KOMMISSIONENS BESLUT av den 13 maj 1998 om Tysklands stöd till förmån för företaget Herborn und Breitenbach GmbH, f.d. Drahtziehmaschinenwerk Grüna GmbH [delgivet med nr K(1998) 1687] (Endast den tyska texten är giltig) (Text av betydelse för EES) (1999/225/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 93.2 första stycket i detta,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a i detta,

efter att ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig enligt de ovannämnda artiklarna (1), och

av följande skäl:

I

Den 15 mars 1995 beslutade kommissionen att inleda ett förfarande enligt artikel 93.2 i EG-fördraget beträffande de statliga stöden till företaget SKET Schwermaschinenbau Magdeburg GmbH, Magdeburg (nedan kallat SKET SMM) (2). Detta förfarande gällde även dotterföretagen till SKET SMM, dvs. Entstaubungstechnik Magdeburg GmbH, Magdeburg (nedan kallat ETM), och Drahtziehmaschinenwerk Grüna GmbH, Chemnitz (nedan kallat DZM). Det rörde sig om stöd som SKET SMM hade fått före och i samband med privatiseringen och omstruktureringen av företaget. SKET SMM hade redan tidigare fått stöd som kommissionen inte framfört några invändningar mot (NN 46/93 och NN 95/93). Förfarandet fick numret C 16/95.

Den 30 juli 1996 beslutade kommissionen att utvidga förfarande C 16/95 till de statliga stöd som betalats efter att förfarandet inleddes och som inte omfattades av detta beslut (3) Investerarna (Oestmann & Borchert Industriebeteiligungen GbR) hade i slutet av 1995 dragit sig tillbaka, och en ny omstruktureringsplan med ytterligare stöd hade anmälts.

SKET SMM tvingades i oktober 1996 ansöka om inledning av s.k. Gesamtvollstreckung (GV-konkursförfarande i de nya delstaterna). Den plan, som beslutet av den 30 juli 1996 att utvidga förfarandet gällde, hade följaktligen inte lyckats återställa ekonomisk bärkraft i SKET. Den 26 juni 1997 fattade kommissionen sitt slutliga negativa beslut 97/765/EG (4) om stöden till SKET SMM. Konkursförfarandet gäller inte de båda dotterföretagen ETM och DZM, som överlåtits till Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderaufgaben (BvS). Genom beslut 97/765/EG avslutades förfarande C 16/95 endast för den del av SKET SMM som berördes av konkursen. Därför delades förfarande C 16/95 upp enligt följande: C 16a/95 för SKET SMM, C 16b/95 för ETM och C 16c/95 för DZM. DZM slogs 1995 ihop med ett västtyskt företag och går i dag under firmanamnet Herborn & Breitenbach GmbH, Chemnitz (nedan kallat H& B). Detta beslut gäller endast H& B.

Genom skrivelser av den 13 januari 1997 (registrerad den 14 januari 1997) och av den 6 augusti 1997 (registrerad den 7 augusti 1997) underrättade Tyskland kommissionen om överlåtelsen av H& B och anmälde stöd till förmån för H& B för tiden efter SKET SMM:s konkurs. I den andra skrivelsen presenterades omstruktureringsplanen, som än en gång hade anpassats till det nya läget för H& B. Genom en skrivelse av den 30 oktober 1997 (registrerad samma dag) anmälde Tyskland villkoren i avtalet om privatisering av H& B samt ändringarna av omstruktureringsplanen från augusti 1997.

II

SKET SMM förvärvade den 24 mars 1995 och 12 april 1995, under ledning av investerarna Oestmann & Borchert Industriebeteiligung GbR (som i slutet av 1995 drog sig ur privatiseringsprojektet), alla andelar i H& B Beteiligungsgesellschaft GmbH och H& B GmbH & Co. KG av Kolbus GmbH & Co. KG. Denna företagsgrupp slogs ihop med dotterföretaget DZM och förblev till och med den 31 december 1996 som H& B ett dotterföretag till SKET SMM. Överlåtelsen av H& B till BvS skedde genom avtalet av den 16 januari 1997. H& B överläts i sitt dåvarande tillstånd (dvs. inklusive skulder).

West Merchant Bank, som av BvS fått uppdraget att finna en investerare, fick efter ett öppet anbudsförfarande, inom ramen för vilket 112 företag i hela världen kontaktades, till den 1 maj 1997 fyra anbud. Förhandlingar inleddes med två av de fyra anbudsgivarna, och med beaktande av affärsplanen, garantier om bevarande av arbetsplatser och finansiella nyckeltal valdes det bästa anbudet. Vid detta val övervägdes dock inte alternativet att likvidera företaget, vilket sannolikt skulle medfört lägre kostnader än en försäljning med åtföljande finansiella åtgärder. Enligt de allmänna principer som kommissionen tillämpar vid bedömningen av privatiseringar av företag innehåller privatiseringen av H& B följaktligen stöd (5).

Den investerare som valts (Henrich) är en fysisk person, som har erfarenhet av tråddragmaskinbranschen. Han sålde 1994 sitt familjeföretag för tillverkning av sådana maskiner till ett finansiellt holdingbolag, EIS-group, efter att under fyra år ha varit verkställande direktör för detta företag. Henrich har även ett tjänstekontrakt med EIS-group, som var införstådd med förvärvet av H& B. Investeraren övertog H& B den 24 september 1997, och ledningen av företaget till en början till 50 % och den 1 januari 1998 till 100 %. Han skall dessutom överta posten som styrelseordförande i Cable & Wire Division inom EIS-group, som består av tre företag. På detta sätt bidrar investeraren med kunskaper om affärsområdet, kontakter och utsikter till samordningsvinster.

H& B-gruppens struktur ser ut på följande sätt:

a) Herborn & Breitenbach GmbH, Chemnitz (f.d. DZM), med ett aktiekapital på 1 miljon tyska mark. Detta företag är samtidigt komplementär i H& B GmbH & Co. KG, Herborn. Företaget har 107 anställda och verksamheten omfattar planering, konstruktion och produktion av maskiner.

b) Herborn & Breitenbach GmbH & Co KG, Herborn (Hessen), med ett kommanditkapital på 6 miljoner mark och komplementärkapital på 0,1 miljoner mark. Företaget har 78 anställda, som är sysselsatta med planering, konstruktion och produktion.

c) Herborn & Breitenbach Beteiligungs GmbH, Unna (Nordrhein-Westfalen), ägs till 100 % av Herborn & Breitenbach GmbH, Chemnitz. Företaget har ett aktiekapital på 0,1 miljoner mark. (Detta företag är ett rent "paraplybolag" utan verksamhet och anställda.)

H& B:s verksamhet omfattar försäljning, konstruktion, produktion, installation, provning och underhåll av tråddragmaskiner vid de båda produktionsanläggningarna i Chemnitz och Herborn. Dessa maskiner är avsedda för mycket olikartade industrigrenar, som t.ex. biltillverkning, stålkonstruktioner, skeppsbyggeri, byggindustri, energiförsörjning, telekommunikation och tillverkning av glödlampor.

Investerarens omstruktureringsplan syftar sammanfattningsvis till att säkra marknadsandelar och minska produktionskostnaderna. Omstruktureringen av H& B hade redan påbörjats då investeraren köpte företaget, och han skall nu fortsätta företagets ansträngningar med hjälp av sina kontakter. Följande åtgärder planeras:

a) De båda produktionsanläggningarna (i Herborn respektive Chemnitz) skall bevaras. För att minska kostnaderna skall dock uppdelningen av verksamheten göras tydligare och mer rationell: forskning och utveckling samt tillverkning och sammansättning i Chemnitz, förvaltning, försäljning och kunddemonstrationer i Herborn.

b) Produktsortimentet skall begränsas för att sänka kostnaderna.

c) Maskinerna skall anpassas (i fråga om utveckling och tillverkning) till kundernas särskilda krav.

d) På grund av den stora befintliga maskinparken som kommer från DZM och H& B skall företaget i högre grad inrikta sig på kundtjänst.

e) Produktionen av reservdelar och paketerbjudanden om modernisering och inspektion av maskinerna skall utvecklas.

f) Den outsourcing som redan tillämpats i företaget skall ytterligare utvecklas.

g) Antalet arbetsplatser skall minskas. Investeraren har dock övertagit samtliga nuvarande arbetsplatser (186) och garanterat att bevara 150 av dessa, varav 90 i Chemnitz och 60 i Herborn. Garantin gäller tre år framåt. Investeraren garanterar att produktionen vid anläggningen i Chemnitz fortsätter ytterligare två år med minst 25 arbetsplatser. Arbetsplatsgarantierna är kopplade till straffklausuler i avtalet.

I en första fas måste H& B säkra sina marknadsandelar (i Tyskland, Europa, OSS, Sydostasien och USA) genom att investeraren tillför sina kontakter och expertkunskaper om affärsområdet, men även genom programmet för att sänka kostnaderna och anpassa produktsortimentet. Investeraren anser att betydande samordningsvinster kan uppnås genom samarbete med andra företag (ordförandeskap i styrelsen för Cable & Wire Division inom EIS-Group).

Under de föregående åren hade investeringar gjorts (16,5 miljoner mark), i synnerhet för att sanera de befintliga byggnaderna och modernisera de tekniska anläggningarna. För de kommande tre åren har investeraren garanterat investeringar på ca 0,5 miljoner mark/år (kopplat till straffklausuler i avtalet).

Enligt de senaste försäljningsprognoserna torde företagsgruppen från och med 1999 uppnå ett positivt resultat före skatt [. . .] (6).

III

H& B kvarstod till och med 1997 i SKET-gruppen och fick vid flera tillfällen omstruktureringsstöd. I själva verket fördröjdes omstruktureringen av H& B av de svårigheter som drabbade SKET SMM (och som ledde till GV-förfarandet).

De stöd som utbetalats till H& B beviljades inom ramen för på varandra följande omstruktureringsplaner. H& B var en del av SKET-gruppen, och enligt planerna skulle hela gruppen omstruktureras. Efter överföringen av företaget till BvS och avskiljningen av det från gruppen, har dessa planer blivit mycket precisare för H& B:s del. Först då började man överväga försäljning av det enskilda företaget. I dag är H& B privatiserat och kommissionen har undersökt en av investeraren anpassad omstruktureringsplan (se kapitel II) med nya finansiella nyckeltal.

För tydlighetens skull redogörs här endast för de finansiella åtgärder som redan genomförts eller som upptas i den aktuella planen i samband med privatiseringen (7). Det gäller följande åtgärder:

1. 1990-1991: Beviljande av riktade bidrag (den sociala åtgärdsplanen) på 1,4 miljoner mark.

2. 1993: 26,5 miljoner mark i form av räntefria lån och avskrivning av fordringar, varav

a) beviljande av räntefria lån på 13,9 miljoner mark från BvS:s sida för reglering av gamla krediter från tiden före den 1 juli 1990,

b) ytterligare en kredit på 5,4 miljoner mark från BvS för inlösen av gamla lån från tiden före den 1 juli 1990,

c) en räntefri kredit på 1,7 miljoner mark från BvS för betalning av räntorna på de gamla lånen,

d) avskrivning av fordringar på 4,6 miljoner mark i samband med regleringen av kapitalskulden,

e) avskrivning av räntorna på 0,9 miljoner mark i samband med dessa förpliktelser.

Dessa krediter och denna avskrivning (totalt 26,5 miljoner mark) omvandlades den 31 december 1994 till bidrag (15,9 miljoner mark) och bildande av kapitalreserver (5,6 miljoner mark+5 miljoner mark) för SKET SMM.

3. 1996: 11 miljoner mark i form av lån, varav

a) beviljande av ett lån på 3,2 miljoner mark för reglering av gamla lån (från tiden före den 1 juli 1990) till SKET SMM; BvS skall betala detta belopp till konkursförvaltaren,

b) ett lån från BvS på 5,4 miljoner mark (2,2 miljoner mark för att finansiera beställningar till SKET SMM (BvS betalar tillbaka till konkursförvaltaren), 2,1 miljoner mark för att säkerställa likviditet och 1,1 miljoner mark för att reglera leverantörsskulder),

c) ett räntefritt aktieägarlån från BvS för att ersätta ett felaktigt till SKET SMM betalt belopp från en kund på 2,4 miljoner mark.

I slutet av 1996 uppgick H& B:s skulder till 38,9 miljoner mark (26,5 miljoner mark i lån, som omvandlades till icke återbetalningspliktiga tillskott, 11 miljoner mark i lån, 1,4 miljoner mark i riktat stöd). Till detta kommer borgensåtaganden på 15 miljoner mark och med en ränta på 0,25 % per halvår (1 januari och 1 juli) på de medel som tillskjutits av BvS samt 0,5 % på bankens fordran och villkorsbunden finansiering med ett belopp på 1,377 miljoner mark.

4. 1997 - Privatiseringen (villkoren i privatiseringsavtalet).

BvS avskriver alla H& B:s gamla skulder och beviljar bidrag för att slutföra omstruktureringen.

a) Försäljarens (BvS) förpliktelser:

i) Avskrivning av fordringarna i samband med lånen på 11 miljoner mark (omvandling till icke återbetalningspliktiga tillskott).

ii) Avskrivning av fordringarna beträffande det aktieägarlån på 3 miljoner mark som beviljades 1997 (i samband med SKET SMM:s GV-förfarande).

iii) Beviljande av ett icke återbetalningspliktigt tillskott på 4 miljoner mark för omstruktureringen (två delbelopp på 2 miljoner mark den 1 januari 1998 respektive den 30 juni 1998) för att säkra likviditet och finansiera investeringar.

iv) Deltagande i kostnaderna för att avveckla gamla skulder (från tiden före den 1 juli 1990), som är större än 2 miljoner mark, till ett belopp av högst 4 miljoner mark.

v) Övertagande av risken för återbetalningskrav från skattemyndigheternas sida, som kan uppgå till 0,3 miljoner mark.

b) Investerarens förpliktelser:

i) Köpeskilling på 0,25 miljoner mark.

ii) Övertagande av utställda borgensåtaganden på 3,3 miljoner mark i eget namn och utställande av borgensåtaganden på totalt 9 miljoner mark.

iii) Utställande av en oåterkallelig, ej tidsbegränsad proprieborgen på 3,0 miljoner mark till förmån för BvS, som från och med den 30 augusti 1998 årligen minskas med 0,5 miljoner mark, förutsatt att köparen uppfyllt sina avtalsenliga förpliktelser.

iv) Övertagande av avvecklingen av gamla skuldbelopp som uppgår till högst 2 miljoner mark (därutöver övertar BvS 80 % av kostnaderna till ett belopp av högst 4 miljoner mark).

v) Avtalsgarantier kopplade till sanktioner: genomförande av investeringar på 1,5 miljoner mark före den 30 juni 2000, bevarande av arbetsplatser vid anläggningen i Chemnitz (90 personer under tre år) samt bevarande av produktionsanläggningen i Chemnitz, varigenom 25 arbetsplatser garanteras för ytterligare två år.

vi) Investeraren, H& B GmbH och H& B GmbH & Co. KG har förbundit sig att under perioden till och med den 2 december 2002 inte genomföra några vinstutdelningar eller andra uttag (vare sig öppna eller förtäckta).

IV

Inom ramen för förfarande C 16/95 mottog kommissionen synpunkter från tredje man. Synpunkterna från en tysk konkurrent hänförde sig direkt till H& B. Yttrandet gällde SKET SMM:s övertagande av H& B, som konkurrenten själv skulle ha varit intresserad av, samt H& B:s försäljning av produkter, som tycks ha skett till priser som låg under prisnivån på marknaden.

Genom en skrivelse av den 19 november 1996 underrättades Tyskland om dessa anmärkningar. Tyskland svarade beträffande H& B med utförliga förklaringar i en skrivelse av den 6 januari 1997 (registrerad den 7 januari 1997 som ärende nr A/30033). Den tyska konkurrenten skulle redan 1995 genom en advokat ha framfört klagomål till kommissionen och gjort gällande att DZM ägnat sig åt prisdumpning. Redan då kunde de tyska myndigheterna påvisa att konkurrenten i fråga hade reella möjligheter på marknaden och att DZM:s priser inte låg under marknadspriserna.

Beträffande SKET SMM:s övertagande av H& B och konkurrentens köpavsikter, som påstods ha lämnats obeaktade för att gynna SKET SMM, förklarade Tyskland att konkurrenten inte varit utestängd från privatiseringsförhandlingarna, utan själv hade avstått från att delta i dem.

V

De stöd, som DZM respektive H& B fått, beviljades från och med 1991. Det rörde sig i början om stöd som beviljades under tiden för "Treuhandsystemet" (NN 108/91, E 15/92 och N 768/94). Treuhandsystemet var i kraft till den 1 januari 1996. Enligt detta system skötte Treuhandanstalt (THA) finansieringen av företag, förutsatt att vissa tröskelvillkor i fråga om antalet sysselsatta och stödens storlek var uppfyllda. DZM respektive H& B kunde i egenskap av dotterföretag till SKET SMM inte omfattas av systemet, eftersom SKET SMM överskred de högsta tillåtna värdena beträffande antalet sysselsatta och stödbeloppen. De stöd som beviljades detta företag måste följaktligen anmälas enskilt till kommissionen och prövas av denna.

De beviljade eller planerade finansiella åtgärderna (se kapitel III) uppgår till sammanlagt 50,2 miljoner mark. Dessutom har BvS gjort borgensåtaganden för finansieringen av verksamheten, varav 3,3 miljoner mark utnyttjats.

Av dessa finansiella åtgärder kan ett belopp på 28,2 miljoner mark, enligt besluten om Treuhandsystemet, inte anses vara statligt stöd enligt artikel 92.1 i EG-fördraget. Det gäller 24,2 miljoner mark för finansiering av gamla krediter och en summa på högst 4 miljoner mark för kostnader i samband med en eventuell avveckling av gamla skulder.

De stödbelopp som här skall undersökas uppgår följaktligen till 22 miljoner mark. Detta belopp består av

a) 1,4 miljoner mark i form av riktade bidrag under åren 1990-1991 (finansiering av den sociala åtgärdsplanen),

b) 5,5 miljoner mark i form av avskrivna fordringar i samband med regleringen av kapitalskulden (inklusive räntor) år 1993,

c) 7,8 miljoner mark i form av lån som omvandlats till icke återbetalningspliktiga tillskott år 1996,

d) 3 miljoner mark i form av lån för att finansiera verksamheten under år 1997, som vid privatiseringen omvandlats till icke återbetalningspliktiga tillskott,

e) 4 miljoner mark i form av icke återbetalningspliktiga tillskott år 1997, och

f) 0,3 miljoner mark för övertagande av eventuella skatteskulder.

Till detta kommer de borgensåtaganden som BvS gjort under de senaste åren (för totalt 15 miljoner mark, varav dock endast 3,3 miljoner mark utnyttjats).

De anmälda stöden till förmån för DZM respektive H& B är avsedda för omstrukturering av företaget och måste uppfylla de kriterier som anges i punkt 3.2 i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (8) från 1994.

De ifrågavarande stöden beviljades ursprungligen (i form av lån) till stor del vid den tid då DZM/H& B ingick i SKET-gruppen, en av de största industrikoncernerna i de nya delstaterna. Svårigheterna för SKET-gruppen, som visat sig omöjlig att privatisera på grund av sin tungrodda struktur, och det påföljande GV-förfarandet fick negativa effekter på lönsamhetsutvecklingen i företaget DZM/H& B, som ännu 1990 och 1991 visade upp positiva årsresultat. 1992 blev resultatet negativt [. . .], men förbättrades sedan långsamt fram till 1995 då det åter blev positivt [. . .]. 1996 års resultat var dock återigen negativt [. . .]. En faktor som förbättrade resultatet 1995 var sannolikt att DZM slogs samman med H& B-gruppen. Resultatförsämringen för 1996 hänger samman med SKET SMM:s utveckling, som i oktober 1996 slutligen ledde till att GV-förfarandet inleddes. H& B:s resultat för år 1997 påverkas fortfarande av detta (se kapitel II).

Under den tid Treuhandsystemet var i kraft fick H& B stöd under åren 1990-1991 (finansiering av den sociala åtgärdsplanen) och 1993 (avskrivning av kapitalskulden). Dessa stöd skulle göra det möjligt att inleda omstruktureringen av företaget. THA och senare BvS hade för övrigt inte ansvaret för den slutliga omstruktureringen av företaget. Deras uppgift var att förbereda företagen för privatisering. Den slutliga omstruktureringen var investerarens uppgift. Utmärkande för företaget var otvivelaktigt att det inte var möjligt att framgångsrikt privatisera dess moderföretag, SKET SMM. Under denna tid var DZM/H& B integrerat i omstruktureringsplanerna för hela SKET-gruppen.

I slutet av 1995 drog sig investerarna Oestmann & Borchert ur den planerade privatiseringen av SKET SMM. Efter detta misslyckande måste konsultföretaget Roland Berger anpassa omstruktureringsplanen för gruppen till den nya situationen. Målet för den nya planen var fortfarande en omstrukturering av gruppen som helhet.

Efter att GV-förfarandet inletts mot SKET SMM (oktober 1996) och H& B överlåtits, fick H& B nya stöd. Dessa skulle delvis göra det möjligt att finansiera beställningar, som krediterades SKET SMM som moderbolag och att betala tillbaka lån som SKET SMM hade beviljat H& B. Dessa belopp hade konkursförvaltaren vid tiden för inledandet av GV-förfarandet gjort anspråk på för konkursboet. Dessa stöd tillförde likaså företaget nödvändig likviditet och gjorde det möjligt för det att betala sina leverantörer (se punkt 3 i kapitel III).

I anslutning till överlåtelsen av ETM och H& B till BvS, som skulle förhindra att de två företagen räknades till tillgångarna i konkursboet, omarbetades planen för H& B än en gång. H& B måste övervinna de svårigheter som GV-förfarandet beträffande moderbolaget medförde för dess verksamhet.

Efter privatiseringen anmälde Tyskland den av investeraren ändrade omstruktureringsplanen ännu en gång, dock med lägre stödbelopp än tidigare, då ingen privat investerare hade medverkat.

Det första villkoret i de nämnda riktlinjerna är utarbetandet av en plan, som gör det möjligt för företaget att bli långfristigt lönsamt och bärkraftigt utan ytterligare tillskott av statligt stöd.

Prognoserna för försäljningen och kostnadsutvecklingen tycks vara rimliga, och resultatet för 1999 torde bli positivt. Omstruktureringsåtgärderna omfattar interna åtgärder för att omorganisera produktionen och för att omfördela uppgifterna mellan företagets anläggningar. Investeraren bidrar med betydande branschkunnande och kontakter (kapitel II). Företaget kan enligt planen täcka alla sina kostnader. Planen torde enligt de villkor som anges medge att företaget återigen blir bärkraftigt (det uppnår från och med 1999 ett positivt resultat före skatt).

I riktlinjerna krävs även att företag som är verksamma i branscher där det råder överkapacitet, skall minska sin kapacitet i proportion till de stöd som de får.

H& B är verksamt inom maskinindustribranschen, närmare bestämt inom produktionen av kablings- och tråddragmaskiner. I denna speciella bransch finns det inga tecken på överkapacitet. Efter en allmänt vikande tillväxt 1996 för maskinindustrin i gemenskapen kan en återhämtning märkas (9). I gemenskapen har branschen genomgått en djupgående omstrukturering, och dess betydelse i Östeuropa, till följd av uppsvinget i flera länder, liksom i Asien, har ökat. Uppsvinget i USA ger likaså en viktig marknad. Marknaderna för kablings- och tråddragmaskiner från H& B är, vid sidan av Tyskland och gemenskapen, USA och Sydostasien. Vidare har H& B traditionellt en stark representation i de östeuropeiska länderna, där man kan konstatera tecken på en ekonomisk uppgång. Dessutom hör H& B till kategorin små och medelstora företag.

Ett tredje kriterium i riktlinjerna är proportionalitet mellan omstruktureringskostnader och omstruktureringsfördelar. Stödens belopp och omfattning måste begränsas till det absoluta minimum som krävs för att finansiera omstruktureringen.

De stöd som H& B fått sedan 1991 har varit begränsade till vad som behövts för att kunna fortsätta företagets verksamhet. Det rör sig om totalt 22 miljoner mark samt borgensåtaganden av vilka 3,3 miljoner mark utnyttjats. År 1996 gällde det att täcka fordringar och skulder samt likviditetsbehovet. År 1997 handlade det om den likviditet som krävdes för verksamheten samt om investeringar. Beloppet på 4 miljoner mark i form av icke återbetalningspliktiga tillskott beviljas i delbelopp och utbetalas endast då en ändamålsenlig användning har påvisats vid en granskning. Borgensåtagandena övertas av investeraren. BvS övertar eventuella återbetalningskrav från skattemyndigheternas sida på 0,3 miljoner mark.

Investerarens bidrag till kostnaderna för omstruktureringen (5,25 miljoner mark, till vilket kommer borgensåtaganden för högst 9 miljoner mark) sker enligt planen framför allt i form av betalningen av köpeskillingen på 0,25 miljoner mark, övertagandet av en oåterkallelig, ej tidsbegränsad proprieborgen på 3 miljoner mark samt övertagandet av utnyttjade borgensåtaganden på 3,3 miljoner mark och utställande av ytterligare borgensåtaganden (för totalt högst 9 miljoner mark). Investeraren, Henrich, bidrar utöver sitt personliga engagemang med betydande know-how och kontakter i den ifrågavarande branschen. Dessutom har han garanterat genomförande av investeringar samt bevarande av arbetsplatser och anläggningen i Chemnitz.

I gemenskapernas riktlinjer, som nämns ovan, krävs ett fullständigt genomförande av omstruktureringsplanen. I annat fall kan kommissionen vidta åtgärder för att kräva återbetalning av stöden. Eftersom de tyska myndigheterna är kommissionens samtalspartner vid undersökningen av ett statligt stöd, har kommissionen noterat de tyska myndigheternas försäkran att de skall ge akt på att planerna genomförs invändningsfritt. Kommissionen anmodar de tyska myndigheterna att lägga fram årsrapporter för att den själv skall kunna kontrollera genomförandet av omstruktureringsplanen.

VI

Med stöd av ovanstående konstaterar kommissionen att omstruktureringsstöden till förmån för Drahtziehmaschinenwerk Grüna GmbH respektive Herborn & Breitenbach GmbH, Chemnitz, kan anses vara förenliga med den gemensamma marknaden i den utsträckning de uppfyller villkoren i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De nedan angivna statliga stöd till omstrukturering som Tyskland beviljat Drahtziehmaschinenwerk Grüna GmbH, numera Herborn & Breitenbach GmbH, Chemnitz, är förenliga med den gemensamma marknaden enligt artikel 92.3 c i EG-fördraget och artikel 61.3 c i EES-avtalet.

a) De riktade bidragen på 1,4 miljoner mark för finansieringen av den sociala åtgärdsplanen.

b) Avskrivningen av fordringarna i samband med kvittningsbetalningar år 1993 på 4,6 miljoner mark samt de hithörande räntorna till ett belopp på 0,9 miljoner mark.

c) De aktieägarlån på 7,8 miljoner mark, som beviljades 1996 och sedan omvandlades till icke återbetalningspliktiga tillskott.

d) Det lån som omvandlades till bidrag och de icke återbetalningspliktiga tillskotten på sammanlagt 7 miljoner mark.

e) Övertagandet av betalningsansvaret för eventuella fordringar från skattemyndigheterna upp till 0,3 miljoner mark.

f) Borgensåtaganden för 15 miljoner mark, varav 3,3 miljoner mark utnyttjats innan investeraren övertog företaget.

Artikel 2

Tyskland skall enligt gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (1994) årligen lägga fram en utförlig rapport om genomförandet av omstruktureringsplanen.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Förbundsrepubliken Tyskland.

Utfärdat i Bryssel den 13 maj 1998.

På kommissionens vägnar

Karel VAN MIERT

Ledamot av kommissionen

(1) EGT C 215, 19.8.1995, s. 8.

(2) EGT C 215, 19.8.1995, s. 8 och EGT C 298, 9.10.1996, s. 2.

(3) EGT C 298, 9.10.1996, s. 2.

(4) EGT L 314, 18.11.1997, s. 20.

(5) Se XXIII:e rapporten om konkurrenspolitiken, 1993, punkterna 402 och 403.

(6) Delar av denna text har utformats så att konfidentiella uppgifter inte skall röjas. Dessa delar omges av en hakparentes.

(7) Se fotnoterna 1 och 2.

(8) EGT C 368, 23.12.1994, s. 12.

(9) Se Panorama of EU Industry, 1997, band 2.