar sitt preliminära budgetförslag - förbinder sig att inte avvika från detta belopp, utom när det föreligger nya, objektiva och varaktiga omständigheter som klart och tydligt påvisas.

2. Rättsakter om fleråriga program som inte antas enligt medbeslutandeförfarandet

I dessa rättsakter förekommer inget "belopp som bedöms vara nödvändigt".

Om rådet avser att införa en finansiell referens är detta endast ett uttryck för lagstiftarens önskan och påverkar inte den budgetansvariga myndighetens befogenheter så som de anges i fördraget. När en sådan finansiell referens görs i en rättsakt skall hänvisning alltid ske till denna bestämmelse.

Om i enlighet med det samrådsförfarande som regleras i den gemensamma förklaringen av den 4 mars 1975 (3) en överenskommelse har träffats om det berörda beloppet, skall detta anses vara ett sådant referensbelopp som avses i punkt 1 i den här förklaringen.

3. Finansieringsöversikten enligt artikel 3 i budgetförordningen är ett finansiellt uttryck för det föreslagna programmets målsättningar och innehåller en förfalloplan för programmet. Finansieringsöversikten revideras i förekommande fall i samband med att det preliminära budgetförslaget utarbetas, varvid hänsyn skall tas till i vilken utsträckning programmet har genomförts. Den reviderade översikten skall tillsammans med det preliminära budgetförslaget överlämnas till budgetmyndigheten.

(1) EGT nr C 194, 28.7.1982, s. 1.

(2) EGT nr C 331, 7.12.1993, s. 1.

(3) EGT nr C 89, 22.4.1975, s. 1.
MODUS VIVENDI av den 20 december 1994 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen beträffande genomförandeåtgärder för rättsakter som antas enligt förfarandet i artikel 189b i Romfördraget (96/C 102/01)

(Denna text ersätter den text som tidigare har publicerats i EGT nr C 293/95 den 8 november 1995)

1. Dessa riktlinjer har till syfte att övervinna de svårigheter som på grund av frågan om kommittésystemet uppkommit i samband med antagandet av rättsakter enligt förfarandet i artikel 189b i fördraget.

2. De påverkar inte på något sätt de principiella ståndpunkter som de tre institutionerna gett uttryck för.

3. De tre institutionerna fastslår att problemen i samband med genomförandeåtgärder för rättsakter som antas enligt förfarandet i artikel 189b i fördraget - för sådana fall då vidtagandet av dessa åtgärder har överlåtits på kommissionen - på begäran av Europaparlamentet, kommissionen och flera medlemsstater skall undersökas vid den planerade översynen av fördragen år 1996. Beredningsgruppen kommer att anmodas att behandla denna fråga.

4. Europaparlamentets behöriga utskott skall samtidigt och på samma villkor som den i grundrättsakten anförda kommittén motta varje utkast till allmän genomföranderättsakt, som kommissionen lägger fram, liksom den därtill knutna tidsplanen.

Kommissionen skall underrätta Europaparlamentets behöriga utskott om vidtagandet av en särskild åtgärd visar sig vara brådskande och skall likaledes underrätta Europaparlamentet om alla andra svårigheter. Europaparlamentets behöriga utskott förbinder sig att, om det är nödvändigt, använda det förfarande som är avsett för brådskande fall.

Kommissionen skall alltid informera Europaparlamentets behöriga utskott om de åtgärder som kommissionen har vidtagit eller har för avsikt att vidtaga inte överensstämmer med den i grundrättsakten angivna kommitténs yttrande eller om kommissionen - för det fall något sådant yttrande inte föreligger - skall föreslå rådet vilka åtgärder som behöver vidtas.

5. Rådet får inte anta en allmän genomföranderättsakt som har hänskjutits dit enligt genomförandeförfarandet utan att först

- ha underrättat Europaparlamentet och gett det en rimlig tidsfrist att yttra sig inom, och

- om det är ett negativt yttrande, omedelbart ha tagit vederbörlig hänsyn till Europaparlamentets ståndpunkt för att finna en lösning inom en lämplig ram.

Rättsakten skall under alla omständigheter antas inom de tidsfrister som har fastställts i de särskilda bestämmelserna i grundrättsakten.

6. Inom ramen för detta modus vivendi skall kommissionen så långt det är möjligt ta hänsyn till Europaparlamentets anmärkningar och vid varje etapp i förfarandet underrätta parlamentet om hur den avser att efterkomma dessa, så att Europaparlamentet kan utöva sina befogenheter med fullständig inblick i ärendet.

7. Detta modus vivendi skall tillämpas från och med den tidpunkt då det godkänns av de tre institutionerna.

Upprättat i Bryssel den tjugonde december nittonhundranittiofyra.

För Europeiska unionens råd

Klaus KINKEL

För Europaparlamentet

Nicole FONTAINE

För Europeiska kommissionen

Jacques DELORS
RÅDETS REKOMMENDATION av den 4 mars 1996 om lokalt konsulärt samarbete i viseringsfrågor (96/C 80/01)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av Fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel K.1.3 i detta, och

med beaktande av följande:

Det bör utarbetas en fördjupad harmonisering i fråga om viseringspolitik och tillämpningen av utfärdandet av visering.

Utfärdandet av visering regleras av varje medlemsstats nationella lagstiftning till dess att gemensamma anvisningar eventuellt utarbetas på området.

När en medlemsstat utfärdar sina egna viseringar är det viktigt att nödvändiga upplysningar finns att tillgå för att hänsyn skall kunna tas till de övriga medlemsstaternas intressen, särskilt skyddet av den nationella säkerheten och den allmänna ordningen samt förebyggande av illegal invandring.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS MEDLEMSSTATERNA

att vidta nödvändiga åtgärder för att, i den mån det föreligger ett praktiskt behov av det, underlätta för

1. sina konsulära myndigheter att inleda ett lokalt konsulärt samarbete i viseringsfrågor genom att utbyta information om kriterierna för förfaranden vid beviljande av visering och om riskerna för den nationella säkerheten och den allmänna ordningen eller riskerna för illegal invandring,

2. de konsulära myndigheternas chefer och deras medarbetare i viseringsfrågor att ordna möten för att utbyta sådan information som avses i punkt 1,

3. sina konsulära myndigheter att anordna besök hos varandra för de tjänstemän som har hand om beviljandet av viseringar, i syfte att förbättra utbytet av information och för att de skall lära känna varandra,

4. sina konsulära myndigheter att på rådets begäran utarbeta gemensamma rapporter i lokala viseringsfrågor som kan vara av intresse för rådets arbete,

5. sina konsulära myndigheter att gemensamt vidta lämpliga åtgärder för att kontrollera om flera samtidiga ansökningar eller upprepada ansökningar föreligger samt, i förekommande fall, få reda på om någon annan medlemsstat tidigare avslagit en viseringsansökan,

6. sina konsulära myndigheter att utbyta information som bidrar till att kontrollera de viseringssökandes goda tro och anseende eftersom erhållandet av en visering giltig för en medlemsstat inte fråntar de antra medlemsstaternas myndigheter ansvaret att individuellt pröva viseringsansökan och göra den kontroll som är nödvändig för säkerheten, den allmänna ordningen och risken för illegal invandring.

Det utbyte av information som anges i denna rekommendation bör göras med hänsyn till de tillämpliga normerna för skydd av uppgifter.

Utfärdad i Bryssel den 4 mars 1996.

På rådets vägnar

P. BARATTA

Ordförande
RESOLUTION FRÅN EKSG:S RÅDGIVANDE KOMMITTÉ om begränsning av export av järnskrot från de öst- och centraleuropeiska staterna, de baltiska staterna och OSS-staterna till EU (96/C 36/05)

(Text av betydelse för EES)

(Enhälligt antaget med fem nedlagda röster vid den 326:e sessionen den 19 december 1995)

EKSG:S RÅDGIVANDE KOMMITTÉ

- påminner om att man redan har gjort kommissionen uppmärksam på när det gäller de inneboende riskerna i samband med möjligheten för vissa öststater att begränsa sin export av järnskrot till EU, en möjlighet som anges i de associationsavtal eller samarbetsavtal som slutits med dessa stater,

- konstaterar motvilligt att dessa risker blivit verklighet eftersom ett växande antal av dessa länder bestämt sig för att förbjuda, sätta ett tak för eller tillämpa mycket höga tullsatser på sin export av järnskrot till EU,

- observerar att sådana åtgärder gör det möjligt för stålproducenterna från dessa länder att få tillgång till denna basråvara till priser väsentligt under vad som gäller på världsmarknaden (ofta åtminstone 50 %), vilket således ger upphov till en konstlad sänkning av produktionskostnaderna i jämförelse med stålföretagen inom EU, särskilt för dem som använder elektriska smältugnar,

- noterar att denna situation inte bara minskar möjligheterna för producenterna inom EU att anskaffa järnskrot utan också skapar onormala konkurrensförhållanden på den gemensamma marknaden liksom på den internationella när det gäller färdiga produkter, i synnerhet långa produkter,

- anmodar kommissionen att se till att bestämmelserna i avtalen med öststaterna tillämpas på ett sådant sätt att man undan för undan kan öppna respektive marknader i enlighet med normala konkurrensregler,

- begär att kommissionen tillsammans med de relevanta organen inom gemenskapen intensifierar sina ansträngningar för att verkställa följande åtgärder:

- Att förhandla med de länder som förbjuder export av järnskrot med sikte på att omedelbart fastställa maximikvantiteter.

- Att förhandla fram en exakt tidsplan för avveckling av dessa maximikvantiteter.

- Att undan för undan eliminera tulltarifferna på exportprodukter.

- Ifall de ovanstående målen tycks omöjliga att uppnå efter det att kommissionen använt sig av alla till buds stående medel ska man införa kompenserande avgifter när det gäller import av stålprodukter från företag i de länder som drar nytta av den konstlade situationen i samband med deras anskaffning av järnskrot.
Meddelande från kommissionen inom ramen för genomförandet av rådets förordning (EG) nr 2317/95 av den 25 september 1995 (1) om fastställande av de tredje länder vars medborgare måste ha visering när de passerar medlemsstaternas yttre gränser (96/C 379/03)

(Det första offentliggörandet av de uppgifter som anmälts av medlemsstaterna i enlighet med artiklarna 2.4 och 4.2 i ovan nämnda förordnung avser de uppgifter som anmälts per den 1 juli 1996)

A. >Plats för tabell>

B. >Plats för tabell>

C. >Plats för tabell>

D. Kategorier av medborgare i de tredje länder som är upptagna på den gemensamma förteckningen vilka är undantagna från kravet på visering enligt artikel 4.1 i nämnda förordning

I. ALLMÄNNA ANMÄRKNINGAR:

Artikel 4.1 avser följande kategorier:

>Plats för tabell>

För de kategorier som avses i punkt 1, 2 och 3 har medlemsstaterna ingått internationella överenskommelser som föreskriver om allmänna eller särskilda undantag från kravet på visering. Här avses internationella konventioner såsom Wien-konventionen eller inom transportområdet exempelvis Chicago-konventionen av den 7 december 1944 om internationella luftfartstransporter, särskilt dess bilaga 9, eller Internationella arbetsorganisationen (ILO) konvention nr 108 avseende sjötransporter.

II. SÄRSKILDA UPPLYSNINGAR:

Uppgifterna nedan gäller specifikt för medlemsstaterna och varierar till följd av de avtal dessa har ingått med berörda tredje länder angående undantag från kravet på medborgare från de tredje länder som räknas upp i artikel 4.1 i förordningen.

>Plats för tabell>

(1) EGT nr L 234, 3.10.1995, s. 1.
Meddelande från kommissionen - Utnämning av ledamöterna i konsumentkommittén



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 036 , 02/09/1996 s. 0005 - 0005



Utnämning av ledamöterna i konsumentkommittén (96/C 36/06) Konsumentkommittén inrättades genom kommissionens beslut 95/260/EG av den 13 juni 1995 (1) Genom beslut fattat den 24 januari 1996 har kommissionen utnämnt kommissionens ordinarie ledamöter och suppleanter, från och med den 1 februari 1996 för en mandatperiod på två år, enligt följande. >Plats för tabell> (1) EGT nr L 162, 13.7.1995, s. 37.
RÅDETS BESLUT av den 23 november 1995 om rättsakter och andra texter, antagna av rådet på området asyl och invandring, som skall offentliggöras i Europeiska gemenskapernas officiella tidning (96/C 274/01)

Rådet beslutar att de rättsakter och andra texter på området asyl och invandring som förtecknas på den bifogade listan och som återfinns i bilaga I, II, III och IV, antagna av rådet efter ikraftträdandet av Fördraget om Europeiska unionen till och med denna dag, skall offentliggöras i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Förteckning över rättsakter och andra texter, antagna av rådet på området asyl och immigration, som skall offentliggöras i Europeiska gemenskapernas officiella tidning

I. Resolutioner

1. Rådets resolution av den 20 juni 1994 om begränsning av rätten till inresa och vistelse för tredjelandsmedborgare till medlemsländerna för anställning.

2. Rådets resolution av den 30 november 1994 om begränsningar för medborgare i tredje land när det gäller rätt till inresa och vistelse i medlemsstaternas territorier i syfte att bedriva verksamhet som egenföretagare.

3. Rådets resolution av den 30 november 1994 om tredje lands medborgares rätt till inresa och vistelse i Europeiska unionens medlemsstaters territorium för studier.

4. Rådets resolution av den 20 juni 1995 om minimigarantier vid handläggning av asylärenden.

II. Rekommendationer

1. Rådets rekommendation av den 30 november 1994 om antagande av ett enhetligt utformat resedokument för avlägsnande av medborgare i tredje land.

2. Rådets rekommendation av den 30 november 1994 om en mall till återtagandeavtal mellan en medlemsstat och tredje land.

3. Rådets rekommendation av den 24 juli 1995 om de vägledande principerna för upprättande av protokoll över genomförandet av återtagandeavtal.

III. Slutsatser och andra texter

1. Rådets slutsatser av den 20 juni 1994 om att tillämpa artikel K 9 i Fördraget om Europeiska unionen på asylpolitiken.

2. Bevisning inom ramen för Dublinkonventionen.

3. Formulär för "laissez-passer" för återsändande av asylsökande till en annan medlemsstat.

4. Spridning av och insynsskydd för gemensamma rapporter om situationen i vissa tredje länder.

5. Enhetlig utformning av formulär som skall användas för att fastställa vilken medlemsstat som är ansvarig för att pröva en asylansökan.

6. Rådets slutsatser av den 20 juni 1994 om kommissionens meddelande om invandring och asyl.

7. Rådets slutsatser av den 30 november 1994 om organisation och utveckling av Centrum för information, diskussion och utbyte i frågor som rör passage av gränser och invandring (Cirefi).

IV. Annat

1. Riktlinjer för innehållet i gemensamma rapporter om tredje land.

2. Andra rapporten om verksamheten vid Centrum för information, reflexion och utbyte i asylfrågor (Cirea).

3. Förteckning över honorärkonsuler vilka redan är behöriga att utfärda viseringar som en övergångsåtgärd kommer att tillåtas att utfärda enhetliga viseringar.
BILAGA III.1

RÅDETS SLUTSATSER av den 20 juni 1994 om att tillämpa artikel K 9 i Fördraget om Europeiska unionen på asylpolitiken

EUROPEISKA UNIONENS RÅD

med beaktande av upprättandet av Fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel K 1 i detta,

KONSTATERAR att det de senaste åren har gjorts framsteg i samarbetet om asylpolitiken, särskilt på grundval av det program som godkändes av Europeiska rådet i Maastricht,

rådet har, väl medvetet om att detta samarbete måste fördjupas, enats om att snarast använda de nya medel som det förfogar över enligt Fördraget om Europeiska unionen. Dessa kommer att medge en effektivisering av de åtgärder som har antagits inom ramen för unionen för att genomföra de prioriterade program som skall utarbetas,

HAR TAGIT DEL AV kommissionens rapport om att tillämpa artikel K 9 på asylpolitiken, så som föreskrivs i andra stycket i den förklaring som införts i slutakten till Fördraget om Europeiska unionen,

HAR NOTERAT att tillämpningen av artikel K 9 enligt kommissionen skulle ge vissa fördelar. Det anser dock, i likhet med kommissionen, att det inte är rätt tidpunkt att föreslå denna tillämpning med tanke på att EU-fördraget nyligen har trätt i kraft. Det anser likväl att det skulle vara lämpligt att vid ett senare tillfälle på nytt granska denna fråga mot bakgrund av gjorda erfarenheter och senast före utgången av 1995.
RÅDETS RESOLUTION av den 25 juli 1996 om alla medborgares tillgång till kultur (96/C 242/01)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD,

som beaktar att medborgarens tillgång till kultur i egenskap av utövare eller nyttjare är ett grundläggande villkor för att denna skall kunna delta fullt ut i samhällslivet,

som är medvetet om att främjandet av bättre tillgång till kulturyttringar inom medlemsstaterna i enlighet med subsidiaritetsprincipen i huvudsak är de senares ansvarsområde,

som understyrker att alla kulturer bör beaktas och respekteras i all sin mångfald,

som är medvetet om att hinder av geografisk, fysisk, pedagogisk, social eller ekonomisk art kan försvåra tillgången till kulturen för ett stort antal medborgare och förstärka uteslutningen, särskilt bland missgynnade grupper i befolkningen,

som konstaterar att för att kunna förbättra deltagandet i kulturlivet för alla medborgare, bör villkoren för tillgången till kultur bli bättre kända, så att hindren därigenom kan identifieras,

som erkänner fördelarna med utbytet av information och erfarenheterna av gemenskapens program,

som erinrar om att det är av betydelse att se till att tillgången till kultur för alla medborgare underlättas,

HAR ENATS om att uppmuntra samarbetet med Europarådet och Unesco, särskilt genom utbyte av erfarenheter i fråga om tillgången till kultur,

UPPMANAR kommissionen

- att genomföra en undersökning på europeisk nivå för att få bättre kunskap om de faktiska förhållanden som gäller för tillgången till kultur, medborgarnas behov, och i synnerhet behoven hos ungdomen och hos dem som råkar ut för olika former av uteslutning; denna undersökning skall grundas på tidigare erfarenheter och den statistik som finns. Kommissionen kan bidra till att åtgärderna för att ge medborgarna tillgång till kultur inom gemenskapsprogrammen blir mer målinriktade,

- att senast vid utgången av år 1997 till rådet överlämna resultaten av denna undersökning i form av en rapport om alla medborgares tillgång till kultur.