SV Europeiska unionens officiella tidning L 183/29

KOMMISSIONENS BESLUT (EU) 2015/1092

av den 23 juli 2014

om det statliga stöd SA.34824 (2012/C), SA.36007 (2013/NN) SA.36658 (2014/NN), SA.37156 (2014/NN), SA.34534 (2012/NN) som Grekland har genomfört till förmån för National Bank of Greece-koncernen i samband med

— rekapitalisering och omstrukturering av National Bank of Greece SA,

— avveckling av First Business Bank SA genom ett överföringsuppdrag till National Bank of Greece SA,

— avveckling av Probank SA genom ett överföringsuppdrag till National Bank of Greece SA,

— avveckling av föreningsbanken i Lesvos-Limnos, föreningsbanken i Achaia och föreningsbanken i Lamia

[delgivet med nr C(2014) 5201]

(Endast den engelska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett medlemsstater och berörda parter tillfälle att yttra sig, och

av följande skäl:

1. FÖRFARANDE

1.1 FÖRFARANDE AVSEENDE NATIONAL BANK OF GREECE-KONCERNEN (1) (NEDAN KALLAD BANKEN)

(1) I sitt beslut av den 19 november 2008 godkände kommissionen ordningen Support Measures for the Credit Institutions in Greece (nedan kallad stödordningen för de grekiska bankerna) som var avsedd att säkerställa stabilitet i det grekiska finansiella systemet. Stödordningen för de grekiska bankerna gör det möjligt att bevilja stöd genom de tre ingående åtgärderna, nämligen en rekapitaliseringsåtgärd, en garantiåtgärd och en åtgärd för statliga obligationslån (2).

(2) I skäl 14 i beslutet av den 19 november 2008 anges att kommissionen ska informeras om en omstruktureringsplan när det gäller rekapitaliseringsåtgärdens stödmottagare.

(3) I maj 2009 rekapitaliserades banken i enlighet med rekapitaliseringsåtgärden för stödordningen för de grekiska bankerna.

(4) Den 2 augusti 2010 lämnade de grekiska myndigheterna in en omstruktureringsplan för banken för kommissionen. Kommissionen registrerade planen, efterföljande ändringar av denna samt ytterligare information från de grekiska myndigheterna som ärende SA.30342 (PN 26/2010) och SA. 32788 (2011/PN).

(5) I december 2011 rekapitaliserades banken på nytt av Grekland i enlighet med rekapitaliseringsåtgärden. Den 22 december 2011 godkände kommissionen den andra rekapitaliseringen av banken (3).

(6) Banken har vid flera tillfällen åtnjutit statliga garantier på skuldinstrument och statsobligationslån inom ramen för stödordningen för de grekiska bankerna (4). Den har även fått statligt akut likviditetsstöd.

(7) Den 18 mars 2012 fortsatte Greklands centralbank avvecklingen av tillstånden för tre kooperativa banker (nedan kallade de tre kooperativa bankerna), nämligen den kooperativa banken i Lesvos-Limnos (nedan kallad Lesvos-Limnos-banken), den kooperativa banken i Achaia (nedan kallad Achaia-banken) och den kooperativa banken i Lamia (nedan kallad Lamia-banken) och likviderade dem.

(8) Kommissionen registrerade den information som mottogs informellt från Grekland om avvecklingen av de kooperativa bankerna som ärende SA.34534 (2012/NN).

(9) Den 23 mars 2012 fortsatte Greklands centralbank överföringen av utvalda skulder i de tre kooperativa bankerna till banken och fastställde beloppet för de likviditetsgap (5) som skulle täckas av den grekiska finansiella stabilitetsfonden (nedan kallad HFSF (6)) enligt lag 4051/2012. Likviditetsgapen var lika med värdet av de överförda skulderna eftersom det inte skett någon överlåtelse av de tre kooperativa bankernas skulder.

(10) Den 20 april 2012 lämnade HFSF ett finansieringsåtagande om att delta i den planerade ökningen av bankens aktiekapital. Den 28 maj 2012 beviljade HFSF en rekapitalisering på 7 430 miljoner euro till banken (nedan kallad den första tillfälliga rekapitaliseringen).

(11) I maj 2012 underrättade de grekiska myndigheterna kommissionen om det finansieringsåtagande som HFSF gjort gentemot banken. Kommissionen registrerade detta som ett icke-anmält stöd (ärende SA.34824 [2012/NN]) eftersom åtgärden redan hade genomförts.

(12) Den 27 juli 2012 inledde kommissionen ett formellt granskningsförfarande gällande den första tillfälliga rekapitaliseringen (nedan kallat beslutet att inleda förfarandet avseende NBG (7)).

(13) I december 2012 beviljade den grekiska finansiella stabilitetsfonden en andra rekapitalisering på 2 326 miljoner euro till banken (nedan kallad den andra tillfälliga rekapitaliseringen (8)). De grekiska myndigheterna anmälde åtgärden till kommissionen den 27 december 2012. Kommissionen registrerade åtgärderna som ärende SA.36007 (2013/NN).

(14) I juni 2013 meddelade banken att man framgångsrikt slutfört sin nyemission på 1 079 miljoner euro (9), medan den grekiska finansiella stabilitetsfonden delvis omvandlade den första och den andra tillfälliga rekapitaliseringen till eget kapital (nedan kallad rekapitaliseringen våren 2013, som omfattar både nyemissionen på 1 079 miljoner euro och omvandlingen av den första och andra tillfälliga rekapitaliseringen). Det totala beloppet för rekapitaliseringen våren 2013 var 9 756 miljoner euro, varav 8 677 miljoner euro tillfördes av den grekiska finansiella stabilitetsfonden (nedan kallat HFSF:s deltagande i rekapitaliseringen våren 2013).

(15) Den 19 december 2013 informerade de grekiska myndigheterna kommissionen om villkoren för rekapitaliseringen våren 2013.

(16) Den 25 juni 2014 lämnade de grekiska myndigheterna in en slutgiltig omstruktureringsplan för banken (nedan kallad omstruktureringsplanen) till kommissionen. Samma dag lämnade de upplysningar om det statsgaranterade akuta likviditetsstödet. De uppgav att de ville fortsätta ge banken sådant likviditetsstöd, liksom statliga garantier på skuldinstrument och statslåneobligationer inom ramen för stödordningen för de grekiska bankerna. Kommissionen registrerade anmälan under nr SA.34824 (2012/C).

(17) Kommissionen har haft flera möten och telefonkonferenser samt omfattande e-postkorrespondens med företrädare för de grekiska myndigheterna och banken.

(18) Grekland godtar, undantagsvis, att detta beslut antas på engelska.

1.2 FÖRFARANDE AVSEENDE DE FÖRVÄRVADE VERKSAMHETERNA

1.2.1 Förfarande avseende First Business Bank SA.

(19) I juli 2009 rekapitaliserades First Business Bank SA (nedan kallad FB-banken (10)) av Grekland inom ramen för rekapitaliseringsåtgärden för stödordningen för de grekiska bankerna, till ett belopp av 50 miljoner euro.

(20) Under våren 2013 beslutade Greklands centralbank att fortsätta med avvecklingen av FB-banken genom ett förfarande för uppköp och övertagande av skulder (11).

(21) Den 1 maj 2013 uppmanade Greklands centralbank de fyra största bankerna i Grekland att lämna icke-bindande anbud på en portfölj av FB-bankens tillgångar och skulder. Den grekiska centralbanken meddelande i sin skrivelse till anbudsgivarna att den grekiska finansiella stabilitetsfonden, utöver likviditetsgapet, skulle täcka de kapitalbehov hos förvärvaren som hade anknytning till de tillgångar som överförts från FB-banken.

(22) Den 8 maj 2013 lämnade banken och en annan bank in sina preliminära anbud.

(23) Den 10 maj 2013 ändrade banken sitt erbjudande.

(24) Samma dag fortsatte Greklands centralbank avvecklingen av FB-banken och överföringen av utvalda tillgångar och skulder till banken.

(25) Den 11 maj 2013 lämnade de grekiska myndigheterna in information om avvecklingen av FB-banken till kommissionen. Kommissionen registrerade denna information och senare uppgifter från de grekiska myndigheterna som ärende SA.36658 (2014/NN).

(26) Den 28 juni 2013 betalade den grekiska finansiella stabilitetsfonden ut två tredjedelar av det likviditetsbehov som ursprungligen beräknats.

(27) Den 29 juli 2013 anmälde de grekiska myndigheterna till kommissionen finansieringen av finansieringsbehovet på totalt cirka 524 miljoner euro, som det uppskattades vid tidpunkten för avvecklingen på grundval av uppgifter per den 31 mars 2013.

(28) Den 7 november 2013 slutförde Greklands centralbank beräkningen av det totala likviditetsgapet, som uppgick till 457 miljoner euro (12).

(29) Den 13 november 2013 betalade den grekiska finansiella stabilitetsfonden ut återstoden av likviditetsgapet till banken.

(30) Den 25 juni 2014 meddelade de grekiska myndigheterna kommissionen att banken inte hade för avsikt att be den grekiska finansiella stabilitetsfonden tillföra det kapitalbehov som uppstått genom förvärvet av FB-bankens tillgångar.

1.2.2 Förfarande avseende Probank SA.

(31) Den 10 maj 2013 tillsatte Greklands centralbank ett ombud på ProBank SA (nedan kallad ProBank).

(32) I juli 2013 beslutade Greklands centralbank att fortsätta med avvecklingen av ProBank genom ett förfarande för uppköp och övertagande av skulder.

(33) Den 22 juli 2013 uppmanade Greklands centralbank de fyra största bankerna i Grekland att lämna anbud på en portfölj med ProBanks tillgångar och skulder. Greklands centralbank förklarade i sin skrivelse till de potentiella anbudsgivarna att HFSF utöver likviditetsgapet skulle täcka förvärvarens kapitalbehov med anknytning till de tillgångar som överfördes från ProBank.

(34) Den 24 juli 2013 lämnade en bank ett förslag till anbud och den 25 juli 2013 inkom banken med ett bindande anbud.

(35) Den 26 juli 2013 fortsatte Greklands centralbank avvecklingen av ProBank och överföringen av utvalda tillgångar och skulder till banken.

(36) Den 29 juli 2013 anmälde de grekiska myndigheterna till kommissionen finansieringen av likviditetsgapet för ett sammanlagt belopp av 238 miljoner euro enligt den grekiska centralbankens uppskattning på grundval av uppgifter per den 31 mars 2013. Kommissionen registrerade anmälan och senare uppgifter som lämnats av de grekiska myndigheterna som ärende SA.37156 (2014/NN).

(37) Den 9 augusti 2013 betalade den grekiska finansiella stabilitetsfonden två tredjedelar av likviditetsgapet enligt den ursprungliga uppskattningen.

(38) Den 30 december 2013 slutförde Greklands centralbank beräkningen av det totala likviditetsgapet, som uppgick till 563 miljoner euro.

(39) Den 31 december 2013 betalade den grekiska finansiella stabilitetsfonden återstoden av likviditetsgapet till banken.

(40) Samma dag lämnade Greklands centralbank in ytterligare upplysningar till kommissionen om slutförandet av likviditetsgapet.

(41) Den 25 juni 2014 meddelade de grekiska myndigheterna kommissionen att banken inte hade för avsikt att be den grekiska finansiella stabilitetsfonden att tillföra det kapitalbehov som uppstått genom förvärvet av ProBanks tillgångar.

2. BESKRIVNING

2.1 BANKEN OCH DESS PROBLEM

2.1.1 Den grekiska banksektorns allmänna situation

(42) Greklands reala bruttonationalprodukt (nedan kallad BNP) minskade med 20 % från 2008 till 2012, såsom framgår av tabell 1. De grekiska bankerna har därför erfarit att ett snabbt växande antal grekiska hushåll och företag fått problem med att betala sina lån (13). Denna utveckling har påverkat de grekiska bankernas tillgångar negativt och gett upphov till låneförluster. Tabell 1 Real BNP-tillväxt i Grekland, 2008–2013 Grekland 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Real BNP-tillväxt (i %) – 0,2 – 3,1 – 4,9 – 7,1 – 6,4 – 3,9 Källa: Eurostat, tillgänglig på följande webbadress: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115

(43) I februari 2012 införde Grekland dessutom obligationshandel inom den privata sektorn, känt som programmet för deltagande av den privata sektorn (private sector involvement, nedan kallat PSI-programmet). De grekiska bankerna omfattades av PSI-programmet, enligt vilket den grekiska regeringen erbjöd befintliga privata obligationsinnehavare nya värdepapper (inbegripet nya grekiska statsobligationer, BNP-knutna värdepapper och PSI-betalningsanvisningar som utfärdats av Europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten (nedan kallad EFSF (14)) i utbyte mot befintliga grekiska statsobligationer, med ett nominellt värde på 53,5 % och längre löptider. De grekiska myndigheterna offentliggjorde resultaten av obligationshandeln den 9 mars 2012 (15). Handeln ledde till betydande förluster för obligationsinnehavarna (vilka Greklands centralbank uppskattat till i genomsnitt 78 % av det nominella värdet av de gamla grekiska statsobligationerna för de grekiska bankerna) och kapitalbehov som noterades retroaktivt i de grekiska bankernas årsredovisningar för 2011. Tabell 2 Totala PSI-förluster för de största grekiska bankerna (i miljoner euro) Banker Nominellt värde av grekiska statsobligationer (1) Nominellt värde av statliga lån (2) Totalt nominellt värde (3) = (1) + (2) PSI-förlust av grekiska statsobligationer (4) PSI-förlust av statliga lån (5) Total bruttoförlust (PSI) (6) = (4) + (5) Total bruttoförlust (PSI)/Kärnprimärkapital (16) (dec 2011) (%) Total bruttoförlust (PSI)/Totala tillgångar (dec 2011) (%) NBG 13 748 1 001 14 749 10 985 751 11 735 161,0 11,0 Eurobank 7 001 335 7 336 5 517 264 5 781 164,5 7,5 Alpha 3 898 2 145 6 043 3 087 1 699 4 786 105,7 8,1 Piraeus 7 063 280 7 343 5 686 225 5 911 226,0 12,0 Probank 415 0 415 295 0 295 105,1 8,7 FB-banken 70 0 70 49 0 49 33,8 3,1 Källa: Greklands centralbank, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector, december 2012, s. 14.

(44) Eftersom de grekiska bankerna fick betydande kapitalförluster till följd av PSI-programmet och den fortsatta recessionen, tillgängliggjordes medel för rekapitalisering av bankerna genom memorandumet om den ekonomiska och finansiella politiken i det andra anpassningsprogrammet för Grekland mellan den grekiska regeringen, Europeiska unionen, Internationella valutafonden (IMF) och Europeiska centralbanken (ECB), av den 11 mars 2012. De grekiska myndigheterna uppskattade de totala bankrekapitaliseringsbehov och avvecklingskostnader som skulle finansieras genom nämnda program till 50 miljarder euro (17). Beloppet beräknades utifrån ett stresstest som Greklands centralbank gjorde för perioden mellan december 2011 och december 2014 (nedan kallat stresstestet 2012), vilket baserades på låneförlustprognoserna från Blackrock (18). Medlen för rekapitalisering av de grekiska bankerna finns tillgängliga via HFSF. I tabell 3 sammanfattas de största grekiska bankernas beräknade kapitalbehov utifrån stresstestet 2012. Tabell 3 Stresstestet 2012: De största grekiska bankernas kapitalbehov (i miljoner euro) Banker Referensbaserat kärnprimärkapital (dec 2011) (1) Total bruttoförlust (PSI) (dec 2011) (2) PSI-relaterade avsättningar (juni 2011) (3) Samlad bruttoförlust Kreditriskprognos (4) Låneförlustreserver (dec 2011) (5) Internt kapital generering (6) Målbaserat kärnprimärkapital (dec 2014) (7) Kapitalbehov (8) = (7) – (1) – (2) – (3) – (4) – (5) – (6) NBG 7 287 – 11 735 1 646 – 8 366 5 390 4 681 8 657 9 756 Eurobank 3 515 – 5 781 830 – 8 226 3 514 2 904 2 595 5 839 Alpha 4 526 – 4 786 673 – 8 493 3 115 2 428 2 033 4 571 Piraeus 2 615 – 5 911 1 005 – 6 281 2 565 1 080 2 408 7 335 Probank 281 – 295 59 – 462 168 147 180 282 FB-banken 145 – 49 0 – 285 167 – 29 116 168 Källa: Greklands centralbank, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector, december 2012, s. 8.

(45) Enligt memorandumet kommer banker som presenterar genomförbara kapitalanskaffningsplaner att kunna ansöka om och få statligt stöd på ett sätt som bevarar incitamenten för den privata sektorn att tillföra kapital och därmed minimerar bördan för skattebetalarna (19). Greklands centralbank kom fram till att endast de fyra största bankerna (Eurobank, National Bank of Greece, Piraeus Bank och Alpha Bank) var hållbara (20). De beviljades en första rekapitalisering genom HFSF i maj 2012.

(46) De inhemska insättningarna i de grekiska bankerna minskade med totalt 37 % mellan slutet av 2009 och juni 2012 på grund av recession och politisk osäkerhet. Dessa banker fick betala högre räntor för att försöka behålla insättningarna. Kostnaderna för inlåning ökade, vilket ledde till minskade nettoräntemarginaler för bankerna. Eftersom de grekiska bankerna stängdes ute från marknaderna för kapitalmarknadsfinansiering blev de helt beroende av Eurosystemets finansiering (21) som i allt större utsträckning gavs i form av statsgaranterat akut likviditetsstöd från Greklands centralbank.

(47) Den 3 december 2012 inledde Grekland ett återköpsprogram för grekiska statsobligationer som mottagits av investerare inom ramen för PSI-programmet, till priser som varierade från 30,2 till 40,1 % av det nominella värdet (22). De grekiska bankerna deltog i återköpsprogrammet, vilket ledde till ytterligare förluster i deras balansräkningar, eftersom den största delen av den bokföringsmässiga förlusten (dvs. skillnaden mellan marknadsvärdet och det nominella värdet) som bokförts på dessa grekiska statsobligationer vid tidpunkten för PSI-programmet blev definitiv och oåterkallelig (23).

(48) I december 2012 fick de fyra största grekiska bankerna en andra tillfällig rekapitalisering från den grekiska finansiella stabilitetsfonden.

(49) Under våren 2013 omvandlades de tillfälliga rekapitaliseringarna av de fyra bankerna till permanenta rekapitaliseringar med stamaktier, och HFSF innehade mer än 80 % av aktieinnehavet i var och en av de fyra bankerna. För de banker som genererade ett förutbestämt belopp av privat kapital fick HFSF aktier utan rösträtt, och privata investerare som tillförde nytt kapital tillsammans med HFSF beviljades köpoptioner på aktier som förvärvats av HFSF.

(50) I juli 2013 gav Greklands centralbank en rådgivare i uppgift att göra en diagnostisk studie av alla grekiska bankers låneportföljer. Rådgivaren gjorde kreditförlustprognoser på all inhemsk utlåning i de grekiska bankerna samt på lån med grekisk risk i utländska filialer och dotterbolag under en tidsperiod på 3,5 år och under ett låns löptid. Analysen gav kreditförlustprognoser i två makroekonomiska scenarion, nämligen ett grundscenario och ett ogynnsamt scenario. Greklands centralbank gjorde en bedömning av kreditförlustprognoserna för utländska låneportföljer med viss hjälp av rådgivaren.

(51) Utifrån rådgivarens bedömning av kreditförlustprognoserna gjorde Greklands centralbank ett nytt stresstest under hösten 2013 (nedan kallat stresstestet 2013) för att bedöma hur säkra de grekiska bankernas kapitalposition var både i ett grundscenario och ett ogynnsamt scenario. Greklands centralbank gjorde kapitalbehovsbedömningen med teknisk hjälp av en andra rådgivare.

(52) De viktigaste delarna av kapitalbehovsbedömningen enligt stresstestet 2013 var i) kreditförlustprognoserna (24) över bankernas låneportföljer på koncernnivå för grekisk och utländsk risk, efter avdrag för befintliga lånereserver, och ii) bankernas uppskattade rörelsevinster från juni 2013 till december 2016, utifrån en försiktig anpassning av de omstruktureringsplaner som hade överlämnats till Greklands centralbank under det fjärde kvartalet 2013. I tabell 4 sammanfattas de största grekiska bankernas beräknade kapitalbehov på koncernnivå enligt grundscenariot för stresstestet 2013. Tabell 4 Stresstestet 2013: De grekiska bankernas kapitalbehov på koncernnivå i grundscenariot (i miljoner euro) Banker Referensbaserat kärnprimärkapital (juni 2013) (1) Reserver för kreditförluster (juni 2013) (2) Kreditriskprognoser för grekisk risk (3) Kreditriskprognoser för utländsk risk (25) (4) Intern kapitalgenerering (5) Stresstest för kärnprimärkapitalkvot (december 2016) (6) Kapitalbehov (7) = (6) – (1) – (2) – (3) – (4) – (5) NBG (26) 4 821 8 134 – 8 745 – 3 100 1 451 4 743 2 183 Eurobank (27) 2 228 7 000 – 9 519 – 1 628 2 106 3 133 2 945 Alpha 7 380 10 416 – 14 720 – 2 936 4 047 4 450 262 Piraeus 8 294 12 362 – 16 132 – 2 342 2 658 5 265 425 Källa: Greklands centralbank, 2013 Stress Test of the Greek Banking Sector, mars 2014, s. 42.

(53) Den 6 mars 2014 offentliggjorde Greklands centralbank resultaten av stresstestet 2013 och begärde att bankerna skulle lämna in sina planer för kapitalanskaffning för att senast i mitten av april 2014 täcka kapitalbehoven enligt grundscenariot.

(54) Mellan slutet av mars 2013 och början av maj 2014 fortsatte de fyra bankerna med sina kapitalökningar.

2.1.2 Stödmottagaren

(55) Banken erbjuder allmänna banktjänster huvudsakligen i Grekland, Turkiet och andra länder i centrala, östra och sydöstra Europa (Cypern, Rumänien, Bulgarien, Serbien, Albanien och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien). Den erbjuder ett fullständigt sortiment av bankrelaterade och finansiella produkter och tjänster till hushåll och företag. Den är verksam inom banktjänster till privatpersoner och företag, kapitalförvaltning, försäkringar, statsobligationer, kapitalmarknader och andra tjänster. Banken har inrättats i Grekland och dess aktier är noterade på Atenbörsen. Den 30 september 2012 hade banken totalt 37 831 personer anställda (28), varav cirka en tredjedel var anställda i Grekland och en tredjedel i Turkiet, medan den återstående tredjedelen var anställda i andra länder, huvudsakligen i sydöstra Europa.

(56) Banken deltog i PSI-programmet där den handlade med grekiska statsobligationer och statliga lån med ett nominellt värde på 14 749 miljoner euro. Dess totala PSI-relaterade kostnader uppgick till cirka 11 735 miljoner euro före skatt och hade bokförts fullständigt i räkenskaperna för 2011 (29). Under återköpsprogrammet i december 2012 sålde banken de nya grekiska statsobligationer som den hade mottagit inom ramen för PSI-programmet till ett pris som låg kraftigt under det nominella värdet. Försäljningen innebar att banken gick med förlust i fråga om de nya grekiska statsobligationerna.

(57) Bankens nyckeltal i december 2010, december 2011, december 2012 och december 2013 (konsoliderade uppgifter enligt årsredovisningen) presenteras i tabell 5. Tabell 5 Nyckeltal för National Bank of Greece för 2010, 2011, 2012 och 2013 (30) Vinst och förlust (i miljoner euro) 2010 2011 2012 2013 Räntenetto 4 148 3 843 3 365 3 157 Totala rörelseintäkter 4 639 4 372 3 527 3 771 Totala rörelsekostnader – 2 512 – 2 541 – 2 322 – 2 547 Resultat före avsättningar 2 127 1 833 1 205 1 224 Nedskrivningar för att täcka kreditrisken – 1 450 – 3 439 – 2 966 – 1 373 Nedskrivningar på grekiska statsobligationer och PSI-berättigade lån 0 – 11 783 – 187 0 Nettovinst/-förlust 440 – 12 325 – 2 131 807 Selektiva volymsiffror (i miljoner euro) den 31 december 2010 den 31 december 2011 den 31 december 2012 den 31 december 2013 Totala kundfordringar 77 262 71 496 69 135 67 250 Inlåning 68 039 59 544 58 722 62 876 Summa tillgångar 120 745 106 870 104 798 110 930 Summa eget kapital (31) 10 905 – 253 – 2 042 – 7 874

(58) Tabell 5 visar att banken, utöver de stora förluster som noterades 2011 på grund av PSI-programmet (11 735 miljoner euro (32)), led av sjunkande inkomster (bland annat beroende på de högre inlåningskostnaderna) samt höga och stigande nedskrivningar av sina låneportföljer i Grekland och utomlands. Bankens likvida medel påverkades negativt av utflödet av insättningar, men kvoten mellan utlåning och inlåning förblev relativt låg jämfört med andra grekiska banker (118 % per den 31 december 2012 (33)).

(59) Efter stresstestet 2013, enligt vilket bankens kapitalbehov uppskattades till 2 183 miljoner euro i grundscenariot, avsåg banken att anskaffa 2,5 miljarder euro i kapital på marknaden.

(60) Den 6 maj 2014 tillkännagav banken att de skulle utfärda ett aktiebrevsregister (34) för ett belopp av 2,5 miljarder euro (35).

(61) Den 9 maj 2014 tillkännagav banken emissionen och placeringen av 1 136,4 miljoner nya stamaktier, till ett pris på 2,20 euro per aktie, för en total bruttobehållning på 2,5 miljarder euro (36). Ökningen av aktiekapitalet genomfördes genom indragning av företrädesrätten för befintliga aktieägare, enligt beslut av den bolagsstämma som hölls i Aten den 10 maj 2014 (37). HFSF godkände aktiekapitalökningen på grundval av två utvärderingsrapporter som utarbetades av oberoende experter enligt lag 3864 (38).

2.2 BANKENS FÖRVÄRV AV GREKISK BANKVERKSAMHET

2.2.1 Förvärv av utvalda skulder i tre kooperativa banker

(62) Den 18 mars 2012 konstaterade Greklands centralbank att de tre kooperativa bankerna inte uppfyllde kapitalkraven och att de inte skulle kunna öka sitt kapital. Därför beslutade Greklands centralbank att återkalla deras licenser och försätta dem i likvidation.

(63) Greklands centralbank ansåg att avvecklingsåtgärder, särskilt auktioneringen av insättningarna i enlighet med avvecklingsramen (artikel 63 d i lag 3601/2007) och finansieringen av det aktuella finansieringsbehovet, var avgörande för att behålla insättarnas förtroende som hade ökat efter det framgångsrika slutförandet av PSI-programmet och det andra anpassningsprogrammet, och att marknadens inställning, trots den senaste tidens vändning i marknadens förtroende, var bräcklig. Den 19 mars 2012 uppskattade den grekiska centralbanken att det sammanlagda beloppet av kundernas insättningar (baserat på oreviderade uppgifter per den 30 september 2013) i dessa tre kooperativa banker uppgick till omkring 325 miljoner euro.

(64) Greklands centralbank fortsatte med ett förfarande för uppköp och övertagande där alla insättningar, inklusive insättningar mellan banker, och fordringar och skulder till den grekiska insättnings- och investeringsgarantifonden (nedan kallad HDIGF), men inga lån, skulle överföras till en förvärvare. Den 20 mars 2012 uppmanade den grekiska centralbanken de fem största grekiska kreditinstituten vid den tidpunkten att lämna anbud. Banken och tre andra banker lämnade bindande anbud. Bankens anbud var att föredra när det gällde behandling och tid som krävdes för slutförandet av överföringen. Banken erbjöd sig att betala ett belopp motsvarande […] (39) % av de överförda insättningarna och uppskattade att överföringen kunde slutföras inom en arbetsdag.

2.2.1.1 Kooperativa banken i Lesvos-Limnos (nedan kallad Lesvos-Limnos-banken)

(65) Den 23 mars 2012 beslutade den grekiska centralbanken att Lesvos-Limnos-bankens insättningar, fordringar och skulder till HDIGF skulle överföras till banken (40). Enligt Greklands centralbank (41) uppgick det verkliga värdet av de överförda skulderna till […] miljoner euro, men inga tillgångar överfördes. Beloppet beräknades (42) till […] miljoner euro, dvs. […] % av de överförda insättningarna. Likviditetsgapet täcktes av HFSF enligt artikel 63D.13 i lag 3601/2007. Den 10 april 2012 betalade HFSF ut två tredjedelar av det totala likviditetsgapet i EFSF-obligationer samtidigt som den åtog sig att betala det återstående beloppet när det slutliga likviditetsgapet hade fastställts. Den 22 juni 2012 fastställde Greklands centralbank att det slutliga likviditetsgapet för Lesvos-Limnos-banken uppgick till 56,6 miljoner euro. HFSF täckte den ej utbetalda delen av likviditetsgapet den 20 juli 2012.

(66) Vid avvecklingen hade Lesvos-Limnos-banken 37 anställda och tre filialer. Banken tog inte över några av Lesvos-Limnos-bankens filialer och dess anställda sades upp.

2.2.1.2 Kooperativa banken i Achaia (nedan kallad Achaia-banken)

(67) Den 23 mars 2012 beslutade Greklands centralbank att Achaia-bankens insättningar, fordringar och skulder till HDIGF skulle överföras till banken (43). Enligt Greklands centralbank (44) uppgick det verkliga värdet av de överförda skulderna till […] miljoner euro, men inga tillgångar överfördes. Beloppet beräknades (45) till […] miljoner euro, dvs. […] % av de överförda insättningarna. Underskottet täcktes av HFSF enligt artikel 63D.13 i lag 3601/2007. Den 10 april 2012 betalade HFSF ut två tredjedelar av det totala likviditetsgapet i EFSF-obligationer samtidigt som den åtog sig att betala det återstående beloppet när det slutliga likviditetsgapet hade fastställts. Den 22 juni 2012 fastställde Greklands centralbank att det slutliga likviditetsgapet för Achaia-banken uppgick till 212,9 miljoner euro. HFSF täckte den ej utbetalda delen av likviditetsgapet den 20 juli 2012.

(68) Vid avvecklingen hade Achaia-banken 103 anställda och 13 filialer. Banken tog inte över några av Achaia-bankens filialer och dess anställda sades upp.

2.2.1.3 Kooperativa banken i Lamia (nedan kallad Lamia-banken)

(69) Den 23 mars 2012 beslutade Greklands centralbank att Lamia-bankens insättningar, fordringar och skulder till HDIGF skulle överföras till banken (46). Enligt Greklands centralbank uppgick det verkliga värdet av de överförda skulderna till […] miljoner euro, men inga tillgångar överfördes. Beloppet beräknades (47) till […] miljoner euro, dvs. […] % av de överförda insättningarna. Likviditetsgapet täcktes av HFSF enligt artikel 63D.13 i lag 3601/2007. Den 10 april 2012 betalade HFSF ut två tredjedelar av det totala likviditetsgapet i EFSF-obligationer samtidigt som den åtog sig att betala det återstående beloppet när det slutliga likviditetsgapet hade fastställts. Den 22 juni 2012 fastställde Greklands centralbank att det slutliga likviditetsgapet i Lamia-banken uppgick till 56,3 miljoner euro. HFSF täckte den ej utbetalda delen av likviditetsgapet den 20 juli 2012.

(70) Vid avvecklingen hade Lamia-banken 47 anställda och fem filialer. Banken tog inte över några av Lamia-bankens filialer och dess anställda sades upp.

(71) Beloppen för de tre kooperativa bankernas likviditetsgap presenteras i tabell 6. Tabell 6 Slutligt likviditetsgap för de tre kooperativa bankerna Slutligt likviditetsgap (i miljoner euro) Lesvos-Limnos-banken 56,6 Achaia-banken 212,9 Lamia-banken 56,3 Totalt 325,8 Källa: Beslut 3/1, 3/2, 3/3 av den 22 juni 2012 från kommittén för avvecklingsåtgärder vid Greklands centralbank.

2.2.2 Förvärv av utvalda tillgångar och skulder i First Business Bank

(72) FB-banken var en liten bank med en balansomslutning på 1,4 miljarder euro vid tidpunkten för avvecklingen och hade en marknadsandel på mindre än 1 % i lån och insättningar. FB-banken hade 19 filialer i Grekland och sysselsatte 260 personer den 31 december 2012.

(73) Inom ramen för stödordningen för de grekiska bankerna mottog FB-banken i) ett kapitaltillskott på 50 miljoner euro från den grekiska staten i juli 2009, ii) grekiska statspapper som uppgick till 60 miljoner euro i maj 2012 (48), och iii) en statlig garanti på emitterade obligationer med ett nominellt värde på 50 miljoner euro i mars 2011.

(74) FB-banken deltog i PSI-programmet där den handlade med grekiska statsobligationer med ett nominellt värde på 70 miljoner euro. Såsom visas i tabell 2 uppgick dess totala PSI-relaterade kostnader till cirka 49 miljoner euro före skatt. Såsom framgår av tabell 3 uppskattades FB-bankens kapitalbehov till 168 miljoner euro i stresstestet 2012.

Förvärvet av First Business Bank

(75) Den 8 november 2012 begärde Greklands centralbank att FB-banken skulle slutföra kapitalökningen senast den 30 april 2013 för att återställa sin kärnprimärkapitalkvot.

(76) Då FB-banken inte hade fått ihop det kapital som krävdes den 30 april 2013 beslutade Greklands centralbank att återkalla FB-bankens tillstånd och likviderade banken.

(77) Greklands centralbank ansåg att det var nödvändigt att vidta avvecklingsåtgärder genom ett förfarande för uppköp och övertagande av skulder, särskilt för att finansiera det aktuella likviditetsgapet och täcka kapitalbehoven som sammanhänger med de överförda tillgångarna, för att upprätthålla insättarnas förtroende för det grekiska banksystemet och på så sätt bevara den finansiella stabiliteten. Den 31 december 2012 uppskattade Greklands centralbank att den totala kundinlåningen i FB-banken uppgick till cirka 1 278 miljoner euro, varav endast 830 miljoner euro garanterades av HDIGF. Om FB-banken hade försatts i likvidation utan tillämpning av avvecklingsåtgärderna skulle det därmed inte ha funnits täckning för cirka 448 miljoner euro i insättningar.

(78) På grund av dessa finansiella stabilitetsskäl fortsatte Greklands centralbank med auktionen av FB-bankens utvalda tillgångar och skulder, inklusive insättningar. Förvärvet av FB-bankens tillgångar kunde dock ha skapat ytterligare kapitalbehov för förvärvaren, vilket innebar att ingen bank skulle gå med på att förvärva de utvalda tillgångarna och skulderna. I sin skrivelse till HFSF av den 8 maj 2013 påpekade Greklands centralbank att den ansåg det vara lämpligt att HFSF skulle täcka kapitalbehoven som en del av avvecklingskostnaderna. I sitt slutliga bindande anbud av den 10 maj 2013 begärde banken att det kapitalbehov som skapats genom förvärvet av de tillgångar som överförts från FB-banken skulle täckas av HFSF. Värdet av detta kapitalbehov uppskattades till omkring 100 miljoner euro av den grekiska centralbanken vid tidpunkten för avvecklingen (49).

(79) Den 8 maj 2013 var det bara banken och en annan bank som hade lämnat icke-bindande anbud. Anbuden från båda bankerna byggde på förutsättningen att HFSF skulle täcka både likviditetsgapet och kapitalbehovet som sammanhänger med de överförda tillgångarna. Den 10 maj 2013 lämnade banken sitt slutliga anbud. Greklands centralbank beslutade att överföra FB-bankens tillgångar och skulder till banken, vars anbud ansågs vara att föredra.

(80) Konsumentkrediter (andra än permanent eftersläpande) och de flesta av de likvida tillgångarna samt immateriella tillgångar och goodwill, immateriella rättigheter, avtal om hyra eller köp av egendom, skulder mellan banker och kundinsättningar överfördes till banken.

(81) Enligt den grekiska centralbankens ursprungliga bedömning vid tidpunkten för avvecklingen (50) uppskattades värdet av de skulder som överförts från FB-banken till banken till 1 402 miljoner euro, medan värdet av de överförda tillgångarna uppskattades till 878 miljoner euro, trots att likviditetsgapet uppgick till 524 miljoner euro. Likviditetsgapet täcktes av HFSF enligt artikel 63D.13 i lag 3601/2007, som den 28 juni 2013 betalade ut två tredjedelar av det beräknade likviditetsgapet, dvs. 349,6 miljoner euro. Greklands centralbank slutförde sin beräkning av likviditetsgapet den 7 november 2013 (51) och konstaterade att det uppgick till 457 miljoner euro (52). Den 13 november 2013 betalade HFSF ut 107,4 miljoner euro till banken.

2.2.3 Förvärvet av utvalda tillgångar och skulder i ProBank

(82) ProBank hade 112 filialer i Grekland och sysselsatte 1 087 personer (53) den 31 mars 2013.

(83) Balansräkningen för ProBank var cirka 3,2 miljarder euro per den 30 juni 2013 (54). ProBank hade en marknadsandel på 1,1 % i lån och en marknadsandel på 1,7 % i insättningar per den 31 mars 2013.

(84) ProBank deltog i PSI-programmet där den handlade med grekiska statsobligationer med ett nominellt värde på 415 miljoner euro. Såsom visas i tabell 2 uppgick dess totala PSI-relaterade kostnader till cirka 295 miljoner euro före skatt. Såsom framgår av tabell 3 beräknades ProBanks kapitalbehov uppgå till 282 miljoner euro i stresstestet 2012.

Förvärvet av ProBank

(85) Den 26 oktober 2012 begärde Greklands centralbank att ProBank skulle öka sitt kapital med 282 miljoner euro.

(86) Då ProBank inte hade lyckats öka sitt kapital i juli 2013 beslutade Greklands centralbank att återkalla dess tillstånd och likviderade banken (55). Närmare bestämt var ProBanks kapitalbas negativ och uppskattades till cirka – 16 miljoner euro, baserat på uppgifter per den 31 mars 2013 på koncernnivå. Därför uppfyllde ProBank inte sitt minimikapitalkrav och dess kapitalbas var lägre än minimiaktiekapitalet för banker, som fastställts i artikel 5.4 a i lag 3601/2007.

(87) Greklands centralbank ansåg att avvecklingsåtgärder var avgörande för att bevara insättarnas förtroende för det grekiska banksystemet och på så sätt bevara den finansiella stabiliteten. Den 31 mars 2013 uppskattade Greklands centralbank att den totala kundinlåningen i ProBank uppgick till ca 3 123 miljoner euro, varav endast 1 998 miljoner euro garanterades av HDIGF. Om ProBank hade försatts i likvidation utan tillämpning av avvecklingsåtgärder skulle cirka 1 125 miljoner euro inte ha täckts.

(88) På grund av dessa finansiella stabilitetsskäl fortsatte Greklands centralbank med auktionen av de utvalda tillgångarna och skulderna i ProBank, inklusive insättningar. Förvärvet av ProBanks tillgångar kunde dock ha skapat ytterligare kapitalbehov för förvärvaren, vilket i sin tur innebar att ingen bank skulle gå med på att förvärva de utvalda tillgångarna och skulderna. I sitt slutliga bindande anbud av den 25 juli 2013 begärde banken därför att det kapitalbehov som skapats genom förvärvet av tillgångar som överförts från ProBank skulle täckas av HFSF. Begäran om att täcka dessa kapitalbehov beaktades av HFSF vid bedömningen av de inlämnade anbuden. Värdet av dessa kapitalbehov beräknades till [180–280] miljoner euro (56).

(89) Den 24 juli 2013 lämnade en annan stor grekisk bank in ett förslag till anbud och den 25 juli 2013 lämnade banken sitt anbud. Anbuden från båda bankerna byggde på förutsättningen att HFSF skulle täcka både likviditetsgapet och det kapitalbehov som skapats av de överförda tillgångarna. Greklands centralbank beslutade att överföra tillgångarna och skulderna till banken, vars anbud ansågs vara att föredra.

(90) Konsumentkrediter (andra än lån som är permanent eftersläpande) och de flesta av de likvida tillgångarna samt immateriella tillgångar och goodwill, immateriella rättigheter, avtal om hyra eller köp av egendom, skulder mellan banker och kundinsättningar överfördes till banken.

(91) Enligt den ursprungliga bedömningen av Greklands centralbank vid tidpunkten för avvecklingen (57) uppskattades värdet av de skulder som överförts från ProBank till banken till 3 198,9 miljoner euro, medan värdet av de överförda tillgångarna uppskattades till 2 961,4 miljoner euro, trots att likviditetsgapet var på 237,6 miljoner euro. Likviditetsgapet täcktes av HFSF enligt artikel 63D.13 i lag 3601/2007, som den 9 augusti 2013 betalade ut två tredjedelar av det beräknade likviditetsgapet i likvida medel, dvs. 158,4 miljoner euro. Den 30 december 2013 slutförde Greklands centralbank beräkningen av likviditetsgapet, som uppgick till 562,7 euro (58). Den 31 december 2013 betalade HFSF ut ett belopp på 404,4 miljoner euro i likvida medel till banken (59).

2.3 STÖDÅTGÄRDER

2.3.1 Stödåtgärder som beviljats banken enligt stödordningen för de grekiska bankerna (åtgärderna L1 och A)

(92) Banken fick flera former av stöd i enlighet med rekapitaliseringsåtgärden, garantiåtgärden och åtgärden för statliga obligationslån som ingår i stödordningen för de grekiska bankerna.

2.3.1.1 Statligt likviditetsstöd som beviljats inom ramen för garantiåtgärden och åtgärden för statliga obligationslån (åtgärd L1)

(93) Banken har erhållit och fortsätter att få stöd inom ramen för garantiåtgärden och åtgärden för statliga obligationslån. I detta beslut kommer stödet att benämnas åtgärd L1. Den 30 november 2013 (60) uppgick de garantier som beviljats banken till cirka 14,8 miljarder euro. Vid denna tidpunkt uppgick de utestående statsobligationslånen till banken till 847 miljoner euro. Den 15 april 2011 hade banken erhållit statsobligationslån på 787 miljoner euro och 12,9 miljarder euro i statliga garantier.

(94) I den omstruktureringsplan för banken som de grekiska myndigheterna lämnade till kommissionen den 25 juni 2014 meddelade de grekiska myndigheterna sin avsikt att fortsätta med garantier och statsobligationer till banken enligt stödordningen för grekiska banker under omstruktureringsperioden.

2.3.1.2 Statlig rekapitalisering som beviljats inom ramen för rekapitaliseringsåtgärden (åtgärd A)

(95) I maj 2009 och december 2011 erhöll banken ett kapitaltillskott på 350 miljoner respektive 1 000 miljoner euro, dvs. sammanlagt 1 350 miljoner euro, från Grekland inom ramen för rekapitaliseringsåtgärden (åtgärd A), vilket motsvarade cirka 2 % av de riskvägda tillgångarna i banken vid denna tidpunkt.

(96) Rekapitaliseringen genomfördes i form av preferensaktier som Grekland hade tecknat till en ränta på 10 % och med en löptid på fem år. Preferensaktiernas löptid förlängdes och avgifterna höjdes 2010. Om preferensaktierna inte löses in inom fem år och inget beslut har fattats av bolagsstämman vad gäller inlösen av aktierna, kommer det grekiska finansministeriet höja kupongen med 2 % per år på kumulativ basis (det vill säga en kupong på 12 % år 6, 14 % år 7 osv.).

2.3.2 Statsgaranterat akut likviditetsstöd (åtgärd L2)

(97) Akut likviditetsstöd är en exceptionell åtgärd som gör det möjligt för ett solvent finansinstitut, som har tillfälliga likviditetsproblem, att få stöd från Eurosystemet utan att finansieringsoperationen ingår i den gemensamma penningpolitiken. Den ränta som ett sådant finansinstitut betalar för det akuta likviditetsstödet är […] räntepunkter högre än den ränta som det betalar för vanlig centralbanksrefinansiering.

(98) Greklands centralbank ansvarar för programmet för akut likviditetsstöd, vilket innebär att Greklands centralbank bär alla kostnader och risker i samband med tillhandahållandet av sådant stöd (61). Grekland beviljade Greklands centralbank en statlig garanti för det totala akuta likviditetsstöd som beviljats från Greklands centralbank. I och med antagandet av artikel 50.7 i lag 3943/2011, om ändring av artikel 65.1 i lag 2362/1995, får finansministeriet bevilja garantier för statens räkning till Greklands centralbank för att garantera dess fordringar på kreditinstitut. De banker som fått akut likviditetsstöd måste betala en garantiavgift till staten på […] räntepunkter.

(99) Den 31 januari 2012 hade banken erhållit 8,6 miljarder euro i statsgaranterat akut likviditetsstöd (62), medan motsvarande belopp var 30,9 miljarder den 31 december 2012 (63).

2.3.3 Stöd som beviljats banken genom HFSF (åtgärderna B1, B2 och B3)

(100) Sedan 2012 har banken omfattats av flera olika kapitalstödsåtgärder som beviljats av HFSF. Tabell 7 ger en översikt av dessa stödåtgärder. Tabell 7 Stödåtgärder som beviljats banken genom HFSF Första tillfälliga rekapitaliseringen – maj 2012 (i miljoner euro) Andra tillfälliga rekapitaliseringen – dec 2012 (i miljoner euro) Rekapitaliseringen våren 2013 – maj 2013 (i miljoner euro) Åtgärd B1 B2 B3 Belopp (i miljoner euro) 7 430 2 326 8 677

2.3.3.1 Den första tillfälliga rekapitaliseringen (åtgärd B1)

(101) I skälen 14–33 i beslutet att inleda förfarandet avseende NBG ges en utförlig beskrivning av den första tillfälliga rekapitaliseringen i maj (64) 2012 (åtgärd B1). Bakgrunden till och de viktigaste inslagen i denna åtgärd beskrivs i detta avsnitt.

(102) Den 20 april 2012 lämnade HFSF en utfästelse om åtagande till banken om att delta i den planerade ökningen av bankens aktiekapital till ett belopp på upp till 6,9 miljarder euro.

(103) Inom ramen för åtgärd B1 överförde HFSF 7,4 miljarder euro i EFSF-obligationer till banken den 28 maj 2012 i enlighet med bestämmelserna för den tillfälliga rekapitaliseringen som anges i lag 3864/2010 om inrättande av HFSF (nedan kallad HFSF-lagen). I skäl 50 i beslutet att inleda förfarandet avseende NBG slår kommissionen fast att ”den tillfälliga rekapitalisering som slutfördes den 28 maj 2012 innebär att det åtagande som gjordes i utfästelsen fullgjorts och att man därmed fortsätter att ge nämnda stöd”. Greklands centralbank beräknade de båda beloppen i finansieringsåtagandet och i den första tillfälliga rekapitaliseringen så att banken garanterat skulle nå en total kapitaltäckningskvot på 8 % per den 31 december 2011, det datum då den tillfälliga rekapitaliseringen bokfördes retroaktivt i bankens räkenskaper. Såsom framgår av tabell 3 täckte åtgärd B1 inte helt de kapitalbehov som konstaterades vid stresstestet 2012. Banken skulle anskaffa kapital genom en framtida kapitalökning och den tillfälliga rekapitaliseringen var endast avsedd att säkra bankens berättigande till finansiering från ECB fram till dess att kapitalet hade ökats.

(104) Det avtal som banken och HFSF ingick före tecknandet föreskrev att banken, för perioden mellan dagen för den första tillfälliga rekapitaliseringen och konversionen av den första tillfälliga rekapitaliseringen till stamaktier och andra konvertibla finansiella instrument, skulle betala en årlig avgift på 1 % av det nominella värdet av EFSF-obligationerna och att alla kupongbetalningar samt upplupen ränta för EFSF-obligationerna under denna period skulle räknas som ett ytterligare kapitaltillskott från HFSF till banken (65).

2.3.3.2 Den andra tillfälliga rekapitaliseringen (åtgärd B2)

(105) Banken bokförde ytterligare förluster under hösten 2012. Dess kapital var således återigen mindre än vad som krävs för att den skulle vara berättigad till refinansiering från ECB.

(106) En andra tillfällig rekapitalisering blev därför nödvändig. Den 21 december 2012 genomförde HFSF en andra tillfällig rekapitalisering på 2 326 miljoner euro (åtgärd B2), som än en gång finansierades genom överföring av EFSF-obligationer till banken.

(107) Summan av de två tillfälliga rekapitaliseringarna (åtgärderna B1 och B2) innebar att det totala kapitalbehov som konstaterades vid stresstestet 2012 (9,76 miljarder euro (66)) redan hade utbetalats av HFSF den 21 december 2012.

2.3.3.3 HFSF:s deltagande i rekapitaliseringen våren 2013 (åtgärd B3)

(108) Den 22 maj 2013 meddelande bankens styrelse emissionen av 2 274,1 miljoner nya aktier till ett nominellt värde av 0,30 euro till ett pris på 4,29 euro per aktie (67).

(109) Den 21 juni 2013 (68) meddelade banken att full betalning av den totala aktieökningen till ett belopp av totalt 9 756 miljoner euro gjorts, inklusive bidragsbeloppen. Det totala privata deltagandet i bankens ökning av aktiekapitalet uppgick till 1 079 miljoner euro (69). HFSF:s deltagande i ökningen av bankens aktiekapital uppgick således till 8 677 miljoner euro (åtgärd B3).

(110) Beloppet är lika med summan av åtgärderna B1 och B2, minus det privata deltagandet. Genom bankens ökning av aktiekapitalet omvandlades den första och den andra tillfälliga rekapitaliseringen (åtgärderna B1 och B2) delvis till en permanent rekapitalisering.

(111) Priset på nya aktier fastställdes till 50 % av den handelsviktade genomsnittliga aktiekursen under de 50 närmast föregående handelsdagarna före fastställandet av anbudspriset. Till följd av en omvänd aktiesplit och en minskning av bankens aktiekapital, som båda beslutats vid den extra bolagsstämman den 29 april 2012 (70), sattes priset på de nya aktierna till 4,29 euro per aktie.

(112) Omedelbart efter rekapitaliseringen våren 2013 blev HFSF den största aktieägaren i banken, med en andel på 84,39 % (71). HFSF emitterade 245 779,6 miljoner köpoptioner och beviljade privata investerare en köpoption för varje tecknad aktie, utan betalning (72). Varje köpoption ger rätt att köpa 8,23 andelar av HFSF vid regelbundna tidpunkter och lösenbelopp. Den första omgången var den 26 december 2013, och därefter kan optionerna lösas in var sjätte månad fram till den 26 december 2017. Lösenbeloppet är lika med aktiepriset på 4,29 euro plus en årlig ränta (4 % för år ett, 5 % för år två, 6 % för år tre, 7 % för år fyra och därefter 8 % på årsbasis under de senaste sex månaderna) (73).

(113) I HFSF-lagen, som ändrades 2014, fastställs att endast lösenbeloppen för köpoptionerna får justeras i händelse av en nyemission. Justeringen måste dessutom ske i efterhand och endast upp till summan av de inkomster som realiserats genom försäljning av HFSF:s förköpsrättigheter. Ingen justering ska göras i händelse av en ökning av aktiekapital utan förköpsrättigheter.

2.3.4 Stödåtgärder för förvärvade verksamheter

2.3.4.1 Statligt stöd till de tre kooperativa bankerna

(114) Som redan nämnts i avsnitt 2.2.1 täcktes likviditetsgapet i Lesvos-Limnos-banken, Achaia-banken och Lamia-banken på 56,6 miljoner euro, 212,9 miljoner euro respektive 56,3 miljoner euro, av HFSF. Det totala likviditetsgapet uppgick därför till 325,8 miljoner euro.

2.3.4.2 Stödåtgärder till FB-banken

(115) Sedan 2009 har FB-banken omfattats av flera olika stödåtgärder. Tabell 8 ger en översikt av dessa stöd. Tabell 8 Översikt av stödåtgärderna till FB-banken Stödmottagare Åtgärd Beskrivning Enhet som beviljade stödet Datum Stödbelopp (i miljoner euro) Verksamhet vid FB-banken FB1 Preferensaktier som beviljats enligt stödordningen för de grekiska bankerna Staten Juli 2009 50 FB2 Utlåning av grekiska statsobligationer inom ramen för stödordningen för de grekiska bankerna Staten Från och med januari 2009 60 FB3 Statlig garanti för emitterade obligationer inom ramen för stödordningen för de grekiska bankerna Staten Mars 2011 50 FB4 Finansiering av likviditetsgapet för de överförda tillgångarna från FB-banken till banken HFSF 10 maj 2013 (avvecklingsdatumet) 456,97 FB5 Åtagande om att täcka de kapitalbehov som sammanhänger med de tillgångar som överfördes från FB-banken till banken HFSF 10 maj 2013 (avvecklingsdatumet) 100 Totalt belopp för FB4 och FB5 556,97

2.3.4.2.1 Statlig rekapitalisering till förmån för FB-banken (åtgärd FB1)

(116) I juli 2009 investerade Grekland 50 miljoner euro i FB-banken, vilket motsvarade cirka 3 % av dess riskvägda tillgångar vid den tidpunkten. Kapitaltillskottet genomfördes inom ramen för rekapitaliseringsåtgärden som ingår i stödordningen för de grekiska bankerna. Rekapitaliseringen skedde i form av preferensaktier.

2.3.4.2.2 Statligt likviditetsstöd till förmån för FB-banken (åtgärderna FB2 och FB3)

(117) FB-banken har också omfattats av likviditetsstöd enligt garantiåtgärden och åtgärden för statliga obligationslån som ingår i stödordningen för de grekiska bankerna. I januari 2009 mottog FB-banken grekiska statspapper till ett belopp av 60 miljoner euro, som förföll i december 2011 (åtgärd FB2). I maj 2012 fick FB-banken grekiska statspapper på 60 miljoner euro som skulle förfalla i april 2015, men som annullerades den 23 maj 2013 (åtgärd FB3) (74). I mars 2011 mottog FB-banken också en statlig garanti för emitterade obligationer med ett nominellt värde på 50 miljoner euro.

2.3.4.2.3 Åtgärder för avveckling av FB-banken (åtgärderna FB4 och FB5)

i) Täckning av likviditetsgapet för tillgångar som överförts från FB-banken till banken till ett belopp av 456,97 miljoner euro (åtgärd FB4)

(118) HFSF täckte likviditetsgapet (75) för tillgångar som överförts från FB-banken till banken. I enlighet med Greklands centralbanks beslut av den 10 maj och den 7 november 2013 betalade HFSF det totala beloppet på 456,97 miljoner euro i två omgångar, den 26 juli och den 13 november 2013 (76).

ii) HFSF:s åtagande att täcka kapitalbehoven i samband med de överförda tillgångarna (åtgärd FB5)

(119) Under avvecklingsförfarandet gjorde HFSF ett åtagande om att täcka de kapitalbehov som uppstod genom förvärv av tillgångar som överförts från FB-banken. Därför skulle HFSF bli tvungen att tillföra ett belopp motsvarande 9 % av de överförda riskvägda tillgångarna till banken. Vid tidpunkten för avvecklingen uppskattades det kapitalbehov som sammanhängde med de överförda tillgångarna till 100 miljoner euro.

(120) Såsom redan nämnts i skäl 30kommer HFSF inte att tillföra ytterligare kapital till banken, eftersom bankens i sin omstruktureringsplan avstår från sin rätt att begära att HFSF täcker eventuella kapitalbehov som sammanhänger med de överförda tillgångarna.

2.3.4.3 Stödåtgärder till ProBank

(121) ProBank har inte fått något stöd inom ramen för stödordningen för de grekiska bankerna. I tabell 9 ges en översikt av de övriga stödåtgärder som ProBank har omfattats av. Tabell 9 Översikt av stödåtgärderna till ProBank Stödmottagare Åtgärd Beskrivning Enhet som beviljade stödet Datum Stödbelopp (i miljoner euro) ProBanks verksamhet PB1 Finansiering av likviditetsgapet för tillgångar som överförts från ProBank till banken HFSF 26 juli 2013 (avvecklingsdatumet) 562,73 PB2 Åtagande om att täcka de kapitalbehov som sammanhänger med de tillgångar som överförts från ProBank till banken HFSF 26 juli 2013 (avvecklingsdatumet) [180–280] Totalt belopp för PB1 och PB2 [742,73–842,73]

2.3.4.3.1 Täckning av likviditetsgapet för tillgångar som överförts från ProBank till banken till ett belopp av 562,73 miljoner euro (åtgärd PB1)

(122) HFSF finansierade likviditetsgapet för de tillgångar som överförts från ProBank till banken. I enlighet med Greklands centralbanks beslut av den 26 juli och den 30 december 2013 betalade HFSF det totala beloppet på 562,73 miljoner euro i två omgångar, den 9 augusti och den 31 december 2013.

2.3.4.3.2 HFSF:s åtagande att täcka de kapitalbehov som sammanhänger med de överförda tillgångarna (åtgärd PB2)

(123) Under avvecklingsförfarandet åtog HFSF sig att täcka köparens kapitalbehov som uppstod till följd av förvärvet av ProBanks tillgångar. Därför skulle HFSF bli tvungen att tillföra ett belopp motsvarande 9 % av de överförda riskvägda tillgångarna till banken. Vid tidpunkten för avvecklingen uppskattades kapitalbehovet som sammanhängde med de överförda tillgångarna till cirka [180–280] miljoner euro.

(124) Såsom redan nämnts i skäl 41 kommer HFSF kommer inte att tillföra ytterligare kapital till banken, eftersom banken i sin omstruktureringsplan avstår från sin rätt att begära att HFSF täcker eventuella kapitalbehov som sammanhänger med de överförda tillgångarna.

2.4 OMSTRUKTURERINGSPLANEN

(125) Den 25 juni 2014 lämnade Grekland in omstruktureringsplanen för banken, där man förklarar hur banken, som en sammanslagen enhet till följd av förvärvet av FB-banken, ProBank och de tre kooperativa bankerna, avser att återställa sin långsiktiga lönsamhet.

2.4.1 Inhemsk verksamhet

(126) Enligt omstruktureringsplanen kommer banken att inrikta sig på sin kärnverksamhet i Grekland och i Turkiet.

(127) Vad gäller Grekland är bankens huvudprioritering att återfå lönsamhet i sin grekiska bankverksamhet före omstruktureringsperiodens slut, dvs. den 31 december 2018. För detta ändamål innehåller omstruktureringsplanen en rad åtgärder som syftar till att förbättra bankens driftseffektivitet och nettoräntemarginal samt åtgärder för att öka bankens kapitalsituation och balansräkningsstruktur.

(128) Vad gäller driftseffektiviteten har banken redan inlett ett omfattande rationaliseringsprogram. Från den 31 december 2009 till den 30 december 2012 minskade banken sin fysiska närvaro i Grekland. Banken minskade antalet filialer från 575 år 2009 (77) till 511 år 2012 (78) och minskade även antalet anställda inom den grekiska bankverksamheten (från 12 534 i december 2009 (79) till 11 230 i december 2012 (80)).

(129) Från och med december 2012 till och med slutet av 2017 planerar banken att ytterligare minska antalet anställda i Grekland (från 13 675 till […]) (81), trots effekterna av förvärvet av FB-banken och ProBank som hade 260 respektive 1 087 anställda (82)). Skillnaden mellan antalet anställda inom den grekiska bankverksamheten per den 31 december 2012 (11 230) och den sammanlagda grekiska personalstyrkan vid utgången av 2012 (13 675) beror på att antalet anställda inom andra verksamheter, t.ex. försäkringsverksamhet (Ethniki Hellenic General Insurance SA), turismverksamhet (Astir Palace Vouliagmenis SA) och fastighetsverksamhet (Pangaea NBG Reic) har räknats med.

(130) Från och med december 2012 till och med slutet av 2017 kommer banken att fortsätta rationaliseringen av det nationella nätet. Antalet filialer kommer att öka med […] från 511 till […]. Det erinras om att banken under 2013 förvärvade FB-banken och ProBanks nät med 112 respektive 19 filialer.

(131) Den ökade effektiviteten i fråga om filialer och personal kommer att bidra till att minska den totala kostnaden för den grekiska verksamheten med […] % från 1 301 miljoner euro pro forma 2012 till […] miljoner euro 2017 (83). Detta får till följd att de förväntade kostnaderna i förhållande till intäkterna (K/I-talet) för bankens grekiska verksamhet kommer att understiga […] % i slutet av omstruktureringsperioden.

(132) I omstruktureringsplanen beskrivs också hur banken kommer att sänka sina finansieringskostnader, vilket är en avgörande faktor för att återställa lönsamheten. Banken räknar med att kunna betala lägre räntor på sin inlåning till följd av det stabilare klimatet och särskilt den förväntade stabiliseringen och återhämtningen av den grekiska ekonomin, som förväntas växa igen från och med 2014. Ränteskillnaderna för inlåning (genomsnitt för tidsbunden inlåning, disponibla medel och sparräntor) förväntas minska i Grekland. Bankens beroende av det statsgaranterade akuta likviditetsstödet och Eurosystemet ska också minska under omstruktureringsperioden.

(133) Enligt omstruktureringsplanen kommer banken dessutom att förbättra sin balansomslutning. Bankens kvot mellan utlåning och inlåning i Grekland kommer att sänkas ytterligare, samtidigt som dess kapitalkrav kommer att förbättras (från en kärnprimärkapitalkvot på 8,4 % på koncernnivå per den 31 december 2013).

(134) En annan prioriterad fråga är hanteringen av nödlidande lån. Banken kommer att förbättra sina kreditprocesser för både låneuppläggning (bättre säkerhetstäckning, sänkta gränsvärden) och hantering av nödlidande lån. Andelen nödlidande lån kommer att […], med en förväntad avkastning på […] % i slutet av omstruktureringsperioden (84). Riskkostnaden (kreditförluster) kommer att minska från 2 miljarder euro 2012 till […] miljarder euro 2018 (85).

(135) Banken kommer att kunna öka sin lönsamhet tack vare förbättrad driftseffektivitet, ökad räntemarginal och sänkta riskkostnader. Banken räknar med att vinsten i Grekland kommer att uppgå till […] miljoner euro och […] miljoner euro för 2014 respektive 2018. Avkastningen på eget kapital kommer att uppgå till […] % under 2017 för den grekiska verksamheten (86), vilket är tillräckligt med tanke på bankens riskprofil vid denna tidpunkt (87).

2.4.2 Internationell bankverksamhet (bortsett från Turkiet)

(136) Banken har redan börjat skuldsanera och omstrukturera sitt internationella nät. Antalet filialer i sydöstra Europa har minskat med 170 sedan 2009 (88).

(137) Banken kommer att fortsätta omstrukturera och skuldsanera sitt internationella nät. I synnerhet kommer banken att sälja sina utländska dotterbolag i […] och avyttra sina filialer i […]. Avyttringarna utgör […] % av bankens tillgångar utanför Grekland och Turkiet, dvs. […] miljoner euro av 12 101 miljoner euro i slutet av 2012.

(138) Filialer i […] och […] samt dotterbolaget i […] ska […].

(139) Som ett resultat av avyttringarna ska moderbolagets finansiering avskaffas i slutet av omstruktureringsperioden.

2.4.3 Turkiet

(140) Banken har för avsikt att minska sitt ägande i Finansbank till 60 % […].

(141) […] kommer att förse Finansbank med […] och förbättra bankens åtagande att tillhandahålla […] till Finansbank under omstruktureringsperioden.

(142) Banken planerar att Finansbank ska växa avsevärt under omstruktureringsperioden. Den kommer även att genomföra en plan för kostnadskontroll. Under 2014 har Finansbank för avsikt att […] och […]. Under följande år, […], vilket leder till en minskning av K/I-talet från […] till […] i slutet av omstruktureringsperioden (89).

(143) I omstruktureringsplanen föreskrivs en systematisk kontroll av de risker som tas av Finansbank. Nedskrivningarna förväntas uppgå till minst […] % av konsumentkrediterna från 2014 till 2018, med en förväntad avkastning på tillgångarna på […] % 2018. Avkastningen på eget kapital för Finansbank kommer att förbli hög under hela perioden.

(144) Banken sålde sin turkiska försäkringsverksamhet (livförsäkring och skadeförsäkring) år 2012 till en vinst på […] miljoner euro (90).

2.4.4 Annan verksamhet än bankverksamhet: försäljning av […] fastighetsverksamhet

(145) Banken har minskat sitt ägande i fastighetsdotterbolaget Pangea till under 35 % med positiva effekter på bankens kärnprimärkapitalkvot (91). Banken planerar också att sälja […] före den […] och dess privata dotterbolag före den […].

2.4.5 Anskaffning av privat kapital och bidrag från befintliga aktieägare och innehavare av efterställda fordringar

(146) Banken har lyckats anskaffa betydande mängder kapital på marknaden och har därigenom minskat sitt behov av statligt stöd.

(147) Först anskaffade banken privat kapital under 2009 med en nyemission på 1 247 miljoner euro. Under 2010 anskaffade banken på nytt 1 815 miljoner euro (92) i privat kapital från marknaden. Såsom anges i skäl109 har banken även lyckats anskaffa 1 079 miljoner euro i kapital från privata investerare genom rekapitaliseringen våren 2013. Antalet aktieägare, däribland dem som deltog i kapitalökningarna 2009 och 2010, minskade kraftigt under rekapitaliseringen våren 2013 eftersom HFSF fick 84,4 % av bankens aktier och de nya investerarna fick 10,5 % av aktieinnehavet, vilket innebar att de befintliga aktieägarna endast stod för ett aktieinnehav på 5,1 %. Ingen utdelning har betalats till stamaktieägarna sedan 2007 eller till amerikanska preferensaktieägare sedan 2009 (93).

(148) Banken anskaffade 2,5 miljarder euro i kapital från marknaden i maj 2014. Banken har för avsikt att […].

(149) Vad gäller innehavare av hybrid- och efterställda skulder erbjöd sig banken den 3 januari 2012 att köpa tillbaka föredragna värdepapper till priser som varierade från 45 till 70 % av värdepapperens nominella värde. Vid detta tillfälle köpte banken även tillbaka täckta obligationer. För vart och ett av dessa återköp fastställdes priset utifrån instrumentens marknadsvärde och omfattade en premie på maximalt tio procentenheter, som lades till för att locka investerare att delta i återköpet. Godkännandegraden var 44 % och den totala kapitalökningen uppgick till omkring 302 miljoner euro (94).

(150) Senare under 2012 och 2013 genomförde banken ytterligare skuldförvaltning avseende värdepapper som emitterats till investerare, inklusive täckta obligationer, hybridinstrument, sekundärkapitaltillskott och preferensaktier som emitterats i Förenta staterna. Dessa återköp genererade ytterligare kapital på […] miljoner euro. Överlag uppger banken att det totala kapital som genererats genom skuldförvaltning under de senaste åren uppgår till cirka […] miljoner euro (95). Som ett resultat av dessa återköp minskade utestående hybridskulder och efterställda skulder till 293 miljoner euro per den 31 december 2013.

2.5 DE GREKISKA MYNDIGHETERNAS ÅTAGANDEN

(151) Den 25 juni 2014 ingick Grekland ett åtagande om att banken och dess filialer skulle genomföra den omstruktureringsplan inlämnades den 25 juni 2014 och gjorde ytterligare åtaganden om genomförandet av omstruktureringsplanen (nedan kallade åtagandena). Åtagandena i bilagan sammanfattas i detta avsnitt.

(152) För det första har Grekland åtagit sig att se till att banken omstrukturerar sin kommersiella verksamhet i Grekland och fastställer ett högsta antal filialer och anställda samt ett krav avseende högsta totala kostnader som ska uppnås senast den 31 december 2017 (96).

(153) Grekland har också lovat att banken ska minska kostnaderna för inlåning i Grekland och uppfylla ett maximalt förhållande mellan nettoutlåning och nettoinlåning (97) senast den 31 december 2017 (98).

(154) När det gäller bankens utländska dotterbolag har Grekland åtagit sig att se till att banken inte kommer att tillhandahålla […] och att den kommer att avyttra ett minoritetsinnehav i nämnda dotterbolag. Grekland har också åtagit sig att se till att banken skuldsanerar ett antal utländska dotterbolag senast den 30 juni 2018 (99).

(155) Grekland har vidare åtagit sig att se till att banken avyttrar […] och dess privata dotterbolag, samt ett antal värdepapper. Dessutom kommer banken inte att köpa värdepapper av bristande kvalitet, med några få undantag (100).

(156) Grekland gjorde ett antal åtaganden avseende styrningen av banken. Grekland åtog sig att begränsa ersättningen till bankens anställda och chefer, […] (101).

(157) Grekland har också lovat att banken kommer att förbättra sin kreditpolicy för att försäkra sig om att beslut om beviljande och omstrukturering av lån syftar till att maximera bankens lönsamhet. Grekland har vidare lovat att banken kommer att uppfylla höga standarder när det gäller övervakning av kreditrisker samt omstrukturering av lån (102).

(158) Ett antal åtaganden rör bankens affärer med anslutna låntagare. Syftet med dessa åtaganden är att säkerställa att banken inte avviker från ansvarsfull bankpraxis vid beviljande eller omstrukturering av lån till sina anställda, chefer och aktieägare samt till offentliga enheter, politiska partier och medieföretag (103).

(159) Slutligen har Grekland åtagit sig att se till att banken uppfyller vissa beteendemässiga begränsningar, såsom ett kupong- och utdelningsförbud, ett förvärvsförbud och ett förbud mot att göra reklam för statligt stöd (104).

(160) Åtagandena kommer att övervakas av en övervakningsförvaltare fram till den 31 december 2018.

(161) Vad gäller köpoptionerna har Grekland uppgett att man kommer att ansöka om kommissionens godkännande före varje återköp som utfärdas av banken eller av något statligt organ, inklusive HFSF (105).

3. SKÄL FÖR ATT INLEDA DET FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDET MED AVSEENDE PÅ DEN FÖRSTA TILLFÄLLIGA REKAPITALISERINGEN

(162) Den 27 juli 2012 inledde kommissionen ett formellt granskningsförfarande för att kontrollera att villkoren i 2008 års bankmeddelande (106) uppfyllts när det gäller lämpligheten, nödvändigheten och proportionaliteten i fråga om den första tillfälliga rekapitalisering som HFSF gjort till förmån för banken (åtgärd B1).

(163) När det gällde åtgärdens lämplighet uttryckte kommissionen tvivel om huruvida banken hade vidtagit alla åtgärder för att undvika framtida stödbehov, eftersom stödet gavs efter det att rekapitaliseringar och likviditetsstöd genomförts och med tanke på den utdragna undsättningsperioden (107). Dessutom var kommissionen inte på det klara med vem som skulle kontrollera banken när den första tillfälliga rekapitaliseringen ersattes med en ständig rekapitalisering (108), eftersom banken kunde komma att kontrolleras av antingen staten eller privata minoritetsägare. I båda fallen angav kommissionen att den vill säkerställa att kvaliteten på bankens förvaltning och särskilt dess utlåningsprocess inte försämras.

(164) När det gäller nödvändigheten av den första tillfälliga rekapitaliseringen ifrågasatte kommissionen i skäl 67 i beslutet att inleda förfarandet avseende NBG om alla möjliga åtgärder hade vidtagits för att banken inte skulle behöva stöd igen i framtiden. Eftersom den tillfälliga rekapitaliseringens varaktighet var oviss kunde kommissionen inte heller avgöra om den var tillräcklig och förenlig med principerna om ersättning och ansvarsdelning enligt reglerna om statligt stöd. Eftersom villkoren för att omvandla den första tillfälliga rekapitaliseringen till en permanent rekapitalisering inte var kända när beslutet att inleda förfarandet avseende NBG antogs, kunde kommissionen inte heller bedöma dessa villkor.

(165) När det gäller stödets proportionalitet uttryckte kommissionen tvivel om huruvida skyddsåtgärderna (förbudet mot att göra reklam för statligt stöd, kupong- och utdelningsförbudet, återköpsförbudet och köpoptionsförbudet enligt i skäl 71 i beslutet att inleda förfarandet avseende NBG) var tillräckliga i förhållande till den första tillfälliga rekapitaliseringen. I skäl 72 i nämnda beslut angav kommissionen vidare att snedvridningar av konkurrensen kunde uppstå till följd av att det saknas regler för att förhindra att HFSF samordnar de fyra största grekiska bankerna (dvs. banken, Alpha-banken, Eurobank och Piraeus) och att det saknas lämpliga skyddsåtgärder för att undvika att de utbyter kommersiellt känslig information. Kommissionen föreslog därför att en övervakningsförvaltare skulle utses som skulle vara fysiskt närvarande i banken.

4. SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER PÅ DET FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDET MED AVSEENDE PÅ DEN FÖRSTA TILLFÄLLIGA REKAPITALISERINGEN

Synpunkter från en grekisk bank

(166) Den 3 januari 2013 mottog kommissionen synpunkter från en grekisk bank på beslutet att inleda förfarandet avseende NBG. Den grekiska banken påpekade att HFSF:s rekapitalisering av grekiska banker i princip var ett välkommet steg mot ett sundare och mer bärkraftigt banksystem och framförde inga invändningar mot rekapitaliseringen av banken.

(167) Samtidigt som den grekiska banken uttryckte sitt fulla stöd för principen om rekapitaliseringen av grekiska banker genom HFSF, förväntade den sig att HFSF:s rekapitalisering skulle vara öppen på lika villkor för alla banker som bedriver verksamhet i Grekland, för att minimera snedvridningen av konkurrensen och undvika diskriminering.

5. GREKLANDS SYNPUNKTER PÅ DET FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDET MED AVSEENDE PÅ DEN FÖRSTA TILLFÄLLIGA REKAPITALISERINGEN

(168) Den 5 september 2012 inkom Grekland med synpunkter från Greklands centralbank och HFSF.

5.1 SYNPUNKTER FRÅN GREKLANDS CENTRALBANK

(169) När det gäller lämpligheten av den första tillfälliga rekapitaliseringen konstaterade Greklands centralbank att det kapitalbelopp på 18 miljarder euro som HFSF använde för att rekapitalisera de fyra största grekiska bankerna i maj 2012 var mindre än det slutgiltiga belopp som behövdes för att dessa banker gradvis skulle uppnå och bibehålla en kärnprimärkapitalkvot på 10 % och en kärnprimärkapitalkvot på 7 % i ett treårigt scenario med negativ stress. Den konstaterade också att den första rekapitaliseringen var tillfällig eftersom rekapitaliseringsprocessen skulle leda till ett ökat aktiekapital för dessa fyra banker.

(170) Greklands centralbank konstaterade även att rekapitaliseringen av de största grekiska bankerna utgör en del av en mer långsiktig omstrukturering av den grekiska banksektorn. Den påpekade att om en bank förblir i privat ägo kommer ledningen med största sannolikhet att förbli densamma, men om en bank blir statsägd (dvs. ägs av HFSF) får HFSF utse en ny ledning som under alla omständigheter kommer att bedömas av Greklands centralbank. Greklands centralbank påpekade att den kontinuerligt bedömer företagsstyrningsramen, ledningens lämplighet och riskprofilen för varje bank för att se till att det inte tas överdrivna risker. Den påpekade även att HFSF redan har utsett företrädare i styrelserna för de rekapitaliserade bankerna.

(171) När det gäller nödvändigheten av den första tillfälliga rekapitaliseringen konstaterade Greklands centralbank att bankens rekapitalisering var begränsad för att man skulle kunna se till att de då gällande lägsta kapitalkraven (8 %) uppfylldes. Den angav även att den utdragna tiden före rekapitaliseringarna berodde på den kraftiga försämringen av verksamhetsklimatet i Grekland och effekterna av PSI-programmet, komplexiteten i uppgiften i stort och behovet av att maximera privata investerares deltagande i aktiekapitalökningarna.

(172) När det gäller proportionaliteten av den första tillfälliga rekapitaliseringen påpekade Greklands centralbank att man säkerställer ett fullständigt genomförande av den omstruktureringsplan som ska överlämnas till kommissionen genom att upphäva HFSF:s rösträtt, bl.a. om omstruktureringsplanen överträds. Greklands centralbank påpekade även att bankens svårigheter inte beror på vare sig en underskattning av riskerna av bankens ledning eller kommersiellt aggressiva åtgärder.

5.2 SYNPUNKTER FRÅN HFSF

(173) När det gäller lämpligheten av den första tillfälliga rekapitaliseringen angav HFSF, i fråga om eventuell statlig inblandning om staten ger betydande statligt stöd genom HFSF och om HFSF har full rösträtt, att de banker som HFSF finansierar inte betraktas som offentliga enheter som står under statlig kontroll och att de inte kontrolleras av staten efter det att de har rekapitaliserats permanent av HFSF. HFSF påpekade att det rör sig om ett helt oberoende privaträttsligt rättssubjekt med rätt att fatta självständiga beslut. Det är inte underkastat statlig kontroll i enlighet med artikel 16C.2 i HFSF-lagen, där det föreskrivs att kreditinstitut som HFSF har gett kapitalstöd till inte ingår i den offentliga sektorn. HFSF hänvisade också till sin ledningsstruktur.

(174) När det gäller HFSF:s inblandning i ledningen av banken konstaterade HFSF att den skulle respektera bankens självständighet och inte hindra dess dagliga ledning eftersom den endast skulle fylla den funktion som fastställts i HFSF-lagen. HFSF angav att det inte skulle finnas något inflytande eller någon samordning från statens sida och att bankens beslut i fråga om utlåningsprocessen (bland annat i fråga om säkerheter, prissättning och låntagares solvens) skulle fattas utifrån kommersiella kriterier.

(175) HFSF påpekade dessutom att det fastställs lämpliga skyddsåtgärder i HFSF-lagen och i det avtal som ingås före tecknandet för att hindra privata aktieägare från att ta överdrivna risker. HFSF nämnde här inslag såsom i) utnämnandet av företrädare för HFSF som oberoende, icke verkställande ledamöter i bankens styrelse och deras deltagande i diverse kommittéer, ii) en företagsbesiktning av banken från HFSF:s sida och iii) begränsade rösträttigheter efter en slutgiltig rekapitalisering till dess att banken uppfyller villkoren i omstruktureringsplanen.

(176) Beträffande nödvändigheten av den första tillfälliga rekapitaliseringen och särskilt nivån på ersättningen för stödet, uppgav HFSF att ersättning hade avtalats med företrädare för kommissionen, Europeiska centralbanken (ECB) och Internationella valutafonden (IMF). När det gäller den överenskomna nivån tog man hänsyn till att den första tillfälliga rekapitaliseringen skulle omvandlas till en permanent rekapitalisering före den 30 september 2012, en tidsgräns som fastställdes i mars 2012 i memorandumet mellan kommissionen, ECB, IMF och Grekland.

(177) När det gäller proportionaliteten hos den första tillfälliga rekapitaliseringen konstaterade HFSF att de vidtagna åtgärderna, t.ex. de som beskrivs i skäl 175, utgör tillräckliga skyddsåtgärder med tanke på det enorma stödbelopp som mottagits och den utdragna undsättningsperioden. HFSF uppgav vidare att lämpliga åtgärder har vidtagits för att se till att banker i vilka HFSF är delaktig inte utbyter kommersiellt känslig information sinsemellan. Sådana åtgärder inbegriper utnämnandet av olika företrädare från HFSF för dessa banker, de uppdrag som ges till dessa företrädare, särskilt för att se till att information inte utbyts mellan olika företrädare samt tydliga interna instruktioner till dessa tjänstemän om att inte överföra kommersiellt känslig information från bankerna. Dessutom angav HFSF att den inte utövar sina rättigheter i förhållande till banker på ett sätt som kan förhindra, begränsa, snedvrida eller avsevärt minska eller hindra en effektiv konkurrens. Slutligen påpekade HFSF att styrelseledamöterna och de anställda omfattas av stränga sekretessregler och förvaltaruppdrag samt bestämmelser om tystnadsplikt med avseende på verksamheten.

6. BEDÖMNING AV DET STÖD SOM HÄNFÖR SIG TILL FÖRVÄRVADE FÖRETAG

6.1 BEDÖMNING AV DET STATLIGA STÖDET FÖR AVVECKLING AV DE TRE KOOPERATIVA BANKERNA

6.1.1 Förekomst av statligt stöd och stödbelopp

(178) Först måste kommissionen bedöma om det statliga stödet för avvecklingen av de tre kooperativa bankerna (dvs. finansiering av likviditetsgapet som gjorde överföringen av insättningarna möjlig) utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget. Enligt denna bestämmelse innebär statligt stöd sådant stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, oavsett slag, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag, i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.

(179) Kommissionen kommer att börja med att bedöma huruvida det förelåg en fördel till förmån för följande potentiella stödmottagare: i) de kooperativa bankerna och den eventuellt överförda ”verksamheten” till banken och ii) banken.

i) Förekomst av stöd till de tre kooperativa bankerna och verksamhet som eventuellt överförs till banken.

(180) När det gäller de tre kooperativa bankerna konstaterar kommissionen att Lesvos-Limnos-banken, Achaia-banken och Lamia-banken har likviderats och att deras tillstånd har återkallats. Därför kommer de inte längre att bedriva ekonomisk verksamhet på bankmarknaden.

(181) Det statliga stödet, det vill säga finansieringen av likviditetsgapet, skulle utgöra statligt stöd till de överförda fordringarna och skulderna i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget endast om de tillsammans utgör ett företag. Begreppet företag omfattar varje enhet som bedriver ekonomisk verksamhet, oavsett rättslig status och hur den finansieras. All verksamhet som består i att erbjuda varor eller tjänster på en viss marknad anses utgöra en ekonomisk verksamhet. För att ta reda på om företaget i fråga mottar stöd måste kommissionen bedöma om överlåtelse av fordringar och skulder medför överlåtelse av en ekonomisk verksamhet.

(182) Såsom redan nämnts i avsnitt 2.2.1 överfördes endast insättningar, fordringar och skulder gentemot HDIGF till banken efter avvecklingen av de tre kooperativa bankerna. De tre kooperativa bankerna hade 187 anställda och sammanlagt 21 filialer. Det bör noteras att ingen automatisk överföring av filialer, anställningsavtal eller lån utfördes mellan de tre kooperativa bankerna och banken. Omständigheten att lånen inte överfördes till banken utan behölls inom de tre likviderade kooperativa bankerna och omständigheten att inga filialer överfördes och att det inte utfördes någon automatisk överföring av anställningsavtal (109) leder därför till slutsatsen att ingen överföring av ekonomisk verksamhet har ägt rum. De överförda skulderna (dvs. insättningar) kan inte anses vara mottagare av statligt stöd, eftersom de inte utgör ett företag.

(183) Sammanfattningsvis har de tre befintliga rättsliga enheterna försatts i likvidation och bedriver inte längre någon bankverksamhet. De överförda skulderna utgör inte heller en ekonomisk verksamhet.

(184) Slutsatsen är därför att HFSF:s beviljande av EFSF-obligationer till banken för att täcka likviditetsgapet för förvärvade tillgångar och skulder från de tre kooperativa bankerna inte tillåter en fortsättning av de tre kooperativa bankernas ekonomiska verksamhet. Därför utgör HFSF-stödet inte stöd till de likviderade enheterna eller stöd till de överförda tillgångarna och skulderna.

ii) Förekomst av stöd till banken

(185) När det gäller huruvida försäljningen av de tre kooperativa bankernas tillgångar och skulder utgör statligt stöd till banken, måste kommissionen bedöma om vissa krav är uppfyllda och särskilt om i) försäljningen var öppen, villkorslös och icke-diskriminerande, ii) försäljningen skedde på marknadsmässiga villkor, och iii) om staten maximerat försäljningspriset för de berörda tillgångarna och skulderna (110).

(186) Såsom redan nämnts i skäl 64 kontaktade Greklands centralbank endast de fem största grekiska kreditinstituten som var verksamma i Grekland vid den tidpunkten. Det begränsade antalet köpare som kontaktades innebär inte att anbudsförfarandet inte var öppet eftersom de var de enda kreditinstitut som sannolikt kunde vara intresserade av att lämna anbud. I försäljningspaket ingick endast inlåning. För att dra nytta av synergieffekterna av dessa måste instituten i fråga vara verksamma inom det berörda geografiska området. En bank utan närvaro i dessa områden skulle inte kunna erbjuda insättarna några tjänster, vilket innebär att behållningen från insättningarna skulle bli minimal och förvärvaren skulle få bära kostnaden för förvärvet av insättningarna till ingen nytta. Greklands centralbank kunde därför rimligtvis, inom den korta tidsfrist som stod till buds för att upplösa de tre kooperativa bankerna, anta att endast kreditinstitut vars affärsmodeller är förenliga med möjligheten att tillhandahålla tjänster åt dessa insättare skulle ha intresse av att förvärva dessa tillgångar. Banken och tre andra banker lämnade bindande anbud. Bankens anbud var att föredra vad gäller ersättning och tid som krävdes för slutförande av överföringen. Banken erbjöd sig att betala ett belopp motsvarande […] % av de överförda insättningarna och uppskattade att överföringen kunde slutföras inom en arbetsdag.

(187) På grundval av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att förekomsten av statligt stöd till banken kan uteslutas i enlighet med punkt 20 i omstruktureringsmeddelandet och kommissionens beslutspraxis (111).

iii) Slutsatser om förekomsten av stöd

(188) Det statliga stöd som ingår i försäljningen av de tre kooperativa bankerna utgör inte statligt stöd till de tre kooperativa bankerna, till de överförda tillgångarna eller till banken. Därför kan åtgärden inte utgöra stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget.

6.2 BEDÖMNING AV STÖDET TILL FIRST BUSINESS BANK

6.2.1 Förekomst av statligt stöd och stödbelopp

(189) Kommissionen måste bedöma om stödåtgärderna utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget.

6.2.1.1 Förekomst av stöd i de åtgärder som beviljats enligt stödordningen för de grekiska bankerna (åtgärderna FB1, FB2 och FB3)

(190) Kapitaltillskottet på 50 miljoner euro från Grekland till FB-banken i juli 2009 (åtgärd FB1), de grekiska statspapperen till ett värde av 60 miljoner euro i maj 2012 (åtgärd FB2) och de statliga garantier som getts till FB-banken för utfärdande av obligationer till ett nominellt värde av 50 miljoner euro i mars 2011 (åtgärd FB3) beviljades inom ramen för stödordningen för de grekiska bankerna (112). I beslutet om godkännande av denna stödordning drog kommissionen slutsatsen att de åtgärder som beviljats inom ramen för ordningen skulle utgöra statligt stöd.

(191) Därför konstaterar kommissionen att den överförda verksamheten inte skulle existera utan dessa åtgärder. Dessa åtgärder har bidragit till att stabilisera och bibehålla den ekonomiska verksamhet som senare överfördes till banken och kommissionen anser därför att de har gynnat den ekonomiska verksamhet som bedrevs av FB-banken, vilken senare överfördes till banken, och att de således utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget.

6.2.1.2 Förekomst av stöd i de åtgärder som beviljats när det gäller avvecklingen av FB-banken (åtgärderna FB4 och FB5)

(192) Kommissionen konstaterar att HFSF är en enhet som inrättats och finansieras av Grekland för att stödja banker, och att åtgärderna FB4 och FB5 därför inbegriper statliga medel. Kommissionen noterar också att åtgärderna FB4 och FB5 är av selektiv karaktär eftersom de endast gynnar FB-bankens verksamhet.

(193) Vidare anser kommissionen att åtgärderna FB4 och FB5 innebär en klar fördel för FB-bankens verksamhet genom att hålla dem vid liv. Överföringsuppdraget är i detta fall en försäljning ”en bloc”. Även om eget kapital och efterställda skulder inte kommer att överföras kommer de viktigaste produktiva banktillgångarna däremot att överföras (filialer, inlåning och lån). Åtgärd FB4 innebär därför en fördel för de överförda verksamheterna eftersom den tillhandahåller tillräckliga tillgångar för att täcka inlåningen och den överförda verksamheten fortsätter att existera på grund av försäljningen av FB-bankens tillgångar en bloc.

(194) Utan åtgärd FB5 hade försäljningen inte varit möjlig eftersom överföringen skulle ha kunnat inverka negativt på förvärvarens kapitaltäckningsgrad. De överlåtna verksamheterna skulle således inte längre existera, och därmed innebär åtgärderna FB4 och FB5 en klar fördel för dem.

(195) Kommissionen anser inte att åtgärderna FB4 och FB5 överensstämmer med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi (nedan kallad den marknadsekonomiska investerarprincipen). Faktum är att HFSF inte har några utsikter att göra vinst på sitt bidrag, eftersom den inte fick någon fordran på banken i utbyte för bidraget, utan endast en fordran på företaget i likvidation, det vill säga FB-banken (113). Därför kommer HFSF förmodligen inte att helt återvinna de medel som den bidragit med.

(196) Den selektiva fördel som åtgärderna FB4 och FB5 innebär snedvrider konkurrensen genom att hålla en bankverksamhet vid liv, så att banken kan bedriva verksamhet på marknaden och konkurrera med andra banker, även dotterbolag till utländska banker som är verksamma i Grekland eller som eventuellt är intresserade av att ta sig in på den grekiska marknaden. Åtgärderna FB4 och FB5 påverkar handeln mellan medlemsstaterna och kan snedvrida konkurrensen.

(197) Kommissionen drar därför slutsatsen att HFSF:s täckning av likviditetsgapet på 456,97 miljoner euro avseende tillgångar som överförts från FB-banken till banken och HFSF:s åtagande om att täcka de kapitalbehov som sammanhänger med dessa tillgångar, som kan komma att uppgå till 100 miljoner euro, utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget.

Stödmottagare för åtgärderna FB4 och FB5

(198) Såsom redan förklarats i skäl 193 anser kommissionen att FB-bankens verksamhet är stödmottagare för åtgärderna FB4 och FB5, eftersom stödet gjorde att de ekonomiska verksamheterna inom banken kunde fortsätta.

(199) När det gäller frågan om huruvida försäljningen av FB-bankens verksamhet utgör statligt stöd till banken måste kommissionen bedöma om vissa krav är uppfyllda i enlighet med punkt 49 i bankmeddelandet från 2008. Kommissionen måste särskilt undersöka om i) försäljningen skedde på ett öppet och icke-diskriminerande sätt, ii) försäljningen skedde på marknadsmässiga villkor och iii) om finansinstitutet eller staten maximerade försäljningspriset av berörda tillgångar och skulder.

(200) Banken förvärvade paketet av tillgångar och skulder i FB-banken eftersom den hade lämnat in det bästa erbjudandet inom ramen för ett icke-diskriminerande anbudsförfarande som var öppet för andra banker. Greklands centralbank beslutade att endast kontakta de fyra största bankerna som är verksamma i Grekland, och av dessa lämnade endast banken och en annan bank icke-bindande anbud. Greklands centralbank uppmanade de två anbudsgivarna att lägga fram förbättrade anbud. Greklands centralbank valde NBG eftersom dess anbud medförde lägre avvecklingskostnader (114).

(201) Kommissionen noterar att Greklands centralbank endast kontaktade fyra banker (115). Det begränsade antalet köpare som kontaktats utesluter inte att anbudsförfarandet var öppet med tanke på bristen på andra banker som bedriver verksamhet i Grekland som är tillräckligt stora för att absorbera de upphandlade tillgångarna och som hade tillräckligt kapital vid tidpunkten för avvecklingen, och med tanke på det begränsade intresse som utländska kreditinstitut och finansinstitut visade för bankverksamhet i Grekland vid tidpunkten för avvecklingen. Beslutet om portföljen av tillgångar och skulder som skulle överföras och den tidsplan som anbuden skulle uppfylla för att vara giltiga fattades dessutom i förväg av Greklands centralbank. Kommissionen anser att försäljningsprocessen var öppen och icke-diskriminerande.

(202) Det negativa priset (det vill säga med hänsyn till likviditetsgapet och täckningen av ovannämnda kapitalbehov) för tillgångarna och skulderna i FB-banken utesluter inte att försäljningspriset motsvarar verksamhetens marknadsvärde (116). Kommissionen har inga skäl att anse att anbudet och det pris som betalats inte återspeglade verksamhetens marknadspris. Kommissionen erinrar om att det verkliga värdet av de överförda tillgångarna inledningsvis uppskattas av Greklands centralbank och sedan kontrolleras och justeras av externa experter under de följande sex månaderna enligt den grekiska lagstiftningen. Kommissionen anser därför att försäljningen skedde på marknadsmässiga villkor. På grundval av ovanstående och i enlighet med punkt 49 i bankmeddelandet från 2008, punkt 20 i omstruktureringsmeddelandet och dess beslutspraxis (117), drar kommissionen slutsatsen att statligt stöd till banken kan uteslutas.

6.2.1.3 Slutsats om förekomsten av stöd och det totala beloppet av mottaget stöd

(203) På grundval av skälen190–197 anser kommissionen att åtgärderna FB1, FB2, FB3, FB4 och FB5 uppfyller villkoren i artikel 107.1 i fördraget och utgör statligt stöd.

(204) Kommissionen drar därför slutsatsen att FB-banken har mottagit statligt stöd i form av ett kapitaltillskott på 606,97 miljoner euro (åtgärderna FB1, FB4 och FB5), lån i form av grekiska statspapper på 60 miljoner euro (åtgärd FB2) och statliga garantier på 50 miljoner euro (åtgärd FB3), som sammanfattas i tabell 10. Tabell 10 Översikt av det totala stödet till FB-bankens verksamhet Stödmottagare Åtgärd Stödtyp Stödbelopp (i miljoner euro) Verksamhet vid FB-banken FB1 Rekapitalisering 50 FB4 Finansiering av likviditetsgapet från FB-banken till banken 456,97 FB5 Åtagande om att täcka de kapitalbehov som sammanhänger med de tillgångar som överfördes från FB-banken till banken 100 Totalt beviljat kapitalstöd 606,97 Totalt utbetalat kapitalstöd 506,97 Stödmottagare Åtgärd Stödtyp Verksamhet vid FB-banken FB2 Obligationslån 60 FB3 Garanti 50 Totalt beviljat likviditetsstöd 110

6.2.2 Rättslig grund för bedömningen av stödets förenlighet

(205) Enligt artikel 107.3 b i fördraget har kommissionen befogenhet att besluta att stödet är förenligt med den inre marknaden om syftet med stödet är att ”avhjälpa en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi”.

(206) Kommissionen är medveten om att den globala finanskrisen kan innebära stora störningar i en medlemsstats ekonomi och att åtgärder för att stödja bankerna kan avhjälpa en sådan störning. Detta har bekräftats i 2008 års bankmeddelande, rekapitaliseringsmeddelandet och omstruktureringsmeddelandet. Med hänsyn till det återigen spända läget på finansmarknaderna anser kommissionen att villkoren för att kunna godkänna statligt stöd på grundval av artikel 107.3 b i fördraget fortfarande är uppfyllda. Kommissionen bekräftade denna uppfattning genom att anta 2011 års förlängningsmeddelande (118) och 2013 års bankmeddelande (119).

(207) Vad gäller den grekiska ekonomin har kommissionen, i sina beslut om godkännande och förlängning av stödordningen för de grekiska bankerna samt godkännandena av statliga stödåtgärder som Grekland beviljat enskilda banker, bekräftat att det föreligger en risk för en allvarlig störning i den grekiska ekonomin och att statligt stöd till banker är lämpligt för att avhjälpa dessa störningar. Därför bör den rättsliga grunden för bedömningen av stödåtgärderna vara artikel 107.3 b i fördraget.

(208) I enlighet med punkt 15 i bankmeddelandet från 2008 måste ett stöd för att vara förenligt enligt artikel 107.3 b i fördraget uppfylla de allmänna förenlighetskraven: a) Lämplighet: Stödet måste vara välriktat för att effektivt kunna uppnå syftet att avhjälpa en allvarlig störning i ekonomin. Så är inte fallet om åtgärden inte är lämplig för att avhjälpa störningen. b) Nödvändighet: Stödåtgärdens belopp och utformning måste vara nödvändiga för att nå det fastställda målet. Stödbeloppet måste följaktligen vara det minsta belopp som är nödvändigt för att nå målet, och stödet ska vara utformat på det sätt som är bäst lämpat för att avhjälpa störningen. c) Proportionalitet: De positiva effekterna av stödåtgärden måste avvägas på lämpligt sätt mot snedvridningen av konkurrensen, så att snedvridningen begränsas till minsta möjliga för att uppnå åtgärdens mål.

(209) Under finanskrisen utarbetade kommissionen kriterier för olika typer av stödåtgärder. Principerna för bedömning av stödåtgärder fastställdes först i 2008 års bankmeddelande.

(210) Rekapitaliseringsmeddelandet innehåller ytterligare vägledning om storleken på den ersättning som krävs för statliga kapitaltillskott.

(211) Avslutningsvis har kommissionen förklarat i omstruktureringsmeddelandet hur den kommer att bedöma omstruktureringsplaner. I sin bedömning av omstruktureringsplanen för banken i enlighet med omstruktureringsmeddelandet ska kommissionen ta hänsyn till alla åtgärder som förtecknas i tabell 10.

6.2.3 Förenligheten med 2008 års bankmeddelande och rekapitaliseringsmeddelandena

6.2.3.1 Förenligheten mellan åtgärderna FB1, FB2 och FB3 och 2008 års bankmeddelande

(212) Åtgärderna FB1, FB2 och FB3 beviljades inom ramen för stödordningen för de grekiska bankerna. De åtgärder som ingår i denna ordning har redan bedömts vara förenliga med den inre marknaden enligt kommissionens beslut av den 19 november 2008.

6.2.3.2 Förenligheten mellan åtgärderna FB4 och FB5 och 2008 års bank- och rekapitaliseringsmeddelanden

6.2.3.2.1 Lämplighet

(213) Vad gäller lämpligheten av åtgärderna FB4 och FB5 anser kommissionen att de är lämpliga, eftersom de skyddade FB-bankens insättare och därmed skyddade den finansiella stabiliteten. Verksamheten hade inte kunnat fortsätta utan stödet från HFSF eftersom FB-banken hade ett negativt eget kapital vid tidpunkten för avvecklingen, och under de dåvarande svåra marknadsförhållandena skulle ingen bank ha förvärvat en portfölj med tillgångar och skulder med negativt värde som skulle ha försämrat dess kapitaltäckning. Åtgärderna bidrog därmed till att säkerställa att den finansiella stabiliteten i Grekland bibehölls. På grundval av detta konstaterar kommissionen att åtgärderna är lämpliga som undsättningsstöd.

6.2.3.2.2 Nödvändighet

(214) Enligt 2008 års bankmeddelande måste stödåtgärdens belopp och utformning vara nödvändiga för att nå målet för åtgärden. Detta innebär att ett kapitaltillskott måste begränsas till det minsta belopp som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

(215) Såsom Greklands centralbank konstaterade i sin skrivelse av den 8 maj 2013 skulle återkallandet av FB-bankens tillstånd, trots dess begränsade storlek, utan avvecklingsåtgärderna ha kunnat skada insättarnas förtroende för det grekiska banksystemet och således påverka den finansiella stabiliteten. Dessutom tillade Greklands centralbank att den bland de olika avvecklingsalternativen föredrog en avveckling av FB-banken genom förfarandet för uppköp och övertagande av skulder enligt memorandumet från december 2012. Den ansåg att detta förfarande erbjöd en omedelbar och slutgiltig lösning på FB-bankens problem. Kommissionen anser att dessa aspekter vad gäller den finansiella stabiliteten stöder nödvändigheten av åtgärderna FB4 och FB5.

(216) När det gäller omfattningen av ingripandena uppgav Greklands centralbank i sitt beslut 10/1/10.5.2013 att ett överföringsuppdrag av utvalda tillgångar och skulder var den föredragna lösningen eftersom det minimerade avvecklingskostnaderna. Detta beslut är också förenligt med memorandumet från mars 2012. Kommissionen konstaterar dessutom att det slutliga beloppet för likviditetsgapet noggrant har utvärderats av de grekiska myndigheterna, som tog hänsyn till den värderingsrapport som utarbetats av en lagstadgad revisor. Bidraget täckte precis skillnaden mellan det verkliga värdet av de överförda tillgångarna och skuldernas värde. HFSF åtog sig dessutom att täcka kapitalbehovet endast upp till 9 % av de överförda tillgångarna, enligt den grekiska centralbankens uppskattningar. Det faktum att endast banken, av de två anbudsgivarna, gick med på att revidera sitt erbjudande stöder slutsatsen att stödet inte var alltför stort.

(217) Dessutom överfördes inte FB-bankens eget kapital och lämnades således kvar i det likviderade företaget, det vill säga FB-banken. Därför drabbas aktieägarna av en fullständig förlust och bidraget från HFSF ökas inte av kostnaderna för att undsätta dem.

(218) Vad gäller återbetalningen av stödet kommer HFSF, såsom tidigare angetts i skäl 195, förmodligen inte att helt återvinna de medel den bidragit med (120). Det står därmed klart att HFSF inte erhåller någon ersättning och ersättningen ska således betraktas som ett bidrag. Såsom anges i punkt 44 i rekapitaliseringsmeddelandet kan otillräcklig ersättning för en rekapitalisering endast godtas när det rör sig om nödlidande banker som inte kan betala någon ersättning. Kommissionen anser att så är fallet med FB-banken. Avsaknaden av ersättning medför ett behov av en genomgripande omstrukturering, i linje med rekapitaliseringsmeddelandet.

(219) Sammanfattningsvis är åtgärderna FB4 och FB5 nödvändiga som undsättningsstöd både när det gäller belopp och utformning för att uppnå målen att begränsa störningarna i det grekiska banksystemet och ekonomin som helhet.

6.2.3.2.3 Proportionalitet

(220) Kommissionen konstaterar att FB-banken inte längre existerar på samma sätt som tidigare. Det faktum att stödet räddade de överförda verksamheterna skulle teoretiskt sett kunna ge upphov till en snedvridning av konkurrensen. Kommissionen ser positivt på FB-bankens ringa storlek och försäljningsprocessen, där konkurrenter hade möjlighet att lägga bud på utvalda tillgångar och skulder i FB-banken. Dessutom integrerades den ekonomiska verksamhet som bedrevs av FB-banken helt i banken och FB-banken upphörde att existera som en separat ekonomisk verksamhet eller konkurrent. Kommissionen drar därför slutsatsen att stödet inte leder till otillbörlig snedvridning av konkurrensen.

Slutsats om förenligheten av åtgärderna FB4 och FB5

(221) Kommissionen drar slutsatsen att åtgärderna FB4 och FB 5 är lämpliga och nödvändiga, och mot bakgrund av FB-bankens ringa storlek och att den försvinner som en fristående konkurrent genom att integreras helt med banken, är de också proportionella i förhållande till det eftersträvade målet i enlighet med 2008 års bankmeddelande och rekapitaliseringsmeddelandet.

6.2.4 Stödåtgärdernas förenlighet med omstruktureringsmeddelandet

(222) När det gäller ersättningarna i åtgärd FB4 konstaterar kommissionen i skäl 218 att HFSF troligen inte kommer att återvinna hela beloppet på 456,97 miljoner euro som investerades i avvecklingen av FB-banken (åtgärd FB4). Avsaknaden av ersättning skapar i sin tur ett behov av en djupgående omstrukturering, både vad gäller lönsamhetsåtgärder och åtgärder för att begränsa snedvridning av konkurrensen.

6.2.4.1 Långsiktig lönsamhet i FB-bankens verksamhet genom försäljning

(223) I punkt 21 i omstruktureringsmeddelandet föreskrivs att om det inte är troligt att ett kreditinstitut i svårigheter kan återställa sin långsiktiga lönsamhet bör en avveckling under ordnade former eller utauktionering övervägas. Medlemsstaterna får därför uppmuntra att icke-lönsamma aktörer avvecklas, även om avvecklingsprocessen bör få ta den tid som behövs för att man ska kunna bevara den finansiella stabiliteten.

(224) FB-banken var dock inte lönsam som fristående verksamhet och avvecklades. I punkt 17 i omstruktureringsmeddelandet klargörs i detta avseende att ”försäljning av en nödlidande bank till ett annat finansinstitut kan bidra till att återställa den långsiktiga lönsamheten, om köparen är lönsam och klarar av att överta den nödlidande banken, och till att återupprätta förtroendet på marknaden”.

(225) Såsom anges i avsnitt 7.5.2 kan banken betraktas som en lönsam enhet tack vare dess omstruktureringsplan. Det faktum att FB-bankens verksamhet har överförts till banken innebär därför att dess långsiktiga lönsamhet kan återställas. Det faktum att FB-bankens verksamhet integrerats helt (121) i banken och att FB-banken upphörde att vara verksam som en fristående konkurrent utgör en genomgripande omstrukturering, vilket var nödvändigt i och med den otillräckliga ersättningen av det statliga stödet.

6.2.4.2 Eget bidrag och ansvarsfördelning

(226) Såsom förklaras i skäl 216 säkerställer det valda sättet att upplösa FB-banken att omstruktureringskostnaderna begränsas till minsta möjliga. Först utvärderades likviditetsgapet noggrant av de grekiska myndigheterna, med beaktande av en rapport från oberoende revisorer. HFSF åtog sig dessutom att täcka köparens kapitalbehov som sammanhänger med de överförda verksamheterna endast upp till det lägsta belopp som krävs enligt lag. Dessutom bidrar integreringen av FB-bankens ekonomiska verksamhet i en större enhet och de åtföljande synergierna genom rationaliseringen av FB-bankens fi