INKOMST- OCH UTGIFTSREDOVISNING OCH BALANSRÄKNING

FÖR TRANSAKTIONER INOM RAMEN FÖR 1998 ÅRS BUDGET

(upprättade i enlighet med artiklarna 78 och 81 i budgetförordningen av den 21 december 1977)

VOLYM IV

KONSOLIDERAD INKOMST- OCH UTGIFTSREDOVISNING OCH BALANSRÄKNING

Förklarande anmärkningar

(1999/C 350/01)

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

>Plats för tabell>

INLEDNING

STRUKTUR

1. Europeiska gemenskapernas inkomst- och utgiftsredovisning och balansräkning upprättas enligt artiklarna 78, 80 och 81 i budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget av den 21 december 1977, senast ändrad genom rådets förordning (EG, EKSG, Euratom) nr 2779/98 av den 17 december 1998.

2.

>Plats för tabell>

3. I volym I redogörs i stora drag för hur budgeten genomförts det budgetår som behandlas.

I volym II och III anges budgetårets inkomster och utgifter fördelade på de olika institutionerna enligt kontoplanen. I dessa volymer finns också tabeller över kapitaltransaktioner i form av upp- och utlåning.

Den här volymen (IV) innehåller Europeiska gemenskapernas konsoliderade inkomst- och utgiftsredovisning och balansräkning med förklarande anmärkningar. Inkomst- och utgiftsredovisningen samt den konsoliderade balansräkningen innehåller även siffrorna för det föregående budgetåret.

1. REDOVISNINGSPRINCIPER

1.1 Enligt internationell redovisningsstandard(1) skall redovisningen visa institutionernas verksamhet och verksamhetsområden, hur de finansieras samt innehålla slutgiltiga uppgifter om genomförandet.

Det är också syftet med den konsoliderade inkomst- och utgiftsredovisning och balansräkning som Europeiska kommissionen årligen upprättar. Hur budgeten genomförts under budgetåret beskrivs i volym I, del 2: "Analys med avseende på principen om sund ekonomisk förvaltning".

Redovisningen skall inte bara vara informativ och ge en tillförlitlig och rättvisande bild av situationen, den skall dessutom vara tydlig, förståelig, koncis och jämförbar från ett budgetår till ett annat. Det är riktlinjerna även för detta dokument.

1.2 De europeiska institutionernas räkenskaper delas upp i allmänna räkenskaper och budgeträkenskaper. Räkenskaperna upprättas i ecu och löper över ett kalenderår.

1.2.1 De allmänna räkenskaperna för alla budgetårets inkomster och utgifter förs med dubbel bokföring och skall ge insyn i den ekonomiska situationen genom att en balansräkning för föregående budgetår upprättas på balansdagen den 31 december.

De allmänna räkenskaperna förs enligt följande principer:

- Principen om kontinuerlig verksamhet.

- Försiktighetsprincipen, enligt vilken tillgångssidan inte får övervärderas och skuldsidan inte får undervärderas.

- Principen om beständiga redovisningsmetoder.

- Principen om att tillgångar inte får kvittas mot skulder.

Kommissionen undersöker möjligheten att i framtiden redovisa ett mer övergripande resultat på så sätt att en inkomst- och utgiftsredovisning tas in i balansräkningen varje budgetår. I kontoplanen skall man även i fortsättningen skilja inkomst- och utgiftsredovisningen från balansräkningen och kontoplanen skall därför innehålla följande:

a) Inkomst- och utgiftsredovisning som delas upp på

- redovisning av budgetmässiga kostnader och intäkter som skall ge insyn både i budgetgenomförandet och ställningen på konton för växelkursdifferenser; därigenom visas budgetårets saldo,

- redovisning av kostnader och intäkter utanför budgeten, vilka skall läggas till ovanstående uppgifter för att få fram ett mer övergripande resultat.

b) Balansräkningen visar institutionernas ekonomiska situation. Den visar även den förväntade effekten av olika åtaganden och fordringar.

1.2.2 Budgetbokföringen visar hur budgeten genomförts i detalj och skall ge underlag för

- den inkomst- och utgiftsredovisning som avses i avdelning VI i budgetförordningen,

- den överblick över budgetgenomförandet som avses i artikel 34 i budgetförordningen.

2. BESTÄMMELSER OCH METODER FÖR REDOVISNING

2.1 Räkenskaperna förs enligt bestämmelserna i budgetförordningen av den 21 december 1977, senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 2779/98 av den 17 december 1998 och kompletterad genom en förordning om närmare bestämmelser för genomförandet av vissa bestämmelser i budgetförordningen.

2.2 Omräkning till ecu

2.2.1 Räkenskaperna förs i ecu.

2.2.2 De omräkningskurser för ecun som använts för att fastställa balansräkningen är från 31 december 1998, utom i fråga om följande rubriker:

- Materiella tillgångar, som behåller sitt värde i ecu enligt den växelkurs som gällde när de förvärvades.

- En del av de anslag som skall överföras avser åtaganden i nationell valuta som vid bokföringen räknas om i ecu enligt gällande kurs i december. Det totala beloppet i ecu för dessa anslag får inte senare skrivas upp.

- Förskott från garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket räknas om enligt växelkursen den tionde dagen i månaden efter det att förskottet beviljats.

- Interimskontona där värdet i ecu beräknas enligt den växelkurs som gällde när transaktionen bokfördes.

2.3 Inkomster

2.3.1 Egna medel och bidrag till budgeten redovisas med de belopp som medlemsstaternas myndigheter under budgetåret satt in på kommissionens konton.

Skillnaden mellan de egna medel som skrivs in i budgeten från mervärdesskatt, BNI och finansiella bidrag å ena sidan och de belopp som faktiskt kan uppbäras å andra sidan skall beräknas senast den 1 juli påföljande budgetår och tas upp i en ändringsbudget under det budgetåret.

2.3.2 Övriga inkomster redovisas med utgångspunkt från de belopp som de facto uppburits under budgetåret.

2.4 Utgifter

2.4.1 Utgifterna i årssaldot omfattar betalningar mot budgetårets anslag för betalningar, till vilka läggs de anslag för betalningar som överförs till följande budgetår.

2.4.2 Betalningar som sker mot budgetårets anslag för betalningar skall godkännas och föreläggas styrekonomen senast den 31 december och verkställas av räkenskapsföraren senast den 15 januari närmast efterföljande år.

För garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket skall medlemsstaterna verkställa betalning från och med den 16 oktober 1997 till och med den 15 oktober 1998, varför deras åtagande och godkännande skall föreläggas räkenskapsföraren senast den 31 januari närmast efterföljande år.

2.4.3 Anslag för betalningar får bara föras över till närmast efterföljande budgetår, på följande sätt:

- Icke-differentierade anslag: Överföringen är i princip automatisk om den avser ett icke-fullgjort åtagande. I annat fall krävs ett förhandsgodkännande från budgetmyndigheten.

- Differentierade anslag: Betalningsbemyndiganden som inte utnyttjats skall normalt förfalla. Kommissionen kan emellertid besluta om överföring om påföljande års betalningsbemyndiganden inte räcker för att täcka tidigare åtaganden eller åtaganden som görs mot åtagandebemyndiganden som i sin tur förts över från tidigare budgetår.

2.5 Budgetårets saldo

Budgetårets saldo omfattar två komponenter (Europeiska gemenskapens resultat samt resultatet från EES-anslutna EFTA-länder). Den utgörs av differensen mellan

- de sammanlagda inkomsterna under budgetåret, och

- summan av de betalningar som verkställs via budgetårets anslag, plus överföring av betalningar till närmast efterföljande budgetår (hur budgetårets utgifter beräknas anges i punkt 2.4.2 ovan)(2).

Denna differens skall ökas eller minskas med

- nettosumman av anslag som överförts från tidigare budgetår och sedan förfaller, eventuella betalningar som på grund av att ecu-kursen fluktuerar överskrider icke-differentierade anslag som överförts från tidigare budgetår,

- saldot av de kursvinster och kursförluster som gjorts och registrerats under budgetåret.

2.6 Värderingsregler

Om inte annat anges i de förklarande anmärkningarna till balansräkningen värderas nedanstående rubriker på följande sätt:

2.6.1 Materiella och immateriella anläggningstillgångar värderas till inköpspriset omräknat i ecu till den kurs som gällde vid inköpet. Kommissionen skall göra avskrivningar för anläggningstillgångarna enligt den linjära metoden och per helt år (avsnitt 8 i kommissionens förordning om inventarieförteckning).

2.6.2 Lager värderas till det senaste leveranspriset, omräknat i ecu till den kurs som gällde den 31 december.

2.6.3 Finansiella anläggningstillgångar värderas till inköpspriset. Om de denominerats i annan valuta räknas de om i ecu till den kurs som gällde den 31 december. Enligt försiktighetsprincipen skall värdekorrigering göras när förlust är trolig.

2.6.4 Fordringar bokförs till det nominella värdet, omräknat i ecu till den kurs som gällde den 31 december, med undantag för fordringar som anges till fast kurs. Även om Europeiska gemenskapen önskar följa försiktighetsprincipen korrigeras inte värdet på de flesta fordringarna. Kommissionen undersöker dock möjligheten att göra detta i framtiden. Om de korrigeras anges detta särskilt i balansräkningens kommentarer.

2.6.5 Kapitalinvesteringar och disponibla medel bokförs till nominellt värde: omräknat i ecu till den kurs som gällde den 31 december. Av försiktighetsskäl skall värdekorrigering göras när förlust är trolig.

2.6.6 Skulder bokförs till nominellt värde och räknas om i ecu till den kurs som gällde den 31 december om de angivits i annan valuta.

2.7 Delbetalningar

Delbetalningar som sker inom ramen för driftsutgifterna tas upp som utgifter och införs inte i balansräkningen.

2.8 EFTA-ländernas bidrag till 1998 års allmänna budget

Anslag som härrör från de EES-anslutna EFTA-ländernas bidrag till gemenskapens budget framgår av tabellerna i den här volymen.

2.9 Konsolidering av räkenskaperna

De konsoliderade räkenskaperna omfattar Europaparlamentets (inklusive ombudsmannen), rådets, kommissionens (inklusive publikationsbyrån och det gemensamma forskningscentret), domstolens, revisionsrättens, Ekonomiska och sociala kommitténs och Regionkommitténs räkenskaper.

Den metod som tillämpas är fullständig konsolidering.

KAPITEL I

GENOMFÖRANDET AV EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS BUDGET FÖR ÅR 1998 I HUVUDDRAG

BUDGETENS GENOMFÖRANDE 1998

Resultatet av budgetens genomförande 1998 återfinns under rubrik I.B i den konsoliderade balansräkningen, under skulder.

>Plats för tabell>

KONSOLIDERAD SAMMANSTÄLLNING AV BUDGETGENOMFÖRANDET 1998

>Plats för tabell>

KONSOLIDERAD SAMMANSTÄLLNING AV BUDGETGENOMFÖRANDET 1998

>Plats för tabell>

FULLGÖRANDE AV ÅTAGANDEN

>Plats för tabell>

KAPITEL II

KONSOLIDERAD INKOMST- OCH UTGIFTSREDOVISNING FÖR BUDGETÅRET 1998

Tabell 1

BUDGETÅRETS SALDO

>Plats för tabell>

Tabell 2

INKOMSTER UNDER BUDGETÅRET 1998

>Plats för tabell>

Tabell 3

UTGIFTER UNDER BUDGETÅRET

>Plats för tabell>

Tabell 4

ANSLAG FÖR BETALNINGAR SOM ÖVERFÖRTS FRÅN BUDGETÅRET 1997

>Plats för tabell>

Tabell 5

ANSLAG FÖR ÅTAGANDEN BUDGETÅRET 1998

>Plats för tabell>

TABELL 6

SAMMANFATTNING AV GENOMFÖRANDET AV DEN ALLMÄNNA BUDGETEN 1998

>Plats för tabell>

Tabell 7

ÅTAGANDEN AVSEENDE DIFFERENTIERADE ANSLAG SOM ÅTERSTOD ATT FULLGÖRA PER DEN 31 DECEMBER 1998

EFTER RUBRIKER I BUDGETPLANEN

>Plats för tabell>

Tabell 8

ÅTAGANDEN AVSEENDE DIFFERENTIERADE ANSLAG SOM ÅTERSTOD ATT FULLGÖRA PER DEN 31 DECEMBER 1998

BETALNINGAR SOM UTFÖRTS SEDAN DET URSPRUNGLIGA ÅTAGANDET

>Plats för tabell>

Tabell 9

ÅTAGANDEN SOM FULLGJORTS UNDER BUDGETÅRET 1998 AVSEENDE DIFFERENTIERADE ANSLAG

>Plats för tabell>

Tabell 10

ÅTAGANDEN SOM SKALL BETALAS PER DEN 31.12.1998

REDOGÖRELSE FÖR TRANSAKTIONER SEDAN DET URSPRUNGLIGA ÅTAGANDET

(inklusive åtaganden som fullgjordes under 1998)

EUGFJ - UTVECKLINGSSEKTIONEN (B2-1 0)

>Plats för tabell>

FFU (B2-1 1)

>Plats för tabell>

ERUF (B2-1 2)

>Plats för tabell>

EUROPEISKA SOCIALFONDEN (B2-1 3)

>Plats för tabell>

PROGRAM INOM GEMENSKAPENS INITIATIVVERKSAMHET (B2-1 4)

>Plats för tabell>

ÖVERGÅNGSÅTGÄRDER (B2-1 5, B2-1 6 och B2-1 8)

>Plats för tabell>

SAMMANHÅLLNINGSFONDEN (B2-3)

>Plats för tabell>

FINANSIERINGSMEKANISM EES (B2-4)

>Plats för tabell>

FORSKNING (B6)

>Plats för tabell>

ANDRA ÅTGÄRDER INOM JORDBRUKET (B2-5)

>Plats för tabell>

ANDRA REGIONALA ÅTGÄRDER (B2-6)

>Plats för tabell>

TRANSPORT (B2-7)

>Plats för tabell>

FISKERINÄRINGEN OCH HAVET (B2-9)

>Plats för tabell>

UTBILDNING, YRKESUTBILDNING OCH UNGDOMSFRÅGOR (B3-1)

>Plats för tabell>

KULTUR OCH AUDIOVISUELLA MEDIER (B3-2)

>Plats för tabell>

INFORMATION OCH KOMMUNIKATION (B3-3)

>Plats för tabell>

ANNAN SOCIAL VERKSAMHET (B3-4)

>Plats för tabell>

ENERGI (B4-1)

>Plats för tabell>

EURATOMS NUKLEÄRA SÄKERHETSKONTROLL (B4-2)

>Plats för tabell>

MILJÖ (B4-3)

>Plats för tabell>

KONSUMENTSKYDD (B5-1)

>Plats för tabell>

STÖD TILL ÅTERUPPBYGGNAD (B5-2)

>Plats för tabell>

DEN INRE MARKNADEN (B5-3)

>Plats för tabell>

INDUSTRIN (B5-4)

>Plats för tabell>

INFORMATIONSMARKNADEN (B5-5)

>Plats för tabell>

STATISTISK INFORMATION (B5-6)

>Plats för tabell>

TRANSEUROPEISKA NÄT (B5-7)

>Plats för tabell>

SAMARBETE I RÄTTSLIGA OCH INRIKES FRÅGOR (B5-8)

>Plats för tabell>

BEDRÄGERIBEKÄMPNING (B5-9)

>Plats för tabell>

LIVSMEDELSBISTÅND (B7-2 0)

>Plats för tabell>

HUMANITÄRT BISTÅND (B7-2 1)

>Plats för tabell>

SAMARBETE MED UTVECKLINGSLÄNDER I ASIEN (B7-3 0)

>Plats för tabell>

SAMARBETE MED UTVECKLINGSLÄNDER I LATINAMERIKA (B7-3 1)

>Plats för tabell>

SAMARBETE MED UTVECKLINGSLÄNDER I SÖDRA AFRIKA OCH SYDAFRIKA (B7-3 2)

>Plats för tabell>

SAMARBETE MED MEDELHAVSLÄNDERNA OCH MELLANÖSTERN (B7-4)

>Plats för tabell>

SAMARBETE MED LÄNDER I CENTRAL- OCH ÖSTEUROPA (B7-5 0)

>Plats för tabell>

EUROPEISKA BANKEN FÖR ÅTERUPPBYGGNAD OCH UTVECKLING (B7-5 1)

>Plats för tabell>

SAMARBETE MED DE NYA OBEROENDE STATERNA OCH MONGOLIET (B7-5 2)

>Plats för tabell>

ECEPTIONELLT FINANSIELLT STÖD TILL ARMENIEN, GEORGIEN OCH TADZJIKISTAN (B7-5 3)

>Plats för tabell>

SAMARBETE MED DE REPUBLIKER SOM UTGJORDE DELAR AV F.D. JUGOSLAVIEN (B7-5 4)

>Plats för tabell>

ANDRA SAMARBETSÅTGÄRDER (B7-6)

>Plats för tabell>

EUROPEISKT INITIATIV FÖR DEMOKRATI OCH SKYDD AV MÄNSKLIGA RÄTTIGHETER (B7-7)

>Plats för tabell>

INTERNATIONELLA FISKEAVTAL (B7-8 0)

>Plats för tabell>

ANDRA YTTRE ASPEKTER (B7-8 1 till B7-8 7)

>Plats för tabell>

UTGIFTER TILL STÖD FÖR EXTERNA ÅTGÄRDER (B7-9 5)

>Plats för tabell>

GEMENSAM UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK (B8-0)

>Plats för tabell>

ADMINISTRATIVA UTGIFTER - DEL A

>Plats för tabell>

Tabell 11

UTFÖRDA BETALNINGAR UNDER BUDGETÅRET 1998 FÖRDELADE ENLIGT SLAG

DIFFERENTIERADE ANSLAG

>Plats för tabell>

Tabell 12

RESULTAT AV BUDGETGENOMFÖRANDET AVSEENDE BIDRAG FRÅN EES-ANSLUTNA EFTA-LÄNDER

>Plats för tabell>

KAPITEL III

EUROPEISKA KOMMISSIONEN-KONSOLIDERAD INKOMST- OCH UTGIFTSREDOVISNING OCH BALANSRÄKNING BUDGETÅRET 1998

TILLGÅNGAR

>Plats för tabell>

SKULDER OCH EGET KAPITAL

>Plats för tabell>

KOMMENTARER TILL BALANSRÄKNINGEN PER DEN 31 DECEMBER 1998

1. Balansräkningen är upprättad i enlighet med förordningen om inventarieförteckning och förvaltning av Europeiska kommissionens egendom som trädde i kraft den 1 januari 1997. Inköpskostnaderna för materiella och immateriella tillgångar tas upp i budgetutgifterna under det budgetår då de anskaffas. Tillgången medtas i balansräkningen så länge den är i kommissionens besittning. Motsvarigheten på passivsidan återfinns under rubriken "eget kapital" och under skulder för egendom som har förvärvats genom leasingkontrakt men ännu inte är betald.

2. Materiella och immateriella tillgångar i balansräkningen omfattar all egendom med ett anskaffningsvärde på 400 ecu eller mer i enlighet med artikel 130 i kommissionens förordning (Euratom, EKSG, EG) nr 3418/93 om bestämmelser för genomförandet av budgetförordningen.

3. Enligt bestämmelserna i avsnitt 8 förordningen om inventarieförteckning(3) skall kommissionen göra avskrivningar för all egendom utom mark. Avskrivning görs enligt den linjära metoden och per helt år ("pro rata temporis" används inte). Den årliga avskrivningstakt som skall tillämpas från och med den 1 januari 1997 anges i bilaga 6 till förordningen om inventarier.

Eftersom några beräkningar inte kunnat göras för egendom som innehas av gemenskapens delegationer och organ och eftersom övriga institutioner(4) inte är skyldiga att göra avskrivningar har kommissionen för att göra balansräkningen enhetlig inte bokfört avskrivningarna.

FÖRKLARANDE ANMÄRKNINGAR TILL BALANSRÄKNINGEN

TILLGÅNGAR

II. IMMATERIELLA ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR

Övriga institutioner är inte skyldiga att redovisa immateriella anläggningstillgångar(5), men domstolen har ändå lagt fram en sådan redovisning.

>Plats för tabell>

De ackumulerade avskrivningarna för enbart kommissionen uppgick den 31 december 1998 till 2517972,25 ecu, av ett totalbelopp på 5361599 ecu.

III. MATERIELLA ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR

A. Mark och byggnader

För Gemensamma forskningscentrets mark och byggnader i Ispra och i Geel är värdet baserat på en värderingsrapport som utförts under 1998 av oberoende experter.

Värdet på delegationernas mark och byggnader förvärvade före 1992 har justerats med hänvisning till marknadspriset. Värderingen utfördes av oberoende experter.

I maj 1998 utnyttjade Europaparlamentet sin köpoption för ett byggnadskomplex i Bryssel för en sammanlagd investeringskostnad (inklusive markkostnader) på 1097 miljoner ecu. I enlighet med två avtalsprotokoll med Europaparlamentet bidrog Belgien finansiellt till markförvärvet samt väg- och vattenarbetena på tomten. I en klausul i protokollet fastställs att ifall Europaparlamentet flyttar till andra lokaler kommer marken att återgå till belgiska staten antingen för 1 belgisk franc eller för marknadsvärdet. Markvärdet har därför korrigerats och anges i balansräkningen till 1 belgisk franc.

E. Hyrköpskontrakt och liknande

Enligt artikel 7 i kommissionens inventarieförteckningsförordning skall hyresavtal (leasing), långfristiga hyresavtal och tomträttsavtal tas upp i inventarieförteckningen när följande tre villkor uppfylls:

- hyrestagaren har övertagit egendomens risker och förmåner,

- hyresavtalet kan inte hävas annat än mot straffavgift,

- hyresavtalet ger värden ersättning för hela investeringen samt avkastning,

Om inte alla tre villkoren är uppfyllda tas tillgångarna upp under åtaganden utanför balansräkningen.

Eftersom den interinstitutionella inventarieförordningen ännu inte har antagits är denna bokföring inte obligatorisk för övriga institutioner. Således förs de belopp som de är skyldiga i samband med hyrköpskontrakt och liknande kontrakt upptagna som åtaganden utanför balansräkningen.

G. Anläggningar under uppförande och avbetalningar på materiella anläggningstillgångar

De byggnader vid vissa av gemenskapens kontor och delegationer som ursprungligen finansierats av EKSG förs upp under denna rubrik i balansräkningen. Trots att hela beloppet hade återbetalats till EKSG i slutet av 1995 tas byggnaderna fortfarande upp i EKSG:s balansräkning eftersom handlingarna ännu inte undertecknats.

Det bör nämnas att resultaten av den pågående inventeringen av lös egendom vid Gemensamma forskningscentret förväntas bli tillgängliga under 1999.

Avskrivningarna för kommissionen, Publikationsbyrån och Revisionsrätten(6) per den 31 december 1998 fördelade sig på följande sätt:

>Plats för tabell>

Siffrorna omfattar inga avskrivningar för egendom vid delegationer och kontor, dels på grund av att det dataprogram som används för inventeringen lämpar sig dåligt för att beräkna avskrivningar, dels därför att det inte alltid finns uppgifter om när olika tillgångar förvärvats.

>Plats för tabell>

IV. FINANSIELLA ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR

De finansiella anläggningstillgångarna består dels av kapitalinvesteringar som skall skapa beständiga relationer eller som anses nödvändiga för Europeiska gemenskapens verksamhet, dels av investeringar som skall stödja mottagarnas affärsutveckling, utan att innehavet för den skull behålls på lång sikt.

Vidare ingår stående garantier, förskott och garantifondens nettotillgångar. Man bör skilja garantier som Europeiska gemenskapen beviljat tredje man från sådana som garantifonden ställt för att täcka risker i samband med utlåning till icke-medlemsländer.

A. Investeringar i närstående organisationer

A.1 Aktieinnehav

Aktieinnehav i Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling

Startkapitalet i Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling uppgick till 10 miljarder ecu, varav 3 % tecknades av Europeiska gemenskapen. 30 % av detta kapital är fullständigt inbetalt.

Påpekas kan att bankens direktörer vid årsmötet den 15 april 1996 beslutade att fördubbla bankens auktoriserade kapital. Gemenskapen tecknade efter detta beslut ytterligare 30000 aktier à 10000 ecu vardera. Transaktionen omfattar inbetalda andelar och inlösbara andelar enligt följande fördelning: 22,5 % av de tecknade andelarna utgörs av helt betalda andelar och återstoden av inlösbara andelar.

Det kapital som gemenskapen tecknat i Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling förs upp under denna rubrik i sin helhet. Den oinlösta delen av kapitalet, 442,5 miljoner ecu, upptas som åtaganden utanför balansräkningen.

Aktieinnehav i Europeiska investeringsfonden

Enligt rådets beslut av den 6 juni 1994 bidrar Europeiska gemenskapen företrädd av kommissionen till Europeiska investeringsfondens kapital med 600 miljoner ecu, vilket motsvarar 30 % av fondens totala kapital. Kommissionen har betalat in 20 % av kapitalandelen.

Liksom i fallet med Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling upptas betalningar för den icke-inbetalda delen (här 80 %, eller 480,00 miljoner ecu) som åtaganden utanför balansräkningen.

B. Övriga finansiella anläggningstillgångar

B.1 Aktieinnehav

Rubriken avser aktier som köpts för att stödja mottagarnas affärsutveckling.

Andelar i ECIP-programmet

Till denna rubrik förs de andelar och deltagarlån som gemenskapen innehar i de "samriskföretag" som skapats inom ramen för "European Community Investment Partners" (ECIP).

Eurotech capital, Venture consort och JOP

Instrumentet Eurotech capital har som mål att stimulera privat finansiering av högteknologiska projekt som drivs av små och medelstora företag via ett nätverk av riskkapitalinvesterare. Bidrag har betalats ut sedan 1990 och består av förskott som skall återbetalas enligt vissa villkor när kontrakten löper ut.

Instrumentet Venture consort skall främja tillkomsten av konsortier mellan flera länders investerare av riskkapital i små och medelstora företag. Sedan 1985 täcks bidrag till investeringar i små och medelstora företag som utvecklar innovativa projekt.

JOP-programmet (Joint Venture programme Phare-Tacis) syftar till att underlätta tillkomst och utveckling av samriskföretag i Central- och Östeuropa och i de nya oberoende staterna.

Eftersom det i alla tre fallen rör sig om riskkapitaltransaktioner är det synnerligen svårt att bedöma det verkliga nuvarande värdet av dessa tillgångar. I linje med försiktighetsprincipen har värdet av dem justerats ned med 100 % och införts i redovisningen som 0.

>Plats för tabell>

B.3 Beviljade garantier och förskott

Denna rubrik omfattar de fasta tillgångar som inte tagits upp under anläggningstillgångar såsom betalda säkerheter och garantier, fasta förskottskrediter för fastighetskostnader, fonder för rörliga förskott till tredje part samt garantifonden.

Garantifonden

Denna fond skall täcka de risker som är knutna till lån och lånegarantier som avtalats för tredje land eller för de projekt som genomförs i tredje land.

Den inrättades genom rådets förordning (EG, Euratom) nr 2728/94 av den 31 oktober 1994.

Fonden får sitt kapital genom betalningar från den allmänna budgeten, genom ränteinkomster från räntebärande placeringar av fondens disponibla medel samt inbetalningar från försumliga gäldenärer i fall där fonden gått in med garantibelopp. Garantifondens konto mottog medel ur den allmänna budgeten för första gången i december 1994. Fondens finansförvaltning har överlåtits till Europeiska investeringsbanken (EIB) inom ramen för ett mandat för gemenskapens räkning.

Det belopp som upptagits som tillgång i kommissionens balansräkning motsvaras av fondens nettotillgångar den 31 december 1998.

Eftersom fonden alltid skall kunna täcka risken för försumlighet hos gäldenärer, har med tanke på försiktighetsprincipen fondens totala nettotillgångar avsatts för risker och kostnader.

>Plats för tabell>

V. LÅNGFRISTIGA FORDRINGAR

Rubriken avser huvudsakligen Europeiska gemenskapernas utestående fordringar på medlemsstater och tredje land som löper på över ett år och grundas på utlåning av endera upplånat kapital eller budgetanslag. Dessutom omfattas fordringar på tredje man inom ramen för Media-programmet.

A. Utlåning ur budgetanslag

Rubriken avser huvudsakligen riskkapitallån och lån på särskilda villkor vid samarbete med länder utanför EU. Därtill kommer lån som skall främja samriskföretag som gör investeringar i Asien, Latinamerika, Medelhavsområdet och Sydafrika inom ramen för ECIP-programmet.

Under 1991 beviljades Turkiet ett lån på 175 miljoner ecu inom ramen för de finansiella stödåtgärder som riktades till de länder som närmast berördes av Gulfkrisen.

Under denna rubrik återfinns också fordringar som gäller Media II-programmet eftersom kommissionen ingått avtal direkt med stödmottagarna. Eftersom återbetalningen av lånen hänger samman med de alltid osäkra resultaten av ett projekt har en justering gjorts för lån som omvandlats till bidrag.

Denna rubrik upptar också några betydligt mindre lån som beviljas med budgetanslag, nämligen utlåningen till förmån för migrerande arbetstagare (0,2 miljoner ecu) och bygglån till gemenskapens tjänstemän (0,1 miljoner ecu).

Mer detaljerade tabeller över utlåningen återfinns i volym II.

B. Utlåning av upplånat kapital

Enligt fördraget får rådet enhälligt anta garanti- och upplåningsprogram som anses vara nödvändiga för att uppnå gemenskapens målsättningar. Upplåningen är bindande för gemenskapen som helhet, men inte för någon enskild medlemsstat.

Eftersom det rör sig om upplånat kapital redovisas hela den finansiella verksamheten i en separat balansräkning och inkomst- och utgiftsredovisning som ger en tillförlitlig och fullständig inblick i tillgångar, finansiering och resultat.

Balansräkningen för den finansiella verksamheten har införlivats med kommissionens balansräkning enligt metoden för fullständig konsolidering.

Mer detaljerade balansräkningar och redogörelser för kostnader och intäkter från den finansiella verksamheten återfinns i tabellform i volym II.

Intäkter och kostnader i upp- och utlåningsverksamheten under budgetår 1998 redovisas nedan.

>Plats för tabell>

Enligt avtal skall Europeiska investeringsbanken stå för risken för instrumentet GNI-likvida medel. Därför förs över- och underskott upp på Europeiska investeringsbanken.

Utlåningen har sammantaget utvecklats på följande sätt.

>Plats för tabell>

Utestående ECIP-lån och utlåning av upplånat kapital per den 31 december 1998 tas upp som långfristiga fordringar om lånet löper på mer än ett år och som kortfristiga fordringar om lånet löper på mindre än ett år. Eftersom löptiden för Media II-lånen är osäker fördes det utestående beloppet per den 31 december 1998 upp bland de långfristiga fordringarna.

Utlåningen ur budgetanslag har ännu inte kunnat delas upp på samma sätt. De tas därför upp som långfristiga fordringar.

>Plats för tabell>

C. Övriga långfristiga fordringar

Rubriken omfattar utlåning inom Media I-programmet som skall främja den audiovisuella industrin inom EU. Eftersom dessa lån inte slutits direkt mellan kommissionen och den slutliga stödmottagaren tas de inte upp under rubriken "Utlåning ur budgetanslag". Liksom för utlåning inom Media II-programmet sammanhänger återbetalningen med huruvida projekten lyckas ekonomiskt. En värdejustering på 11,2 miljoner ecu har gjorts för de lån som omvandlats till bidrag.

Dessa fordringar togs i balansräkningen per den 31 december 1997 upp under rubriken kortfristiga fordringar, men har nu omklassats till långfristiga fordringar. Jämförelsesiffrorna för 1997 har klassats om på samma sätt.

I denna rubrik ingår även Belgiens finansiella bidrag (se punkt III.A) på 176 miljoner ecu, som skall betalas ut under en period om minst 10 år.

VI. LAGER

Rubriken avser lagervärdet på kontorsmateriel och övriga förbrukningsvaror per den 31 december 1998. Värdet beräknas enligt priset på de senaste leveranserna och räknas om i ecu till den kurs som gällde på balansdagen, enligt den interinstitutionella metoden för beräkning av lagervärde.

Vidare omfattar rubriken vetenskaplig och teknisk utrustning till Gemensamma forskningscentret. Enligt försiktighetsprincipen beräknas värdet på lagren av tungt vatten, klyvbart material och prover för industriell och vetenskaplig användning varje år och tas i balansräkningen upp till marknadsvärdet, som är lägre än de ursprungliga inköpspriserna.

Rubriken omfattar även lager av publikationer i Publikationsbyråns besittning, som värderas enligt särskilda regler(7).

>Plats för tabell>

VII. KORTFRISTIGA FORDRINGAR

A. Långfristiga fordringar som förfaller till betalning under året

Rubriken avser långfristiga fordringar som förfaller till betalning under året.

B. Löpande fordringar

B.2 Fordringar på medlemsstaterna

- EUGFJ: Fordringar på medlemsstaterna i samband med räkenskapsavslutningen för garantisektionen.

- Erlagd moms som skall återbetalas av medlemsstaterna: fordringar som uppstår när gemenskapen betalt skatt som skall återbetalas av medlemsstaterna.

- Övriga fordringar: denna budgetpost omfattar fordringar avseende egna medel som ännu inte uppburits.

>Plats för tabell>

Beloppet 1812,996 miljoner ecu avser fordringar på medlemsstaterna i fråga om egna medel som beräknats och fastställts. För fordringar som ännu inte uppfyller kraven att vara fastställda, likvida och ha förfallit till betalning har preliminära beräkningar gjorts, och de har bokförts som symboliska belopp (p.m.) i kommissionens räkenskaper. Dessa fordringar redovisas i tabell 3.

Tabell 1

A-RÄKENSKAPER: FASTSTÄLLDA EGNA MEDEL SOM ÅTERSTOD ATT UPPBÄRA VID SLUTET AV BUDGETÅR 1998

>Plats för tabell>

Tabell 2

SÄRSKILDA RÄKENSKAPER: FASTSTÄLLDA EGNA MEDEL SOM ÅTERSTOD ATT UPPBÄRA VID SLUTET AV BUDGETÅR 1998

>Plats för tabell>

Tabell 3

PROGNOSER ÖVER ANSPRÅK PÅ EGNA MEDEL VID SLUTET AV BUDGETÅR 1998

>Plats för tabell>

B.3 Fordringar på gemenskapens organ

Rubriken omfattar diverse fordringar som gemenskapen har på olika EG-organ, där institutionerna gör vissa utlägg som därefter skall återbetalas.

B.4 Diverse gäldenärer

Rubriken avser fordringar som uppstått i kommissionens verksamhet, bl.a.:

1. Betalningskrav som förts upp i inkomstredovisningen den 31 december 1998 som utestående fastställda fordringar. Vidare innehåller rubriken fordringar i form av utestående böter som täckts av bankgarantier. Totalt har bankgarantier för böter betalats in till ett belopp på 647169000 ecu. Det bör nämnas att inbetalning av totalt 1037355550 ecu i utestående böter har skjutits upp efter ett överklagande mot kommissionens beslut.

2. Samtliga gäldenärer inom ramen för utlåningen av upplånade medel.

3. Fordringar som uppstår när garantifonden belastas. Dessa fordringar fördelar sig på följande sätt:

>Plats för tabell>

På grund av risken för att återbetalning uteblir har enligt försiktighetsprincipen en korrektionspost införts på tillgångssidan (som en minskning av fordringarnas värde), motsvarande 100 % av de fordringar som garantifonden täckt och som gäldenärerna ännu inte hade återbetalat den 31 december 1998.

4. Förskotten till byråer för tekniskt bistånd på 33,9 miljoner ecu hade den 31 december 1998 ännu inte delats ut till de slutliga stödmottagarna.

C. Diverse fordringar

Rubriken avser huvudsakligen kommissionens fordringar på den egna personalen. Det gäller främst löneförskott och andra belopp som skall återbetalas.

VIII. KAPITALINVESTERINGAR

>Plats för tabell>

IX. DISPONIBLA MEDEL

>Plats för tabell>

Denna rubrik omfattar alla kommissionens disponibla finansiella tillgångar på konton i medlemsstaterna och EFTA-länderna (i statskassa eller centralbank), på avistakonton och förskottskonton eller i handkassa samt disponibla medel i samband med upp- och utlåningstransaktioner och utlåning i syfte att förbättra migrerande arbetstagares bostadsförhållanden.

Till följd av två bankkonkurser utanför EU torde tillgodohavandena på avistakonton i dessa banker inte kunna återvinnas (totalt 1225013,33 ecu). Med hänsyn till försiktighetsprincipen har värdet på kassa- och bankkontona på tillgångssidan därför justerats (och tillgångsposten "förskott" har minskats).

>Plats för tabell>

X. INTERIMSKONTON

Rubriken avser utestående ränta, huvudsakligen upplupen ränta på utlåning, placeringar och svappar som inte förfallit till betalning, diverse utgifter som inte definitivt kunnat konteras på balansdagen, samt förutbetalda kostnader.

Det bör också nämnas att den nya datormjukvaran för redovisning gör det möjligt att ta med icke-realiserade valutakursskillnader på interimskontona, det vill säga avvikelser som uppstått på grund av valutautvecklingen.

>Plats för tabell>

SKULDER OCH EGET KAPITAL

I. EGET KAPITAL

A. Nettokapital efter ekonomiska justeringar

>Plats för tabell>

B. Budgetårets saldo

>Plats för tabell>

C. Nettoöverskott på avgifter från upp- och utlåningsverksamheten

Rubriken avser överförda överskott och överskott från utlåningen av upplånade medel.

Kommissionen har för första gången beslutat att återföra en del av överskotten från institutionens upp- och utlåningsverksamhet till budgeten.

II. AVSÄTTNINGAR FÖR RISKER OCH KOSTNADER

>Plats för tabell>

Med hänsyn till riskerna med utlåning till tredje land har ett belopp motsvarande Garantifondens hela kapital avsatts för risker och kostnader i samband med dessa lån (se punkt IV.B.3).

III. LÅNGFRISTIGA SKULDER

Rubriken avser skulder som löper på mer än ett år.

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

Utestående lån per den 31 december 1998 tas upp som långfristiga skulder om lånet löper på mer än ett år och som kortfristiga om lånet löper på mindre än ett år.

>Plats för tabell>

IV. KORTFRISTIGA SKULDER

A. Långfristiga skulder som förfaller under året

Rubriken avser lån och leasingskulder som förfaller inom ett år (se tabellen nedan). Mer detaljerade tabeller över upplåningen återfinns i volym II.

B. Övriga skulder

>Plats för tabell>

C. Löpande skulder

C.1 Skulder till medlemsstater och EFTA-länder

Rubriken avser dels gemenskapernas skulder till medlemsstater efter tilläggs- och ändringsbudgeten nr 1/1998, där överskottet från 1997 infördes i budgeten, samt korrigeringarna av prognoserna gällande tullavgifter, underlagen för moms och BNI samt budgetjusteringar. Sedan parlamentet antagit tilläggs- och ändringsbudgeten den 14 december 1998 drog medlemsstaterna av 1780 miljoner ecu i samband med inbetalningen av moms- och BNI-medel och korrigeringen för Förenade kungariket i januari 1999.

Rubriken avser även ett icke reglerat saldo för 1997 (1,9 miljoner ecu) avseende bidragen från EES-anslutna EFTA-länder.

C.2 EG-organ

Denna rubrik omfattar kommissionens skulder gentemot vissa EG-organ.

Vidare innehåller den avdrag och återbetalningar i samband med bygglån till gemenskapens tjänstemän.

C.3 Anslag som skall överföras

>Plats för tabell>

C.4 Diverse skulder

Rubriken avser skulder som uppstått i samband med gemenskapens verksamhet.

D. Övriga skulder

Främst skulder till personal, samt medel som skall överföras till olika organisationer eller tredje man.

V. INTERIMSKONTON

>Plats för tabell>

Denna rubrik avser bland annat utlåningsverksamhet med upplånade medel, för vilken balans- och resultaträkningar återfinns längre fram i volym II. Det är frågan om upplupen ränta på lån, svappar och svapptransaktioner som inte förfallit till betalning.

Dessutom omfattas inkomster som inte kunnat konteras definitivt på balansdagen, samt inkomster som skall användas på nytt.

KAPITEL 4

ÅTAGANDEN SOM INTE FÖRS IN I BALANSRÄKNINGEN

POTENTIELLA SKULDER OCH FORDRINGAR PER DEN 31 DECEMBER 1998

POTENTIELLA SKULDER PER DEN 31.12.1998

>Plats för tabell>

POTENTIELLA FORDRINGAR PER DEN 31.12.1998

>Plats för tabell>

FÖRKLARANDE ANMÄRKNINGAR

ÅTAGANDEN SOM INTE FÖRS IN I BALANSRÄKNINGEN - POTENTIELLA SKULDER OCH FORDRINGAR

1. Vad gäller differentierade anslag återstod den 31 december 1998 åtaganden att fullgöra till ett belopp av 58848403922,64 ecu, varav 571229853,38 ecu täcks av betalningsbemyndiganden som överförts från 1999 till 1998.

2. Att planerat stöd inte utnyttjats beror på att kommissionen beslutade om åtaganden men inga åtagandebemyndiganden fördes in i budgeten.

2.1 + 2.2 Kommissionen anser att det totalanslag som fastställdes i Edinburgh innebär ett utgiftsåtagande från gemenskapens sida gentemot medlemsstaterna. Budgeten för år 1999 upprättas med hänsyn till detta totalanslag. Planerat stöd som inte utnyttjats för strukturfondernas och Sammanhållningsfondens räkning beräknas därför på Edinburgh-anslaget, minus de budgetåtaganden som genomförts under perioden 1994-1998. Beloppet visar alltså de sammanlagda åtaganden som gjorts gentemot medlemsstaterna efter den 31 december 1998 för programplaneringsperioden 1994-1999 för gemenskapens stödramar, gemenskapsinitiativ samt Sammanhållningsfonden (frånsett anslag för bedrägeribekämpning, miljöinsatser, övergångsåtgärder och utvecklingsprojekt). Enligt försiktighetsprincipen utgår man från hur stora åtagandena för de båda fonderna maximalt kan bli.

3. EUGFJ - garantisektionen

3.1 För garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket skall de avsedda betalningarna göras av medlemsstaterna från och med den 16 oktober till och med den 15 oktober följande år, varför åtagande och godkännande av utgifterna skall föreläggas räkenskapsföraren senast den 31 januari närmast efterföljande år. Betalningar som medlemsstaterna verkställt mellan den 16 oktober och 31 december 1998 tas upp som åtaganden utanför balansräkningen.

3.2 Potentiella förpliktelser gentemot medlemsstaterna i samband med avslutningen av räkenskaperna. De slutliga skuldbeloppen och vilket år de skall belasta budgeten beror på hur lång tid domstolsförfarandet tar.

4.1 Rättsligt sett skall garantin täcka alla lån som Europeiska investeringsbanken beviljat per den 31 december 1998 (inklusive utlåning till tre medlemsstater före anslutningen). Dessa lån har dock ännu inte utbetalats helt. Den 31 december 1998 uppgick de utestående beloppen till 7802 miljoner ecu (7708,5 miljoner ecu om man bortser från de länder som nu blivit medlemsstater). Europeiska unionens risk är således begränsad till detta belopp. Av de sammanlagt 10 987 miljoner ecu som hade betalats ut den 31 december 1998 har 3185 miljoner ecu återbetalats.

Nedanstående tabell visar årsprognoserna för lån som Europeiska investeringsbanken beviljat med den allmänna budgeten som säkerhet. Tabellen utgår från de belopp som hade betalats ut den 31 december 1998 (lånen till nuvarande medlemsstater ingår inte i prognoserna).

>Plats för tabell>

Europeiska investeringsbankens sammanlagda utlåning med gemenskapens budget som säkerhet uppgår till 14286100000 ecu och garantier från tredje man har ställts enligt följande fördelning:

- 84 % statliga garantier eller liknande.

- 1,1 % garantier från offentliga institutioner.

- 4,9 % garantier från privata finansiella institut.

- 8,7 % garantier från ett konsortium av finansinstitut.

- 1,3 % garantier från andra institutioner.

4.2 När Europeiska gemenskapen ställer garantier för upp- och utlåningstransaktioner har även garantier från tredje man använts. Garantierna fördelar sig på följande sätt:

>Plats för tabell>

Noteras bör att garantier från tredje man inte används för gemenskapslån som avser ekonomiskt stöd och livsmedelsbistånd. Dessa lån uppgår till 1683 miljoner ecu och garanteras istället av garantifonden.

4.3 Den 31 december 1998 uppgick de garantier som undertecknats av Europeiska investeringsfonden till 2583 miljoner ecu. Därmed uppgick den totala risken för Europeiska gemenskapen till 861,4 miljoner ecu (med hänsyn till att det totala tecknade kapitalet i Europeiska investeringsfonden motsvarar 89,95 %). Europeiska gemenskapen bidrar till Europeiska investeringsfondens kapital med sammanlagt 600 miljoner ecu och kan därför i värsta fall tvingas betala 261,4 miljoner ecu. Noteras bör att Europeiska gemenskapen tecknat aktier som till 80 % ännu inte betalats in (motsvarande 480 miljoner ecu) och de tas därför upp som potentiell skuld under åtaganden utanför balansräkningen (punkt 9).

5.1 Rubriken avser tillgångar utanför räkenskaperna och uppgifterna är inte uttömmande. I rubriken tas även egendom upp som omfattas av hyresavtal med köpoption.

5.1.1 Europaparlamentet

I mars 1998 slöt Europaparlamentet ytterligare ett tomträttsavtal med köpoption för ett byggnadskomplex i Strasbourg. Investeringskostnaderna förutom de långfristiga finansieringskostnaderna beräknades preliminärt till 472 miljoner ecu (värderingen aktualiserad i juni 1998, växelkursen FRF/ecu per den 31 december 1998). Inga utbetalningar hade verkställts när balansräkningen upprättades.

Europaparlamentet har även tecknat kontrakt för hyra av datorutrustning som kommer att kräva en utbetalning av 0,9 miljoner ecu, samt hyreskontrakt motsvarande 47 miljoner ecu.

5.1.2 Domstolen

Den 15 november 1994 undertecknade domstolen ett hyrköpavtal med den luxemburgiska staten för annex A, B och C till huvudbyggnaden, vilka har en bruttoyta på 26635 m2, 24505 m2 respektive 14809 m2.

Domstolen hyr därmed byggnaden under hela avtalets löptid, och möjligheten att förvärva byggnaderna inträder först sedan hela försäljningspriset betalats (artikel 8.4), och detta måste ske senast den 31 december år 2015. Från och med den 1 januari 1997 har den årsavgift som domstolen skall betala minskat till 405 miljoner luxemburgiska franc enligt hyresavtalets tillägg nr 1.

Försäljningspriset för byggnaderna skall fastställas av en oberoende expert som utses efter överenskommelse mellan parterna (artikel 9). Som expert har företaget KPMG utsetts.

Den senaste tillgängliga expertrapporten utarbetades den 20 januari 1999 och slutsatserna i den sammanfattas här nedan.

Försäljningspris per den 31.12.1997

>Plats för tabell>

Försäljningspris per den 31.12.1998 (uppskatting)

>Plats för tabell>

Härav framgår att om budgetmyndigheten hade beslutat att per den 31 december 1998 betala hela det återstående försäljningspriset istället för de avtalsenliga betalningarna, skulle summan att betala ha uppgått till 2,89 miljarder LUF, d.v.s. 71,6 miljoner ecu. Huvudorsaken till att saldot kvarstått på en nivå så nära saldot per den 31 december 1997 är att 203125182 LUF preliminärt har avsatts för att täcka de senaste utgifterna som ännu inte påförts totalkostnaden för dessa byggnader.

5.2 Denna post gäller egendom som omfattas av långfristiga hyreskontrakt utan köpoption (ursprunglig löptid på minst fem år). Dessa kontrakt kan bestå av t.ex. hyreskontrakt eller tomträttsavtal. Beloppen avser utestående åtaganden där betalning skall verkställas under kontraktets löptid, med undantag för domstolens huvudbyggnad som hyrs på obegränsad tid och där beloppen istället avser årshyran.

5.2.1 Detta avser 2,29 hektar mark i Luxemburg som omfattas av ett tomträttsavtal på 29 år.

5.2.2 Denna punkt avser sådan egendom som kommissionen besitter enligt hyreskontrakt eller tomträttsavtal, men som inte uppfyller de tre villkoren i artikel 7 i förordningen om inventarieförteckning (se förklarande anmärkningar till balansräkningen, punkt III.E). Beloppen avser utestående hyra som skall betalas enligt villkoren i hyreskontrakten samt fastighetsskatt, och fördelar sig som följer:

>Plats för tabell>

5.2.3 Byggnader som kommissionen hyr i Luxemburg.

5.3 Denna rubrik avser tillgångar utanför räkenskaperna och uppgifterna är inte uttömmande. Rubriken avser egendom som omfattas av långfristiga leasingavtal för materiel eller service (med en löptid på mer än fem år). Beloppen avser hyra som återstår att betala enligt avtalsvillkoren.

8. Pensionsåtaganden

Bestämmelserna om gemenskapens pensionssystem för tjänstemän och övriga anställda i Europeiska gemenskaperna återfinns bland annat i tjänsteföreskrifterna, i kapitel 3 "Pensioner" inom avdelning V med titeln "Tjänstemännens löneförmåner och sociala förmåner", samt i bilaga VIII "Pensionssystemet". De är direkt tillämpliga i samtliga medlemsstater.

Systemet omfattar familjebidrag och olika typer av pension, som ålderspension, invaliditetspension och änkepension.

Enligt artikel 83 i tjänsteföreskrifterna skall utbetalningar inom pensionssystemet belasta gemenskapernas budget (det interinstitutionella kapitlet A.19 "Pensioner och avgångsvederlag"). Medlemsstaterna skall gemensamt garantera utbetalningarna enligt en fördelningsnyckel för utgifternas finansiering (punkt 1 första stycket).

Tjänstemännen bidrar också med en tredjedel till den långsiktiga finansieringen av systemet via en obligatorisk avgift som fastställts till 8,25 % av grundlönen (punkt 2).

Systemet finansieras alltså både via budgeten (kommissionens budget) och via avgifter, och garanteras av medlemsstaterna gemensamt.

Beräkningarna av storleken på pensionsåtagandena (enligt bestämmelsen om finansiering i artikel 83 i tjänsteföreskrifterna) överensstämmer med IAS 19-standarden. Denna metod är en internationell redovisningsstandard enligt vilken arbetsgivaren beräknar sitt försäkringsmatematiska pensionsåtagande (med utgångspunkt i antagandet att pensionssystemet kommer att bibehållas) utifrån pensionsåtagandena till löntagarna fram till pensionsåldern och med hänsyn tagen till förväntade lönehöjningar. Den försäkringsmatematiska kalkylen för beräkningen av åtagandet bygger på den s.k. projected unit credit-metoden (eller accumulated entitlements-metoden).

Uppskattningen av åtagandebeloppet för pensionerna härrör från en försäkringsstudie som bygger på uppgifter från den 31 december 1997, justerade den 31 december 1998 med tanke på de ytterligare pensionsrättigheter som ackumulerats under 1998.

Åtagandena omfattar pensionsrättigheter för följande kategorier:

1. Personal som var verksam den 31 december 1998 i alla EU:s institutioner och organ och upptagna i gemenskapens pensionsordning, samt

2. personer som uppbär ålderspension,

3. efterlevandepension,

4. barnpension eller

5. invaliditetspension.

Försäkringsberäkningen bygger på IAS 19-normen och främst på följande parametrar:

1. Aktualiserade mortalitetstabeller.

2. En kalkylränta i enlighet med IAS 19-normen: 2,5 % effektiv ränta.

3. Sluten grupp-modell (personer som ingick i pensionssystemet den 31.12 1998).

4. Tillämpning av principen om gift personal i aktiv tjänst utan att pensioner till föräldralösa barn beaktas.

5. Civilstånd för personer som inte längre arbetar, med hänsyn tagen till pensioner som utbetalas till föräldralösa barn.

6. Avdrag för effekterna av korrigeringskoefficienten, inflationen eller den allmänna uppräkningen av löner/pensioner.

7. Genomsnittliga uppskrivningar av löner på ca 2 % per år.

8. En pensionsålder på 60 år.

9. Statistik över förtidspensionering och invaliditet baseras på aktuella uppgifter.

Beräkningen av bruttopension och familjetillägg baseras på bestämmelserna i tjänsteföreskrifterna.

9. Potentiella skulder till följd av aktieköp i närstående organisationer

Detta belopp motsvarar utestående betalningar för ännu ej inbetalda aktier som kommissionen tecknat i Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling och Europeiska investeringsfonden:

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

10. Brysselregionen (Bruxelles-capitale) har infört en skatt som belastar dem som hyr kontorsyta. Kommissionen har begärt undantag från skatten hos de lokala myndigheterna med åberopande av protokollet om immunitet och privilegier, och det underhandsbesked som gavs var positivt.

De lokala myndigheterna drog ärendet inför domstol, och rätten bekräftade att kommissionen skulle beviljas undantag enligt protokollet.

Belgiska kassationsdomstolen avslog dock kommissionens begäran i en dom av den 11 februari. Kommissionen måste därför följa utslaget och betala denna skatt.

11. I nedanstående tabell redogörs för alla de fall av böter för brott mot den fria konkurrensen som ännu var utestående den 31.12.1998 (årsvis efter datumen för kommissionens beslut). Tabellen tar inte upp affärer som var helt avslutade detta datum.

Med tanke på hur komplicerade dessa ärenden är, det stora antalet berörda företag och de olika beslutsalternativ som föreligger visar denna tabell inte hur ärendena har utvecklats över tiden, utan syftar endast till att beskriva den aktuella situationen i varje enskilt fall, samt kommissionens första beslut. (En mer detaljerad tabell finns i volym II.)

>Plats för tabell>

12. De två tabellerna utgår från medlemsstaternas formella anmälningar enligt förordningarna (EEG) nr 595/91(8) och (EG) nr 1681/94(9), och beloppen fördelas per medlemsstat. Tabellerna visar skillnaden mellan belopp som enligt medlemsstaterna återstår att återvinna (beräknade antingen på ett konstaterat belopp eller på en bedömning) och belopp som redan återvunnits eller inte kan återvinnas.

De belopp som anges i tabellerna visar snarast ett teoretiskt maximum för hur mycket som kan komma att återvinnas till gemenskapens budget, och det av följande skäl:

- Medlemsstaterna anmäler inte alltid resultaten av återvinningsåtgärder (och framför allt inte särskilt skyndsamt).

- Medlemsstaterna är skyldiga att informera kommissionen om möjligheterna till återvinning men det är omöjligt att mer bestämt avgöra hur mycket av de utestående beloppen som faktiskt kommer att kunna återvinnas. Tillämplig nationell lagstiftning tillåter ibland en preskriptionstid på 30 år, vilket gör att nationella förvaltningar ofta inte vill förklara återvinning formellt omöjlig, även om chanserna är minimala. Kommissionen uppmanar ändå medlemsstaterna att regelbundet se över flera år gamla ärenden och att skriva av belopp som inte kan återvinnas.

- En stor del av totalsumman till EUGFJ:s garantisektion kan objektivt sett bedömas vara omöjlig att återvinna, utan att för den skull de berörda medlemsstaterna kan göras ansvariga för detta.

- Om återvinning objektivt sett är omöjlig skall kommissionen besluta om det belopp som inte kan återvinnas skall belasta gemenskapens budget eller budgeten i den medlemsstat som inte varit tillräckligt vaksam. Sådana beslut kan dröja flera år (när det gäller garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket fattas sådana beslut i samband med räkenskapsavslutningen).

- Även om den berörda medlemsstaten inlett återvinningsförfaranden inom utsatt tid ger detta inga garantier för ett positivt resultat. Detta gäller t.ex. då ett betalningskrav bestrids i domstol.

- När det gäller strukturåtgärder samfinansieras enskilda projekt inom ramen för fleråriga program. Innan ett flerårigt program avslutats kan de belopp som skall återvinnas inte närmare urskiljas, eftersom belopp som utsatts för oegentligheter på vissa villkor kan fördelas om till andra projekt som skötts korrekt, och eftersom utbetalning i olika omgångar, särskilt slutbetalningen, gör det möjligt att reglera utgifterna i vissa fall.

Framhävas bör att tabellens siffror är provisoriska och att de bygger på anmälningar som mottagits och behandlats fram till slutet av mars 1999. Dessa siffror kan därför ändras på basis av ytterligare rapporter som inkommer sent.

Den information som tillhandahålls av medlemsstaterna räcker alltså inte till någon tillräckligt precis uppskattning av utsikterna för en återvinning i de enskilda fallen. Erfarenheterna från de senaste åren visar att den reella återvinningsnivån sällan når över 20 %.

Inkomst- och utgiftsredovisningen upprättades före 1998 års årliga rapport om bedrägeribekämpningen.

GARANTISEKTIONEN VID EUGFJ

ANMÄLNINGAR AV OEGENTLIGHETER OCH ÅTERVINNING

(Preliminära uppgifter den 27 april 1999 i miljoner euro)

>Plats för tabell>

STRUKTURÅTGÄRDER

Av medlemsstaterna anmälda fall av bedrägerier och oriktigheter i enlighet med förordningarna (EG) nr.1681/94 och (EG) nr 1831/94

ATT ÅTERVINNA

>Plats för tabell>

13.1 Belopp som skall betalas in till garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket har förts in i huvudboken över gäldenärer enligt medlemsstaternas deklarationer vid budgetårets slut. Fordringarna kan inte anses uppfylla de tre kraven på att vara fastställda, likvida och ha förfallit till betalning, eftersom tillgänglig information inte är komplett och eftersom en ofullständig undersökning som kommissionen gjort tyder på att uppgifterna inte är tillförlitliga.

13.2 Den 30 september 1998 konstaterades att avyttringen av jordbruksprodukter i lager skulle kunna generera en nettovinst på 307,9 miljoner ecu. Detta belopp motsvarar mellanskillnaden mellan möjliga kostnader (10,1 miljoner ecu) och vinster (318 miljoner ecu). Det är en kraftig minskning jämfört med det föregående året.

- Nästan hela den potentiella vinsten (300 miljoner ecu) härrör från spannmål. Då värdeminskningen för spannmålsprodukter fastställdes var marknadssituationen för dessa produkter ogynnsam. Beloppen sattes på en relativt låg nivå på basis av de utsikter som då förelåg. Den avsevärda förbättringen av marknadsläget som följde, ledde dock till stora ökningar i de förväntade försäljningsvärdena och därför även till ökningar av de potentiella vinsterna.

- Den andra budgetpost som ger en stor prognostiserad vinst (11 miljoner ecu) är olivolja. Det bokförda värdet av lagren är även fortsättningsvis influerat av den nedskrivning som gjordes i slutet av budgetåret 1993 för Italien, som visade sig vara för stor och som sänkte det bokförda värdet på alla lager till en nivå långt under det försäljningsvärde som kunde förutses i slutet av budgetåret 1994. Denna överdrivna nedskrivning sammanhängde med att det bokförda värde som Italien redovisade före nedskrivningen i slutet av budgetåret 1993 var för högt. Detta ger ännu år 1998 en relativt stor potentiell vinst.

>Plats för tabell>

VOLYM, VÄRDE I RÄKENSKAPERNA, FÖRVÄNTADE FÖRSÄLJNINGSVÄRDEN SAMT POTENTIELLA VINSTER OCH FÖRLUSTER FÖR LAGER

30 SEPTEMBER 1998

>Plats för tabell>

(1) INTOSAI:s internationella redsovisningsnormer - september 1995.

(2) Vad gäller EES-anslutna EFTA-länder räknas beloppet för överföringar från budgetår n till budgetår n+1 fram genom att kontona avslutas. I årssaldot inräknas därför anslag som överförts från budgetår n-1 till budgetår n.

(3) Dokument E/96/280 antaget den 22 januari 1997.

(4) Den interinstitutionella förordningen om inventarieförteckningar är ännu inte antagen.

(5) Den interinstitutionella förordningen om inventarieförteckningar är ännu inte antagen.

(6) Övriga institutioner var inte skyldiga att redovisa avskrivningar, eftersom den interinstitutionella förordningen om inventarieförteckningar ännu inte har antagits.

(7) Se värderingsreglerna för Publikationsbyråns lager av publikationer.

(8) EUGFJ garantisektionen

(9) Strukturåtgärder