SV Europeiska unionens officiella tidning L 80/49

KOMMISSIONENS BESLUT (EU) 2015/455

av den 23 juli 2014

om det statliga stöd SA.34826 (2012/C), SA.36005 (2013/NN) som Grekland har genomfört till förmån för Piraeus Bank Group beträffande rekapitaliseringen och omstruktureringen av Piraeus Bank SA

[delgivet med nr C(2014) 5217]

(Endast den engelska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett medlemsstaterna och berörda parter tillfälle att yttra sig (1), och

av följande skäl:

1. FÖRFARANDE

1.1 FÖRFARANDE I SAMBAND MED PIRAEUS BANK

(1) Genom beslut av den 19 november 2008 godkände kommissionen en stödordning med namnet ”Support Measures for the Credit Institutions in Greece” (stödåtgärder till förmån för kreditinstituten i Grekland) (nedan kallad stödordningen för bankindustrin i Grekland) för att säkerställa stabiliteten i det grekiska finansiella systemet. Stödordningen för bankindustrin i Grekland gör det möjligt att bevilja stöd i form av en av de tre åtgärder som ingår i stödordningen, dvs. en rekapitaliseringsåtgärd, en garantiåtgärd och en åtgärd i form av statsobligationslån (2). I maj 2009 rekapitaliserade Grekland Piraeus Bank (nedan kallad banken (3)) inom ramen för rekapitaliseringsåtgärden.

(2) I skäl 14 i beslutet av den 19 november 2008 angavs att en omstruktureringsplan för mottagarna av rekapitaliseringsåtgärden skulle anmälas till kommissionen.

(3) Den 23 juli 2010 överlämnade de grekiska myndigheterna en omstruktureringsplan till kommissionen. Kommissionen registrerade den planen, efterföljande uppdateringar av planen och kompletterande upplysningar från de grekiska myndigheterna som stödärende SA.30342 (PN 26/2010) respektive stödärende SA.32787 (2011/PN).

(4) Banken har flera gånger erhållit statliga garantier och statsobligationslån inom ramen för stödordningen för bankindustrin i Grekland (4). Den har även erhållit statligt garanterat akut likviditetsstöd.

(5) Den 20 april 2012 lämnade den grekiska finansiella stabilitetsfonden en utfästelse till banken där den åtog sig att delta i bankens ökning av aktiekapitalet. Den 28 maj 2012 beviljade den grekiska finansiella stabilitetsfonden en tillfällig rekapitalisering på 4 700 miljoner euro till banken (nedan kallad den första tillfälliga rekapitaliseringen).

(6) Den 10 maj 2012 underrättade de grekiska myndigheterna formellt kommissionen om den utfästelse om åtagande som den grekiska finansiella stabilitetsfonden hade lämnat till banken. Kommissionen registrerade detta som ett icke anmält stöd (stödärende SA.34826 (2012/NN)) eftersom åtgärden redan hade genomförts.

(7) Genom beslut av den 27 juli 2012 inledde kommissionen det formella granskningsförfarandet beträffande den första tillfälliga rekapitaliseringen (nedan kallat beslutet att inleda förfarandet i ärendet Piraeus) (5).

(8) I december 2012 beviljade den grekiska finansiella stabilitetsfonden en andra tillfällig rekapitalisering på 1 553 miljoner euro till banken (nedan kallad den andra tillfälliga rekapitaliseringen). Den 21 december 2012 lämnade den grekiska finansiella stabilitetsfonden även en utfästelse till banken om att delta i bankens ökning av aktiekapitalet och emittering av konvertibla kapitalinstrument till ett värde av 1 082 miljoner euro (6). De grekiska myndigheterna anmälde dessa åtgärder till kommissionen den 20 december 2012 (7).

(9) I september 2012 meddelade banken att den hade för avsikt att förvärva Geniki från Société Générale SA (nedan kallad Société Générale). Under september och oktober hade kommissionen många telefonkonferenser och omfattande e-postkorrespondens med företrädare för de grekiska myndigheterna och banken angående förvärvet av Geniki.

(10) Den 19 oktober 2012 ingick banken ett aktieköpsavtal med Société Générale om förvärvet av Société Générales hela aktieinnehav (99,08 %) i Geniki.

(11) Den 12 december 2012 översände kommissionens avdelningar en skrivelse till Grekland med deras preliminära bedömning av förvärvet av Geniki.

(12) Den 26 februari 2013 informerade banken kommissionen om att den hade för avsikt att förvärva Millennium Bank Greece SA (nedan kallad MBG). Kommissionen hade många telefonkonferenser och omfattande e-postkorrespondens med de grekiska myndigheterna och banken angående förvärvet av MBG.

(13) Den 25 mars 2013 översände kommissionens avdelningar en skrivelse till Grekland med deras preliminära bedömning av förvärvet av MBG.

(14) Den 22 april 2013 meddelade banken att den hade ingått ett avtal med Millennium Banco Portugues (nedan kallad BCP) angående förvärvet av hela MBG:s aktiekapital och att BCP skulle delta i den kommande ökningen av Piraeus kapital.

(15) Den 3 juni 2013 omvandlade den grekiska stabilitetsfonden delvis den första och andra tillfälliga rekapitaliseringen till aktier motsvarande ett värde av 5 891 miljoner euro. Den grekiska finansiella stabilitetsfonden sköt dessutom till ytterligare 1 094 miljoner euro till banken, i enlighet med det åtagande fonden hade gjort i samband med bankens förvärv av den friska delen av Agricultural Bank of Greece (nedan kallad ATE) och av de grekiska filialerna till tre cypriotiska bankerna (se avsnitt 1.2). Dessutom sköt privata investerare till 1 444 miljoner euro. Hela rekapitaliseringen uppgick till 8 429 miljoner euro och kallas nedan rekapitaliseringen våren 2013.

(16) Den 19 december 2013 informerade de grekiska myndigheterna kommissionen om villkoren för rekapitaliseringen våren 2013.

(17) De grekiska myndigheterna överlämnade en slutlig omstruktureringsplan för banken (nedan kallad omstruktureringsplanen) till kommissionen den 25 juni 2014. Samma dag tillhandahöll de information om det statligt garanterade akuta likviditetsstödet. Myndigheterna uppgav att de hade för avsikt att fortsätta tillhandahålla likviditetsstöd till banken, samt statliga garantier för skuldinstrument och statsobligationslån inom ramen för stödordningen för bankindustrin i Grekland.

(18) Under det administrativa förfarandet höll kommissionen flera telefonkonferenser och bedrev omfattande e-postkorrespondens med företrädare för de grekiska myndigheterna och banken.

(19) Grekland godtar att föreliggande beslut undantagsvis endast antas på engelska.

1.2 FÖRFARANDE I SAMBAND MED DE FÖRVÄRVADE AFFÄRSVERKSAMHETERNA

1.2.1 Förfarande i samband med ATE

(20) I april 2011 genomförde Grekland ett kapitaltillskott på 1 445 miljoner euro till ATE (i detta belopp ingick de 675 miljoner euro som ursprungligen hade beviljats inom ramen för det grekiska rekapitaliseringsprogrammet). Dessutom erhöll ATE likviditetsstöd på 6 103 miljoner euro. Genom beslut av den 23 maj 2011 godkände kommissionen dessa åtgärder på grundval av en omstruktureringsplan för ATE (nedan kallat beslutet om omstrukturering av ATE) (8).

(21) Den 29 december 2011 deltog Grekland i en nyemission i ATE på 290 miljoner euro.

(22) Den 22 mars 2012 överlämnade Grekland en rapport från den grekiska centralbanken i vilken det föreslogs att ATE skulle avvecklas via ett köp- och övertagandeförfarande (9) av utvalda tillgångar och skulder i ATE (nedan kallad ATE:s överlåtna verksamhet), medan resterande tillgångar och skulder skulle avvecklas via en skräpbank.

(23) I juli 2012 meddelade banken att den hade förvärvat den friska delen av ATE, som hade befunnit sig i likvidation.

(24) Samtidigt åtog sig den grekiska finansiella stabilitetsfonden att täcka bankens kapitalbehov till följd av de förvärvade tillgångarna. Den 27 januari 2013 konstaterade den grekiska centralbanken att det kapital som behövdes för regleringsändamål till följd av förvärvet av ATE:s överlåtna verksamhet uppgick till 570 miljoner euro, och att detta belopp skulle täckas av den grekiska finansiella stabilitetsfonden.

(25) Genom beslut av den 3 maj 2013 (10) (nedan kallat beslutet om likvidation av ATE) konstaterade kommissionen att de stödåtgärder som hade beviljats vid tidpunkten för överlåtelsen av ATE:s verksamhet inte utgör statligt stöd till banken utan till ATE:s överlåtna verksamhet. Kommissionen konstaterade dessutom att stödet skulle vara förenligt med den inre marknaden om bankens omstruktureringsplan, som numera innefattar ATE:s överlåtna verksamhet, gör det möjligt att återställa bankens långsiktiga lönsamhet.

(26) I juni 2013 gav den grekiska finansiella stabilitetsfonden banken ett kapitaltillskott på 570 miljoner euro inom ramen för rekapitaliseringen våren 2013 (11).

1.2.2 Förfarande i samband med den grekiska verksamheten i Bank of Cyprus, Cyprus Popular Bank och Hellenic bank (nedan kallade de tre cypriotiska bankerna)

(27) Efter det extrainsatta eurogruppsmötet (12) den 15 mars 2013 enades de cypriotiska myndigheterna och EU, Internationella valutafonden (nedan kallad IMF) och Europeiska centralbanken (nedan kallad ECB) om en politisk överenskommelse om vad ett kommande makroekonomiskt anpassningsprogram bör grundas på. Framför allt enades man om att de tre cypriotiska bankernas verksamhet i Grekland skulle överföras till en grekisk bank.

(28) Banken och andra grekiska banker uppgav sig vara intresserade av att ta över de cypriotiska bankernas verksamhet i Grekland.

(29) Den 22 mars 2013 godkände den grekiska finansiella stabilitetsfonden bankens erbjudande om att förvärva de tre cypriotiska bankernas grekiska filialer, inlånings- och utlåningsverksamhet. Som villkor för erbjudandet ålades HFSF att tillhandahålla aktiekapital till banken motsvarande värdet på köpeskillingen för den förvärvade verksamhetens aktiekapital.

(30) De grekiska myndigheterna och den grekiska finansiella stabilitetsfonden höll även kommissionens avdelningar underrättade om processen och villkoren för förvärvet.

(31) Den 26 mars 2013 undertecknade banken ett köp- och överlåtelseavtal med var och en av de cypriotiska bankerna beträffande deras grekiska verksamhet (inlåning, utlåning och nät av filialer).

(32) I enlighet med överenskommelsen i mars 2013 gav den grekiska finansiella stabilitetsfonden banken ett kapitaltillskott på 524 miljoner euro (13) för att möta de kapitaltäckningskrav som uppstod till följd av dessa förvärv.

2. BESKRIVNING

2.1 BANKEN OCH DESS SVÅRIGHETER

2.1.1 Den grekiska banksektorn generellt

(33) Som framgår av tabell 1 föll Greklands reala bruttonationalprodukt (BNP) 20 % under perioden 2008–2012. Till följd av detta riskerade grekiska banker i allt högre utsträckning att deras lån till grekiska hushåll och företag inte skulle kunna återbetalas (14). Utvecklingen har varit negativ för de grekiska banktillgångarnas värdeutveckling och skapat ett kapitalbehov. Tabell 1 Real BNP-tillväxt i Grekland, 2008–2013 Grekland 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Real BNP-tillväxt (i %) –0,2 –3,1 –4,9 –7,1 –7,0 –3,9 Källa: Eurostat, uppgifterna tillgängliga online på http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115

(34) I februari 2012 genomförde Grekland dessutom ett obligationsutbyte med deltagande av den privata sektorn (nedan kallat PSI-programmet). Grekiska banker deltog i PSI-programmet och under programperioden erbjöd den grekiska regeringen privata obligationsinnehavare nya värdepapper (inklusive nya grekiska statsobligationer, BNP-knutna värdepapper och PSI-betalningsanvisningar som getts ut av Europeiska finansiella stabilitetsfonden (EFSF)) i utbyte mot befintliga grekiska statsobligationer med en nominell diskonteringsränta på 53,5 % och längre löptider (15). De grekiska myndigheterna meddelade resultatet av detta obligationsutbyte den 9 mars 2012 (16). Utbytet resulterade i stora förluster för obligationsinnehavarna (banken beräknar att de grekiska bankernas förluster i genomsnitt uppgick till 78 % av det nominella värdet på gamla grekiska statsobligationer) och kapitalbehov som bokfördes retroaktivt i de grekiska bankernas årsredovisning 2011. De största grekiska bankernas totala förluster till följd av PSI-programmet sammanfattas i tabell 2. Tabell 2 De största grekiska bankernas totala förluster på grund av den privata sektorns deltagande (i miljoner euro) Banker Nominellt värde grekiska statsobligationer Nominellt värde statligt knutna lån Summa nominellt värde Grekiska statsobligationers värdeminskning till följd av PSI-programmet Värdeminskning av statligt knutna lån till följd av PSI-programmet Summa bruttovärdeminskning till följd av PSI-programmet Summa bruttovärdeminskning till följd av PSI-programmet /Primärkapital (%) Summa bruttovärdeminskning till följd av PSI-programmet /Summa tillgångar (%) NBG 13 748 1 001 14 749 10 985 751 11 735 161,0 11,0 Eurobank 7 001 335 7 336 5 517 264 5 781 164,5 7,5 Alpha 3 898 2 145 6 043 3 087 1 699 4 786 105,7 8,1 Piraeus 7 063 280 7 343 5 686 225 5 911 226,0 12,0 ATEbank 5 164 608 5 772 3 873 456 4 329 1 144 17,1 Geniki 384 7 391 287 5 292 78,1 8,9 MBG 185 0 185 137 0 137 29 2,2 Källa: Grekiska centralbanken, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector, december 2012, s. 14.

(35) Eftersom de grekiska bankerna riskerade stora kapitalunderskott till följd av PSI-programmet och den fortsatta recessionen tillhandahölls medel för rekapitaliseringen av dessa banker i memorandumet om den ekonomiska och finansiella politiken i det andra ekonomiska anpassningsprogrammet för Grekland mellan den grekiska regeringen, EU, IMF och ECB av den 11 mars 2012. De grekiska myndigheterna beräknade bankens totala rekapitaliseringsbehov och avvecklingskostnader som ska finansieras inom ramen för det programmet till 50 miljarder euro (17). Det beloppet beräknades på grundval av ett stresstest som den grekiska centralbanken genomförde för perioden december 2011–december 2014 (2012 års stresstest), som byggde på Blackrocks kreditförlustprognos (18). Medlen för rekapitaliseringen av de grekiska bankerna tillhandahålls via den grekiska finansiella stabilitetsfonden. I tabell 3 sammanfattas beräkningen av de största grekiska bankernas kapitalbehov till följd av 2012 års stresstest. Tabell 3 2012 års stresstest: De största grekiska bankernas kapitalbehov (miljoner euro) Banker Referensprimärkapital 1 (december 2011) Summa bruttovärdeminskning till följd av privata sektorns deltagande (december 2011) Bestämmelser i samband med privata sektorns deltagande (juni 2011) Ackumulerad förlust brutto Kreditriskprognoser Kreditförlustreserver (december 2011) Generering av internt kapital Målprimärkapital (december 2014) Kapitalbehov NBG 7 287 –11 735 1 646 –8 366 5 390 4 681 8 657 9 756 Eurobank 3 515 –5 781 830 –8 226 3 514 2 904 2 595 5 839 Alpha 4 526 –4 786 673 –8 493 3 115 2 428 2 033 4 571 Piraeus 2 615 –5 911 1 005 –6 281 2 565 1 080 2 408 7 335 ATEbank 378 –4 329 836 –3 383 2 344 468 1 234 4 920 Geniki 374 – 292 70 –1 552 1 309 –40 150 281 MBG 473 – 137 0 – 638 213 –79 230 399 Källa: Grekiska centralbanken, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector, december 2012, s. 8.

(36) I linje med memorandumet av den 22 mars 2012 om den ekonomiska och finansiella politiken ska banker som lämnar in genomförbara kapitalökningsplaner ges möjlighet att ansöka om och erhålla offentligt stöd på ett sätt som bevarar den privata sektorns incitament att skjuta till kapital och således minskar skattebetalarnas börda (19). Den grekiska centralbanken fann att endast de fyra största bankerna (Eurobank, NBG, banken och Alpha Bank) hade lämnat in genomförbara kapitalökningsplaner (20). Dessa erhöll en första rekapitalisering från den grekiska finansiella stabilitetsfonden i maj 2012.

(37) Den inhemska inlåningen i de grekiska bankerna minskade med totalt 37 % mellan slutet av 2009 och juni 2012 på grund av recessionen och den politiska osäkerheten. Bankerna var tvungna att betala högre ränta för att försöka behålla de insatta medlen. Inlåningskostnaderna ökade och minskade därför bankernas nettoräntemarginal. Eftersom de grekiska bankerna inte hade tillgång till marknaderna för kapitalmarknadsfinansiering blev de helt beroende av finansiering från eurosystemet (21). En allt större andel av finansieringen utgjordes dessutom av statligt garanterat akut likviditetsstöd.

(38) Den 3 december 2012 lanserade Grekland ett återköpsprogram för de nya grekiska statsobligationer som investerarna hade mottagit inom ramen för PSI-programmet. Priserna varierade mellan 30,2 % och 40,1 % av det nominella värdet (22). De grekiska bankerna deltog i återköpsprogrammet, vilket gav upphov till ytterligare förluster i deras balansräkningar eftersom det mesta av det bokföringsmässiga underskott (dvs. skillnaden mellan marknadsvärdet och det nominella värdet) som redovisades för de nya grekiska statsobligationerna vid tidpunkten för PSI-programmet blev definitivt och oåterkalleligt (23).

(39) I december 2012 mottog de fyra största grekiska bankerna ytterligare en tillfällig rekapitalisering från den grekiska finansiella stabilitetsfonden.

(40) Våren 2013 omvandlades den tillfälliga rekapitaliseringen av de fyra bankerna till en permanent rekapitalisering i stamaktier, där den grekiska finansiella stabilitetsfonden innehade 80 % av aktieinnehavet i var och en av de fyra bankerna. För de banker som lyckades dra till sig ett på förhand fastställt belopp i privat kapital (banken, Alpha Bank och NBG) erhöll den grekiska finansiella stabilitetsfonden aktier utan rösträtt och privata investerare beviljades teckningsoptioner på den grekiska finansiella stabilitetsfondens aktier.

(41) I juli 2013 lät den grekiska centralbanken en rådgivare analysera de grekiska bankernas låneportföljer. Rådgivaren gjorde kreditförlustprognoser för alla inhemska kreditstockar hos de grekiska bankerna samt för lån med grekisk risk i utländska filialer och dotterbolag, dels för en period av tre och ett halvt år, dels under lånens hela löptid. Analysen resulterade i kreditförlustprognoser under två makroekonomiska scenarier, ett referensscenario och ett negativt scenario. Den grekiska centralbanken byggde delvis sin beräkning av kreditförlustprognoserna för utländska låneportföljer på uppgifter från rådgivaren.

(42) Grundat på rådgivarens bedömning av kreditförlustprognoserna genomförde den grekiska centralbanken ett nytt stresstest hösten 2013 (2013 års stresstest) för att bedöma hur robust de grekiska bankernas kapitalposition var under både ett referensscenario och ett negativt scenario. Den grekiska centralbanken genomförde bedömningen av kapitalbehoven med tekniskt stöd från en andra rådgivare.

(43) De viktigaste beståndsdelarna i bedömningen av kapitalbehoven i 2013 års stresstest var i) kreditförlustprognoserna (24) för bankernas låneportföljer på gruppbasis för grekiska och utländska risker, befintliga lånereserver netto och ii) bankernas beräknade rörelseöverskott under perioden juni 2013–december 2016, grundat på en försiktig anpassning av de omstruktureringsplaner som hade överlämnats till den grekiska centralbanken fjärde kvartalet 2013. I tabell 4 sammanfattas beräkningen av de största grekiska bankernas kapitalbehov till följd av 2013 års stresstest. Tabell 4 2013 års stresstest: De grekiska bankernas kapitalbehov på gruppbasis i referensscenariot (i miljoner euro) Banker Referensprimärkapital 1 (juni 2013) (1) Kreditförlustreserver (juni 2013) (2) Kreditförlustprognoser för grekisk risk (3) Kreditförlustprognoser för utländsk risk (25) (4) Generering av internt kapital (5) Stresstestets kärnkapitalkvot (december 2016) (6) Kapitalbehov (7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5) NBG (26) 4 821 8 134 –8 745 –3 100 1 451 4 743 2 183 Eurobank (27) 2 228 7 000 –9 519 –1 628 2 106 3 133 2 945 Alpha 7 380 10 416 –14 720 –2 936 4 047 4 450 262 Piraeus 8 294 12 362 –16 132 –2 342 2 658 5 265 425

(44) Den 6 mars 2014 meddelade den grekiska centralbanken resultatet av 2013 års stresstest och ålade bankerna att senast i mitten av april 2014 lämna in sina kapitalökningsplaner för att täcka kapitalbehoven enligt referensscenariot.

(45) Från slutet av mars 2014 till början av maj 2014 fortsatte bankerna att öka sitt kapital

2.1.2 Stödmottagaren

(46) Banken tillhandahåller allmänna banktjänster i framför allt Grekland och Central-, Öst- och Sydösteuropa (Rumänien, Bulgarien, Serbien, Albanien, Ukraina och Cypern) samt i Egypten. Den erbjuder ett komplett utbud produkter och tjänster på bank- och finansområdet till hushåll och företag. Den tillhandahåller banktjänster till privatpersoner och företag, Private Banking-tjänster, kapitalförvaltning, finans- och investeringstjänster. Banken är etablerad i Grekland och dess aktier är noterade på Atenbörsen. Den 30 december 2012 hade banken totalt 18 597 anställda (28).

(47) Banken deltog i PSI-programmet och bytte ut grekiska statsobligationer och statliga lån till ett nominellt värde av 7,7 miljarder euro. Bankens totala PSI-relaterade avgifter uppgick till 5 911 miljoner euro före skatt och bokfördes helt i 2011 års räkenskaper (29). Under återköpsprogrammet i december 2012 sålde banken de nya grekiska statsobligationer som det hade erhållit inom ramen för PSI till ett pris klart under det nominella värdet. Försäljningen befäste dess förluster på de nya grekiska statsobligationerna.

(48) Bankens nyckeltal i december 2010, december 2011, december 2012 och december 2013 (konsoliderade uppgifter) återges i tabell 5. Tabell 5 Piraeus Banks nyckeltal 2010, 2011, 2012 och 2013 Vinst och förlust (miljoner euro) 2010 2011 2012 (30) 2013 (31) Räntenetto 1 207 1 194 1 047 1 664 Total rörelseintäkt 1 510 1 245 1 921 2 205 Totala rörelsekostnader (884) (840) (931) (1 680) Intäkter före provision 625 405 989 525 Kreditförluster för att täcka kreditrisk (611) (1 973) (2 519) (2 536) Kreditförluster på grekiska statsobligationer och lån som berättigar till PSI (5 911) Negativ goodwill 351 3 810 Nettovinst eller nettoförlust (21) (6 618) (507) 2 546 Utvalda volymuppgifter (miljoner euro) 31 december 2010 31 december 2011 31 december 2012 (31) 31 december 2013 (32) Total nettoutlåning och förskottsutbetalningar till kunder (netto) 40 150 35 634 44 613 62 366 Inlåning 29 475 21 796 36 971 54 279 Summa tillgångar 57 561 49 352 70 408 92 010 Summa eget kapital (30) 3 273 (1 940) (2 316) 8 543

(49) Av tabell 5 framgår att utöver de stora förluster banken bokförde 2011 till följd av PSI-programmet (5 911 miljoner euro (33)), led banken av minskade intäkter (på grund av bland annat högre inlåningskostnader) och höga och stigande kreditförluster på sina låneportföljer i Grekland och i utlandet fram till mitten av 2012. Bankens likviditet drabbades hårt av massuttag. Situationen förbättrades något efter det att banken började förvärva andra verksamheter i juli 2012.

(50) Inom ramen för 2013 års stresstest beräknade den grekiska centralbanken bankens kapitalbehov till 465 miljoner euro i referensscenariot.

(51) I mars 2014 ökade banken sitt kapital med 1 752 miljoner euro för att täcka de kapitalbehov som nämndes i skäl 50 och för att betala tillbaka de 940 miljoner euro i preferensaktier som Grekland innehade (34). Till skillnad från Eurobanks kapitalökning i april 2014 åtog den grekiska finansiella stabilitetsfonden inte sig att skjuta till kapital till banken inom ramen för kapitalökningen i händelse av otillräcklig privat efterfrågan. Bankens kapitalökning uppnåddes med hjälp av ett erbjudande om att teckna aktier utan förköpsrätt (dvs. en kapitalökning som upphäver aktieägares förköpsrätt) till internationella investerare och via offentlig emission. Teckningspriset sattes till 1,7 euro per aktie.

· (52) Efter kapitalökningen meddelade banken den 22 maj 2014 att den hade löst in sina preferensaktier till Grekland, till ett belopp motsvarande totalt 750 miljoner euro (35).

2.2 BANKENS FÖRVÄRV AV GREKISK BANKVERKSAMHET

2.2.1 Förvärvet av ATE

(53) ATE bildades av Grekland 1929 som en ideell organisation. Fram till början av 1990-talet var ATE ett specialiserat finansiellt institut som på den grekiska statens vägnar stödde jordbrukssektorns utveckling. I december 2000 noterades ATE på Atenbörsen. Den 14 november 2011 var Grekland ATE:s största aktieägare med ett aktieinnehav på 89,9 %.

(54) ATE bedrev all form av bankverksamhet, både tjänster riktade till privatpersoner och företagstjänster. Företaget tillhandahöll finansiella tjänster såsom försäkrings- och leasingverksamhet och förvärvade betydande ägarandelar i företag som bedrev verksamhet inom andra sektorer än finanssektorn, däribland sockertillverkningsindustrin och mejeriindustrin.

(55) I juli 2012 erbjöd ATE sina tjänster via sitt nät av 468 filialer och ATE hade vid denna tidpunkt 5 024 anställda. I juli 2012 uppgick ATE:s totala inlåning till 14,9 miljarder euro och de totala tillgångarna till 21,8 miljarder euro (36).

(56) Sedan 2006 har ATE även erbjudit sina tjänster utanför Grekland med en ägarandel på 74 % i ATE Bank Romania och 20,3 % av det gemensamma aktiekapitalet och 25 % av preferensaktierna i AIKBanka Serbia.

(57) ATE:s svårigheter uppstod före den grekiska statsskuldskrisen, huvudsakligen till följd av dålig kvalitet på tillgångarna och av traditionell låg lönsamhet före nedskrivningar. Dessutom påverkade den grekiska statsskuldskrisen alla grekiska banker, inklusive ATE, på följande två sätt: i) förlusten av Greklands tillgång till internationella kreditmarknader drabbade de grekiska bankerna hårt och ii) tillgångarnas kvalitet försämrades och nedskrivningarna ökade.

(58) I april 2011 genomförde Grekland ett kapitaltillskott på 1 445 miljoner euro till ATE (inklusive 675 miljoner euro som ursprungligen hade beviljats inom ramen för den grekiska rekapitaliseringsåtgärden). Dessutom mottog ATE likviditetsstöd på 6 103 miljoner euro. Kommissionen godkände dessa åtgärder i beslutet om omstrukturering av ATE.

(59) Trots det försämrades ATE:s kapitalsituation under andra halvåret 2011, framför allt på grund av dess deltagande i PSI-programmet. Som framgår av tabell 2 uppgick bankens totala PSI-relaterade avgifter till omkring 4 329 miljoner euro före skatt och bokfördes helt i 2011 års räkenskaper. Som framgår av tabell 3 beräknades kapitalbehoven för ATE:s överlåtna verksamhet uppgå till 4 920 miljoner euro.

(60) Den 22 mars 2012 överlämnade Grekland en rapport från den grekiska centralbanken i vilken det förslogs att ATE skulle avvecklas via ett köp- och övertagandeförfarande av utvalda tillgångar och skulder i ATE:s överlåtna verksamhet, medan resterande tillgångar och skulder skulle avvecklas via en skräpbank. Banken och en annan stor grekisk bank lämnade in icke-bindande bud till den grekiska finansiella stabilitetsfonden. Den 26 juli 2012 godkände den grekiska finansiella stabilitetsfondens styrelse bankens bud.

(61) Den 27 juli 2012 påbörjade den grekiska centralbanken överlåtelsen av ATE:s överlåtna verksamhet till banken (37).

(62) Eftersom ATE:s överlåtna verksamhet innehöll färre tillgångar till nominellt värde än skulder var den grekiska finansiella stabilitetsfonden, i linje med den grekiska centralbankens beslut av den 28 januari 2013, tvungen att kompensera skillnaden mellan överförda tillgångar och överförda skulder, dvs. finansieringsgapet. På grundval av granskade sifferuppgifter konstaterade den grekiska centralbanken att finansieringsgapet skulle bli 7 471 miljoner euro och den grekiska finansiella stabilitetsfonden beviljade banken obligationer från Europeiska finansiella stabilitetsfaciliteten (nedan kallade EFSF-obligationer) till ett värde av 7 471 miljoner euro.

(63) Dessutom åtog den grekiska finansiella stabilitetsfonden sig att tillhandahålla kapital till banken för att kunna kapitalisera ATE:s överlåtna verksamhet upp till 9 %. Det beloppet beräknades ursprungligen till 500 miljoner euro, men slutbeloppet fastställdes till 570 miljoner euro. Den grekiska finansiella stabilitetsfonden sköt till det sista beloppet till banken mot stamaktier inom ramen för rekapitaliseringen våren 2013.

(64) Banken förvärvade ATE:s överlåtna verksamhet för en köpeskilling på 95 miljoner euro.

2.2.2 Förvärvet av Geniki

(65) Geniki bildades 1937. Geniki tillhandahöll finansiella tjänster till privat- och företagskunder samt kapitalmarknadstjänster. År 2004 förvärvade Société Générale en majoritet av Genikis aktier. Geniki bedrev verksamhet vid 104 filialer och hade 1 391 anställde den 31 december 2012 (38). De totala tillgångarna uppgick till 2,6 miljarder euro, den totala nettoutlåningen till 1,9 miljarder euro och inlåningen till omkring 2 miljarder euro (39).

(66) Den grekiska statsskuldskrisen fick stora negativa effekter för banksektorns resultat. De grekiska bankernas deltagande i PSI-programmet ledde dessutom till att deras kapitalsituation snabbt försämrades. Som framgår av tabell 2 uppgick Genikis totala PSI-relaterade avgifter till omkring 292 miljoner euro före skatt och bokfördes helt i 2011 års räkenskaper. Som framgår av tabell 3 beräknades Genikis kapitalbehov till 281 miljoner euro och denna beräkning grundades på ett stresstest som den grekiska centralbanken hade genomfört.

(67) I juni 2012 kontaktade Société Générale alla de fyra stora grekiska bankerna i ett försök att sälja Geniki. Banken var den enda som var intresserad av att förvärva Geniki.

(68) Förhandlingarna mellan Société Générale och banken om försäljningen av Geniki ledde fram till en formell överenskommelse av den 19 oktober 2012 om att i) Société Générale skulle sälja och banken köpa 99,08 % av Société Générales aktieinnehav i Geniki, och ii) Société Générale skulle tilldela och överföra och banken förvärva 100 % av Genikis aktiekapitalförskott som Société Générale har ingått och kommer att ingå avtal om. Société Générale gick till sist med på att göra förskottsbetalningar på ungefär 290 miljoner euro till Geniki och att teckna en obligation som banken utfärdat till ett belopp av ungefär 170 miljoner euro. Banken förvärvade därefter Geniki för 1 miljon euro.

(69) Den 14 december 2012 meddelade banken att förvärvet av Société Générales aktieinnehav i Geniki hade slutförts.

2.2.3 Förvärvet av den grekiska verksamheten i de tre cypriotiska bankerna

(70) Bank of Cyprus, Cyprus Popular Bank och Hellenic Bank bildades 1899, 1901 respektive 1976.

(71) Efter det extrainsatta eurogruppsmötet den 15 mars 2013 enades EU, IMF och ECB om de viktigaste parametrarna i en räddningsplan för Cypern. Det grekiska organet för systemstabilitet (Hellenic Systemic Stability Board, nedan kallat HSSB) föreslog enhälligt att de grekiska tillgångarna och skulderna i de tre cypriotiska bankernas filialer i Grekland skulle överföras till en befintlig grekisk bank. HSSB förklarade framför allt att överenskommelsen helt säkrar insättningarna i de tre cypriotiska bankernas grekiska filialer, skyddar det grekiska allmänintresset och den finansiella stabiliteten och inte innebär en börda för den grekiska statsskulden.

(72) Den grekiska centralbanken utsågs att undersöka om detta eventuellt var något som grekiska banker var intresserade av, och bad dem i så fall lämna en intresseförklaring. Den grekiska finansiella stabilitetsfonden gick dessutom med på att täcka de kapitalbehov (för förvärvaren) som förvärvet av de grekiska filialerna till de tre cypriotisk bankerna skulle medföra.

(73) I tabell 6 sammanfattas tillgångarna och skulderna i de tre cypriotiska banker som i slutändan överfördes till banken (nedan kallad den cypriotiska överlåtna verksamheten). Tabell 6 De tre cypriotiska bankernas överlåtna verksamhet Överlåten verksamhet Tillgångar All grekisk inlåning, inklusive leasing- och factoringverksamhet. Fartygslån och andra lån som ursprungligen utgivits i och förvaltas i Grekland och som bokförts i den cypriotiska kreditstocken. Fasta tillgångar (exklusive uppskjutna skattefordringar). Skulder All inlåning i de tre cypriotiska bankerna som skett i Grekland. Källa: Lista över lånevillkor, Carve out and sale of the Greek assets of Cypriot banks, 10 april 2013

(74) Värdet på de tillgångar som överfördes till banken uppgick till ca 18,9 miljarder euro och värdet på skulderna uppgick till ca 15 miljarder euro. Parterna enades emellertid om att ta hänsyn till PIMCO-rapportens prognos om storleken på de förväntade förlusterna för bankerna i Cypern vid ett negativt scenario (40). Enligt PIMCO-rapporten skulle värdet på de tillgångar som skulle överföras till banken uppgå till ca 16,5 miljarder euro. Värdet på de överförda skulderna uppgick till ca 14,5 miljarder euro.

(75) Den 21 och 22 mars 2013 lämnade endast tre banker, däribland banken, icke-bindande bud.

(76) Den 22 mars 2013 godkände den grekiska finansiella stabilitetsfonden bankens förvärv av de tre cypriotiska bankernas bankverksamhet. Banken betalade totalt 524 miljoner euro för förvärvet av den cypriotiska överlåtna verksamheten. Närmare bestämt skulle banken enligt överenskommelsen betala 237 miljoner euro för förvärvet av den verksamhet som överlåtits av Bank of Cyprus, 258 miljoner för förvärvet av den verksamhet som överlåtits av Cyprus Popular Bank och 29 miljoner euro för förvärvet av den verksamheten som överlåtits av Hellenic Bank.

(77) Inom ramen för rekapitaliseringen våren 2013 (41) gav den grekiska finansiella stabilitetsfonden banken ett kapitaltillskott på 524 miljoner euro för att täcka den köpeskilling som banken hade betalat.

2.2.4 Förvärvet av MBG

(78) MBG bildades 2000. Den 31 december 2012 bedrev MBG verksamhet vid 119 filialer och hade 1 174 anställda (42).

(79) Den 22 april 2013 undertecknade banken ett slutgiltigt avtal med BCP om förvärvet av hela MBG:s aktiekapital och BCP:s deltagande i en kommande ökning av bankens kapital.

(80) Enligt avtalet skulle BCP bidra med 400 miljoner euro till den avtalade rekapitaliseringen av MBG (varav BCP redan hade bidragit med 139 miljoner euro i december 2012) genom att konvertera oprioriterade och prioriterade krediter från BCP till MBG till aktier. MBG skulle dessutom i form två utbetalningar betala tillbaka all finansiering som BCP tidigare tillhandahållit MBG. 650 miljoner euro skulle betalas på transaktionsdagen och ca 250 miljoner inom sex månader från transaktionsdagen. Slutligen skulle BCP bidra med 400 miljoner euro till rekapitaliseringen av banken genom en privat placering som inte omfattade förköpsrätter. Banken skulle sedan förvärva det helt rekapitaliserade MBG för 1 miljon euro.

(81) Den 19 juni 2013 meddelade banken att förvärvet av MBG hade slutförts.

2.2.5 Översikt över förvärvens samlade inverkan

(82) I tabell 7 ges en översikt över de successiva förvärvens inverkan på bankens storlek och form i Grekland (ingen av de förvärvade enheterna inkluderade utländska tillgångar förutom den verksamhet som ATE överlät, som innehöll små rumänska tillgångar). Till följd av förvärven är banken numera marknadsledande på den grekiska inlånings- och utlåningsmarknaden. Tabell 7 De successiva förvärvens inverkan på Piraeus storlek i Grekland 31.12.2012 Endast Grekland Piraeus själv ATE Geniki Cypriotiska banker MBG ΝΥ GRUPP Utlåning brutto 27 727 12 200 3 308 24 194 4 710 72 138 del av ny grupp 38 % 17 % 5 % 34 % 7 % 100 % Utlåning netto 24 811 11 527 1 909 19 481 4 236 61 964 del av ny grupp 40 % 19 % 3 % 31 % 7 % 100 % Inlåning 15 412 14 986 2 014 14 427 2 912 49 752 del av ny grupp 31 % 30 % 4 % 29 % 6 % 100 % Anställda 5 926 5 019 1 420 5 268 1 186 18 819 del av ny grupp 31 % 27 % 8 % 28 % 6 % 100 % Filialer 325 460 104 307 120 1 316 del av ny grupp 25 % 35 % 8 % 23 % 9 % 100 % Källa: Uppgifter som överlämnades av Piraeus bank den 10 juni 2014

2.3 STÖDÅTGÄRDER

2.3.1 Stödåtgärder som banken beviljats inom ramen för stödordningen för bankindustrin i Grekland (åtgärderna L1 och A)

(83) Banken erhöll flera olika stöd inom ramen för stödordningen för bankindustrin i Grekland, rekapitaliseringsåtgärden, garantiåtgärden och åtgärden om statsobligationslån.

2.3.1.1 Statligt likviditetsstöd beviljat inom ramen för garantiåtgärden och åtgärden om statsobligationslån (åtgärd L1)

(84) Banken har fått och får fortfarande stöd inom garantiåtgärden och åtgärden om statsobligationslån. I detta beslut kallas det stödet åtgärd L1. År 2010 utfärdade banken statligt garanterade obligationer till ett värde av totalt 9,9 miljarder euro. Grekland lånade även ut 1 289 miljoner euro till banken i form av statsobligationer. I slutet av mars 2014 uppgick värdet på de utestående statsobligationerna till 1 024 miljoner euro (43).

(85) I den omstruktureringsplan för banken som de grekiska myndigheterna överlämnade till kommissionen den 25 juni 2014 bad de grekiska myndigheterna om tillstånd att under omstruktureringsperioden fortsätta bevilja garantier och låna ut statsobligationer till banken inom ramen för stödordningen för bankindustrin i Grekland om behovet av ett sådant likviditetsstöd skulle uppstå, även om detta inte förväntas ske.

2.3.1.2 Statlig rekapitalisering beviljad inom ramen för rekapitaliseringsåtgärden (åtgärd A)

(86) Inom ramen för rekapitaliseringsåtgärden i stödordningen för bankindustrin i Grekland för fick banken i maj 2009 respektive december 2011 kapitaltillskott från Grekland på 370 miljoner euro respektive 380 miljoner euro, dvs. totalt 750 miljoner euro (åtgärd A). Detta motsvarar 2,1 % av bankens riskvägda tillgångar (44) vid den aktuella tidpunkten.

(87) Rekapitaliseringen skedde genom att Grekland tecknade preferensaktier, vilka hade en kupong på 10 % och en löptid på fem år.

(88) Som nämndes i skäl 52 löste banken in preferensaktierna den 22 maj 2014.

2.3.2 Statligt garanterat akut likviditetsstöd ELA (åtgärd L2)

(89) Akut likviditetsstöd är en exceptionell åtgärd som gör det möjligt för ett solvent institut, med tillfälliga likviditetsproblem, att få medel från eurosystemet utan att en sådan åtgärd anses ingå i den gemensamma penningpolitiken. Den ränta som ett finansinstitut betalar för det akuta likviditetsstödet är […] räntepunkter högre än den ränta det betalar för vanlig centralbanksrefinansiering.

(90) Den grekiska centralbanken ansvarar för programmet för akut likviditetsstöd. Detta innebär att den grekiska centralbanken bär alla kostnader och risker som följer på tillhandahållandet av akut likviditetsstöd (45). Grekland beviljade den grekiska centralbanken en statlig garanti för det totala belopp som den grekiska centralbanken har beviljat i akut likviditetsstöd. Antagandet av artikel 50.7 i lag 3943/2011, som ändrade artikel 65.1 i lag 2362/1995, gjorde det möjligt för finansministern att på statens vägnar bevilja garantier till den grekiska centralbanken för att skydda den grekiska centralbankens fordringar gentemot kreditinstituten. De banker som får akut likviditetsstöd måste betala en garantiavgift till staten på […] räntepunkter.

(91) Den 31 december 2011 hade banken fått in 11,64 miljarder euro i statligt garanterat akut likviditetsstöd, och den 31 december 2012 hade banken fått in 31,4 miljarder euro i statligt garanterat akut likviditetsstöd (46). Efter en kraftig minskning 2013 fick banken i slutet av det året endast in 750 miljarder euro i statligt garanterat akut likviditetsstöd.

2.3.3 Stödåtgärder som beviljats banken via den grekiska finansiella stabilitetsfonden (åtgärderna B1, B2, B3 och B4)

(92) Sedan 2012 har banken omfattats flera olika kapitalstödåtgärder som beviljats av den grekiska finansiella stabilitetsfonden. I tabell 9 ges en översikt av dessa stödåtgärder. Tabell 8 Stödåtgärder som HFSF beviljat banken Första tillfälliga rekapitaliseringen - maj 2012 (miljoner euro) Andra tillfälliga rekapitaliseringen - december 2012 (miljoner euro) Utfästelse om åtagande - december 2012 (miljoner euro) Deltagande i rekapitaliseringen i maj 2013 (miljoner euro) (47) Åtgärd B1 B2 B3 B4 Belopp (miljoner euro) 4 700 1 553 1 082 5 891

2.3.3.1 Den första tillfälliga rekapitaliseringen (åtgärd B1)

(93) I skälen 14–33 i beslutet om att inleda förfarandet i ärendet Piraeus ges en detaljerad beskrivning av den första rekapitaliseringen i maj 2012 (åtgärd B1). Bakgrunden till åtgärden och dess viktigaste funktioner anges i det avsnittet.

(94) Den 20 april 2012 överlämnade den grekiska finansiella stabilitetsfonden en skrivelse till banken i vilken fonden åtog sig att delta i en planerad ökning av aktiekapitalet i banken med upp till 5 miljarder euro.

(95) Genom åtgärd B1 överförde den grekiska finansiella stabilitetsfonden 4,7 miljarder i EFSF-obligationer till banken i maj 2012, i linje med bestämmelserna om tillfälliga rekapitaliseringar i lag 3864/2010 om inrättande av en grekiska finansiell stabilitetsfond (nedan kallad lagen om inrättandet av den grekiska finansiella stabilitetsfonden). I skäl 53 i beslutet att inleda förfarandet i ärendet Piraeus konstaterade kommissionen att den tillfälliga rekapitalisering som slutfördes den 28 maj 2012 genomför åtagandet i utfästelsen om åtagande och således utgör en fortsättning på samma stöd. Storleken på de belopp som angavs i utfästelsen om åtagande och i den första rekapitaliseringen beräknades av den grekiska centralbanken för att säkerställa att banken nådde upp till en total kapitaltäckningskvot på 8 % den 31 december 2011, den dag den tillfälliga rekapitaliseringen retroaktivt skulle bokföras i bankens bokföring. Som framgår av tabell 3 omfattade åtgärd B1 endast en del av de totala kapitalbehov som fastställdes i 2012 års stresstest. Tanken var att banken skulle anskaffa kapital genom en framtida kapitalökning och den tillfälliga rekapitaliseringen var endast tänkt att säkerställa att banken fortsatte att vara berättigad till ECB-finansiering fram till dess att kapitalökningen hade ägt rum.

(96) För perioden mellan dagen för den första tillfälliga rekapitaliseringen och dagen för konverteringen av den första tillfälliga rekapitaliseringen till stamaktier och andra konvertibler angavs det i det avtal om förhandsteckning som hade ingåtts mellan banken och den grekiska finansiella stabilitetsfonden att banken var tvungen att betala en årsavgift på 1 % av det nominella värdet till den grekiska finansiella stabilitetsfonden för EFSF-obligationerna och att all betalning av kuponger och upplupen ränta på EFSF-obligationerna för den perioden skulle betraktas som ytterligare ett kapitaltillskott till banken (48).

2.3.3.2 Den andra tillfälliga rekapitaliseringen (åtgärd B2)

(97) Banken redovisade ytterligare förluster hösten 2012. Kapitalet föll därför på nytt under det gällande minimikapitalkravet för att banken skulle vara berättigad till ECB-finansiering.

(98) Därför blev en andra rekapitalisering nödvändig. Den 20 december 2012 genomförde den grekiska finansiella stabilitetsfonden en andra rekapitalisering på 1 553 miljoner euro (åtgärd B2). Även denna betalades genom att EFSF-obligationer överfördes till banken.

2.3.3.3 Utfästelsen om åtagande av den 20 december 2012 (åtgärd B3)

(99) Utöver den andra rekapitaliseringen lämnade den grekiska finansiella stabilitetsfonden den 20 december 2012 även en utfästelse till banken om att delta i bankens ökning av aktiekapitalet och i emitteringen av konvertibler, motsvarande ett belopp på totalt 1 082 miljoner euro (åtgärd 3).

(100) Det sammanlagda värdet av de två tillfälliga rekapitaliseringarna (åtgärderna B1 och B2) och det kompletterande belopp som den grekiska finansiella stabilitetsfonden i december 2012 (åtgärd B3) åtog sig att betala innebar att den grekiska finansiella stabilitetsfonden hade åtagit sig att täcka hela det kapitalbehov som hade fastställts i 2012 års stresstest (7 335 miljoner euro (49)).

2.3.3.4 Den grekiska finansiella stabilitetsfondens deltagande i rekapitaliseringen våren 2013 (åtgärd B4) och delvis återbetalning av åtgärderna B1 och B2.

(101) Den 23 april 2013 godkände bankens bolagsstämma en ökning av aktiekapitalet med 8 429 miljoner euro (50). Det beloppet beräknades som summan av följande: i) 7 335 miljoner euro för att täcka de kapitalbehov som identifierades i 2012 års stresstest. Av detta belopp tecknade den grekiska finansiella stabilitetsfonden sig för 5 891 miljoner euro (åtgärd B4) och privata investerare för 1 444 miljoner euro. ii) Ett kapitaltillskott från den grekiska finansiella stabilitetsfonden på 570 miljoner euro för att uppfylla de lagstadgade kapitalkraven till följd av förvärvet av ATE Banks verksamhet, i enlighet med åtagandet i juli 2012. Den åtgärden utvärderades av kommissionen i beslutet om likvidation av ATE, i vilket kommissionen fann att åtgärden inte utgjorde statligt stöd till banken. iii) Ett kapitaltillskott från den grekiska finansiella stabilitetsfonden på 524 miljoner euro för att uppfylla kapitalbehoven till följd av betalningen av köpeskillingen för den grekiska verksamheten i de tre cypriotiska bankerna. Den delen av kapitalökningen utgör åtgärd C (51).

(102) Priset på de nya aktierna fastställdes till 1,70 euro per aktie, vilket motsvarar 50 % av det genomsnittliga volymviktade aktiepriset under de 50 handelsdagar som föregick fastställandet av priset.

(103) Den 3 juni 2013 meddelade bankens styrelse att den skulle emittera 3 888 268 914 nya aktier med det nominella värde 0,30 euro till priset 1,70 euro per aktie (52). Den 28 juni 2013 (53) meddelade banken att styrelsen intygade full betalning av den totala kapitalökningen i aktier till ett totalt belopp på 8 429 miljoner euro, inklusive premier.

(104) Den privata sektorns deltagande i ökningen av bankens aktiekapital uppgick totalt till 1 444 miljoner euro (54). Det beloppet inbegriper BCP:s deltagande, som beskrivs närmare i skäl 80.

(105) Den grekiska finansiella stabilitetsfondens deltagande i ökningen av bankens aktiekapital uppgick följaktligen till 6 985 miljoner euro.

(106) Direkt efter rekapitaliseringen våren 2013 blev den grekiska finansiella stabilitetsfonden majoritetsägare i banken med ett aktieinnehav på 81 % (55). Den grekiska finansiella stabilitetsfonden utfärdade teckningsoptioner och beviljade privata investerare en teckningsoption för varje tecknad aktie, utan vederlag (56). Varje teckningsoption gav rätt att köpa 4,48 aktier i den grekiska finansiella stabilitetsfonden, vid bestämda intervaller och till bestämda lösenpriser. Den första inlösendagen var den 2 januari 2014 och teckningsoptionerna kan lösas in var sjätte månad fram till den 2 januari 2018. Lösenpriset är lika med teckningspriset 1,70 euro jämte årlig ränta (4 % för år ett, 5 % för år två, 6 % för år tre, 7 % för år fyra och sedan 8 % för de sista sex månaderna, beräknat på årsbasis) (57).

(107) I lagen om inrättandet av den grekiska finansiella stabilitetsfonden, i dess ändrade lydelse från 2014, anges att endast lösenpriset på teckningsoptionerna får justeras i händelse av en nyemission. Dessutom ska varje sådan justering ske i efterhand och endast upp till de realiserade intäkterna från försäljningen av den grekiska finansiella stabilitetsfondens förköpsrätter. Ingen justering tillhandahålls i händelse av en kapitalökning som inte omfattar förköpsrätter.

2.3.4 Stödåtgärder till förmån för de förvärvade affärsverksamheterna (åtgärd C)

2.3.4.1 Stödåtgärder till förmån för ATE

(108) Som påpekades i skäl 58 hade ATE redan omfattats av stödåtgärder vid tidpunkten för beslutet om omstrukturering av ATE.

(109) I december 2011 gav den grekiska staten ATE ett kapitaltillskott 290 miljoner euro.

(110) Avvecklingen den 27 juli 2012, vilken beskrivs närmare i skälen 62 och 63, inbegrep även kompletterande statligt stöd. Den grekiska finansiella stabilitetsfonden beviljade banken EFSF-obligationer värda 7 471 miljoner euro för att täcka finansieringsgapet. Den grekiska finansiella stabilitetsfonden åtog sig även att rekapitalisera banken med 570 miljoner euro.

(111) Sammantaget uppgår stödet i samband med köp- och övertagandeförfarandet till 8 041 miljoner euro.

2.3.4.2 Stödåtgärder till förmån för den grekiska verksamheten i de tre cypriotiska bankerna (åtgärd C)

(112) Som påpekades i skälen 77 och 101, åtog sig den grekiska finansiella stabilitetsfonden vid tidpunkten för förvärvet av de tre cypriotiska bankerna att tillhandahålla 524 miljoner euro i kapital till banken (åtgärd C). Det åtagandet genomfördes i juni 2013 (58).

2.4 OMSTRUKTURERINGSPLANEN

2.4.1 Inhemsk verksamhet

(113) I och med omstruktureringsplanen kommer banken att koncentrera sig på sin kärnverksamhet i Grekland.

(114) Det viktigaste är att återställa lönsamheten i bankens grekiska verksamhet. Därför inbegriper omstruktureringsplanen en mängd åtgärder för att förbättra bankens operativa effektivitet och nettoräntemarginal, samt åtgärder för att stärka dess kapitalposition och balansräkning.

(115) När det gäller den operativa effektiviteten har banken redan påbörjat ett omfattande rationaliseringsprogram.

(116) Under perioden 31 december 2011–31 december 2013 minskade bankens sin fysiska närvaro i Grekland med 322 filialer, om hänsyn tas till omstruktureringen av de förvärvade enheterna efter förvärvsdagen. Banken har hållit en fortsatt jämn rytm 2014, och slutfört nedläggningen av […] filialer under första kvartalet. Tabell 9 Omstrukturering av det grekiska nätet av filialer mellan 2010 och första kvartalet 2014 Period 2011 2012 2013 Första kvartalet 2014 Totalt antal filialer i början av perioden och på förvärvsdagen 360 918 1 316 1 037 varav Piraeus (…) (…) (…) (…) ATE (…) (…) Geniki (…) (…) Cypriotiska filialer (…) (…) (…) MBG (…) (…) (…) Totalt i slutet av perioden 346 889 1 037 899 Totalt antal filialer som lagts ned under perioden 14 29 279 138 Källa: Omstruktureringsplan inlämnad den 25 juni 2014, s. 40 och 125, årsrapporter från 2011 och 2012

(117) Under perioden 2011–2013 minskade banken även antalet personer i Grekland som är anställda inom bankens kärnverksamhet och annan verksamhet med 2 519 personer. Framför allt kan 2 114 avgångar tillskrivas det frivilliga avgångsprogram som banken tillämpat. Tabell 10 Minskning av antalet anställda i Grekland 2010–2013 Period 2011 2012 2013 Totalt antal anställda vid inledningen av perioden eller på förvärvsdagen 6 370 12 616 18 628 varav Piraeus (…) (…) (…) ATE (…) (…) Geniki (…) (…) Cypriotiska filialer (…) (…) (…) MBG (…) (…) (…) Totalt i slutet av perioden 6 172 12 365 16 558 Personalminskning 198 251 2 070 Källa: Omstruktureringsplan inlämnad den 25 juni 2014, s. 40 och 125, årsrapporter från 2011 och 2012.

(118) Från december 2013 till slutet av 2017 planerar banken att ytterligare minska antalet anställda i Grekland (från 16 558 till […] anställda) samt att minska storleken på sitt nät av filialer (från 1 037 till […] filialer). (59) […]

(119) Den ökade effektiviteten i fråga om filialer och personal kommer att göra det möjligt att sänka kostnaderna för bankens grekiska verksamhet med […] % från 1 395 miljoner euro pro forma 2013 till […] miljoner euro (60) 2017 (61). Till följd av detta kommer det förväntade K/I-talet (totala rörelsekostnader i procent av totala rörelseintäkter) för bankens grekiska verksamhet att bli lägre än […] % i slutet av omstruktureringsperioden.

(120) I omstruktureringsplanen beskrivs också hur banken ska sänka sina finansieringskostnader, vilket är centralt för att kunna återställa lönsamheten. Banken förväntar sig kunna betala lägre ränta på sin inlåning tack vara det stabilare klimatet och framför allt den förväntade stabiliseringen och ekonomiska återhämtningen i Grekland, vars ekonomi förväntas börja växa igen från 2014 och framåt. Spreads som betalas på insättningar förväntas minska i Grekland (62). Minskningen i spreads uppnås i huvudsak genom betalning av mycket lägre räntor på tidsbunden inlåning. På samma sätt kommer bankens beroende av akut likviditetsstöd och finansiering inom ramen för eurosystemet att minska från mer än 45 % av bankens totala tillgångar 2012 till mindre än […] % år 2017 (63).

(121) Enligt omstruktureringsplanen förväntas banken även stärka sin balansräkning. Bankens kvot mellan nettoutlåning och inlåning i Grekland kommer att minska till […] % år 2017 (ned från 114 % år 2013 (64)), medan bankens kapitaltäckningsgrad kommer att förbättras ytterligare.

(122) En annan aspekt som banken prioriterar är förvaltningen av nödlidande lån. Banken kommer att stärka sina kreditprocesser, både när lånen utges (bättre säkerhet och kortare löptider) och vid förvaltningen av nödlidande lån. Andelen nödlidande lån kommer att närma sig […] % år […] för att sedan börja minska, och förväntas utgöra […] % i slutet av omstruktureringsperioden (65). Riskkostnaden (kreditförluster) kommer att minska från nästan 2 miljarder euro år 2013 till mindre än […] miljoner euro år 2018 (66).

(123) Den förbättrade operativa effektiviteten, ökningen av nettoräntemarginalen och minskningen av riskkostnaden kommer att göra det möjligt för banken att bli lönsam i Grekland från […] och framåt. Banken förväntar sig att vinsten från den inhemska verksamheten kommer att överstiga […] miljarder euro år 2018.

2.4.2 Internationell bankverksamhet

(124) För att förbättra den utländska verksamhetens lönsamhet har banken redan påbörjat ett omfattande program för att skära ned kostnaderna i sitt internationella nät. Mellan slutet av 2011 och mars 2014 sjönk antalet anställda med 10 %, från 6 634 till 5 948, och antalet filialer med 18 %, från 499 till 410 (67). För att minska kostnadsbasen har sammansättningen av bankens internationella portfölj dessutom förenklats (68).

(125) I omstruktureringsplanen framhålls behovet av att minska de utländska dotterbolagens beroende av finansiering från det grekiska moderbolaget och att fortsätta skydda bankens kapitalposition.

(126) Bankens sålde sitt amerikanska dotterbolag, som hade tillgångar på ca 0,7 miljarder euro (13 filialer och 158 anställda), i september 2012.

(127) Banken kommer att minska sin exponering i utländska tillgångar till […] miljarder euro i slutet av juni 2018. Detta innebär en minskning med […] % (69) jämfört med slutet av 2012 (70).

(128) Minskningen av utländska tillgångar kommer att bli något mindre - […] miljarder euro – i händelse av […] (71). I så fall kommer den totala minskningen av de utländska tillgångarna att motsvara […] % jämfört med slutet av 2012.

(129) I stället för att respektera ovannämnda tak för bankens totala tillgångar i slutet av 2018 kan banken välja att avveckla […] (72). I så fall kommer de verksamheter som behålls inte att motsvara mer än […] % av bankens totala utländska verksamhet i slutet av 2012.

(130) Banken kommer att minska sin totala finansiering till utländska dotterbolag.

2.4.3 Anskaffande av privat kapital och bidrag från befintliga aktieägare och oprioriterade fordringsägare

(131) Banken anskaffade betydande kapital på marknaden och minskade därmed sitt behov av statligt stöd.

(132) För det först anskaffade banken privat kapital 2011 genom en nyemission på 807 miljoner euro (73). Som nämndes i skäl 104 lyckades banken även anskaffa kapital från privata investerare genom rekapitaliseringen våren 2013. De tidigare aktieägarnas innehav späddes dessutom kraftigt ut genom rekapitaliseringen våren 2013 eftersom den grekiska finansiella stabilitetsfonden efter rekapitaliseringen våren 2013 innehade 81 % av bankens aktier och nya investerare 17 %, medan de tidigare aktieägarna bara innehade 2 %. Ingen utdelning i kontanter har betalats ut sedan 2008.

(133) Banken anskaffade 1 750 miljoner euro i kapital från marknaden i april 2014 för att täcka sitt övriga kapitalbehov och för att betala tillbaka Greklands preferensaktier. Priset på de nyemitterade aktierna sattes till 1,7 euro, dvs. samma pris som den grekiska finansiella stabilitetsfonden hade betalat inom ramen för rekapitaliseringen våren 2013.

(134) Dessutom drog banken in kapital genom att köpa tillbaka sina egna hybrid- och efterställda skuldinstrument till ett pris under det nominella värdet. I mars 2012 erbjöd banken sig att köpa tillbaka vissa hybrid- och sekundärkapitalinstrument. Priset, som fastställdes utifrån marknadsvärdet och inkluderade en avgift på inte mindre än tio procentenheter, sattes till 37 % av det nominella värdet på hybridinstrumentet och 50 % av det nominella värdet på sekundärkapitalinstrumentet. Deltagandegraden var 52,8 % respektive 18,2 %. I maj 2013 lanserade banken ytterligare en skuldförvaltningsåtgärd för att köpa tillbaka 321 miljarder euro i utestående värdepapper. Deltagandegraden var 20 %. Dessa successiva återköp resulterade i att kapitalet ökade med ca 120 miljoner euro (74).

2.5 DE GREKISKA MYNDIGHETERNAS ÅTAGANDEN

(135) Den 25 juni 2014 åtog sig Grekland att se till att banken och dess närstående bolag genomför den omstruktureringsplan som överlämnades samma dag och gjorde även fler åtaganden beträffande genomförandet av omstruktureringen (nedan kallade åtagandena). Åtagandena, som återges i bilagan, sammanfattas i detta avsnitt.

(136) För det första har Grekland åtagit sig att se till banken omstrukturerar sin affärsverksamhet i Grekland, och fastställt ett maximalt antal filialer och anställda i Grekland per den 31 december 2017, samt en maximal totalkostnad för den grekiska verksamheten under 2017 (75).

(137) Grekland har även åtagit sig att se till att banken minskar sina inlåningskostnader i Grekland. Banken kommer att följa kravet på en maximal kvot mellan nettoutlåning och nettoinlåning den 31 december 2017 (76). […]

(138) När det gäller bankens utländska dotterbolag har Grekland åtagit sig att se till att banken har minskat sina utländska tillgångar senast den 30 juni 2018 (77). Dessutom är det nominella värdet på likviditets- eller kapitalstöd till dessa dotterbolag starkt begränsat och får endast ges under särskilda omständigheter.

(139) Grekland har åtagit sig att se till att banken avyttrar ett antal värdepapper. Dessutom kommer banken bara i undantagsfall att köpa högriskobligationer (78).

(140) Grekland gjorde ett antal åtaganden beträffande bankens företagsstyrning. Grekland åtog sig att begränsa ersättningen till bankens anställda och chefer (79).

(141) Grekland har även åtagit sig att se till att banken tillämpar en försiktig kreditpolitik, för att garantera att beslut om att bevilja och omstrukturera lån syftar till att maximera bankens överlevnadsförmåga och lönsamhet. Banken kommer att tillämpa höga standarder vid övervakningen av kreditrisker och omstruktureringen av lån (80).

(142) Ett antal åtaganden avser den del av bankverksamheten som rör närstående låntagare. Syftet med de åtagandena är att se till att banken inte avviker från en ansvarsfull bankpraxis när den t.ex. beviljar eller omstrukturerar lån till sina anställda, chefer eller aktieägare, eller till offentliga organ, politiska partier eller medieföretag (81).

(143) Avslutningsvis har Grekland åtagit sig att se till att banken kommer att införa vissa begränsningar för hur den beter sig, såsom ett förbud mot kuponger och utdelningar, ett förbud mot förvärv och ett förbud mot att göra reklam för statligt stöd (82).

(144) En övervakningsförvaltare kommer att övervaka dessa åtaganden fram till den 31 december 2018.

(145) I sin skrivelse av den 25 juni 2014 har Grekland dessutom angett att det kommer att begära kommissionens godkännande innan banken eller något annat statligt organ, inklusive den grekiska finansiella stabilitetsfonden, köper tillbaka teckningsoptioner (83).

3. SKÄL TILL ATT INLEDA DET FORMELLA UNDERSÖKNINGSFÖRFARANDET OM DEN FÖRSTA TILLFÄLLIGA REKAPITALISERINGEN

(146) Den 27 juli 2012 inledde kommissionen det formella granskningsförfarandet för att kontrollera om villkoren om lämplighet, nödvändighet och proportionalitet i 2008 års bankmeddelande (84) hade uppfyllts i samband med den första tillfälliga rekapitaliseringen från den grekiska finansiella stabilitetsfonden till förmån för banken (åtgärd B1).

(147) Beträffande åtgärdens lämplighet hyste kommissionen tvivel om huruvida banken (med tanke på att stödet kom efter tidigare rekapitalisering och likviditetsstöd och med tanke på den utdragna stödperioden) verkligen hade vidtagit alla nödvändiga åtgärder för att undvika att den på nytt skulle behöva stöd i framtiden (85). Dessutom ansåg kommissionen att det var oklart vem som skulle kontrollera banken längre fram, när den första tillfälliga rekapitaliseringen ersattes av en permanent rekapitalisering (86), eftersom banken kunde komma att kontrolleras av antingen staten eller av de privata minoritetsägarna med kontroll och stor hävstångseffekt. I alla händelser konstaterade kommissionen att kvaliteten på bankens förvaltning och framför allt dess utlåningsprocess borde bevaras för att kommissionen skulle kunna anse att den första tillfälliga rekapitaliseringen var en lämplig åtgärd.

(148) Beträffande den första rekapitaliseringens nödvändighet ifrågasatte kommissionen i skäl 70 i beslutet att inleda förfarandet i ärendet Piraeus om huruvida banken verkligen hade vidtagit alla nödvändiga åtgärder för att undvika att den på nytt skulle behöva stöd i framtiden. Eftersom det dessutom var oklart under hur lång tid den tillfälliga rekapitaliseringen skulle pågå kunde kommissionen inte avgöra om rekapitaliseringen var tillräcklig och förenlig med principerna om ersättning och bördefördelning i reglerna om statligt stöd. Eftersom villkoren för omvandlingen av den första tillfälliga rekapitaliseringen till en permanent rekapitalisering dessutom inte var kända vid tidpunkten för beslutet att inleda förfarandet i ärendet Piraeus kunde kommissionen inte bedöma dessa.

(149) Beträffande åtgärdens proportionalitet betvivlade kommissionen att de införda skyddsåtgärderna (det förbud mot reklam för statligt stöd, kupong- och utdelningsförbud, förbud mot att utnyttja köpoptioner och återköpsförbud som beskrivs i skäl 76 i beslutet att inleda förfarandet i ärendet Piraeus) var tillräckliga i samband med den tillfälliga rekapitaliseringen. I skäl 77 i beslutet att inleda förfarandet i ärendet Piraeus konstaterade kommissionen dessutom att bristen på regler för att hindra den grekiska finansiella stabilitetsfonden från att samordna de fyra störa kärnbankerna (dvs. banken, Eurobank, NBG och Alpha Bank), och avsaknaden av tillräckliga skyddsåtgärder för att hindra dessa från att utbyta känslig affärsinformation kan leda till snedvridning av konkurrensen. Kommissionen föreslog därför att en övervakningsförvaltare skulle utses, och att denne skulle vara fysiskt närvarande på banken.

4. SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER OM DET FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDET BETRÄFFANDE DEN FÖRSTA TILLFÄLLIGA REKAPITALISERINGEN

4.1 SYNPUNKTER FRÅN BANKEN

(150) Den 30 augusti 2012 mottog kommissionen synpunkter från banken om beslutet att inleda förfarandet beträffande Piraeus.

(151) Beträffande åtgärdens lämplighet noterade banken att skuldkrisen i Grekland och euroområdet var en situation som saknade motstycke. Kapitaltillskottet i maj 2009, motsvarande 1,0 % av bankens riskvägda tillgångar, var ett direkt svar på den exceptionella turbulensen på de globala finansmarknaderna. I slutet av 2011 motsvarade Greklands kapitaltillskott på 380 miljoner euro 1,1 % av bankens riskvägda tillgångar vid den tidpunkten och syftet med kapitaltillskottet var att avhjälpa den brist på kapital som den fördjupade recessionen förväntades leda till. Den grekiska finansiella stabilitetsfondens kapitaltillskott till banken på 4,7 miljoner euro utgjorde första delen av den rekapitaliseringen som gjordes som svar på kapitalbristen till följd av PSI-programmet, Blackrocks bedömning av låneportföljerna (87) och den fördjupade recessionen.

(152) Banken ansåg även att Greklands och den grekiska finansiella stabilitetsfondens utnämning av en respektive två ledamöter i bankens styrelse som deras företrädare och av en medlem av den grekiska finansiella stabilitetsfonden som en av ledamöterna av bankstyrelsens riskkommitté, utgjorde en garant för att banken inte kunde ta alltför stora risker.

(153) Beträffande åtgärdernas nödvändighet konstaterade banken att rekapitalisering i form av en tillfällig finansiering var något som hade beslutats av de grekiska myndigheterna och av EU, IMF och ECB och att den tillfälliga rekapitaliseringen på 4,7 miljoner euro nästan uppvägde PSI-effekten. När det gäller omvandlingen av den tillfälliga rekapitaliseringen till permanent kapital, efter den långa perioden utan regering i Grekland andra kvartalet 2012, skulle godkännandet av en slutgiltig struktur oundvikligen resultera i en utspädning av de befintliga aktieägarnas innehav och en överenskommelse om lämplig ersättning (beroende på vilka villkor och instrument som tillämpades).

(154) Beträffande åtgärdens proportionalitet konstaterade banken att den hade ändrat sin utlåningspraxis sedan 2009 och numera tillämpade hårdare kreditkriterier, krav på snabbare återbetalning och lägre kreditgränser. Från och med första kvartalet 2009 hade alla ansökningar om återbetalning över ett visst belopp granskats och godkänts av vice VD och chefen för kreditgruppen. Banken skulle inte ändra sin nuvarande affärspraxis i den affärsplan som överlämnats till den grekiska centralbanken och inte undergräva nuvarande utlåningsstandarder. Dessa standarder var bland de hårdaste inom hela branschen, vilket även framgår av bankens mycket goda resultat i Blackrock Solutions analys. Dessa avsikter säkras av att Grekland och den grekiska finansiella stabilitetsfonden finns företrädda i bankens styrelse.

(155) Beträffande kommissionens förslag om att utse en övervakningsförvaltare ansåg banken att den redan stod under nära tillsyn från flera tredje parter, såsom den grekiska centralbanken, externa revisorer samt Greklands och den grekiska finansiella stabilitetsfondens företrädare i bankens styrelse.

4.2 SYNPUNKTER FRÅN EN ANNAN GREKISK BANK

(156) Den 3 januari 2013 mottog kommissionen synpunkter från en grekisk bank om beslutet att inleda förfarandet i ärendet Piraeus. Den grekiska banken konstaterade att den grekiska finansiella stabilitetsfondens rekapitalisering av grekiska banker i princip var ett välkommet steg i riktning mot ett sundare och hållbarare banksystem och hade inga invändningar mot rekapitaliseringen av banken.

(157) Även om den uttryckte sitt helhjärtade stöd för principen om den grekiska finansiella stabilitetsfondens rekapitalisering av grekiska banker förklarade denna grekiska bank att den, för att minimera snedvridningar av konkurrensen och undvika diskriminering, förväntade sig att den grekiska finansiella stabilitetsfondens rekapitalisering skulle vara öppen för alla banker som bedrev verksamhet i Grekland under liknande villkor.

5. SYNPUNKTER FRÅN GREKLAND OM DET FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDET BETRÄFFANDE DEN FÖRSTA REKAPITALISERINGEN

(158) Den 5 september 2012 inkom Grekland med synpunkter som hade utarbetats av den grekiska centralbanken och den grekiska finansiella stabilitetsfonden.

5.1 SYNPUNKTER FRÅN DEN GREKISKA CENTRALBANKEN

(159) När det gäller den första tillfälliga rekapitaliseringens lämplighet konstaterade den grekiska centralbanken att det belopp på 18 miljarder euro som den grekiska finansiella stabilitetsfonden hade använt för att rekapitalisera de fyra största bankerna i Grekland i maj 2012 var mindre än det slutbelopp som krävdes för att dessa banker gradvist skulle nå och upprätthålla en kärnprimärkapitalkvot på 10 % i juni 2012 och en kärnprimärkapitalkvot på 7 % under ett treårigt negativt stresscenario. Den grekiska centralbanken konstaterade även att den första tillfälliga rekapitaliseringen var just tillfällig, eftersom rekapitaliseringsprocessen skulle slutföras genom en ökning av dessa fyra bankers kapital.

(160) Den grekiska centralbanken noterade dessutom att rekapitaliseringen av de största grekiska bankerna var ett led i en långsiktig omstrukturering av den grekiska banksektorn. Den grekiska centralbanken konstaterade att om en bank är kvar i privat ägo behåller den troligen samma ledning, medan om en bank blir statsägd (dvs. ägd av den grekiska finansiella stabilitetsfonden) kan den grekiska finansiella stabilitetsfonden utse en ny ledning, som i vilket fall som helst kommer att bedömas av den grekiska centralbanken. Den grekiska centralbanken noterade att den kontinuerligt bedömer företagsstyrningens ramar, ledningens lämplighet och varje banks riskprofil för att se till att allt för stora risker inte tas. Den påpekade dessutom att den grekiska finansiella stabilitetsfonden redan hade utsett företrädare i de rekapitaliserade bankernas styrelser.

(161) När det gäller den första rekapitaliseringens nödvändighet noterade den grekiska centralbanken att bankens rekapitalisering var begränsad för att se till att de minimikapitalkrav som gällde vid den tidpunkten (8 %) var uppfyllda. Den förklarade också att den långa perioden innan rekapitaliseringarna berodde på den snabba konjunkturnedgången i Grekland och effekterna av PSI-programmet, hela programmets komplexitet och behovet av att maximera privata investerares deltagande i ökningarna av aktiekapitalet.

(162) När det gäller den första rekapitaliseringens proportionalitet påpekade den grekiska centralbanken att det fullständiga genomförandet av den omstruktureringsplan som skulle överlämnas till kommissionen skulle säkerställas av att det tillfälliga upphävandet av den grekiska finansiella stabilitetsfondens rösträtt skulle hävas vid, bland annat, betydande överträdelser av omstruktureringsplanen. Den grekiska centralbanken noterade dessutom att bankens svårigheter varken berodde på att bankens ledning hade underskattat riskerna eller på aggressiva affärsmetoder.

5.2 SYNPUNKTER FRÅN DEN GREKISKA FINANSIELLA STABILITETSFONDEN

(163) Beträffande den första rekapitaliseringens lämplighet när det gäller att hantera frågan om potentiell statlig inblandning i den händelse staten tillhandahåller omfattande statligt stöd via den grekiska finansiella stabilitetsfonden och den grekiska finansiella stabilitetsfonden har fullständig rösträtt, förklarade den grekiska finansiella stabilitetsfonden att banker som finansierats av den grekiska finansiella stabilitetsfonden inte anse utgör offentliga enheter eller enheter som kontrolleras av staten och att de inte kommer att kontrolleras av staten efter det att de har blivit permanent rekapitaliserade av den grekiska finansiella stabilitetsfonden. Den grekiska finansiella stabilitetsfonden påpekade att den är en helt fristående privaträttslig juridisk enhet med rätt att fatta självständiga beslut. Enligt artikel 16.C.2 i lagen om inrättandet av den grekiska finansiella stabilitetsfonden kontrolleras fonden inte av staten och de kreditinstitut till vilka fonden har tillhandahållit kapitalstöd ingår inte i den offentliga sektorn i bredare mening. Den grekiska finansiella stabilitetsfonden lyfte även fram fondens ledningsstruktur.

(164) När det gäller den grekiska finansiella stabilitetsfondens deltagande i bankens ledning noterade fonden att den skulle respektera bankens oberoende och inte blanda sig i den dagliga ledningen eftersom dess roll begränsas till vad som fastställs i lagen om inrättandet av den grekiska finansiella stabilitetsfonden. Den förklarade att det inte skulle bli tal om någon statlig inblandning eller samordning och att bankens beslut i utlåningsprocessen (bl.a. om säkerhet, prissättning och låntagares solvens) skulle fattas utifrån affärsmässiga kriterier.

(165) Den grekiska finansiella stabilitetsfonden påpekade att lagen om inrättandet av den grekiska finansiella stabilitetsfonden och avtalet om förhandsteckning innehöll lämpliga skyddsåtgärder för att hindra befintliga privata aktieägare från att ta alltför stora risker. Den grekiska finansiella stabilitetsfonden lyfte fram aspekter som i) att företrädare för fonden hade utsetts till oberoende företagsexterna ledamöter av bankens styrelse och deras närvaro i kommittéer, ii) att fonden utför företagsbesiktning i banken och iii) att fonden efter den sista rekapitaliseringen bara hade begränsad rösträtt så länge banken uppfyllde villkoren i omstruktureringsplanen.

(166) Den grekiska finansiella stabilitetsfonden förklarade att det har vidtagits lämpliga åtgärder för att se till att de banker som fonden har ett ägarintresse i inte utbyter kommersiellt känsliga uppgifter. Dessa åtgärder innefattar utnämningen av olika företrädare för fonden till dessa banker, mandatet för dessa företrädare med skydd mot flödet av information från en företrädare till en annan och tydliga interna instruktioner till dessa företrädare om att inte översända bankers kommersiellt känsliga uppgifter. Dessutom förklarade den grekiska finansiella stabilitetsfonden att den inte utövar några rättigheter i förhållande till bankerna på ett sätt som kan hindra begränsa, snedvrida eller på ett betydande sätt minska eller hämma effektiv konkurrens. Avslutningsvis påpekade den grekiska finansiella stabilitetsfonden att dess styrelseledamöter och anställda omfattas av stränga sekretessbestämmelser och förvaltningsskyldigheter och är bundna av bestämmelser om tystnadsplikt i fråga om sin verksamhet.

6. BEDÖMNING AV STÖD KOPPLAT TILL FÖRVÄRVET AV ATE OCH DEN GREKISKA VERKSAMHETEN I DE TRE CYPRIOTISKA BANKERNA

6.1 BEDÖMNING AV STÖD KOPPLAT TILL ATE

(167) I beslutet om omstrukturering av ATE konstaterade kommissionen att de åtgärder som beskrivs i skälen 58 och 108 i detta beslut utgör statligt stöd, men att åtgärderna är förenliga med den inre marknaden.

(168) I beslutet om likvidation av ATE konstaterade kommissionen att de åtgärder som beskrivs i skälen 109 och 110 i detta beslut utgör statligt stöd till ATE:s överlåtna verksamhet. Kommissionen konstaterade dessutom att stödet till ATE endast är förenligt med den inre marknaden om införlivandet av ATE:s överlåtna verksamhet genomförs enligt plan och om omstruktureringen av banken – som inbegriper ATE:s överlåtna verksamhet – gör det möjligt för banken att återställa sin lönsamhet på lång sikt. Återställandet av den långsiktiga lönsamheten fastställs i avsnitt 7.6.2.

(169) Därför behöver kommissionen inte göra en ny bedömning av ovannämnda åtgärder och bekräftar att de är förenliga med den inre marknaden.

6.2 BEDÖMNING AV STÖD KOPPLAT TILL DEN GREKISKA VERKSAMHETEN I DE TRE CYPRIOTISKA BANKERNA (ÅTGÄRD C)

6.2.1 Förekomst av statligt stöd och stödbelopp

(170) Kommissionen ska fastställa om åtgärd C innebär statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget. Enligt den bestämmelsen är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.

(171) Den grekiska finansiella stabilitetsfonden åtog sig att rekapitalisera banken med 524 miljoner euro i mars 2013, under budgivningen för att förvärva den cypriotiska överlåtna verksamheten. Åtgärden beviljades därför i mars 2013. Den faktiska rekapitaliseringen skedde inom ramen för rekapitaliseringen våren 2013 (88).

(172) Rekapitaliseringen av banken gjordes av den grekiska finansiella stabilitetsfonden. Detta är en enhet som Grekland har inrättat och finansierar i syfte att stödja banker. Utbetalningen gjordes därför med hjälp av statliga medel.

(173) När det gäller stödmottagarna var syftet med rekapitaliseringen, vilket förklaras i skäl 72, att täcka det kapitalbehov som förvärvet av den cypriotiska överlåtna verksamheten skulle leda till. Dessutom skulle rekapitaliseringen vara tillgänglig för varje grekisk bank som önskade förvärva den cypriotiska överlåtna verksamheten. Bankens bud, som lämnades in till den grekiska finansiella stabilitetsfonden för godkännande, tog hänsyn till fondens rekapitalisering. Vid den tidpunkten hade de grekiska bankerna ont om kapital och ingen av dem hade förvärvat den cypriotiska överlåtna verksamheten utan löftet om rekapitalisering. Även om det är banken som är den formella mottagaren av kapitalet från den grekiska finansiella stabilitetsfonden anser kommissionen därför att det är den cypriotiska överlåtna verksamheten som är stödmottagare, eftersom åtgärden gjorde det möjligt att sälja denna verksamhet till en grekisk bank. Utan rekapitaliseringen av banken skulle verksamheten inte ha förvärvats av en grekisk bank. De hade blivit kvar i koncerner som befann sig i extremt stora svårigheter (både Cyprus Popular Bank och Bank of Cyprus var under avveckling på grund av deras stora kapitalbehov) och skulle därför troligen ha gått omkull eller åtminstone drabbats av massuttag av insatta medel. När det gäller förekomsten av en fördel noterar kommissionen även att den grekiska finansiella stabilitetsfondens rekapitalisering av banken inte är förenlig med principen om en investerare i en marknadsekonomi: vid denna mycket osäkra tidpunkt skulle en privat investerare som verkar under normala marknadsförhållanden inte ha åtagit sig att i framtiden skjuta till ett stort kapitalbelopp till banken utan att i förväg ha känt till villkoren för det framtida kapitaltillskottet (dvs. emissionspriset).

(174) Redan vid första anblicken är åtgärden dessutom selektiv eftersom den enbart gäller den cypriotiska överlåtna verksamheten (där varje verksamhetsområde utgör ett separat företag) och inte något annat företag.

(175) Avslutningsvis konkurrerar den cypriotiska överlåtna verksamheten, dvs. de grekiska filialerna till de tre cypriotiska bankerna, med andra banker, inklusive dotterbolag till utländska banker som är verksamma i Grekland eller som kan tänkas vara intresserade av att komma in på den grekiska marknaden. Undsättningen av dessa verksamheter snedvrider följaktligen konkurrensen och påverkar handeln mellan medlemsstater.

(176) Kommissionens slutsats är därför att den grekiska finansiella stabilitetsfondens rekapitalisering av banken med 524 miljoner euro utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget.

Stödmottagare

(177) Som påpekades i skäl 173 betraktar kommissionen den cypriotiska överlåtna verksamheten som mottagare av stödet i form av den grekiska finansiella stabilitetsfondens utbetalning av EFSF-obligationer.

(178) Som påpekades i skälen 71 och 173 var det dessutom nödvändigt att den cypriotiska överlåtna verksamheten, dvs. de grekiska filialerna till de tre cypriotiska bankerna, förvärvades av en annan bank, dels för den finansiella stabilitetens skull, men framför allt på grund av att de tre cypriotiska bankerna befann sig i en mycket svår situation. Försäljningen av den cypriotiska överlåtna verksamheten och frågan om huruvida försäljningen utgör statligt stöd till köparen, dvs. banken, bör därför prövas under avsnittet ”Lönsamhet genom försäljning av en bank” i omstruktureringsmeddelandet (89).

(179) Inför försäljningen valde den grekiska centralbanken att endast kontakta de största inhemska grekiska bankerna. Av dessa var det endast banken och två andra banker som lämnade icke-bindande bud. Banken är den enda budgivaren som lämnade ett giltigt bindande bud. Den begränsade uppsättning köpare som kontaktades utesluter inte att det rörde sig om en öppen budgivning eftersom ett formellt bud från andra investerare rimligtvis inte kunde förväntas. På grund av den finansiella instabiliteten i det grekiska banksystemet, som redovisade stora förluster till följd av den djupa och långa recessionen, hade de utländska banker som verkade i Grekland vid den aktuella tidpunkten faktiskt antingen avvecklat eller var på väg att avveckla sin grekiska verksamhet (t.ex. Geniki, MBG och Emporiki Bank). Med andra ord lämnade de den grekiska marknaden och letade inte efter nya investeringsmöjligheter i Grekland. Dessutom är det rimligt att anta att endast en investerare med förmåga att snabbt stabilisera de förvärvade verksamheterna och göra dem lönsamma – dvs. en stor bankkoncern – skulle ha varit intresserad av dessa verksamheter. På grund av den mycket korta tid som stod till förfogande för att avsluta försäljningen – som dikterades av den finanskris inom vilken de säljande bankerna verkade – var det slutligen mycket osannolikt att utländska banker eller andra typer av investerare skulle delta i försäljningsförfarandet. I normala fall skulle sådana investerare nämligen ha velat göra en företagsbesiktning och granskat de tillgångar som låg ute till försäljning innan de lämnade ett formellt bud.

(180) Kommissionens slutsats är därför att den cypriotiska överlåtna verksamheten såldes till ett marknadsmässigt pris och att man kan bortse från stödet till köparen, dvs. banken.

6.2.2 Rättslig grund för bedömningen av stödets förenlighet

(181) Enligt artikel 107.3 b i fördraget har kommissionen rätt att anse att ett stöd är förenligt med den inre marknaden om det syftar till att ”avhjälpa en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi”.

(182) Kommissionen har medgett att den globala finanskrisen kan skapa en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi, och att åtgärder för att stödja banker kan avhjälpa en sådan störning. Detta har bekräftats i 2008 års bankmeddelande, rekapitaliseringsmeddelandet och omstruktureringsmeddelandet. Med tanke på den oro som på nytt råder på finansmarknaderna anser kommissionen att villkoren för att kunna godkänna statligt stöd i artikel 107.3 b i fördraget fortfarande är uppfyllda. Kommissionen bekräftade sin ståndpunkt genom att anta 2011 års förlängningsmeddelande (90) och 2013 års bankmeddelande (91).

(183) När det gäller den grekiska ekonomin har kommissionen, både genom sina beslut om att bevilja och förlänga stödordningen för bankindustrin i Grekland och genom sitt godkännande av stödåtgärder som Grekland beviljat enskilda banker (92), erkänt att det finns en risk för en allvarlig störning i den grekiska ekonomin och att statligt stöd till banker är en lämplig åtgärd för att avhjälpa denna störning. Den rättsliga grunden för bedömningen av stödåtgärderna bör därför vara artikel 107.3 b i fördraget.

(184) Under finanskrisen har kommissionen tagit fram förenlighetskriterier för olika typer av stödåtgärder. Principerna för att bedöma stödåtgärder fastställdes första gången i 2008 års bankmeddelande.

(185) I linje med punkt 15 i 2008 års bankmeddelande måste ett stöd uppfylla följande allmänna förenlighetskriterier för att vara förenligt med artikel 107.3 b i fördraget: a) Lämplighet: Stödet måste vara välriktat för att effektivt kunna uppnå syftet att avhjälpa en allvarlig störning i ekonomin. Så skulle inte vara fallet om åtgärden inte är lämplig för att avhjälpa störningen. b) Nödvändighet: När det gäller stödform och stödbelopp måste åtgärden vara nödvändig för att nå det mål som åsyftas. Därför ska stödet begränsas till vad som är absolut nödvändigt för att nå målet och ges i en form som är mest lämpad för att avhjälpa störningen. c) Proportionalitet: De gynnsamma effekterna av åtgärden måste stå i lämplig proportion till snedvridningen av konkurrensen så att snedvridningen begränsas till vad som är absolut nödvändigt för att uppnå syftet med åtgärden.

(186) Under finanskrisen har kommissionen tagit fram förenlighetskriterier för olika typer av stödåtgärder. Principerna för att bedöma stödåtgärder fastställdes första gången i 2008 års bankmeddelande.

(187) I rekapitaliseringsmeddelandet ges ytterligare vägledning om vilken ersättningsnivå som krävs för statliga kapitaltillskott.

(188) Slutligen har kommissionen i omstruktureringsmeddelandet förklarat hur den bedömer omstruktureringsplaner. Vid sin bedömning av bankens omstruktureringsplan inom ramen för omstruktureringsmeddelandet kommer kommissionen att beakta alla åtgärder som förtecknas i tabell 11.

6.2.3 Stödåtgärd C:s förenlighet med 2008 års bankmeddelande och rekapitaliseringsmeddelandet

6.2.3.1 Lämplighet

(189) När det gäller åtgärdens lämplighet, dvs. om den grekiska finansiella stabilitetsfondens åtagande att rekapitalisera banken med 524 miljoner euro är lämpligt, anser kommissionen att åtgärden är lämplig eftersom den gjorde det möjligt att sälja de tre cypriotiska bankernas grekiska verksamhet till banken.

(190) Utan åtgärden skulle inte någon grekisk bank, inklusive banken, ha varit villig att förvärva den cypriotiska överlåtna verksamheten vid en tidpunkt då ingen bank utanför Grekland var villig att ge sig in på den marknaden. Om den cypriotiska överlåtna verksamheten inte hade förvärvats skulle denna verksamhet, och särskilt de grekiska filialernas inlåning, ha äventyrats. Åtgärden säkerställde därför den finansiella stabiliteten i Grekland. Av detta skäl anser kommissionen att åtgärden är lämplig som undsättningsstöd.

6.2.3.2 Nödvändighet

(191) I linje med 2008 års bankmeddelande måste stödåtgärden vara nödvändig för att uppnå målet med åtgärden. Det innebär att ett kapitaltillskott t.ex. måste begränsas till vad som är absolut nödvändigt för att uppnå det målet.

(192) Vid en tidpunkt när det var svårt för grekiska banker att hitta kapital täckte åtgärden de kapitalbehov som uppstod till följd av betalningen av köpeskillingen för förvärvet av den cypriotiska överlåtna verksamheten, vilket gjorde att detta förvärv kunde äga rum.

(193) Kommissionen ser dessutom positivt på att stödet gjordes i form av ett kapitaltillskott inom ramen för rekapitaliseringen våren 2013, eftersom den grekiska finansiella stabilitetsfonden inte gav banken ett bidrag utan erhöll stamaktier till samma värde.

(194) Åtgärden är därför nödvändig för att uppnå målet att begränsa störningen i det grekiska banksystemet och i hela den grekiska ekonomin.

6.2.3.3 Proportionalitet

(195) De verksamheter som erhöll stöd såldes efter det att de grekiska myndigheterna utlyste en anbudsinfordran. Dessutom integrerades de förvärvade verksamheterna snabbt i banken. Stödet gjorde det inte möjligt för de verksamheter som erhöll stöd att vara kvar som självständiga konkurrenter på marknaden.

(196) Dessutom var stödbeloppet relativt litet eftersom det motsvarar ca 3 % av den cypriotiska överlåtna verksamhetens totala nettoutlåning (eller ca 3 % av denna verksamhets riskvägda tillgångar) (93).

(197) Kommissionen anser därför att åtgärden har utformats på ett sådant sätt att den minimerar otillbörlig snedvridning av konkurrensen.

6.2.3.4 Slutsats om förenligheten med 2008 års bankmeddelande och rekapitaliseringsmeddelandet

(198) På grundval av analysen i skälen 189–197, är kommissionens slutsats att den grekiska finansiella stabilitetsfondens rekapitalisering av banken med 524 miljoner euro var lämplig, nödvändig för att uppnå målet att begränsa störningarna i det grekiska banksystemet och hela den grekiska ekonomin och utformad för att minimera otillbörlig snedvridning av konkurrensen, och att rekapitaliseringen därför är förenlig med 2008 års bankmeddelande och rekapitaliseringsmeddelandet.

6.2.4 Stödåtgärdens förenlighet med omstruktureringsmeddelandet

(199) Som förklarades i skäl (178) faller försäljningen av den cypriotiska överlåtna verksamheten under avsnittet ”Lönsamhet genom försäljning av en bank”. I linje med punkt 17 i omstruktureringsmeddelandet måste man vid försäljning av en nödlidande bank till ett annat finansinstitut iaktta kraven avseende lönsamhet, eget bidrag och begränsning av snedvridningar av konkurrensen.

6.2.4.1 Den cypriotiska överlåtna verksamhetens långsiktiga lönsamhet genom försäljning

(200) I punkt 17 i omstruktureringsmeddelandet förtydligas att försäljningen av en nödlidande bank till ett annat finansinstitut kan bidra till att återställa den långsiktiga lönsamheten, om köparen är lönsam och klarar av att överta den nödlidande banken, och till att återupprätta förtroendet på marknaden.

(201) Banken integrerade framgångsrikt den cypriotiska överlåtna verksamheten. Som förklaras i avsnitt 7.6 kan banken på grundval av sin omstruktureringsplan anses utgöra en lönsam enhet. Att den cypriotiska överlåtna verksamheten har överförts till banken innebär därför att denna verksamhets långsiktiga lönsamhet kan återställas.

6.2.4.2 Eget bidrag och bördefördelning

(202) Med tanke på i vilken grad de tre cypriotiska bankernas aktieägare har bidragit till omstruktureringskostnaderna konstaterar kommissionen att de tre cypriotiska bankerna inte sålde den cypriotiska överlåtna verksamheten till dess bokförda värde utan till ett justerat värde i enlighet med PIMCO-rapporten. Dessutom överförde de tre cypriotiska bankerna, även efter prisjusteringen, mer tillgångar än skulder till banken. Eftersom den cypriotiska överlåtna verksamhetens värdeförlust bars av säljarna uppnåddes därför en tillräcklig bördefördelning mellan aktieägarna.

6.2.4.3 Åtgärder som syftar till att begränsa snedvridningarna av konkurrensen

(203) Beträffande åtgärder för att begränsa snedvridningarna av konkurrensen anges följande i punkt 30 i omstruktureringsmeddelandet: ”Kommissionen grundar sin bedömning av behovet av sådana åtgärder på storleken, omfattningen och räckvidden på den verksamhet som den berörda banken skulle ha efter genomförandet av en trovärdig omstruktureringsplan … Valet av typ och form av sådana åtgärder kommer att vara beroende av två kriterier: för det första stödbeloppets storlek och de villkor och omständigheter på grundval av vilka stödet beviljats och för det andra särdragen på den eller de marknader där den stödmottagande banken kommer att bedriva sin verksamhet.”

(204) Som beskrivs i skäl 196, motsvarar stödbeloppet 3 % av den cypriotiska överlåtna verksamhetens riskvägda tillgångar. Kommissionen anser därför att stödbeloppet är relativt litet med tanke på att det beloppet gjorde det möjligt att sälja den cypriotiska överlåtna verksamheten och, som påpekades i skäl 190, säkerställde den finansiella stabiliteten i Grekland.

(205) Efter försäljningen av den cypriotiska överlåtna verksamheten upphörde de grekiska filialerna att existera eftersom de helt och hållet integrerades i banken.

(206) Med tanke på det relativt lilla stödbelopp som den cypriotiska överlåtna verksamheten har erhållit, och den omständigheten att de ingående affärsverksamheterna inte kommer att drivas vidare som självständiga konkurrenter, är kommissionens slutsats att det inte rör sig om någon otillbörlig snedvridning av konkurrensen.

6.2.4.4 Slutsats om förenligheten med omstruktureringsmeddelandet

(207) På grundval av analysen i skälen 199–206 är kommissionens slutsats att försäljningen av den cypriotiska överlåtna verksamheten och dess integrering i banken säkerställer verksamhetens långsiktiga lönsamhet, att stödet begränsas till vad som är absolut nödvändigt och att det inte förekommer någon otillbörlig snedvridning av konkurrensen. Stödet är därför förenligt med omstruktureringsmeddelandet.

(208) Den grekiska finansiella stabilitetsfondens rekapitalisering av banken med 524 miljoner euro bör därför förklaras förenlig med den inre marknaden.

7. BEDÖMNING AV BEVILJAT STÖD TILL BANKEN

7.1 FÖREKOMST AV STATLIGT STÖD OCH STÖDBELOPP

(209) Kommissionen ska fastställa förekomsten av statligt stöd till banken i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget.

7.1.1 Förekomst av stöd i de åtgärder som beviljats inom ramen för stödordningen för bankindustrin i Grekland

7.1.1.1 Statligt likviditetsstöd beviljat inom ramen för garantiåtgärden och åtgärderna om statsobligationslån (åtgärd L1)

(210) I sina beslut om godkännande och förlängning av stödordningen för bankindustrin i Grekland har kommissionen redan fastställt (94) att likviditetsstöd som beviljas enligt den stödordningen utgör statligt stöd. År 2011 emitterade banken statligt garanterade obligationer till ett värde av totalt 9,9 miljarder euro. Grekland lånade även ut 1 289 miljoner euro till banken i form av statsobligationer. I slutet av mars 2014 var beloppet i statligt garanterade obligationer och statsobligationer 9,9 miljarder euro respektive 1 024 miljoner euro (95). Framtida likviditetsstöd som beviljas inom ramen för stödordningen för bankindustrin i Grekland utgör också statligt stöd.

7.1.1.2 Statlig rekapitalisering beviljad inom ramen för rekapitaliseringsåtgärden (åtgärd A)

(211) I sitt beslut av den 19 november 2008 om stödordningen för bankindustrin i Grekland har kommissionen redan fastställt att de rekapitaliseringar som beviljas inom ramen för stödordningens rekapitaliseringsåtgärd utgör statligt stöd. Banken har mottagit 750 miljoner euro i preferensaktier, vilket motsvarar 2,1 % av bankens riskvägda tillgångar (96).

7.1.2 Förekomst av statligt stöd i det statligt garanterade akuta likviditetsstödet (åtgärd L2)

(212) I punkt 51 i 2008 års bankmeddelande förtydligade kommissionen att centralbankers tillhandahållande av medel till finansinstitut inte utgör statligt stöd om fyra kumulativa villkor är uppfyllda i fråga om finansinstitutets solvens, facilitetens säkerheter, den ränta som tas ut av finansinstitutet och avsaknaden av motgaranti från staten. Eftersom det statligt garanterade akuta likviditetsstöd som beviljades banken inte uppfyller dessa fyra kumulativa villkor, framför allt eftersom stödet är en statlig garanti och beviljas tillsammans med andra stödåtgärder, måste slutsatsen bli att det statligt garanterade akuta likviditetsstödet utgör statligt stöd.

(213) Det statligt garanterade akuta likviditetsstödet uppfyller kraven i artikel 107.1 i fördraget. Eftersom åtgärden innehåller en statlig garanti till förmån för den grekiska centralbanken bärs för det första eventuella förluster av staten. Åtgärden omfattar därför statliga medel. Det akuta likviditetsstödet gör det möjligt för banker att få tillgång till finansiering vid en tidpunkt då de inte har tillgång till kapitalmarknadsfinansiering och det vanliga eurosystemets refinansieringstransaktioner. Det statligt garanterade akuta likviditetsstödet ger därför banken en fördel. Eftersom det statligt garanterade akuta likviditetsstödet begränsas till banksektorn är åtgärden selektiv. Eftersom det statligt garanterade akuta likviditetsstödet gör det möjligt för banken att fortsätta sin verksamhet på marknaden och undvika fallissemang, och därmed behöva lämna marknaden, innebär stödet en snedvridning av konkurrensen. Eftersom banken är verksam i andra medlemsstater och eftersom finansinstitut från andra medlemsstater bedriver eller skulle kunna vara intresserade av att bedriva verksamhet i Grekland påverkar den fördel som banken beviljats handeln mellan medlemsstater.

(214) Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att det statligt garanterade akuta likviditetsstödet (åtgärd L2) utgör statligt stöd. Storleken på det statligt garanterade akuta likviditetsstödet har varierat över tid. Den 31 december 2012 uppgick stödet till ca 31,4 miljarder euro. Efter en kraftig minskning 2013 uppgick det endast till 750 miljoner euro i slutet av det året.

7.1.3 Förekomsten av stöd i de åtgärder som beviljats via den grekiska finansiella stabilitetsfonden

7.1.3.1 Den första tillfälliga rekapitaliseringen (åtgärd B1)

(215) I avsnitt 5.1 i beslutet att inleda förfarandet i ärendet Piraeus har kommissionen redan konstaterat att den första tillfälliga rekapitaliseringen utgör statligt stöd. Värdet på det mottagna kapitalet uppgick till 4,7 miljarder euro.

7.1.3.2 Den andra tillfälliga rekapitaliseringen (åtgärd B2)

(216) Åtgärd B2 genomfördes med medel från den grekiska finansiella stabilitetsfonden, vilket, som förklarades i skäl 65 i beslutet att inleda förfarandet i ärendet Piraeus, innebär statliga medel.

(217) När det gäller förekomsten av en fördel ökade åtgärd B2 bankens kapitaltäckningskvot till en nivå som gjorde det möjligt för den att fortsätta sin verksamhet på marknaden och att få tillgång till finansiering från eurosystemet. Ersättningen för åtgärd B2 bestod dessutom av upplupen ränta på EFSF-obligationer och en extra avgift på 1 %. Eftersom denna ersättning är klart lägre än ersättningen för liknande kapitalinstrument på marknaden skulle banken säkerligen inte kunnat anskaffa samma kapital till samma villkor på marknaden. Åtgärd B2 gav därför banken en fördel som grundades på statliga medel. Eftersom åtgärden endast gjordes tillgänglig för banken var åtgärden selektiv.

(218) Bankens ställning stärktes till följd av åtgärd B2 eftersom banken gavs finansiella resurser att fortsätta uppfylla kapitalkraven, vilket ledde till snedvridning av konkurrensen. Eftersom banken är verksam på bankmarknader i andra medlemsstater och eftersom finansinstitut från andra medlemsstater är verksamma i Grekland eller skulle kunna vara intresserade av att bedriva verksamhet i Grekland påverkar åtgärd B2 handeln mellan medlemsstater.

(219) Kommissionen anser att åtgärd B2 utgör statligt stöd. De nationella myndigheterna anmälde åtgärden som stöd. Värdet på det mottagna kapitalet uppgick till 1 553 miljoner euro.

7.1.3.3 Utfästelse om åtagande (åtgärd B3)

(220) Genom åtgärd B3 åtog den grekiska finansiella stabilitetsfonden sig att tillhandahålla det ytterligare kapital som behövdes för att slutföra rekapitaliseringen av banken upp till det belopp som den grekiska centralbanken begärde inom ramen för 2012 års stresstest. Den grekiska finansiella stabilitetsfonden får sina medel från staten. Utfästelsen innebär därför ett åtagande om att tillhandahålla statliga medel. De omständigheter under vilka den grekiska finansiella stabilitetsfonden kan bevilja stöd till finansinstitut är noga reglerat och begränsat i lag. Användningen av dessa statliga medel tillskrivs följaktligen staten. Den grekiska finansiella stabilitetsfonden åtog sig att tillhandahålla 1 082 miljoner euro i ytterligare kapital.

(221) Utfästelsen om åtagande gav banken en fördel eftersom den försäkrade insättare om att banken skulle kunna anskaffa allt kapital den behövde anskaffa, dvs. att den grekiska finansiella stabilitetsfonden skulle tillhandahålla kapitalet om banken inte skulle lyckas anskaffa det på marknaden. Åtagandet gjorde det även lättare att anskaffa privat kapital från marknaden eftersom investerarna försäkrades om att om banken inte kunde få in en del av kapitalet från marknaden skulle den grekiska finansiella stabilitetsfonden tillhandahålla detta. Ingen privat investerare skulle ha gått med på ett åtagande innan villkoren för rekapitaliseringen blev kända, och vid den tidpunkten hade banken ingen tillgång till kapitalmarknaderna. Fördelen är selektiv eftersom inte alla banker verksamma i Grekland gavs samma fördel.

(222) Eftersom banken är verksam i andra medlemsstater och eftersom finansinstitut från andra medlemsstater bedriver eller skulle kunna vara intresserade av att bedriva verksamhet i Grekland påverkar åtgärd B3 sannolikt handeln mellan medlemsstater och snedvrider konkurrensen.

(223) Åtgärd B3 utgör därför statligt stöd och stödet anmäldes inte som statligt stöd av de grekiska myndigheterna.

7.1.3.4 Den grekiska finansiella stabilitetsfondens deltagande i rekapitaliseringen våren 2013 för att täcka kapitalbehovet i 2013 års stresstest (åtgärd B4)

(224) Syftet med den grekiska finansiella stabilitetsfondens deltagande i rekapitaliseringen våren 2013 var att täcka kapitalbehovet i 2012 års stresstest (åtgärd B4). Åtgärden innebär att delar av den första och andra tillfälliga rekapitaliseringen (åtgärderna B1 och B2) omvandlas till en permanent rekapitalisering på 5 891 miljoner euro i stamaktier. Eftersom åtgärd B4 innebär att delar av ett redan beviljat stöd omvandlas omfattar åtgärden fortfarande statliga medel men den ökar inte stödets nominella värde. För ett stöd till ett visst nominellt värde ökar åtgärden emellertid bankens fördel (och därmed snedvridningen av konkurrensen), eftersom det rör sig om en permanent rekapitalisering och inte om en tillfällig rekapitalisering som i åtgärderna B1 och B2.

(225) Kommissionen konstaterar att ett sådant stöd inte beviljades alla banker verksamma i Grekland. När det gäller snedvridningen av konkurrensen och påverkan på handeln konstaterar kommissionen exempelvis att stödet gjorde det möjligt för banken att fortsätta sin verksamhet i andra medlemsstater. En likvidation av banken skulle ha lett till att b