RÅDETS YTTRANDE av den 12 oktober 1998 om Greklands konvergensprogram 1998-2001 (98/C 372/02)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD AVGER FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 9.1 och 9.2 i denna,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter samråd med Monetära kommittén.

Den 12 oktober 1998 behandlade rådet Greklands konvergensprogram som avser perioden 1998-2001. Rådet noterar med tillfredsställelse att det främsta målet med programmet är att Grekland skall uppfylla villkoren för att få delta fullt ut i euroområdet från och med den 1 januari 2001. Rådet anser därför att programmets inriktning på inflationsbekämpning och budgetkonsolidering är riktig. Rådet anser dessutom att programmet överensstämmer med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken.

Programmet bygger på en makroekonomisk prognos som tyder på en stark investeringsgenererad realtillväxt i kombination med minskande inflation som förväntas förstärkas av bestående måttliga löneökningar och budgetsanering. Rådet noterar att det för att säkra en hög tillväxt och samtidigt som inflationen minskar bland annat krävs att utbudssidan i den grekiska ekonomin fungerar väl.

Löneutvecklingen är avgörande om man eftersträvar en bestående minskning av inflationen. Rådet välkomnar löneavtalet för 1998-1999 och uppmanar samtliga berörda parter att genomföra det rigoröst. Rådet betonar behovet av förstärkt lönemoderation för de följande åren i programmet, på grundval av programmets inflationsmål. Rådet anser att den grekiska regeringen bör vara beredd att vidta erforderliga åtgärder för att säkra varaktiga framsteg med att minska inflationen.

Rådet lovordar programmets strategi för att få ned underskottet till 0,8 % av BNP år 2001 genom att hålla nere de primära löpande utgifterna och på så sätt möjliggöra ökade offentliga investeringar. I detta sammanhang ansåg rådet att det hade varit lämpligt att i förväg fastställa en bindande norm för kontroll av de primära löpande utgifterna. På kort sikt uppmanar rådet den grekiska regeringen att uppfylla målet om ett underskott i de offentliga finanserna på 2,4 % av BNP under 1998.

Rådet noterar att den offentliga skuldkvoten fortfarande är mycket hög i Grekland och att det är viktigt att säkra att minskningen av underskottet under den period programmet löper återspeglas i en minskning av skulden i större utsträckning än hittills. Dessutom bör intäkter från privatiseringar användas i högre grad till att minska skuldsättningen i den offentliga sektorn.

Rådet välkomnar de strukturella reformer som programmet innehåller, vilka främst avser arbetsmarknaden, systemet för social trygghet och den offentliga sektorn i stort. Rådet uppmanar den grekiska regeringen att genomföra dessa reformer som planerat och att fortsätta reformansträngningarna ytterligare för att förbättra den grekiska ekonomins potential och effektivitet.

Det underliggande budgetsaldot, som svarar mot målet att hålla underskottet på 0,8 % av BNP år 2001, erbjuder en säkerhetsmarginal för att inte underskottets referensvärde på 3 % av BNP skall överskridas till följd av normala konjunktursvängningar. I detta avseende är programmet ett viktigt steg i riktning mot kraven i stabilitets- och tillväxtpakten. Rådet uppmanar den grekiska regeringen att kraftfullt genomföra programmet och vidta erforderliga åtgärder för att nå målen, även om det makroekonomiska läget är mindre gynnsamt. Detta skulle innebära en imponerande korrigering av den brist på balans i de offentliga finanserna som länge varit ett kännetecken för den grekiska ekonomin. Rådet noterar att den grekiska regeringen sedan konvergensprogrammet överlämnades har meddelat sin avsikt att eftersträva ett underskott i de offentliga finanserna som är lägre än det mål på 2,1 % av BNP för 1999 som anges i programmet. Rådet skulle starkt välkomna en betydligt snabbare takt i budgetsaneringen, under förutsättning att denna takt upprätthålls under hela den tid som programmet löper.

(1) EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.