ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Rådets resolution

av den 12 februari 2001

om tillämpningen av nationella system för fastställande av bokpriser

(2001/C 73/03)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD

1. ERINRAR om att gemenskapen skall beakta de kulturella aspekterna i sina åtgärder, särskilt för att ta hänsyn till och främja sin kulturella mångfald,

2. ERINRAR om att det i sitt beslut av den 21 augusti 1997 och sedan i sin resolution av den 8 februari 1999 som Europeiska rådets möte i Köln den 3-4 juni 1999 instämde i erkände bokens dubbla karaktär både som bärare av kulturella värden och som handelsvara samt betydelsen av en balanserad bedömning av bokens kulturella och ekonomiska aspekter,

3. ERINRAR om varje medlemsstats frihet att, i sin politik för att främja böcker och läsning, välja att tillämpa eller inte tillämpa ett nationellt system för bokpriser, om detta regleras på rättslig eller kontraktsenlig grund,

4. beaktar att flera medlemsstater fäster vikt vid de nationella systemen med fasta bokpriser, som utvecklats för att ta hänsyn till bokens kulturella och ekonomiska karaktär och för att göra det möjligt för läsaren att under bästa möjliga förhållanden ha tillgång till ett så stort utbud som möjligt,

5. ERINRAR om kommissionens beslut och ståndpunkter i denna fråga, särskilt skrivelsen av den 12 november 1998 från de medlemmar i kommissionen vilka är ansvariga för kultur och konkurrens till de ministrar som är ansvariga för kulturella frågor,

6. NOTERAR det arbete som skedde vid konferensen "Bokmarknaden i det europeiska området" i Strasbourg den 29-30 september 2000, vilket gjorde det möjligt att fördjupa diskussionen om bokens särart, utvecklingen för bokspridningen, regleringen av bokmarknaden och den digitala utvecklingens effekt på bokekonomin,

7. BEKRÄFTAR ÅTER att homogena språkområden utgör ett viktigt spridningsområde för böcker och tillför bokmarknaden en gränsöverskridande dimension som är viktig att beakta,

8. ANSER att utvecklingen inom den elektroniska handeln vilken förändrar de rättsliga och ekonomiska förhållandena för boksektorn kan öka spridningen av böcker, men också påverka bland annat de befintliga nationella systemen med fasta priser,

9. ANSER att förverkligandet av de eftersträvade kulturella målsättningarna genom de befintliga nationella systemen för fasta bokpriser under dessa omständigheter gör det nödvändigt att ta hänsyn till den gränsöverskridande dimensionen hos vissa bokmarknader med beaktande av gemenskapsrätten,

UPPMANAR KOMMISSIONEN

a) att vid tillämpningen av konkurrensreglerna och den fria rörligheten för varor ta hänsyn till det särskilda kulturvärde som boken har och dess betydelse för att främja den kulturella mångfalden samt bokmarknadens gränsöverskridande dimension,

b) att vid granskningen av nationella bestämmelser och avtal om fasta bokpriser, i den mån de påverkar utbytet mellan medlemsstaterna, särskilt uppmärksamma

- riskerna för att kringgående åtgärder skall utvecklas,

- konsekvenserna av den elektroniska handelns utveckling,

- frågor som gäller import mellan de länder som har ett system med fasta bokpriser.
Rådets resolution

av den 13 november 2001

om igångsättande av inledningsetappen av global övervakning för miljö och säkerhet (GMES)

(2001/C 350/02)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD

som beaktar det utkast till en handlingsplan som kommissionen utarbetat i nära samarbete med samtliga berörda parter, inbegripet medlemsstaterna, Europeiska rymdorganisationen (ESA) och olika användargrupper,

(1) UPPMANAR kommissionen att i nära samarbete med ESA igångsätta inledningsetappen av global övervakning för miljö och säkerhet (GMES), med beaktande av möjliga bidrag från olika intressenter,

(2) ANMODAR kommissionen att i nära samarbete med ESA bygga på befintliga resurser och befintlig infrastruktur (på marken, i luften, till havs och i rymden) och att inleda pilotprojekt i överensstämmelse med användarnas synpunkter på grundval av de inledningsvis prioriterade teman som beskrivs i handlingsplanen samt ERINRAR i detta sammanhang om sin resolution av den 16 november 2000 om en europeisk strategi för rymden(1) där man bland annat enades om att kommissionen och ESA skulle sträva efter att åstadkomma effektiva ramar för samarbetet,

(3) BETONAR vikten av inledningsetappen vid förberedelserna av nästa etapp i GMES, som syftar till att senast år 2008 åstadkomma operativ och autonom kapacitet i Europa för global övervakning av miljö och säkerhet på grundval av en sund lönsamhetsbedömning och undvika överlappning med den verksamhet som bedrivs i enlighet med den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken,

(4) ANMODAR kommissionen att bidra till att GMES inriktas på användarnas behov genom en detaljerad analys av kommissionens egna behov av GMES tjänster och med säkerställande av lämplig medverkan i och finansiering av därmed sammanhängande projekt,

(5) ANMODAR därför kommissionen att i slutet av inledningsetappen 2001-2003 rapportera till Europaparlamentet och rådet om definitionen av systemet på grundval av användarnas krav, de förväntade tjänsterna, det eventuella stöd strategin kan ge olika handlingsprogram inom gemenskapen, de resultat som uppnåtts genom pilotprogrammets tjänster, de ekonomiska och sociala fördelarna och möjligheterna till internationellt samarbete på global nivå samt möjliga scenarier för ett organisatoriskt ramverk,

(6) STÖDER inrättandet av en styrkommitté på hög nivå med företrädare för bl.a. medlemsstaterna, kommissionen, ESA, den europeiska organisationen för utnyttjande av vädersatelliter (Eumetsat), användarna och näringslivet.

Utfärdat i Bryssel den 13 november 2001.

(1) EGT C 371, 23.12.2000, s. 2.
Rådets resolution

av den 21 januari 2002

om kulturens plats i utvecklingen av Europeiska unionen

(2002/C 32/02)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD

1. SOM BEAKTAR att gemenskapen skall bidra till kulturens utveckling i medlemsstaterna med respekt för deras nationella och regionala mångfald samtidigt som gemenskapen skall framhäva det gemensamma kulturarvet, och att denna oavvisliga respekt för kulturell mångfald utgör grunden för och ger näring åt kulturens Europa, med respekt för subsidiaritetsprincipen,

2. SOM ERINRAR om att det är nödvändigt att gemenskapen tar hänsyn till de kulturella aspekterna då den handlar enligt fördragets övriga bestämmelser, till exempel i fråga om konkurrenspolitiken, den inre marknaden och den gemensamma handelspolitiken,

3. SOM ANSER att det är viktigt att gynna samarbetet och det kulturella utbytet i syfte att respektera och främja mångfalden av kulturer i Europa och att förbättra deras kunskap om varandra,

4. SOM BEAKTAR att kulturen bör bidra till att göra gemenskapen mer synlig för omvärlden genom att dess kulturella mångfald och de gemensamma dimensionerna i de olika kulturerna i gemenskapen uppvärderas,

5. SOM BEAKTAR att unionens utvidgning kommer att medföra större kulturell rikedom och mångfald,

6. SOM BEAKTAR att de gemensamma dimensionerna i och en ömsesidig kunskap om varandras kulturer, i ett samhälle grundat på frihet, demokrati, solidaritet och respekt för mångfald, utgör väsentliga delar av medborgarnas anslutning till och deltagande i den europeiska integrationen,

7. SOM, SÄRSKILT med tanke på detta, beaktar att kulturen utgör en mycket viktig faktor för utvecklingen och konsolideringen av integrationsprocessen i gemenskapen,

8. SOM BEAKTAR att kulturens utveckling, förutom personlig och kollektiv utveckling som den ger upphov till, också skapar arbetstillfällen och ekonomisk rikedom och på så sätt bidrar till mervärde, tillväxt och välstånd,

HAR ENATS OM FÖLJANDE.

A. ANMODAR medlemsstaterna och kommissionen att, eftersom de utgår från såväl respekten för den kulturella mångfalden som subsidiaritetsprincipen och viljan att ge kulturen en central roll i den europeiska integrationen,

- utveckla det kulturella samarbetet, det konstnärliga skapandet i Europa och det kulturella utbytet,

- samarbeta för att göra det möjligt för kommissionen att uppdatera utvärderingen av tillämpningen av artikel 151.4 i fördraget och att rapportera om detta till rådet,

B. ANSER att det är viktigt att det, särskilt på grundval av denna utvärdering, inleds ett arbete för att förbättra tillämpningen av artikel 151.2 och 151.4 i fördraget och UPPMANAR de kommande ordförandeskapen att utarbeta en verksamhetsplan och en tidsplan för detta ändamål,

C. UPPMANAR medlemsstaterna och kommissionen att ta hänsyn till dessa synpunkter och att se kulturen som en väsentlig beståndsdel i den europeiska integrationen, särskilt inför unionens utvidgning.
Rådets resolution

av den 13 maj 2003

om "Utveckling av en övergripande europeisk rymdpolitik"

(2003/C 149/05)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD

1. ERINRAR om sina slutsatser av den 10 december 2001,

2. VÄLKOMNAR de pågående förhandlingarna i syfte att ingå ett ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och Europeiska rymdorganisationen,

3. NOTERAR konventets arbete beträffande forskning, teknisk utveckling och rymdfrågor,

4. VÄLKOMNAR Europeiska kommissionens grönbok, som har utarbetats tillsammans med ESA, samt det pågående samrådsförfarande som har inletts för att beakta medlemsstaternas olika ståndpunkter med inriktning på ytterligare utveckling av en övergripande europeisk rymdpolitik, NOTERAR bidragen från ett betydande tvärsnitt av europeiska aktörer och medborgare till det pågående samrådet om grönboken, FRAMHÅLLER behovet av att ta itu med avgörande frågor som tas upp i detta dokument samt användaraspekter, för att främja unionens långsiktiga intressen,

5. UNDERSTRYKER den ständigt ökande betydelsen för Europas medborgare av kostnadseffektiv och överkomlig rymdteknik, vilket bland annat bidrar till

- europeiska företags ökande konkurrenskraft, genom att dessa får nya möjligheter,

- ett framväxande kunskapssamhälle,

- genomförandet av ett stort urval av europeiska strategier samt ökad betydelse för rymdtekniken i samband med ytterligare utveckling av europeisk politik, bland annat den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken,

6. FRAMHÅLLER att det brådskar med konkreta åtgärder på europeisk nivå, i synnerhet med tanke på den besvärliga situationen inom den europeiska rymdsektorn, särskilt när det gäller uppskjutningstjänster och de kommersiella satellitmarknaderna, och i syfte att i tid uppfylla viktiga målsättningar, i synnerhet beträffande Galileoprojektet och omstruktureringen av den europeiska uppskjutningssektorn,

7. BETONAR behovet av att ingå ramavtalet mellan gemenskapen och ESA, snarast möjligt och senast i slutet av 2003 med tanke på vitboken, som ett steg i riktning mot ytterligare utveckling av en övergripande europeisk rymdpolitik,

8. VÄLKOMNAR kommissionens planer att, i samarbete med ESA, för rådet och Europaparlamentet lägga fram en vitbok om rymdfrågor med mål och förslag till åtgärder som krävs för en europeisk rymdpolitik, med tanke på ett möjligt europeiskt rymdprogram,

9. UNDERSTRYKER vikten av internationellt rymdsamarbete, även med hänsyn till att det har framträtt flera nya rymdmakter, och uppmanar kommissionen att i samarbete med ESA öka sina insatser för att främja samarbete inom detta område samt noterar att kommissionen avser att ordna en internationell konferens,

10. UPPREPAR att ett gemensamt möte på ministernivå mellan Europeiska unionens råd och Europeiska rymdorganisationens råd skulle kunna ge ytterligare ny kraft åt de gemensamma insatserna för att utveckla en europeisk rymdpolitik och anser att andra halvåret av 2003 kunde vara en lämplig tid för ett sådant möte.
Europeiska unionens råd

Rådets resolution av den 6 maj 2003 om arkiv i medlemsstaterna

(2003/C 113/02)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD

1. SOM ERINRAR OM rådets resolution av den 14 november 1991 om bestämmelser för arkiven(1) samt rådets slutsatser av den 17 juni 1994 om ökat samarbete på arkivområdet(2),

2. SOM ERINRAR OM den rapport från expertgruppen om samordning av arkiven i Europeiska unionen som offentliggjordes 1994,

3. SOM BEAKTAR den pågående verksamheten avseende allmänhetens tillgång till Europeiska unionens handlingar och arkiv,

4. FRAMHÅLLER arkivens betydelse för förståelsen av Europas kultur och historia,

5. FRAMHÅLLER att välskötta och tillgängliga arkiv bidrar till att våra samhällen kan fungera på ett demokratiskt sätt, särskilt under en period med omfattande förändringar i Europa,

6. ANSER att särskild uppmärksamhet bör ägnas de utmaningar som arkivhanteringen ställs inför i samband med utvidgningen av Europeiska unionen,

7. ANSER att det behövs ytterligare utveckling av IKT-tillämpningar och IKT-lösningar på arkivområdet,

8. UPPMANAR KOMMISSIONEN att sammankalla en grupp av experter, som även representerar anslutningsländerna, som har utsetts på förslag av de relevanta nationella myndigheterna för att behandla

a) situationen för de offentliga arkiven i Europeiska unionens medlemsstater, inbegripet olika aspekter av den tänkbara utvecklingen på arkivområdet under de kommande åren, med särskilt beaktande av utvidgningen av Europeiska unionen,

b) följderna av den utveckling som ägt rum under de senaste åren på arkivområdet, särskilt utvecklingen av ny teknik,

c) stöd till konkret verksamhet, genom att t.ex.

- främja lämpliga åtgärder för att förhindra skador på arkiv genom katastrofer som översvämningar och för att restaurera sådana dokument och arkiv, och

- stärka det europeiska samarbetet om de elektroniska dokumentens och arkivens autenticitet, långsiktiga bevarande och tillgänglighet,

d) ökad samordning och ökat informationsutbyte och utbyte av goda metoder mellan arkivinstitutioner,

e) möjligheter till vidare integrering av denna expertgrupps arbete i annan relevant verksamhet inom området på europeisk nivå, i synnerhet handlingsplanen eEurope,

9. UPPMANAR KOMMISSIONEN att före halvårsskiftet 2004 lägga fram en rapport för rådet om detta arbete med bland annat riktlinjer för ett ökat framtida arkivsamarbete på europeisk nivå.

(1) EGT C 314, 5.12.1991, s. 2.

(2) EGT C 235, 23.8.1994.
v)

fortsätta med och intensifiera samarbetet med berörda internationella organisationer, såsom OECD (bör särskilt genom att utnyttja resultaten från programmet för internationell utvärdering av vuxnas kompetens (Programme for the International Assessment of Adult Competences – PIAAC), FN (särskilt Unesco) och Europarådet, liksom andra relevanta regionala eller världsomspännande initiativ, såsom det euroasiatiska ”navet” för livslångt lärande (Asem),
14.

ordförandeskapet är ordförande i högnivågruppen; för att säkerställa ett smidigt informationsflöde och med tanke på dess planerade roll i förhållande till den politiska nivån bör den sammanträda minst två gånger per år – en gång per ordförandeskap; om och när så är lämpligt kan tredjeländer och/eller berörda aktörer bjudas in av ordförandeskapet att delta i högnivågruppens möten som observatörer vid punkter på dagordningen av gemensamt intresse,
Osnabrück Declaration on vocational education and training as an enabler of recovery and just transitions to digital and green economies (inte översatt till svenska; Osnabrück-förklaringen om yrkesutbildning som en viktig faktor för återhämtning och en rättvis omställning till digitala och gröna ekonomier) (30 november 2020).
—

Grönbok om Europas kulturarv, Putting Europe’s shared heritage at the heart of the European Green Deal (mars 2021)
Europols deltagande i den gemensamma utredningsgruppen Parter i utredningsgruppen (helst ISO-koder): Datum för parternas undertecknande av utredningsgruppen: Referens (frivillig uppgift): 1. Europols deltagare i den gemensamma utredningsgruppen Följande personer (identifierade med personalnummer) ska delta i utredningsgruppen: Personalnummer vid Europol Befattning Grupp/enhet Om någon av ovannämnda personer är förhindrad att utföra sina uppgifter ska en ersättare utses. Samtliga berörda parter ska få ett skriftligt meddelande om ersättaren, och meddelandet ska bifogas denna överenskommelse. 2. Villkoren för Europolpersonals deltagande 2.1 Europolpersonal som deltar i utredningsgruppen ska bistå gruppens alla medlemmar och till den gemensamma utredningen tillhandahålla Europols samtliga stödtjänster så som föreskrivs i och i överensstämmelse med Europolförordningen. De får inte vidta några tvångsåtgärder. Emellertid får deltagande Europolpersonal, på uppmaning och under gruppledarens eller gruppledarnas vägledning, närvara under utredningsgruppens operativa verksamhet för att lämna råd och bistånd på plats till de gruppmedlemmar som verkställer tvångsåtgärder, förutsatt att det inte föreligger några rättsliga hinder på nationell nivå där gruppen är verksam. 2.2 Artikel 11 a i protokollet om Europeiska unionens immunitet och privilegier ska inte gälla Europolpersonal under den tid de deltar i utredningsgruppen 1 . Under utredningsgruppens verksamhet ska Europolpersonal när det gäller förbrytelser som begås emot dem eller av dem underställas nationell lag i den medlemsstat där verksamheten äger rum som är tillämplig på personer med motsvarande funktioner. 2.3 Europolpersonal kan sätta sig i direkt förbindelse med medlemmarna i utredningsgruppen och tillhandahålla all nödvändig information till alla medlemmar i utredningsgruppen i enlighet med Europolförordningen. Datum/underskrift 1 Protokoll om Europeiska unionens immunitet och privilegier (konsoliderad version), ( EUT C 326, 26.10.2012, s. 266 ).
Rekommendation från Europaparlamentet, rådet och kommissionen, om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om hissar



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 213 , 07/09/1995 s. 0032 - 0032

Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 213 , 07/09/1995 s. 0032 - 0032



REKOMMENDATION Från Europaparlamentet, rådet och kommissionen Europaparlamentet, rådet och kommissionen uppmuntrar medlemsstaterna att, för handikappade personers användning av hisskorgar, vidta alla lämpliga nationella åtgärder för att säkerställa att alla byggnader och konstruktioner kan nås av handikappade. De rekommenderar att alla nya byggnader förses med minst en hiss som kan användas av handikappade i rullstol. Denna hiss skall uppfylla alla villkor som möjliggör denna användning (dimensioner, knappanel etc.).
Uttalande från rådet



Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 183 , 30/06/2000 s. 0001 - 0001



Uttalande från rådet (2000/C 183/02) "Förordning (EG) nr 1346/2000(1) skall inte hindra en medlemsstat från att med icke-medlemsstater ingå avtal som omfattar samma frågor som denna förordning, när avtalet i fråga inte påverkar förordningen." (1) EGT L 160, 30.6.2000, s. 1.
Rådets uttalande om förbindelserna mellan Europol och tredje länder och organ utan anknytning till Europeiska unionen

Rådet inser vikten av en snabb utveckling av formella förbindelser mellan Europol och tredje länder och organ utan anknytning till Europeiska unionen.

I enlighet med artikel 3.3, jämförd med artikel 2.2 i rådets akt av den 12 mars 1999 om antagande av regler om överföring av personuppgifter från Europol till tredje land och utomstående organ, skall rådet ta hänsyn till de lagar och den administrativa praxis som gäller i fråga om skydd av uppgifter i berörda tredje länder och organ utan anknytning till Europeiska unionen när rådet fattar beslut om att bemyndiga Europols direktör att inleda formella förhandlingar med dessa tredje länder och organ utan anknytning till Europeiska unionen om överenskommelser om överföring av personuppgifter från Europol.

För att rådet skall ha möjlighet att i vederbörlig ordning undersöka om det finns några hinder för att inleda sådana förhandlingar med de tredje länder och organ utan anknytning till Europeiska unionen som nämns i artikel 2.1 i rådets beslut av den 27 mars 2000, uppmanar rådet Europol att sammanställa rapporter om lagar och administrativ praxis i fråga om skydd av uppgifter i dessa tredje länder och organ utan anknytning till Europeiska unionen samt att lägga fram dessa rapporter för rådet.

Rådet uppmanar kommissionen att medverka i förberedelserna för dessa rapporter genom att tillhandahålla alla relevanta upplysningar som den förfogar över.
Rådets uttalande om prioritering av tredje länder och organ utan anknytning till Europeiska unionen

Det är rådets uppfattning att Europols styrelse, när det fattar beslut i enlighet med artikel 3.1 jämförd med artikel 2.2 i rådets beslut av den 27 mars 2000, bör prioritera kandidatländerna, partnerländerna i Schengensamarbetet (Island och Norge), Schweiz och Interpol.
R˜TTELSER
Rättelse till uttalande 2000/C 183/02 från rådet
(Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 183 av den 30 juni 2000)
(2000/C 219/04)
På sidan 1 skall
uttalande 2000/C 183/02 från rådet ha följande lydelse:
UTTALANDE FR¯N R¯DET
om rådets förordning (EG) nr 1347/2000 av den 29 maj 2000 om domstols behörighet och om erkännande och
verkställighet av domar i äktenskapsmål och mål om föräldraansvar för makars gemensamma barn
(2000/C 183/02)
Rådets förordning (EG) nr 1347/2000 (1) skall inte hindra en medlemsstat från att med icke-medlemsstater ingå avtal
som omfattar samma frågor som denna förordning, när avtalet i fråga inte påverkar förordningen.
(1) EGT L 160, 30.6.2000, s. 19.SV C 219/6 Europeiska gemenskapernas officiella tidning 1.8.2000
Förklaring till rådets beslut om utvidgning av Europols mandat till att omfatta de allvarliga former av internationell brottslighet som finns förtecknade i bilagan till Europolkonventionen

(2001/C 362/02)

1. Rådet är enigt om att Europol genom sitt uppdrag att behandla bedrägeri såsom en av de former av brottslighet som anges i bilagan till Europolkonventionen, beträffande skatte- och tullbedrägerier, tilldelas befogenheter enbart för att förbättra och effektivisera samarbetet mellan de behöriga myndigheter i medlemsstaterna som är ansvariga för att systemet för tillsyn av att strafflagstiftningen efterlevs och inte mellan de myndigheter i medlemsstaterna som är ansvariga för att ombesörja skatte- och tulluppbörd.

2. Rådet är enigt om att det förhållandet att bedrägeri ingår bland de former av brottslighet som anges i bilagan till Europolkonventionen gör det nödvändigt att ta hänsyn till OLAF:s befogenheter i fråga om bedrägerier och måste leda till förhandlingar om ett avtal mellan Europol och kommissionen.

3. Rådet förklarar att uttrycket "organiserad stöld" som används i en del språkversioner av bilagan till Europolkonventionen även inbegriper "organiserat rån".
Uttalande från kommissionen till rådets protokoll om direktivet om följerätt

(2001/C 208/02)

1. När det gäller innehållet i direktivet betonar kommissionen att de tidsfrister som föreskrivs kan leda till att den eftersträvade harmoniseringen inte får full effekt förrän om tio år. Som kommissionen påpekade redan då rådet antog sin gemensamma ståndpunkt, anser man att tidsfristerna i direktivet är och bör förbli exceptionella, så att man skall kunna garantera effektiva gemenskapsåtgärder inom den inre marknaden.

2. När det gäller förfarandet för offentliggörandet av det här uttalandet, bekräftar kommissionen sin ståndpunkt enligt vilken det tillkommer kommissionen, såsom fördragets väktare, att ge uttryck för sina åsikter under hela lagstiftningsprocessen, även på förlikningskommitténs möten, och att garantera att eventuella uttalanden från kommissionen offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning samtidigt som direktivet. Därför förbehåller kommissionen sig rätten att använda alla rättsliga medel man förfogar över, om det här uttalandet inte offentliggörs.

3. I vilket fall som helst kan kommissionen ur rättslig synvinkel inte acceptera, att ett eventuellt rådsbeslut om offentliggörandet av ett uttalande i Europeiska gemenskapernas officiella tidning tas enhälligt och inte med enkel majoritet, enligt den allmänna regeln i artikel 205.1 i fördraget.

4. Mot bakgrunden av detta, förbehåller kommissionen sig rätten att offentliggöra uttalandet på lämpligt sätt.