2. Utlåning

Innehav av finansiella tillgångar som skapas när långivare ger lån till låntagare som antingen är styrkta med icke överlåtbara dokument eller inte är styrkta med dokument. Denna post omfattar också tillgångar i form av insättningar som gjorts av uppgiftslämnare. För denna post får de nationella centralbankerna även kräva en fullständig sektoruppdelning. 1. Denna post omfattar följande: a) lån till hushåll och hushållens icke-vinstdrivande organisationer, uppdelat efter i) konsumtionskrediter (lån som beviljas främst för personlig konsumtion av varor och tjänster). Konsumtionskrediter till till enmansföretag och företag med delägare utan juridisk status ingår i denna kategori om uppgiftslämnaren känner till att lånet främst är avsett för personlig konsumtion. ii) bostadslån (krediter för inköp av bostad för eget bruk eller uthyrning, inklusive lån för byggnation och renovering). Detta innefattar lån mot säkerhet i bostad som används för bostadsförvärv samt andra lån för bostadsförvärv som görs i form av personliga lån eller mot säkerhet i form av andra tillgångar. Bostadslån till enmansföretag/företag med delägare utan juridisk status ingår i denna kategori utom i fall där uppgiftslämnaren känner till att bostaden huvudsakligen används för affärsverksamhet; i sådana fall ska lånet rapporteras som övrig utlåning till enmansföretag/företag med delägare utan juridisk status. iii) Övriga lån (lån som har beviljats för annat än konsumtion och bostadsförvärv, t.ex. affärskrediter, konsolidering av skulder, studielån etc.). Denna kategori får även omfatta lån för konsumtion till enmansföretag/företag med delägare utan juridisk status (se del 3 i bilaga II) om dessa inte rapporteras under kategorin ”konsumtionskrediter”. b) Kreditkortsfordringar I denna förordning omfattar denna kategori kredit som beviljats hushåll och icke-finansiella bolag antingen via kort med fördröjd debetfunktion, dvs. kort som ger komfortkredit enligt definitionen nedan, eller via kreditkort, dvs. kort som ger komfortkredit samt utökad kredit. Kreditkortsskulder bokförs på särskilda kreditkortskonton och syns därför inte på girokonton eller konton som ger möjlighet till övertrassering. Komfortkredit definieras som kredit som erbjuds till noll procents ränta under perioden från betalningstransaktionerna med kortet fram till dess att de belopp som betalats med kortet under en viss kreditperiod förfaller till betalning. Utökad kredit definieras som sådan kredit som beviljas efter utgången av föregående kreditperioder, dvs. det debetbelopp på kreditkortskontot som inte betalats vid första möjliga tillfälle, för vilket det normalt utgår ränta som överstiger noll procent. I allmänhet måste avbetalningar göras varje månad så att åtminstone en del av krediten återbetalas. Motparten till denna typ av kredit är den person som i slutänden är skyldig att återbetala utestående belopp i enlighet med avtalet. För privatpersoner är detta kortinnehavaren, men detta gäller inte för företagskort. c) Revolverande lån och checkräkningskrediter Vanligtvis karaktäriseras revolverande lån av alla följande egenskaper: i) gäldenären får använda medel upp till en avtalad kreditlimit utan att i förväg informera borgenären, ii) den tillgängliga krediten kan öka eller minska allteftersom medel lånas och återbetalas, iii) krediten kan användas upprepade gånger. Revolverande lån inkluderar de belopp som erhållits genom en kreditlinje och ännu ej återbetalats (utestående belopp). En kreditlinje är en överenskommelse mellan en borgenär och en gäldenär som tillåter gäldenären att förfoga över medel, under en viss period och upp till ett visst belopp, och efter eget gottfinnande återbetala dessa medel före ett visst datum. Belopp som står till förfogande enligt en kreditlinje men som inte använts eller som redan återbetalts ska inte tas med under någon kategori av balansräkningspost. Checkräkningskrediter är debetsaldon på avistakonton. Både revolverande lån och checkräkningskrediter exkluderar lån som tillhandahålls genom kreditkort. Det sammanlagda belopp som gäldenären är skyldig ska rapporteras, oavsett huruvida det ligger inom eller utanför de begränsningar avseende lånets storlek och löptid som borgenär och gäldenär avtalat om. d) Syndikerade lån (enskilda låneavtal i vilka flera institut deltar som gäldenärer). Syndikerade lån omfattar endast fall där gäldenären, genom låneavtalet, känner till att lånet ges av flera borgenärer. För statistiska ändamål ska endast sådana belopp som faktiskt lånats ut (snarare än den totala kreditlinjen) betraktas som syndikerade lån. Det syndikerade lånet samordnas normalt av ett institut (som ofta kallas ”lead manager”) men ges de facto av de olika syndikatdeltagarna. Deltagarna, inklusive lead managern, rapporterar alla sina andelar av lånet som tillgångar i sina balansräkningar (alltså inte gentemot lead managern). e) Insättningar, enligt definitionen i skuldkategori 9 (inlåning). f) Finansiell leasing till tredje part Finansiell leasing är avtal varigenom den lagliga ägaren till en kapitalvara (nedan kallad leasegivaren) hyr ut varan till tredje man (nedan kallad leasetagaren) för större delen av eller hela varans ekonomiska livslängd mot delbetalningar som täcker varukostnaden och en beräknad ränta. Avsikten är att alla med varan förbundna förmåner ska komma leasetagaren till del samt att denne ska stå för kostnader och risker som sammanhänger med äganderätten. I statistiksammanhang behandlas finansiell leasing som lån från leasinggivaren till leasingtagaren, som möjliggör för leasingtagaren att förvärva kapitalvaran. De tillgångar (kapitalvaror) som hyrts ut till leasetagaren ska inte tas upp i balansräkningen. g) Osäkra fordringar som ännu inte återbetalats eller avskrivits Det sammanlagda beloppet för lån avseende vilka återbetalningen är försenad eller på något annat sätt bedöms vara nödlidande, helt eller delvis, i enlighet med definitionen av fallissemang i artikel 178 i förordning (EU) nr 575/2013. h) Innehav av icke-överlåtbara värdepapper Innehav av skuldebrev som inte är överlåtbara och som inte har någon andrahandsmarknad. i) Överlåtna lån Lån som de facto blivit överlåtbara ska tas upp under tillgångsposten utlåning så länge det inte finns bevis på handel på andrahandsmarknaden. I annat fall bör de klassificeras som skuldebrev (kategori 3). j) Efterställda fordringar i form av in- eller utlåning Efterställda skuldinstrument medför en underordnad fordran på utställarinstitutet, som endast kan göras gällande sedan alla bättre ställda fordringar (exempelvis in- och utlåning) har tillgodosetts, vilket innebär att de får liknande egenskaper som ägarandelar. I statistiksammanhang ska efterställda fordringar följa det finansiella instrumentet, dvs. de klassificeras som antingen lån eller skuldebrev beroende på vilket instrument det gäller. Om det i statistiken anges en enda siffra för innehav av samtliga former av efterställda fordringar ska den tas upp under tillgångsposten skuldebrev, eftersom efterställda fordringar oftare utgörs av värdepapper än av lån. k) Fordringar enligt omvända repor eller lån av värdepapper mot kontant säkerhet Motposten till kontanta medel som betalats för värdepapper, som förvärvats av uppgiftslämnare till ett givet pris med ett bindande åtagande att återsälja samma eller motsvarande värdepapper till ett fast pris på en viss dag i framtiden, eller värdepapperslån mot säkerhet i form av likvida medel (se skuldkategori 9.4). l) Notional cash pool-positioner Lån (i form av övertrassering) som deltagarna tar från notional cash pools. Lån som inte omfattas av avtalet avseende en notional cash pool men som beviljas deltagarna, inkluderas inte. 2. Följande post ska inte behandlas som lån: Lån som ges på förtroendebasis Lån som ges på förtroendebasis, dvs. förtroendelån eller lån utan säkerhet, görs i ena partens namn (nedan kallad förvaltaren) för tredje mans räkning (nedan kallad mottagaren). Lån på förtroendebasis ska i statistiksammanhang inte tas upp i förvaltarens balansräkning om de risker och förmåner som sammanhänger med äganderätten ligger kvar hos mottagaren. De risker och förmåner som sammanhänger med äganderätten ligger kvar hos mottagaren om: a) mottagaren står för kreditrisken för lånet, dvs. förvaltaren ansvarar endast för den administrativa hanteringen av lånet, eller b) mottagarens investering är säkrad mot förluster, om förvaltaren skulle träda i likvidation, dvs. förtroendelånet ingår inte i de av förvaltarens tillgångar som kan tas i anspråk vid eventuell konkurs.