KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1092/97 av den 16 juni 1997 om införande av preliminära antidumpningstullar på import till gemenskapen av reklamtändstickor med ursprung i Japan

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1), ändrad genom förordning (EG) nr 2331/96 (2), särskilt artikel 23 i denna,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2423/88 av den 11 juli 1988 om skydd mot dumpad eller subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (3), senast ändrad genom förordning (EG) nr 522/94 (4), särskilt artikel 11 i denna,

efter samråd med rådgivande kommittén, och

med beaktande av följande:

A. FÖRFARANDE

1. Inledande

(1) I augusti 1994 tillkännagav kommissionen genom ett tillkännagivande som offentliggjordes i Europeiska gemenskapernas officiella tidning (5) inledandet av ett antidumpningsförfarande avseende import av reklamtändstickor med ursprung i Japan och inledde en undersökning.

(2) Förfarandet inleddes till följd av ett klagomål som ingivits av Fédération Européenne des Fabricants d'Allumettes (FEFA) för de största tillverkarnas av reklamtändstickor i gemenskapen räkning, vars sammanlagda tillverkning utgör en större del av den sammanlagda gemenskapstillverkningen av den berörda produkten. Klagomålet ansågs innehålla tillräckliga bevis för dumpning och för att denna vållat väsentlig skada för att motivera att en antidumpningsundersökning inleds.

2. Undersökningen

(3) Kommissionen underrättade officiellt de tillverkare/exportörer och importörer som den visste var berörda, företrädare för exportlandet och de klagande om att en undersökning skulle inledas och gav de direkt berörda parterna möjlighet att lämna synpunkter skriftligen och att begära att bli hörda.

Ett antal tillverkare/exportörer i det berörda landet, de klagande gemenskapstillverkarna och flera importörer i gemenskapen lämnade synpunkter skriftligen. De parter som begärde att bli hörda beviljades detta.

(4) Kommissionen sände frågeformulär till alla parter som den visste var berörda av undersökningen och mottog svar från de klagande gemenskapstillverkarna, fyra japanska tillverkare/exportörer och fem oberoende importörer i gemenskapen.

(5) Kommissionen inhämtade och kontrollerade de uppgifter den ansåg vara nödvändiga för det preliminära fastställandet av dumpning och skada och genomförde undersökningar på stället hos följande företag:

a) Klagande gemenskapstillverkare

- Swedish Match Belgium S.A., Geraardsbergen, Belgien

- Fosforeira Espanola S.A., Madrid, Spanien (6)

- Fosforeira Portuguesa, Lissabon, Portugal

b) Tillverkare/exportörer i det exporterande landet

- Kobe Match Co. Ltd, Ibo-gun

- Yaka Chemical Industry Co. Ltd, Himeji,

- Daiwa Trading & Industrial Co. Ltd, Himeji,

- Harima Match Company Co. Ltd, Himeji,

(6) Följande oberoende importörer i gemenskapen deltog i undersökningen i fråga genom att besvara ett frågeformulär:

- JNB & Klug, Naerum, Danmark

- Gadget Prin PVBA, Bryssel, Belgien

- Ecodeux N.V., Gent, Belgien

- Werbeträger Vertriebs GmbH, Grande, Tyskland

- Zündholz International, Meckesheim, Tyskland

(7) Dumpningsundersökningen omfattade perioden 1 juli 1993-30 juni 1994 (nedan kallad undersökningsperioden).

Undersökningen avseende skada omfattade perioden 1 januari 1990-30 juni 1994.

Undersökningsperioden överskred den period som anges i artikel 7.9 a i förordning (EEG) nr 2423/88 (nedan kallad grundförordningen) på grund av undersökningens komplexitet, särskilt den detaljerade kontrollen av de många uppgifter och argument som framlagts under undersökningen. Det var nödvändigt att noga analysera dessa både vad gäller de japanska aktörerna och gemenskapsaktörerna och hela skadeanalysen fick bedömas i enlighet med de nya uppgifterna.

B. PRODUKT SOM ÄR FÖREMÅL FÖR UNDERSÖKNINGEN OCH LIKADAN PRODUKT

(8) Den produkt som är föremål för undersökningen är reklamtändstickor i häfte eller ask (nedan kallade reklamtändstickor) som omfattas av KN-nummer 3605 00 00. Reklamtändstickor säljs i ett stort antal olika former, storlekar och utföranden. De skiljer sig från hushållständstickor som omfattas av samma KN-nummer genom att en reklamlogo eller en reklamtext är tryckt på utsidan av omslaget eller på asken beroende på produkt.

(9) Vid undersökningen konstaterades det att reklamtändstickor som säljs på den japanska marknaden och exporteras från Japan till gemenskapen och reklamtändstickor som tillverkas och säljs av gemenskapsindustrin kan anses vara identiska eller nära jämförbara vad gäller fysiska egenskaper, funktion och användning. Följaktligen är alla dessa reklamtändstickor att betrakta som likadan produkt i enlighet med artikel 2.12 i grundförordningen.

C. DUMPNING

1. Normalvärde

(10) För att kunna avgöra om normalvärdet för de japanska tillverkarna/exportörerna kunde fastställas i enlighet med artikel 2.3 a i grundförordningen på grundval av de priser för relevanta modeller av den likadana produkten som vid normal handel betalas eller skall betalas av oberoende kunder på hemmamarknaden genomförde kommissionen följande undersökningar.

(11) Först undersöktes om de typer av reklamtändstickor som såldes av de fyra samarbetande tillverkarna/exportörerna på hemmamarknaden kunde anses vara identiska eller direkt jämförbara med de type av reklamtändstickor som såldes på export till gemenskapen. Det konstaterades att så var fallet.

(12) Därefter fastställde kommissionen för varje tillverkare/exportör om dennes sammanlagda försäljning på hemmamarknaden var representativ i jämförelse med dennes sammanlagda exportförsäljning av reklamtändstickor till gemenskapen. För varje tillverkare visade det sig att den sammanlagda försäljningsvolymen på hemmamarknaden utgjorde minst 5 % av den sammanlagda exportvolymen till gemenskapen och de ansågs därför vara representativa.

(13) För varje enskild typ av reklamtändsticka som tillverkarna/exportörerna sålde på sin hemmamarknad och som konstaterats vara jämförbar med de typer som såldes på export till gemenskapen undersökte kommissionen även om försäljning på hemmamarknaden förekom i tillräckliga mängder. Försäljningen på hemmamarknaden för varje typ ansågs vara tillräckligt representativ då försäljningsvolymen på hemmamarknaden för varje typ under undersökningsperioden motsvarade minst 5 % av den volym som sålts på export till gemenskapen.

(14) Kommissionen bedömde vidare för varje typ som såldes på hemmamarknaden i representativa mängder huruvida försäljningen vid normal handel var tillräcklig eller inte genom att kontrollera hur stor andel av försäljningen på hemmamarknaden som var lönsam.

(15) Ett stort antal typer uppfyllde dessa villkor. Under dessa omständigheter grundades normalvärdet för var och en av dessa typer på de priser som hade betalats eller skulle betalas av oberoende köpare på hemmamarknaden vid normal handel i enlighet med artikel 2.3 a i grundförordningen.

(16) I de återstående fallen där det konstaterades att en produkttyp inte såldes i representativa mängder eller då denna försäljning inte skedde vid normal handel på hemmamarknaden och därför inte medgav en riktig jämförelse i enlighet med artikel 2.3 a i grundförordningen konstruerades normalvärdet på grundval av artikel 2.3 b ii i grundförordningen. I sådana fall använde kommissionen den kontrollerade tillverkningskostnaden jämte ett skäligt belopp för att täcka försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst. Försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst fastställdes som regel med utgångspunkt från andra typer av reklamtändstickor som såldes av den berörda tillverkaren/exportören.

Vad gäller en tillverkare/exportör ansågs det att dennes uppgifter avseende försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst inte kunde användas eftersom denne inte hade en tillräcklig försäljningsvolym på hemmamarknaden vid normal handel av vissa produkttyper. Eftersom dennes egna försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst inte kunde användas med hänsyn till de stora skillnaderna i försäljnings- och administrationskostnader, anda allmänna kostnader samt vinst mellan de olika produkttyperna beräknades därför försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst för detta företag med utgångspunkt från andra samarbetande företags försäljning på hemmamarknaden av samma produkttyp. Detta ansågs vara ett rimligt och tillförlitligt tillvägagångssätt, eftersom andra företags uppgifter avseende försäljningen på hemmamarknaden av motsvarande produkttyper endast användes om denna försäljning ansågs vara representativ och ske vid normal handel.

(17) Under undersökningen konstaterades det även att ett företag inte självt tillverkade vissa kategorier av reklamtändstickor (i häfte) som det exporterade till gemenskapen under undersökningsperioden. De berörda produkterna köptes från en icke-närstående tillverkare i Japan som inte samarbetade med kommissionen vid detta förfarande. Eftersom denna tillverkare/exportör inte hade en representativ försäljning på hemmamarknaden för den produkt som det handlades med fastställdes normalvärdet preliminärt på grundval av priserna för jämförbara typer av reklamtändstickor som tillverkades och såldes av en annan tillverkare som samarbetade i enlighet med artikel 2.3 c i grundförordningen, eftersom det fastställdes att denne andre tillverkare under undersökningsperioden sålde en väsentlig mängd av identiska modeller på hemmamarknaden.

2. Exportpris

(18) All exportförsäljning av reklamtändstickor till gemenskapen har skett till oberoende kunder i gemenskapen. Följaktligen fastställdes exportpriset för alla tillverkare/exportörer i Japan i enlighet med artikel 2.8 a i grundförordningen på grundval av de exportpriser som faktiskt betalas eller skall betalas netto efter skatt, rabatter (inbegripet uppskjuten rabatt) och avdrag.

3. Jämförelse

(19) För att jämförelsen skall bli rättvis togs det hänsyn i form av justeringar för skillnader som hävdats inom de angivna tidsfristerna och som påvisats påverka prisernas jämförbarhet. Dessa justeringar gjordes då det berörda företaget kunde påvisa verkan av de påstådda skillnaderna på priset och prisjämförbarheten i olika handelsled, garantikostnader, transport- och hanteringskostnader, kreditkostnader och löner till försäljarna i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen.

(20) Tre företag hävdade att normalvärdet borde fastställas endast på grundval av försäljningen till icke-närstående distributörer. Vid undersökningen fann kommissionen att export till gemenskapen endast skedde till distributörer under det att försäljningen på hemmamarknaden skedde inte bara till icke-närstående distributörer utan även till stor del till oberoende grossister eller direkt till slutanvändare. Under dessa omständigheter undersökte kommissionen om någon av dessa kundkategorier på hemmamarknaden hade funktioner vad gäller den berörda produkten som klart skilde sig från distributörernas i gemenskapen och om skillnader i funktioner återspeglades på den berörda marknaden uttryckt i försäljningsvolymer, prispolitik och prissättningsmönster.

Vid undersökningen påvisades att vad gäller försäljning på hemmamarknaden till olika kategorier av icke-närstående kunder kunde inga märkbara skillnader fastställas varken vad gäller försäljningsvolymer eller prissättningsmönster. I de flesta fallen kunde det heller inte på ett för kommissionen tillfredsställande sätt påvisas att de olika kundkategorierna på hemmamarknaden rent faktiskt skulle ha haft olika funktioner i distributionskanalerna mellan tillverkare och slutanvändare.

I brist på bevis för några märkbara verkningar på priser, försäljningsvolymer eller funktioner i distributionskanalen avvisades därför detta påstående.

Normalvärdet fastställdes följaktligen på grundval av all försäljning på hemmamarknaden till den första oberoende kunden, oavsett om denne var grossist, distributör eller slutanvändare.

(21) Ett företag krävde justering för garantikostnader. Emellertid konstaterades det vid kontrollen att de varor som levererats till kunder i gemenskapen och som kravet avsåg inte hade levererats i enlighet med orderbekräftelsen och att denna order därför hade måst tillverkas igen och levereras en andra gång. Det ansågs därför inte röra sig om en garanti för en levererad produkt utan istället snarare vara en fråga om en produkt som inte levererats i överensstämmelser med den avtalade och av den japanske tillverkaren bekräftade orderspecifikationen. Leveranserna hade av denna anledning därför inte godtagits av kunderna.

Kravet på justering för garantikostnader ansågs därför inte vara berättigat och avvisades följaktligen.

4. Dumpningsmarginal

(22) Jämförelsen fritt fabrik och i samma handelsled visar på att dumpning förekommer hos alla de företag som samarbetade och att dumpningsmarginalen är lika stor som de belopp med vilket normalvärdet överstiger exportpriset till gemenskapen.

(23) De vägda genomsnittliga dumpningsmarginaler som preliminärt fastställts för varje tillverkare/exportör var följande, uttryckt i procent av priset fritt gemenskapens gräns:

>Plats för tabell>

(24) Kommissionen anser att för de företag som inte besvarade kommissionens frågeformulär eller gav sig till känna bör dumpningsmarginalen fastställas på grundval av tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 7.7 b i grundförordningen.

Som sådana uppgifter ansågs de uppgifter vara som fastställts och kontrollerats av kommissionen under undersökningen. Eftersom kommissionen inte har skäl att tro att de företag som inte samarbetade skulle ha tillämpat dumpningsmarginaler som var lägre än den högsta konstaterade dumpningsmarginalen och för att inte belöna deras bristande samarbete, ansågs det lämpligt att tillämpa den högsta dumpningsmarginal som konstaterats för en tillverkare/exportör som samarbetade, dvs. 63,5 %.

D. DEFINITION AV GEMENSKAPSINDUSTRI

(25) I enlighet med artikel 4.5 i grundförordningen och på grundval av tillgängliga uppgifter som den sammanlagda tillverkningen av reklamtändstickor i gemenskapen skall begreppet "gemenskapsindustri" i samband med detta förfarande avse de tillverkare inom gemenskapen som tillverkar den likadana produkten, vars sammanlagda tillverkning av produkten utgör en betydande del av den sammanlagda tillverkningen i gemenskapen och som stödde klagomålet och aktivt samarbetade i förfarandet. Gemenskapsindustrin såsom den definieras ovan svarar för ungefär 78 % av den sammanlagda gemenskapstillverkningen av reklamtändstickor.

(26) Av undersökningen framgick det att en av de gemenskapstillverkare som stödde klagomålet även importerade den dumpade produkt som omfattas av undersökningen. Under dessa omständigheter blev kommissionen tvungen att undersöka om detta företag mot bakgrund av bestämmelserna i artikel 4.5 i grundförordningen skulle uteslutas ur definitionen av gemenskapsindustrin.

(27) I detta avseende bör det erinras om att det i artikel 4.5 i grundförordningen inte föreskrivs automatisk uteslutning av tillverkare som själva importerar den dumpade produkten utan att kommissionen från fall till fall skall fastställa om uteslutning av en tillverkare är befogad i en sådan situation. Med avseende på genomförandet av undersökningen i det aktuella fallet föreföll det lämpligt att fastställa om företaget i första hand var en tillverkare med ytterligare en verksamhet som grundade sig på import och endast kompletterade sin tillverkning i gemenskapen för att kunna erbjuda ett komplett sortiment eller om företaget var en importör med relativt begränsad tillverkning i gemenskapen.

Vid denna undersökning fastställdes det att de importerade produktslagen utgjorde mindre än 4 % av tillverkarens egen tillverkning. Enbart detta visar företaget hade sina huvudsakliga intressen i gemenskapen. Därför beslutades att denna tillverkare inte skulle uteslutas ur begreppet gemenskapsindustrin.

Inverkan av importen ovan beaktades emellertid inte vid fastställandet av skadevållande faktorer avseende gemenskapsindustrin. Dessutom konstaterades att ingen av de klagande gemenskapstillverkarna var japanska exportörer närstående den berörda produkten.

E. SKADA

1. Konsumtion på gemenskapsmarknaden

(28) I denna undersökning fastställdes konsumtionen på grundval av de huvudsakliga marknadsaktörernas försäljning, med beaktande av gemenskapsindustrins sammanlagda försäljning av reklamtändstickor, minus dess uppgivna export och plus import med ursprung i Japan, eftersom det inte fanns några uttömmande upplysningar om de andra icke-klagande tillverkarna i gemenskapen tillgängliga eller några tecken på att import från annat tredje land förekommit under skadeundersökningsperioden.

(29) Följaktligen minskade konsumtionen av reklamtändstickor från 441,2 miljoner enheter till 383,8 miljoner, dvs. en volymminskning med 13 % från 1990 till undersökningsperioden, under det att marknadsvärdet ökade med 3 %.

2. Dumpad import

a) Volym och värde

(30) Även om hushållständstickor, vilka inte omfattas av den aktuella undersökningen, omfattas av samma KN-nummer som den berörda produkten ansågs all import från Japan som omfattas av KN-nummer 3605 00 00 vara import av reklamtändstickor eftersom inga bevis framlades för att hushållständstickor med ursprung i Japan importerades till gemenskapen.

(31) Importvolymen av reklamtändstickor från Japan från 1990 till undersökningsperioden minskade från 161,2 miljoner enheter till 139,8 miljoner enheter, dvs. med 13 %.

(32) Denna import ökade med 31 % värdemässigt (uttryckt i ecu). Det är emellertid att notera att merparten av denna import fakturerades i yen till kunderna i gemenskapen. Därför måste denna utveckling ses mot bakgrund av att yenen apprecierats i förhållande till ecun under perioden 1992-1993.

b) Marknadsandel

(33) Under hela undersökningsperioden höll sig de japanska exportörernas marknadsandel i gemenskapen stabil och uppgick volymmässigt till ungefär 36 %. Värdemässigt ökade den med 24 % och under undersökningsperioden nådde upp till 35,7 % jämfört med 29 % 1990.

c) Priser på den dumpade importen

(34) I prisundersökningen togs hänsyn till fyra grundmodeller som inom industrin betecknas som BX1, BX2, BX3 och BX3A. Dessa modeller motsvarar mer än 50 % av den sammanlagda importen till gemenskapen av reklamtändstickor tillverkade av de japanska exportörer som samarbetade.

(35) Såsom anges i punkt 32 fakturerades den japanska exporten till gemenskapsmarknaden huvudsakligen i yen. På grundval av detta begränsades den genomsnittliga prisökningen för dumpad import till 3 % från 1991 till undersökningsperioden.

Mellan 1993 och undersökningsperioden inträffade en minskning med ungefär 2 %.

En omräkning av de japanska exportörernas exportpriser till ecu visade att de japanska priserna hade ökat med 40 % vilket återspeglar yenens betydande appreciering gentemot ecun.

d) Prisunderskridande

(36) Det framgick av undersökningen att reklamtändstickor i gemenskapen såldes till tre kundkategorier som indelas efter storleken på deras order.

- Den första kategorin omfattar de kunder vars order inte överstiger 5 000 enheter.

- Den andra kategorin omfattar de kunder som köper 5 001-55 000 enheter.

- Den tredje kategorin omfattar alla stora order.

Dessa olika kategorier återspeglas i prislistorna hos de olika försäljarna av reklamtändstickor i gemenskapen.

(37) Det konstaterades även att den japanska försäljningen huvudsakligen utgjordes av order på högst 10 000 enheter, dvs. de små och delar av de medelstora orderna, under det att gemenskapsindustrin sålde till alla tre kundkategorierna.

Detta framgår av det faktum att 46 % av de japanska produkterna, mätt i volym, säljs till den första kundkategorin, 44 % till den andra kundkategorin och 10 % till den tredje kundkategorin.

Gemenskapsindustrin sålde 16 % till den första kategorin, 30 % till den andra och 54 % till kunder vars order översteg 55 000 enheter.

(38) I enlighet med denna uppdelning gjordes en jämförelse för var och en av de tre kundkategorierna mellan de priser som de japanska exportörerna tog ut av oberoende kunder och de priser som gemenskapsindustrin tog ut på gemenskapsmarknaden för identiska modeller av reklamtändstickor.

(39) Eftersom de japanska produkterna importerades genom icke-närstående importörer som återförsålde dem till användare och gemenskapsindustrin sålde direkt till användarna var det i syfte att säkerställa en rättvis jämförelse nödvändigt att för varje enskild modell anpassa de genomsnittliga japanska försäljningspriset till den första oberoende importören i gemenskapen till ett handelsled som var jämförbart med gemenskapsindustrins.

För att komma fram till samma handelsled som gemenskapsindustrin undersökte kommissionen de uppgifter som lämnats av de oberoende icke-närstående importörerna av den likadana produkten som samarbetade.

En importör lämnade tillräckliga, representativa och tillförlitliga uppgifter för detta ändamål. Importpriserna CIF gemenskapens gräns höjdes således med 33 %.

(40) Dessutom konstaterades att sex identiska slag av reklamtändstickor, dvs. 5L-BX3/BX3A, BX1, 5H-BX5/BX5A, BM20-BK2, BMJ18-BK3 och BMJ20, var representativa både för gemenskapsindustrin och den japanska exportförsäljningen på gemenskapsmarknaden och dessa användes således för prisjämförelsen.

Detta medförde att undersökningen kom att omfatta 84 % av gemenskapsindustrins försäljningsvolym och ungefär 65 % av de samarbetande japanska exportörernas försäljningsvolym.

Av detta framgick det att prisunderskridande förelåg vad gäller alla japanska exportörer och den genomsnittliga prisunderskridandemarginalen uttryckt i procent av gemenskapsindustrins försäljningspriser var 6,2 %. För de olika segmenten fastställdes prisunderskridandemarginalerna till 5,5 % för små order, 6,5 % för medelstora order och 7,2 % för stora order.

(41) Dessa relativt begränsade prisunderskridandemarginaler bör ses mot bakgrund av gemenskapsindustrins lönsamhet och prisutveckling, vilka närmare analyseras nedan, och den japanska importens prisutvecklingen. Det fastställdes att gemenskapsindustrins lönsamhet konstant försämrades och att förlusterna främst förekom inom de försäljningssegment där japanska produkter var särskilt vanligt förekommande.

Vad gäller utvecklingen av försäljningspriserna konstaterades att från 1991 till undersökningsperioden hade gemenskapsindustrins försäljningspriser endast ökat med 4 % under det att de japanska priserna uttryckt i ecu hade ökat med 40 %, men fortfarande var lägre än gemenskapsindustrins försäljningspriser.

3. Gemenskapsindustrins situation

a) Försäljningsvolym och värde

(42) Mellan 1990 och undersökningsperioden minskade gemenskapsindustrins försäljningsvolym av reklamtändstickor med 36 miljoner enheter, dvs. en minskning med 12,8 %, köp av japanska produkter ej medräknade. Under 1990 såldes 280 miljoner enheter och under undersökningsperioden såldes 244 miljoner enheter. Under samma period minskade försäljningen värdemässigt med ungefär 3 %.

b) Marknadsandel

(43) På grundval av dessa uppgifter visade det sig att den del av gemenskapsmarknaden, uttryckt i volym, som innehades av gemenskapsindustrin hade varit stabil (63,4 % 1990 och 63,5 % undersökningsperioden). Vad gäller den värdemässiga utvecklingen av marknaden minskade gemenskapsindustrins marknadsandel från 70 % till 64,2 %, dvs. med ungefär 10 %.

c) Tillverkning, kapacitet och kapacitetsutnyttjande

(44) Gemenskapsindustrins tillverkning var stabil under undersökningsperioden och uppgick till ungefär 306 miljoner enheter. Den minskade med 8,2 % mellan 1990 och 1992, men ökade med 13 % mellan 1992 och 1993.

Vad gäller produktionskapaciteten och kapacitetsutnyttjandet konstaterade kommissionen under undersökningen att det inte gick att mäta dessa på ett tillfredsställande sätt. Detta berodde huvudsakligen på att det är möjligt att utnyttja produktionsutrustningen och på att produktionsserierna varierade till följd av olika storlek på orderna och därmed förbundna omställningstider.

d) Prisutveckling för gemenskapsindustrin

(45) Prisutvecklingen för gemenskapsindustrin bedömdes på grundval av de priser som togs ut på gemenskapsmarknaden för de slag av reklamtändstickor som tillverkades av gemenskapsindustrin och som var jämförbara med de som de japanska exportörerna exporterade.

De flesta av de slag av reklamtändstickor som användes i denna prisanalys (80 %) är jämförbara med de japanska reklamtändstickor som analyseras i punkt 34 och på detta sätt säkerställs att de olika undersökta produkttyperna till stor del sammanfaller.

(46) Trots att det genomsnittliga försäljningspris som gemenskapstillverkarna tog ut ökade med 4,3 % från 1991 till undersökningsperioden var prisnivån inte tillräcklig för att industrin skulle kunna täcka sina kostnader under undersökningsperioden. Dessutom bör det tilläggas att under perioden 1992-1993 kunde gemenskapsindustrin inte höja sina priser och dessa var 4 % lägre än 1991.

e) Lönsamhet

(47) Kommissionen undersökte den interna kostnadsfördelning och den därmed sammanhängande lönsamhetsbedömning som framlagts av gemenskapsindustrin. Vid lönsamhetsbedömningen för undersökningsperioden bortsågs från en del kostnader som hänförde sig till tidigare år såsom omstruktureringskostnader, andra kostnader som hänförde sig till 1993 och andra utgifter som inte kunde bestyrkas.

(48) Det fastställdes att gemenskapsindustrins totala lönsamhet för den berörda produkten försämrades och minskade från en vinst på 2,6 % 1992 till en förlust på 0,9 % under undersökningperioden. För att uppgifterna avseende lönsamheten skulle bli användbara analyserades de mot bakgrund av den särskilda marknadssituationen för dessa produkter, nämligen fördelat på försäljningssegment såsom anges punkt 36.

(49) Den japanska försäljningen utgjordes huvudsakligen av order på högst 55 000 enheter, dvs. små och medelstora order (se punkt 37), av vilka de utgjorde mer än 90 % av den sammanlagda japanska försäljningsvolymen till gemenskapen eller mer än 32 % av hela marknaden. Kommissionen drog därför slutsatsen att de japanska tillverkarnas försäljning av reklamtändstickor var särskilt inriktad på särskilda segment av gemenskapsmarknaden.

(50) Dessutom fastställdes det att gemenskapsindustrins lönsamhet utvecklats olika för olika kundkategorier. Den genomsnittliga lönsamheten för små och medelstora order vilka utgjorde 46 % av gemenskapsindustrins försäljningsvolym minskade från en vinst på omsättningen på 3,36 % 1991 till en förlust på 8,9 % under undersökningsperioden.

I segment stora order där de japanska tillverkarna inte är så förekommande förblev försäljningen dock lönsam med en vinst på ungefär 6 % på omsättningen under samma period.

Även i denna kategori gick gemenskapsindustrin med förlust på försäljningen av ett av de viktigaste slagen av reklamtändstickor som ingick i undersökningen om prisunderskridande (se punkt 40). Ett annat slag såldes till en väsentligt lägre vinstmarginal. Följaktligen kan slutsatsen dras att för detta segment var inverkan av den dumpade japanska importen mindre men att lönsamheten ändå sjönk.

f) Likviditetsflöde

(51) Likviditetsflöde fastställdes för företaget som helhet betraktat eftersom det inte fanns några tillgängliga uppgifter för de berörda produkterna. Gemenskapsindustrins verksamhet, bortsett från den verksamhet som sammanhängde med den berörda produkten (dvs. försäljning av hushållständstickor och handel), utgjorde 20 % av all verksamhet.

Det sammanlagda likviditetsflödet minskade med mer än 22 % från 1992 till 1993. Detta tyder på att gemenskapsindustrins möjligheter till självfinansiering hade minskat väsentligt. Eftersom rörelsevinsten för de berörda produkterna minskade, kan det minskade likviditetsflödet inte tillskrivas den berörda industrins övriga verksamhet som förblev lönsam.

g) Investeringar

(52) Trots att dess totala ekonomiska situation försämrades investerade gemenskapsindustrin under 1990-1993 huvudsakligen i tryckeriindustriutrustning. Ytterligare investeringar hade planerats för de följande åren. Dessa kommer emellertid att bero på ett förbättrat likviditetsflöde och en förbättring av gemenskapsindustrins negativa totala ekonomiska situation.

h) Sysselsättning

(53) Mellan 1990 och undersökningsperioden minskade sysselsättningen inom sektorn reklamtändstickor med 13 % och gemenskapsindustrins svåra ekonomiska situation under undersökningsperioden vilket innebär att ytterligare flera hundra arbetstillfällen hotas.

4. Slutsatsen om skada

(54) Från 1990 fram till undersökningsperioden förlorade gemenskapsindustrin till följd av dumpad import av reklamtändstickor till låga priser med ursprung i Japan värdemässigt en betydande andel av marknaden (ungefär - 10 %) samtidigt som den japanska importens andel ökade med 24 %. Marknadsandelen för denna import var stor under hela perioden.

Trots att produktionsvolymen kunde bibehållas och att priserna ökade något, konstaterades det att gemenskapsindustrins försäljningspriser under undersökningsperioden var lägre än tillverkningskostnaden och att priserna för import med ursprung i Japan var lägre än dessa försäljningspriser. Lönsamhetsanalysen visade på mycket negativa resultat inom vissa marknadssegment.

(55) Dessutom minskade likviditetsflödet väsentligt och nödvändiga investeringar i till exempel tryckteknik kunde inte genomföras utan att äventyra gemenskapsindustrins totala ekonomiska situation. Dessutom blev det nödvändigt att kraftigt minska antalet arbetstillfällen och den osäkra ekonomiska situationen inom denna sektor utgör ett fortsatt hot för de kvarvarande arbetstillfällena.

(56) Under dessa omständigheter drog kommissionen slutsatsen att gemenskapsindustrin vållats väsentlig skada i enlighet med artikel 4.1 i grundförordningen.

F. ORSAKSSAMBAND

(57) Kommissionen undersökte i vilken utsträckning den skada som vållats gemenskapsindustrin orsakats av den dumpade japanska importen, och om andra faktorer hade orsakat eller bidragit till denna skada, i syfte att säkerställa att skada orsakad av andar faktorer inte tillskrevs den berörda dumpade importen.

Andra sådana faktorer som beaktades var konsumtionsutvecklingen, konkurrens från andra tillverkare i gemenskapen, annan import, gemenskapsindustrins export och de ekonomiska huvudaktörernas beteende under undersökningsperioden.

1. Effekter av den dumpade importen från Japan

(58) Det har fastställts att reklamtändstickor tillverkade av gemenskapsindustrin och sådana som importeras från Japan direkt konkurrerar med varandra och att det inte föreligger någon skillnad i kvalitet dem emellan. Produkterna har samma användare som målgrupp och säljs genom jämförbara försäljningskanaler. Med hänsyn till att marknaden var överblickbar hade dumpad lågprisimport en direkt negativ effekt på gemenskapsindustrins situation.

(59) För att till fullo kunna bedöma effekterna av importen från Japan bör det noteras att för det första har denna import trots att dess volym inte ökat sedan 1990 alltid innehaft en betydande andel av gemenskapsmarknaden (mer än en tredjedel).

För det andra ökade den japanska marknadsandelen värdemässigt med 24 % under perioden i fråga samtidigt som gemenskapsindustrins andel minskade med 10 %.

(60) Dessutom konstaterades att under hela undersökningsperioden var de japanska priserna lägre än och underskred gemenskapsindustrins priser. Även om de förstnämnda priserna ökade väsentligt under undersökningsperioden var de fortfarande lägre och underskred de sistnämnda priserna med i genomsnitt 6,2 %. Samtidigt var gemenskapsindustrins lönsamhet för den berörda produkten negativ, trots en mindre ökning av dess genomsnittliga försäljningspris, och den var särskilt negativ inom de kundsegment där de japanska produkterna var mycket vanligt förekommande.

Denna situation tyder följaktligen på att gemenskapsindustrins priser under hela undersökningsperioden hållits på en mycket låg nivå till följd av de låga priserna på den dumpade importen.

(61) Vad gäller försäljning till kunder som beställde små och medelstora mängder av reklamtändstickor hos vilka försäljningen av de berörda japanska produkterna är koncentrerad hade gemenskapsindustrin en mycket negativ lönsamhet (-8,9 %). En genomsnittlig vinst på 6 % uppnåddes för försäljning till storkunder hos vilka försäljningen av japanska produkter var försumbar.

Detta visar att dess svårigheter sammanhänger med förekomsten av dumpad japansk import på marknaden.

(62) Undersökningen av effekterna av den dumpad importen på den berörda gemenskapsindustrin måste även ses mot bakgrund av storleken på de berörda exportörernas faktiska dumpningsmarginaler som uppgick till 28 % i genomsnitt.

2. Effekter av andra faktorer

a) Konsumtionsutveckling

(63) Mellan 1990 och undersökningsperioden minskade konsumtionen i gemenskapen volymmässigt med ungefär 13 %, men ökade värdemässigt med 7 %. Volymminskningen berodde på flera faktorer såsom en minskning av antalet rökare, förbudet mot reklam för tobaksprodukter i vissa av medlemsstaterna, konkurrens från andra reklamprodukter (till exempel reklamtändare) och en allmän konjunkturnedgång på gemenskapsmarknaden (1992-1993).

Det bör dock påpekas att gemenskapsindustrin under denna period minskade sin marknadsandel med 10 % värdemässigt under det att de japanska exportörerna ökade sin med 24 %.

Dessutom är de japanska reklamtändstickorna koncentrerade till vissa kundsegment och sedan 1990 har deras ställning inom vissa segment förstärkts i den grad att de efter konjunkturnedgången hade en starkare ställning än gemenskapsindustrin.

Det förhållande att de japanska exporterande tillverkarnas totala marknadsandelen fortfarande var större mätt i volym än i värde tyder på att de japanska försäljningspriserna i genomsnitt är lägre än gemenskapsindustrins försäljningspriser vilket visar att japansk dumpad import till låga priser hade en negativ konstant effekt på gemenskapsindustrin under undersökningsperioden i motsats till vad som gällde för konsumtionsutvecklingen.

b) Andra gemenskapstillverkare av reklamtändstickor

(64) De andra tillverkarna av reklamtändstickor i gemenskapen fanns huvudsakligen i Frankrike, Italien och Spanien och de svarade för 22 % av den sammanlagda gemenskapstillverkningen under undersökningsperioden. Inga tillgängliga uppgifter fanns; inte heller framlades eller konstaterades några bevis föra att dessa andra tillverkare skulle ha vållat den klagande industrin väsentlig skada eller att deras ekonomiska situation hade utvecklats annorlunda än för gemenskapsindustrin.

Tvärtom visade de tillgängliga uppgifterna för de största icke-klagande gemenskapstillverkarna att deras försäljning och tillverkning minskade väsentligt under undersökningsperioden. Därför kan slutsatsen dras att de andra tillverkarna i gemenskapen hade samma svårigheter som de klagande tillverkarna och att deras inverkan på den skada som vållats de sistnämnda var mycket begränsad.

c) Annan import till gemenskapen

(65) På grundval av tillgänglig statistik konstaterades att annan import till gemenskapen som omfattas av samma KN-nummer som reklamtändstickor hade förekommit. Denna import var begränsad till leveranser med ursprung i Kroatien och Polen. Emellertid betraktades denna import som import av hushållständstickor eftersom någon tillverkning av reklamtändstickor inte förekommer i dessa länder enligt de upplysningar som fanns tillgängliga.

Följaktligen ansågs importen av den berörda produkten från andra tredje länder vara försumbar och kunde därför inte ha bidragit till att gemenskapsindustrins situation försämrats.

d) Gemenskapsindustrins export och andra verksamheter

(66) Gemenskapsindustrins export hat alltid utgjort en begränsad del av dess sammanlagda försäljning. Från 1990 till undersökningsperioden utgjorde exporten till länder utanför gemenskapen ungefär 14 % av gemenskapsindustrins sammanlagda försäljning av de berörda produkterna och denna andel förblev stabil under hela perioden. Därför kan den försämrade situationen för gemenskapsindustrin inte bero på en minskning av exporten.

(67) Gemenskapsindustrins andra verksamheter utgjorde ungefär 20 % av dess sammanlagda försäljning under undersökningsperioden. Det fastställdes att dessa andra verksamheter (dvs. handel med reklamtändstickor och tillverkning och försäljning av hushållständstickor) var lönsamma och att den svåra situationen för gemenskapsindustrin därför inte kunde tillskrivas dessa verksamheter.

e) Utveckling av den allmänna ekonomiska situationen

(68) För till fullo kunna bedöma utvecklingen av de huvudsakliga ekonomiska aktörernas beteende genomfördes en kronologisk och detaljerad analys av undersökningsperioden.

(69) I detta avseende har även den allmänt negativa utvecklingen på gemenskapsmarknaden orsakat en viss nedgång på marknaden för reklamtändstickor under undersökningsperioden. Med hänsyn till dess allmänna natur skulle en nedgång således ha jämförbar verkan på alla ekonomiska aktörer. En analys av resultaten av denna undersökning visar emellertid på att så icke är fallet.

(70) Jämfört med 1990 minskade konsumtionsvolymen 1992 med ungefär 9 % totalt sett i gemenskapen. Under samma period sänkte gemenskapsindustrin sina priser med i genomsnitt 4 %, försäljningsvolymen minskade med 14 %, dess marknadsandel minskade med 5 % och tillverkningen minskade med 8 %.

De japanska exportpriserna som var väsentligt lägre än gemenskapstillverkarnas priser ökade under samma period med i genomsnitt 7 % utan att detta inverkade negativt på importvolymen som förblev stabil. Följden var tvärtom den att på en krympande marknad ökade de japanska exportörerna sin marknadsandel volymmässigt med 8 %.

(71) Under samma period då konsumtionen på gemenskapsmarknaden minskade med 3 % värdemässigt minskade gemenskapsindustrins försäljning med 11 % vilket innebar en relativ minskning av marknadsandelen med 8 %. Värdet av den japanska importen ökade däremot med 16 % och dess relativa marknadsandel med 21 %.

(72) Jämfört med 1992 hämmades all förbättringar kraftigt under 1993 trots tecken på en återhämtning för gemenskapsindustrin (produktionsökning, en ökning av marknadsandelen, mätt både i volym och värde och en mindre ökning av försäljningspriserna) på grund av den dumpande importens betydande marknadsandelen (34 %) och de låga prisnivåer som tillämpades av de exportörer som ingick i undersökningen, vilka nivåer minskade med ytterligare 2 % om analysen grundades på den valuta som använts i fakturan, dvs. yen.

På grund av den låga prisnivå som orsakats av den japanska importen var gemenskapspriserna för 1993 4 % lägre än 1991. Följaktligen hade gemenskapsindustrins ekonomiska situation försämrats.

(73) Från 1993 fram till undersökningsperioden minskade konsumtionen volymmässigt ånyo med 9 % och efter två års prisdepression ökade gemenskapsindustrin sina genomsnittliga försäljningspriser även om den fortfarande inte uppnådde en lönsam nivå. Detta berodde på en minskning av försäljningsvolymen med 11 %, en minskning av marknadsandelen med 2,5 % och en produktionsminskning på 4 %.

(74) Under samma period minskade gemenskapsindustrins försäljning värdemässigt med 4 % och dess marknadsandel med 3 % samtidigt som konsumtionen värdemässigt minskade med 5 %. På samma gång ökade marknadsandelen för den japanska importen med mer än 2 % volymmässigt och 10 % värdemässigt.

(75) Den kronologiska analysen från 1990 till undersökningsperioden visar på att det alltid har funnits en betydande skillnad mellan de japanska priserna och gemenskapsindustrins priser. Det står klart att innan yenen apprecierades underskred de japanska priserna väsentligt gemenskapsindustrins priser. Trots den betydande apprecieringen av yenen och de därav följande prisökningarna i ecu underskred de japanska priserna fortfarande gemenskapsindustrins priser under undersökningsperioden. Under samtliga undersökta år vållades gemenskapsindustrin således skada.

3. Slutsatser om orsakssamband

(76) Under undersökningsperioden hade importen väsentlig inverkan på gemenskapsindustrin på grund av den kombinerade effekten av en hög marknadsandel (särskilt inom vissa kundsegment) och låga priser och den därav följande negativa avkastningen på försäljningen för gemenskapsindustrin, särskilt inom de segment där den dumpade lågprisimporten förekom mest.

(77) Med hänsyn till att reklamtändstickor tekniskt sett är en enkel produkt som bjuds ut genom likartade försäljningskanaler till samma användare i gemenskapen ansåg kommissionen att lågprisimporten hade en väsentlig negativ inverkan på den försämrade situationen för gemenskapsindustrin. Eftersom marknaden var överblickbar kände gemenskapsindustrins faktiska och potentiella kunder väl till de låga priserna på denna import.

(78) Trots att gemenskapsindustrins negativa situation inte enbart orsakats av import av den berörda produkten med ursprung i Japan måste på grund av alla de ovan angivna skälen den slutsatsen dras att effekterna av låga importpriser och den dumpade importens stora marknadsandel i sig vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada.

G. GEMENSKAPENS INTRESSE

1. Allmänt

(79) På grundval av de uppgifter som fanns tillgängliga undersökte kommissionen om slutsatsen entydigt kunde dras att det inte låg i gemenskapsindustrins intresse att införa åtgärder.

För detta ändamål undersökte kommissionen effekterna av eventuella åtgärder och följderna av att inte införa några åtgärder.

2. Effekter för gemenskapsindustrin

(80) Vid bedömningen av gemenskapens intressen måste särskild hänsyn tas till behovet av att undanröja den snedvridning av handeln som följer av skadevållande dumpning och till behovet av att återställa en effektiv konkurrens. Kommissionen konstaterade att gemenskapsindustrin under undersökningsperiode ansträngde sig för att rationalisera tillverkningen och investerade i syfte att förbli konkurrenskraftiga och bibehålla sin marknadsandel. Detta visar på att industrin inte var redo att överge detta produktsegment.

(81) Faktum är att undersökningen visade att gemenskapsindustrin fortfarande är konkurrenskraftig och bärkraftig i sin helhet. På grund av de stora mängderna lågprisimport har dess ekonomiska situation emellertid försämrats väsentlig sedan 1990 vilket framgår av den låga avkastningen på försäljningen till små kunder, pristryck och prisdepression på gemenskapsmarknaden. Denna negativa situation kan inte fortgå på lång sikt.

(82) Vid undersökningen av gemenskapens intresse i förhållande till gemenskapsindustrin var kommissionen tvungen att ta hänsyn till hur den framtida utvecklingen för gemenskapsindustrin skulle bli om den dumpade importen med ursprung i Japan tilläts fortsätta. De tillgängliga uppgifterna tyder på att detta skulle leda till ytterligare negativa effekter med avseende på lönsamhet, investeringar och sysselsättning.

3. Effekter för importörer och handlare

(83) Endast ett begränsat antal importörer lämnade synpunkter till kommissionen. En del av dem samarbetade fullt ut vid det preliminära fastställandet av dumpning och skada, andra föredrog att inte samarbeta fullt ut. Alla upplysningar som lämnats undersöktes (se nedan).

(84) Ett företag i Förenade kungariket som tillverkar och importerar den berörda produkten motsatte sig införandet av antidumpningstullar för den japanska importen. Det hävdade att inte bara skulle få negativa effekter på den japanska exporten utan även på dess dotterbolags verksamhet i Förenade kungariket vilket skulle leda till utbudsunderskott för små kunder.

Det hävdade vidare att den huvudsakliga tillverkaren i gemenskapen som ingick i den klagande industrin inte var intresserad av kunder vars order understeg 10 000 enheter och att den enda tillförlitliga försörjningskällan vad gäller små order därför utgjordes av de japanska exportörerna.

(85) Bortsett från det faktum att detta särskilda företag inte samarbetade med kommissionen i undersökningen och att påståendena därför inte kunde bestyrkas eller kontrolleras fastställdes på grundval av de fakta som lämnats av gemenskapsindustrin under undersökningsperioden att dess försäljningsvolym till kunder vars order understeg 10 000 enheter utgjorde ungefär 28 % av den sammanlagda försäljningsvolymen i gemenskapen. Värdemässigt representerade denna försäljning över 37 % av dess sammanlagda försäljning i gemenskapen. I motsats till påståendet ovan understryker detta att gemenskapsindustrin är företrädd fullt ut inom detta marknadssegment.

(86) En annan importör hävdade att det fanns avtal mellan en del gemenskapstillverkare och en del länder i Östeuropa om att förflytta tillverkningen till dessa länder. Under dessa omständigheter kunde inte införandet av åtgärder inte inverka positivt på den framtida sysselsättningen i gemenskapen. Tvärtom skulle införandet av åtgärder leda till ytterligare arbetslöshet i importledet i gemenskapen. Gemenskapstillverkarna skulle således uppnå att den japanska konkurrensen och alla icke-närstående importörer i gemenskapen helt undanröjdes.

(87) Kommissionen har inte mottagit några bevis till stöd för detta påstående. Med hänsyn till att denna synpunkt är högst spekulativ anses det lämpligt att inte beakta den.

(88) Andra icke-närstående importörer som gav sig till känna och samarbetade med kommissionen framlade följande huvudskäl och drog slutsatsen att det inte låg i gemenskapens intresse att införa åtgärder.

Alla åtgärder skulle medföra direkta negativa följder för importörerna av reklamtändstickor med ursprung i Japan på grund av att de skulle medföra ökade kostnader och lägre vinster. Denna utveckling skulle även vara negativ för användarna som skulle tvingas betala högre priser för den berörda produkten. Alla åtgärder för att skydda gemenskapsindustrin skulle därför leda till negativa effekter med avseende på priser, kostnader och sysselsättning.

(89) Kommissionen anser att fördelarna för ett mycket begränsat antal importörer av att inte införa några åtgärder måste stallas med de sammanlagda nackdelarna för hela gemenskapsindustrin och för dess ekonomiska situation. Om inga åtgärder införs är det troligt att detta kommer att leda till fabriksnedläggningar i gemenskapen och alla de negativa följder för ekonomin som detta innebär.

4. Effekter för användarna

(90) För att kunna uppskatta effekterna för användarna av att åtgärder införs respektive inte införs fastställde kommissionen vilka som var potentiella användare av reklamtändstickor på gemenskapsmarknaden. Dessa var restauranger, hotell och barer (47 %), diverse andra sektorer (finanssektorn, industri, tjänster etc.) (35 %) och tobakssektorn (18 %).

(91) För användarnas del skulle effekterna huvudsakligen märkas i form av höjda försäljningspriser för reklamtändstickor. Med hänsyn till att reklamtändstickor endast utgör en mycket liten del av reklambudgeten för dessa användare anser kommissionen att en prisökning endast skulle få begränsade effekter.

Konkurrensen med de övriga reklamartiklarna, till exempel reklamtändare, kulspetspennor etc., bör medföra att prisökningar för reklamtändstickor endast skulle bli obetydliga.

(92) På grundval av dessa faktorer och med hänsyn till att införandet av åtgärder inte skulle leda till et bortträngande från gemenskapsmarknaden kan slutsatsen dras att en eventuell prisökning inte skulle leda till några nackdelar för gemenskapsanvändarna.

5. Effekter för konkurrensförhållandena på gemenskapsmarknaden

(93) Importörer av de dumpade produkterna hävdade att införandet av antidumpingsåtgärder skulle leda till en förbättrad situation för den klagande industrin som redan svarade för 78 % av den sammanlagda gemenskapstillverkningen och vars marknadsandel utgjorde mer än 50 % av hela gemenskapsmarknaden. De hävdade särskilt att efter införandet av åtgärder skulle gemenskapsindustrin sätta sina priser på gemenskapsmarknaden så lågt att importörerna skulle konkurreras ut.

(94) Samtidigt som kommissionen medger att gemenskapsindustrins ställning på gemenskapsmarknaden är stark kan den inte på grundval av tillgängliga uppgifter dra slutsatsen att antidumpningsåtgärderna skulle leda till att de klagande missbrukade denna ställning.

Vad gäller gemenskapsindustrins påstådda prissättningsstrategi måste en sådan prispolitik tillämpas långsiktigt för att dess mål skall kunna uppnås. Med hänsyn till gemenskapsindustrins dåliga ekonomiska situation anser kommissionen att en sådan politik skulle vara självförstörande och därför högst osannolik.

Dessutom utgör gemenskapsmarknaden den viktigaste marknaden och den huvudsakliga inkomstkällan för gemenskapsindustrin under det att den endast är en sekundär inkomstkälla för de japanska exportörerna och dessa skulle därför kunna hålla stånd mycket längre mot en olönsam lågprispolitik än gemenskapsindustrin.

(95) Vad gäller de icke-närsående importörerna i gemenskapen, för vilka gemenskapsmarknaden även är mycket viktig bör det påpekas att trots att deras prispolitik huvudsakligen styrs av de japanska leverantörernas beteende drar de ändå nytta av den dumpade japanska importen och därmed av illojala handelsmetoder jämfört med andra aktörer på gemenskapsmarknaden.

Dessutom fastställdes att återförsäljningspriserna för japanska reklamtändstickor, justerade på grundval av de finansiella uppgifter som lämnats av de icke-närstående importörer som inte samarbetade, fortfarande understiger och underskrider gemenskapsindustrins priser.

På grundval av detta kan kommissionen inte dra slutsatsen att återställandet av lojala handelsmetoder skulle få negativa effekter med avseende på konkurrensen och importörerna själva.

(96) Det är att notera att de föreslagna åtgärderna inte skulle medföra ett bortträngande av de japanska produkterna från gemenskapsmarknaden. Dessa produkter förväntas finnas kvar på marknaden. Då sund konkurrens återställts på gemenskapsmarknaden kan nya konkurrenter som lockats av de lönsamma priserna komma in på marknaden.

Fördelen med en marknad som styrs av minst två huvudsakliga konkurrerande krafter skulle ändå kvarstå för importörer och användare av de berörda produkterna.

6. Slutsats om gemenskapens intresse

(97) På grundval av dessa omständigheter och övervägande och efter att ha undersökt de argument som lämnats av importörerna av den berörda produkten och med särskild hänsyn tagen till behovet av att undanröja den snedvridning av handeln som följer av skadevållande dumpning och till behovet av att återställa en effektiv konkurrens konstaterade kommissionen att det på det hela taget inte fanns några tvingande skäl för att inte införa preliminära antidumpningsåtgärder med avseende på den berörda importen.

H. PRELIMINÄR TULL

1. Nivå för undanröjande av skada

(98) För att fastställa den nivå som krävs för att undanröja den skada som vållats av den dumpade importen jämförde kommissionen exportpriserna för denna import för varje produktslag med den prisnivå som krävs för att gemenskapsindustrin skall kunna täcka sina kostnader och uppnå en rimlig vinst.

(99) Följaktligen jämfördes exportpriset för en given typ av reklamtändsticka som importerats från Japan, justerat till samma handelsled som gemenskapsindustrins priser (se punkt 39), med gemenskapsindustrins genomsnittliga faktiska tillverkningskostnad för en jämförbar produkttyp, med tillägg av en vinstmarginal på 5 % av omsättningen. Denna vinst är att anse som ett rimligt minimum, med hänsyn tagen till investeringsbehovet och det belopp gemenskapsindustrin förväntas kunna uppnå på en marknad utan skadevållande dumpning.

(100) De enskilda nivåerna för undanröjande av skada för var och en av de japanska exportörer som samarbetade fastställdes genom att den prisökning som krävdes för att exportpriserna inte skulle vålla skada uttrycktes i procent av det vägda genomsnittliga värdet fritt gemenskapens gräns för de importerade reklamtändstickorna.

2. Preliminära åtgärder

(101) Enligt artikel 13.3 i grundförordningen skall nivån på de preliminära tullarna vara lika med antingen dumpningsmarginalen eller det belopp som krävs för att undanröja skadan, beroende på vilken som är lägst.

(102) Det konstaterades att de enskilda skademarginalerna för de japanska tillverkare som samarbetade varierade mellan 9,4 % och 42,1 %.

Eftersom de dumpningsmarginaler som preliminärt fastställts för tre japanska exportörer var högre än deras respektive nivåer för undanröjande av skada bör satsen för den preliminära antidumpningstullen för dessa exportörer grunda sig på de konstaterade skademarginalerna.

(103) Eftersom de dumpningsmarginaler som preliminärt fastställts för en viss japansk exportör var lägre än dennes enskilda nivå för undanröjande av skada bör satsen för den preliminära tullen fastställas till nivån för den konstaterade dumpningsmarginalen.

(104) Kommissionen ansåg att antidumpningstullen för de tillverkare i det berörda landet som varken svarat på frågeformuläret eller på annat sätt givit sig till känna bör fastställas till nivån antingen för den högsta konstaterade dumpningsmarginalen eller den högsta marginalen för undanröjande av skada, beroende på vilken som är lägst.

Eftersom den högsta skademarginalen, dvs. 42,1 %, är lägre än den högsta konstaterade dumpningsmarginalen bör för de tillverkare/exportörer som inte samarbetade vara den lika med högsta konstaterade skademarginalen.

I. SLUTBESTÄMMELSE

(105) För att säkerställa en god förvaltning bör en period fastställas inom vilken de berörda parterna kan lämna synpunkter skriftligen och begära att bli hörda. Dessutom bör det understrykas att alla avgöranden i denna förordning är preliminära och kan komma att tas upp till ny prövning om kommissionen föreslår en slutgiltig tull.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1. Härmed införs en preliminär antidumpningstull på import av reklamtändstickor med ursprung i Japan som omfattas av KN-nummer ex 3605 00 00 (Taric-nummer 3605 00 00*10).

Vid tillämpningen av denna förordning avses med reklamtändstickor tändstickor vars förpackning innehåller reklam, med undantag för tändstickstillverkarens logo eller text.

2. Vid tillämpningen av denna förordning skall satsen för den preliminära antidumpningstull som skall tillämpas på nettopriset fritt gemenskapens gräns, före tull, vara 42,1 %, med undantag för import som tillverkas och exporteras av följande företag som skall omfattas av följande tullsatser:

(a) 23,7 % för produkter som tillverkas och exporteras av Daiwa Trading & Industrial Co. Ltd (Taric-nummer 8022)

(b) 12,2 % för produkter som tillverkas och exporteras av Kobe Match Co. Ltd (Taric-nummer 8023)

(c) 9,4 % som tillverkas och exporteras av Yaka Chemical Industry Co. Ltd (Taric-nummer 8024)

3. Såvida inte annat anges skall gällande tullbestämmelser tillämpas.

4. För att de produkter som avses i punkt 1 skall övergå till fri omsättning skall en säkerhet ställas som motsvarar den preliminära tullen.

Artikel 2

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 7.4 i förordning (EEG) nr 2423/88 kan de berörda parterna lämna synpunkter skriftligen och begära att bli hörda av kommissionen inom en månad efter ikraftträdandet av denna förordning.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Om inte annat följer av artiklarna 11, 12 och 13 i förordning (EEG) nr 2423/88 skall artikel 1 i den här förordningen tillämpas under en period av fyra månader såvida rådet inte före utgången av den perioden antar slutgiltiga åtgärder.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 juni 1997.

På kommissionens vägnar

Leon BRITTAN

Vice ordförande

(1) EGT nr L 56, 6.3.1996, s. 1.

(2) EGT nr L 317, 6.12.1996, s. 1.

(3) EGT nr L 209, 2.8.1988, s. 1.

(4) EGT nr L 66, 10.3.1994, s. 10.

(5) EGT nr C 214, 4.8.1994, s. 6.

(6) Helägt av Swedish Match.