KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 616/1999 av den 23 mars 1999 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av tråd av rostfritt stål med en diameter understigande 1 mm med ursprung i Republiken Korea

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 905/98 (2), särskilt artikel 7 i denna,

efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A. FÖRFARANDE

(1) Den 25 juni 1998 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande i Europeiska gemenskapernas officiella tidning (3) att ett antidumpingsförfarande skulle inledas rörande import till gemenskapen av tråd av rostfritt stål med en diameter understigande 1 mm och med ursprung i Sydkorea. Samma dag inleddes ett parallellt antisubventionsförfarande.

(2) Förfarandet inleddes till följd av ett klagomål som ingavs i maj 1998 av European Confederation of Iron and Steel Industries (Eurofer) för de tillverkares räkning i gemenskapen som svarade för en betydande del av gemenskapens tillverkning av tråd av rostfritt stål. Klagomålet innehöll bevisning om att den berörda produkten dumpades och att detta vållade väsentlig skada, och denna bevisning ansågs efter samråd vara tillräcklig för att det skulle inledas ett förfarande.

(3) Kommissionen meddelade officiellt de klagande tillverkarna i gemenskapen, exporterande tillverkare, importörer, leverantörer och användare som den visste var berörda, berörda intresseorganisationer och företrädare för exportlandet. Berörda parter gavs möjlighet att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande av förfarandet skriftligen lämna sina synpunkter och begära att bli hörda. Alla parter som begärde det hördes.

(4) Kommissionen sände frågeformulär till alla parter som den visste var berörda och mottog svar från flera företag i gemenskapen och i exportlandet.

(5) Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som ansågs nödvändiga för ett preliminärt fastställande av dumpning, skada och gemenskapens intresse och utförde kontrollbesök på plats hos följande företag:

a) Tillverkare i gemenskapen

- AB Sandvik Steel, Sandviken, Sverige

- Bekaert N.V., Zwevegem, Belgien

- Gusab Stainless, Mjölby, Sverige

- Sprint-Metal, Paris, Frankrike

- Sprint Metal Edelstahlzieherei GmbH, Hemer, Tyskland

- Rigby-Maryland Stainless Ltd., Liversedge, Förenade kungariket

- Rodacciai S.p.a. and Rodasider S.r.l. Bosisio Parrini, Italien

- Societa Italiana Kanthal S.p.a, Cinisello Balsamo, Italien

b) Exporterande tillverkare i Sydkorea

- Dae Sung Rope MFG. Co. Ltd., Pusan

- Korea Sangsa Co. Ltd., Söul/Pusan

- Korea Welding Electrode Co Ltd., Söul

- Kowel Special MFG Steel Wire Co. Ltd., Pusan

- Seah Metal Products co. Ltd., Chang Won

- Shine Metal Co. Ltd., Pusan

c) Importörer i gemenskapen som är exporterande tillverkare närstående

- Kos Europe GmbH, Düsseldorf, Tyskland

d) Importörer i gemenskapen som inte är exporterande tillverkare närstående

- Trio Handels GmbH, Eppstein, Tyskland

- Bodo Trading GmbH, Dreieich, Tyskland

(6) Undersökningen av dumpning omfattade perioden från och med den 1 april 1997 till och med den 31 mars 1998 (nedan kallad "undersökningsperioden").

Undersökningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 1994 till och med den 31 mars 1998 (nedan kallad "skadeundersökningsperioden").

B. PRODUKT SOM ÄR FÖREMÅL FÖR UNDERSÖKNING OCH LIKADAN PRODUKT

1. Produkt som är föremål för undersökning

(7) Den produkt som berörs av undersökningen är tråd av rostfritt stål, innehållande minst 2,5 viktprocent nickel, annan än sådan som innehåller minst 28 men högst 31 viktprocent nickel och minst 20 men högst 22 viktprocent krom, med en diameter understigande 1 mm (nedan kallad "tråd av rostfritt stål"). Denna produkt klassificeras för närvarande enligt KN-nummer ex 7223 00 19.

(8) Produkten definieras i huvudsak på grundval av sina fysiska aspekter som kallbearbetad tråd och dess klassificering som en specifik kvalitet av rostfritt stål. Tråd av rostfritt stål erhålls genom att valstråd bearbetas så att dess tvärsnitt minskar. Det slutliga tvärsnittet är i allmänhet runt. Omvandlingen av valstråd till tråd av rostfritt stål sker genom ett flertal bearbetningsprocesser. Beroende på kundens krav får tråd av rostfritt stål olika specifika mekaniska eller kemiska egenskaper (draghållfasthet, diameter, kvalitet) och olika typer av yta (blank, matt, med eller utan överdrag), vilket resulterar i ett stort antal produkttyper (nedan även kallade referenstyper eller modeller). Trots dessa skillnader får alla typer av tråd av rostfritt stål anses vara en enda produkt.

(9) Tråd av rostfritt stål med en diameter understigande 1 mm tillverkas med hjälp av våtdragning och erhålls genom att diametern minskas i en maskin som är utrustad med ett flertal oljesmörjda dragskivor. Tillverkningen av tråd av rostfritt stål med en diameter understigande 1 mm är avsevärt dyrare än tillverkning av tråd med större diameter (minst 1 mm), eftersom den inbegriper ett flertal på varandra följande bearbetningsled för att uppnå de önskvärda produktegenskaperna och eftersom den är mera arbetskraftsintensiv.

(10) Tråd av rostfritt stål bearbetas ytterligare av användare, vilka t.ex. tillverkar ytterst fina filtreringselement, vävtråd, osv. Dessa halvfabrikat används därefter i exempelvis bilindustri, elektromekanisk industri, textilindustri och för medicinska produkter.

(11) Vid undersökningen konstaterades preliminärt att det fanns skillnader i fråga om fysiska egenskaper och användningsområden mellan tråd av rostfritt stål med en diameter av minst 1 mm och tråd av rostfritt stål med en diameter understigande 1 mm. Dessa fysiska skillnader avser främst draghållfasthet, överdrag och formbarhet. Användningen av fin tråd är vidare till stor del koncentrerad till extremt precisionsinriktade områden, t.ex. medicinsk och kirurgisk utrustning och fina filter osv., medan tjockare tråd i huvudsak används i byggnadsindustrin, axellager, bilindustrin och inom mekanik och hushåll. Av dessa skäl verkar tjocka och fina trådars utbytbarhet vara mycket begränsad. Frågan huruvida en klar skiljelinje kan dras mellan dessa två produkter kommer dock att utredas ytterligare.

2. Likadan produkt

(12) Vid undersökningen fastställdes att den tråd av rostfritt stål som tillverkades i Sydkorea och såldes på den inhemska marknaden eller exporterades till gemenskapen och den tråd av rostfritt stål som tillverkades och såldes i gemenskapen av de klagande tillverkarna i gemenskapen faktiskt hade identiska fysiska egenskaper och användningsområden, varför de betraktades som likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i rådets förordning (EG) nr 384/96 (nedan kallad "grundförordningen").

C. DUMPNING

1. Normalvärde

(13) I syfte att fastställa normalvärde undersöktes först huruvida de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i det land som berördes av förfarandet hade en sammanlagd inhemsk försäljningsvolym av den berörda produkten som var representativ enligt artikel 2.2 i grundförordningen, dvs. om denna försäljning motsvarade minst 5 % av exporten till gemenskapen av den berörda produkten.

Därefter undersöktes huruvida varje enskild exporterande tillverkares sammanlagda inhemska försäljning av respektive produkttyp motsvarade minst 5 % av exporten till gemenskapen av samma produkttyp.

För de produkter vars inhemska försäljning uppnådde denna tröskel på 5 % fastställdes huruvida en tillräckligt stor andel av försäljningen hade skett vid normal handel enligt artikel 2.4 i grundförordningen.

I de fall volymen på den inhemska försäljning av en viss produkttyp som gjordes till priser som översteg enhetskostnaderna motsvarade minst 80 % av all försäljning, fastställdes normalvärdet på grundval av de vägda genomsnittliga priser som faktiskt betalats för all inhemsk försäljning. Om andelen lönsamma försäljningstransaktioner för en viss produkttyp underskred gränsen på 80 %, men motsvarade mer än 10 % av försäljningen, fastställdes normalvärdet på grundval av de vägda genomsnittliga priser som faktiskt betalats för den lönsamma inhemska försäljningen.

I fråga om de produkttyper för vilka den inhemska försäljningen motsvarade mindre än 5 % av exportvolymen till gemenskapen, eller om andelen lönsam inhemsk försäljning underskred 10 %, ansågs den inhemska försäljningen vara otillräcklig i den mening som avses i artikel 2.4 i grundförordningen, och det bortsågs därför från denna försäljning. I dessa fall baserades normalvärdet på det vägda genomsnittet av de priser som andra tillverkare i det berörda landet hade tagit ut för representativ inhemsk försäljning av motsvarande produkttyp vid normal handel enligt artikel 2.1 i grundförordningen.

I de fall de övriga tillverkarna i det berörda landet inte hade någon tillräcklig eller representativ inhemsk försäljning av en viss produkttyp, konstruerades normalvärdet på grundval av den berörda exporterande tillverkarens tillverkningskostnader för den exporterade produkttypen med tillägg för ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst enligt artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen. Beloppet för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader baserades på den representativa inhemska försäljningen, medan vinstmarginalen baserades på den representativa inhemska försäljning som skedde vid normal handel.

2. Exportpris

(14) I de fall exporten till gemenskapen gick direkt till oberoende importörer fastställdes exportpriserna enligt artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas av dessa importörer.

(15) I de fall exporten gick till importörer i gemenskapen som var den exporterande tillverkaren närstående, konstruerades exportpriserna enligt artikel 2.9 i grundförordningen på grundval av de priser till vilka de importerade produkterna först såldes vidare till oberoende kunder i gemenskapen. Justeringar gjordes för alla kostnader som tillkommit mellan import och återförsäljning, inklusive en skälig marginal för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst. Vinstnivån fastställdes på grundval av uppgifter om den vinst som uppnåtts av de samarbetsvilliga, icke-närstående importörerna i gemenskapen av den berörda produkten.

(16) I detta avseende begärde en närstående sydkoreansk importör i gemenskapen att dess belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader skulle minskas med ett belopp för provisioner från moderbolaget i Sydkorea. Kommissionen fastställde att de provisioner som från Sydkorea betalats till denna närstående importör i gemenskapen faktiskt var baserade på försäljning direkt från moderbolaget till oberoende kunder i gemenskapen och att importören inte tillhandahöll några tjänster i samband med denna försäljning. Följaktligen beaktades dessa provisioner inte vid fastställandet av det konstruerade exportpriset.

3. Jämförelse

(17) För att jämförelsen skulle bli rättvis togs det enligt artikel 2.10 i grundförordningen hänsyn i form av justeringar till olikheter i de faktorer som påstods och konstaterades påverka prisernas jämförbarhet. På denna grundval gjordes justeringar för indirekta skatter, importskatter, transportavgifter, försäkrings-, hanterings- och lastningskostnader och därmed sammanhängande kostnader, förpacknings- och kreditkostnader, kostnader efter försäljningen och provisioner.

(18) Sex företag begärde en justering för importavgifter. I enlighet med artikel 2.10 b i grundförordningen avslogs denna begäran helt i fråga om ett företag, eftersom detta företag inte kunde bevisa att tullar hade betalats vid import av råmaterial och att detta råmaterial fysiskt hade införlivats med den berörda produkt som såldes på den inhemska marknaden. De övriga fem företagen beviljades delvis justeringen i den mån det bevisades att de material på vilka importavgifter var tillämpliga fysiskt hade införlivats med den berörda produkt som såldes på den inhemska marknaden och att importavgifterna inte hade tagits ut eller återbetalats i fråga om de produkter som exporterades till gemenskapen.

(19) Ett företag begärde en justering för skillnader i handelsled av det skälet att företagets hela försäljning på den inhemska marknaden gick direkt till kunderna, medan en del av dess försäljning på gemenskapens marknad skedde via en närstående importör. Företaget hävdade att eftersom alla kostnader som den närstående importören ådragit sig vid jämförelsen skulle dras av från exportpriset, borde de indirekta försäljningskostnaderna för den inhemska försäljningen också dras av från det inhemska priset.

Denna begäran kunde preliminärt inte beviljas, eftersom den exporterande tillverkaren i fråga inte kunde visa att det konstruerade exportpriset och normalvärdet avsåg olika handelsled och att skillnaden skulle påverka prisernas jämförbarhet, vilket är ett villkor enligt artikel 2.10 i grundförordningen.

4. Dumpningsmarginaler

(20) I enlighet med artikel 2.10 och 2.11 i grundförordningen jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset. I fråga om de exporterande tillverkare som berördes av förfarandet men varken besvarade kommissionens frågeformulär eller gav sig till känna fastställdes dumpningsmarginalen på grundval av tillgängliga uppgifter enligt artikel 18.1 i grundförordningen.

I syfte att fastställa graden av samarbetsvilja i denna undersökning jämfördes uppgifter från Eurostat med de uppgifter om exportvolym till gemenskapen som lämnats av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna. Det konstaterades att den allmänna graden av samarbetsvilja var hög. Kommissionen ansåg det därför vara lämpligt att för de icke-samarbetsvilliga företagen fastställa dumpningsmarginalen till en nivå som motsvarade den högsta individuella dumpningsmarginal som konstaterats för en samarbetsvillig exporterande tillverkare, eftersom det inte fanns någon anledning att anta att en icke-samarbetsvillig exporterande tillverkare hade dumpat sina produkter i mindre omfattning än den högsta som konstaterats.

Detta ansågs även vara nödvändigt för att undvika att bristande samarbetsvilja belönades och i syfte att inte skapa en möjlighet till kringgående.

(21) Följande dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av priset cif gemenskapens gräns, fastställdes:

>Plats för tabell>

D. SKADA

1. Definition av gemenskapsindustrin

Tillverkare i gemenskapen

(22) Tillverkningen i gemenskapen enligt artikel 4.1 a i grundförordningen utgörs av

- tillverkare för vilkas räkning klagomålet ingivits och som var samarbetsvilliga i undersökningen ("samarbetsvilliga klagande"),

- tillverkare för vilkas räkning klagomålet ingivits och som inte var samarbetsvilliga i undersökningen ("icke-samarbetsvilliga klagande"),

- andra tillverkare i gemenskapen som inte är klagande, som inte var samarbetsvilliga i förfarandet men som inte motsatte sig förfarandet.

Gemenskapsindustrin

(23) De samarbetsvilliga klagande uppfyller de krav på representativitet som föreskrivs i artikel 5.4 i grundförordningen, eftersom de svarar för mer än 75 % av den totala tillverkningen i gemenskapen av den berörda produkten, och anses därför utgöra gemenskapsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.

2. Inledande anmärkning: konkurrensaspekter

(24) I samband med de tre parallella antidumpnings- och antisubventionsundersökningarna rörande tråd av rostfritt stål, dvs. de som rör tråd med en diameter av minst 1 mm och de som rör den berörda produkten, dvs. tråd med en diameter understigande 1 mm (AS-385), hävdade några berörda parter att alla uppgifter som gemenskapsindustrin lämnat inom ramen för förfarandena skulle vara otillförlitliga på grund av den enhetliga tilllämpningen av systemt med "legeringspåslag", och att det därför inte skulle vara möjligt att utföra en exakt skadeanalys.

Dessa parter baserade sina påståenden på de slutsatser som beskrivs i ett kommissionsbeslut (ärende nr IV/35.814 - Legeringspåslag) (4), enligt vilket tillverkarna i gemenskapen av rostfritt stål - platta produkter - på ett samordnat sätt har ändrat referensvärdena i beräkningsmetoden för legeringspåslaget, vilket hade syftat till och fått till faktisk konsekvens att konkurrensen på den gemensamma marknaden hade begränsats och snedvridits.

Parterna erkände att ovannämnda beslut avsåg platta produkter (i motsats till långa produkter, t.ex. tråd av rostfritt stål), men de hävdade, för det första, att ett samordnat förfarande även förelåg för tråd av rostfritt stål och, för det andra, att även om det inte skulle fastställas att ett sådant förfarande förelåg för denna produkt, skulle det befintliga olagliga förfarandet för platta produkter få synergieffekter för tråd av rostfritt stål eller effekter på denna produkt i ett senare bearbetningsled.

Med tanke på att dessa argument kunde vara relevanta i detta förfarande, undersökte kommissionen eventuella verkningar för de insamlade uppgifternas tillförlitlighet.

Eftersom tråd av rostfritt stål av tekniska skäl inte framställs av platta produkter, är det tveksamt om det samordnade förfarande som konstaterats för platta produkter har några effekter på tillverkningen av tråd av rostfritt stål i senare led. Dessutom har det inte heller dokumenterats att det samordnade förfarandet har tillämpats av leverantörer av råmaterial till tråd av rostfritt stål. Vidare är det till stor del inte samma företag som tillverkar platta produkter och som tillverkar tråd av rostfritt stål, och antal tillverkare av tråd av rostfritt stål är betydligt högre än det antal som tillverkar platta stålprodukter.

I detta avseende kan sägas att även om de berörda exporterande tillverkarna ingav ett klagomål hos generaldirektorat IV den 5 oktober 1998 (IV/E-1/37.271), har GD IV inte inlett någon undersökning av påstådd överträdelse av artikel 85 i EG-fördraget när det gäller den berörda produkten. Detta klagomål är i själva verket en utvidgning av det klagomål rörande stänger av kallbearbetat rostfritt stål (som också tillhör kategorin långa produkter) som ingavs hos GD IV den 3 februari 1998 (IV/E-1/36.930), avseende vilket ett brev om avvisande av klagomål sändes till de klagande den 28 oktober 1998 enligt artikel 6 i kommissionens förordning (EG) nr 99/63, även om ett slutgiltigt beslut ännu inte har fattats.

I enlighet med ovannämnda beslut är tillämpningen av systemet med legeringspåslag endast olagligt om det tillämpas på ett samordnat sätt. I den nuvarande undersökningen har det dock visats att gemenskapsindustrin inte tillämpar legeringspåslag på ett enhetligt sätt - några företag tillämpar det på alla sina kunder eller endast på några av dem, medan andra företag inte tillämpar det alls.

Vidare noterades - vid jämförelsen av försäljningspriserna mellan de företag som utgör gemenskapsindustrin - att försäljningspriserna för identiska referenstyper varierade. Slutligen kan sägas att även i de fall ett legeringspåslag tillämpas, utgör påslaget endast en liten procentandel av den berörda produktens totalpris.

Kommissionen drar därför slutsatsen att det inte finns några bevis för att inhämtade uppgifter om skada skulle vara otillförlitliga som en följd av tilllämpningen av ett "legeringspåslag".

3. Förbrukning i gemenskapen

(25) Vid bedömningen av den synliga förbrukningen i gemenskapen av den berörda produkten använde kommissionen uppgifter om försäljningsvolym av den berörda produkten i gemenskapen vilka tilhandahållits av samarbetsvilliga företag i gemenskapsindustrin och Eurofer. Dessa adderades med importuppgifter som fastställts på grundval av uppgifter från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i det berörda landet samt från Eurostat.

(26) Den synliga förbrukningen i gemenskapen av tråd av rostfritt stål uppgick till 17 171 ton 1994, 20 045 ton 1995, 17 857 ton 1996, 20 088 ton 1997 och 21 810 ton under undersökningsperioden. Således ökade förbrukningen i gemenskapen med 27 % mellan 1994 och undersökningsperioden.

4. Den berörda importens volym och marknadsandel

(27) Den dumpade importen uppgick till 1 158 ton 1994, 1 875 ton 1995, 2 847 ton 1996, 3 977 ton 1997 och 4 415 ton under undersökningsperioden, vilket innebär att importvolymen sammanlagt ökade med 281 % och att den under undersökningsperioden nästan var fyra gånger större än importvolymen 1994.

(28) Marknadsandelen för importen från Sydkorea ökade stadigt och i avsevärd utsträckning, från 7 % 1994, 9 % 1995, 16 % 1996 till 20 % 1997 och under undersökningsperioden, vilket innebär en sammanlagd ökning på 185 % mellan 1994 och undersökningsperioden.

Det bör noteras att trots att blott två sydkoreanska företag konstaterades sälja till dumpade priser överskred den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen för landet som helhet miniminivån, och att även deras marknadsandel överskred den tröskel som föreskrivs i artikel 5.7 i grundförordningen.

5. Den berörda importens priser

a) Prisernas utveckling

(29) De exporterande tillverkarnas genomsnittliga priser ökade från 4,35 ecu/kg 1994 till 5,02 ecu/kg 1995, men sjönk stadigt därefter till 4,83 ecu/kg 1996, 4,66 ecu/kg 1997 och 4,67 ecu/kg under undersökningsperioden.

b) Prisunderskridande

Metod

(30) Försäljningspriserna under undersökningsperioden för motsvarande modeller från gemenskapsindustrin och de exporterande tillverkarna jämfördes på nivån fritt kunden. Exportpriset omvandlades till nivån fritt kunden genom att exportvärdena cif adderades med ett skäligt procentpålägg för försäkrings- och fraktkostnader från gemenskapens gräns till slutkunden.

(31) En prisunderskridandemarginal för det exporterande landet som helhet beräknades på grundval av ett vägt genomsnitt av de prisunderskridandemarginaler som konstaterats för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna.

Prisunderskridandemarginal

(32) För Sydkorea fastställdes en vägd genomsnittlig prisunderskridandemarginal på 12,1 % (de individuella marginalerna varierade från 10,6 % till 31,1 %).

6. Gemenskapsindustrins situation

a) Tillverkning

(33) Gemenskapsindustrins totala tillverkning uppgick till 12 664 ton 1994, 14 289 ton 1995, 11 651 ton 1996, 12 915 ton 1997 och 14 138 ton under undersökningsperioden, vilket innebär en sammanlagd ökning på 11 %. Tillverkningen följde marknadsutvecklingen och återspeglade således den exceptionella situationen under 1995, den följande nedgången och sedan uppgången under undersökningsperioden.

b) Kapacitetsutnyttjande

(34) Gemenskapsindustrins kapacitetsutnyttjande nådde sin topp 1995 (89,1 %), men minskade betydligt under 1996 (69,9 %). Under tiden fram till undersökningsperioden började den återhämta sig (80,5 %), men nådde aldrig tidigare nivåer.

c) Försäljningsvolym

(35) Gemenskapsindustrins försäljning låg på en relativt stabil nivå mellan 1994 och undersökningsperioden (en liten ökning från 11 312 ton till 11 884 ton), även om den i viss utsträckning återspeglar den exceptionella marknadssituationen under 1995 (12 511 ton) och under undersökningsperioden (11 884 ton). Gemenskapsindustrins försäljning följde dock inte ökningen av den synliga förbrukningen i gemenskapen, som ökade med 27 % mellan 1994 och undersökningsperioden, utan ökade endast med 5 % under samma period.

d) Marknadsandelar

(36) Den kontinuerliga minskningen av gemenskapsindustrins marknadsandel med 12 procentenheter mellan 1994 och undersökningsperioden (från 66 % till 54 %) visar att gemenskapsindustrin i detta avseende inte kunde dra nytta av ökningen av gemenskapens förbrukning och ej heller av den exceptionella marknadssituationen under 1995 (marknadsandelen sjönk under 1995 till 62 % och till 58 % 1996) och under undersökningsperioden. Gemenskapsindustrins marknadsandel drabbades hårt av den ökande dumpade importen och kunde inte återhämta sig till tidigare nivåer.

e) Priser

(37) Gemenskapsindustrins genomsnittliga försäljningspriser steg från 5,04 ecu/kg 1994 till 5,78 ecu/kg 1995 och 5,86 ecu/kg 1996. Lågprisimporten med ursprung i Sydkorea ökade betydligt från och med 1996, men större delen av företagen i gemenskapsindustrin kunde ändå behålla sina priser, även om vissa företag följde den dumpade importens pristrend och sänkte sina priser. Mellan 1996 och undersökningsperioden sjönk gemenskapsindustrins genomsnittliga priser avsevärt (5,21 ecu/kg 1997 och 5,19 ecu/kg under undersökningsperioden), vilket tyder på att gemenskapsindustrin led av prisnedgång. Som en reaktion på den ökande lågprisimporten hade gemenskapsindustrin inget annat val än att inställa tillverkning och försäljning av vissa standardmodeller och i stället inrikta sig på vissa marknadsnischer där priserna (samt tillverkningskostnaderna) var högre och den direkta konkurrensen från importen från Sydkorea mindre utpräglad. Följaktligen kan det antas att prisnedgången hade varit ännu häftigare om gemenskapsindustrin hade fortsatt med tillverkning av alla referenstyper.

f) Sysselsättning

(38) Antalet anställda i gemenskapsindustrin har sjunkit stadigt sedan 1995, då marknadssituationen medförde en betydande ökning av den arbetskraft som direkt var knuten till tillverkning av den berörda produkten i gemenskapen. Antalet anställda var 499 personer 1994, ökade till 566 personer 1995 och sjönk till 521 personer under undersökningsperioden.

g) Investeringar

(39) Investeringarna, som hade nått en topp 1995 (4,592 miljoner ecu), minskade avsevärt under 1996 (1,498 miljoner ecu). Även om de ökade under 1997 (2,532 miljoner ecu och 2,481 miljoner ecu under undersökningsperioden) kunde de inte återhämta sig till tidigare nivåer.

h) Lönsamhet

(40) Gemenskapsindustrins lönsamhet försämrades mellan 1994 (3,6 %) och undersökningsperioden (-0,6 %), men även den återspeglade den positiva situationen under 1995 (8,5 %). Gemenskapsindustrin noterade förluster trots den ovannämnda förbättringen av marknadssituationen vid slutet av 1997 (-0,8 %) och under undersökningsperioden. Man kan anta att utvecklingen hade varit ännu sämre om gemenskapsindustrin hade fortsatt att tillverka och sälja de modeller som av de sydkoreanska exportörerna utsattes för den mest aggressiva prissättningen.

7. Slutsats om skada

(41) Gemenskapsindustrins försäljning låg på en relativt stabil nivå mellan 1994 och undersökningsperioden. Trots att den i viss utsträckning återspeglade marknadens utveckling under 1995 och steg något fram till undersökningsperioden, efter en stark nedgång under 1996, följde försäljningen inte den kraftiga ökningen av gemenskapens förbrukning på 27 % (från 17 171 ton till 21 810 ton under samma period). Detta medförde att gemenskapsindustrins marknadsandel sjönk kontinuerligt.

(42) Trots en viss uppgång i gemenskapsindustrins tillverkning och industrins relativt stabila försäljningsvolymer och priser, sjönk dess lönsamhet till förlustnivåer under tiden mellan 1994 och undersökningsperioden, eftersom industrin inte kunde dra nytta av marknadens utvidgning.

(43) Följaktligen dras preliminärt slutsatsen att gemenskapsindustrin har lidit väsentlig skada.

E. ORSAKSSAMBAND

1. Den dumpade importens verkan

(44) Den betydande ökningen i volym (+281 %) och marknadsandelar (från 7 % till 20 %) för den dumpade importen mellan 1994 och undersökningsperioden samt det avsevärda prisunderskridande som konstaterats (ett vägt genomsnitt på 12,1 %, marginaler varierande mellan 10,6 % och 31,1 %) sammanföll med den försämrade situationen för gemenskapsindustrin i form av förlorade marknadsandelar, prisnedgång och minskande lönsamhet.

(45) Marknaden i gemenskapen för tråd av rostfritt stål utvidgades med 27 % mellan 1994 och slutet av undersökningsperioden. Gemenskapsindustrins försäljningsvolym ökade dock endast med 5 % och följde således inte den allmänna utvecklingen, även om den till viss del återspeglade marknadsutvecklingen. Importen från Sydkorea ökade däremot (+281 %) under samma period, liksom dess marknadsandel, som ökade med 122 % mellan 1995 och 1997. Denna utveckling sammanföll med den försämrade situationen för gemenskapsindustrin, som från och med 1996 förlorade marknadsandelar och tvingades minska sina investeringar och sänka sina priser, vilket ledde till ekonomiska förluster under 1997.

(46) Ställda inför lågprisimporten med ursprung i Sydkorea 1996 försökte större delen av gemenskapens tillverkare att behålla sina försäljningspriser, medan några få sänkte dem. Båda strategierna fick negativa verkningar för lönsamheten, antingen direkt (lägre priser) eller indirekt (höga priser medför lägre försäljningsvolym som leder till högre tillverkningskostnader per ton). Från och med 1996 sänkte alla tillverkare i gemenskapen sina försäljningspriser avsevärt, vilket ytterligare negativt påverkade deras lönsamhet, trots att de strävade efter att koncentrera sig på vissa marknadsnischer i syfte att undvika att i allt ökande utsträckning drabbas av den dumpade importen. Detta visar klart att marknaden var priskänslig och att de sydkoreanska tillverkarnas prisunderskridande fick betydande verkningar.

2. Verkan av andra faktorer

(47) I enlighet med artikel 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen om andra faktorer än den dumpade importen kunde ha inverkat på gemenskapsindustrins situation, särskilt den roll som spelades av andra tillverkare i gemenskapen som inte var samarbetsvilliga i undersökningen och av importen från andra länder.

a) Andra tillverkare i gemenskapen

(48) De exporterande tillverkarna hävdade att de andra icke-klagande tillverkarna i gemenskapen med tanke på deras försäljningsvolym och marknadsandel kunde ha bidragit till den skada som gemenskapsindustrin lidit. I detta avseende noterades dock att dessa övriga gemenskapstillverkares försäljningsvolym var mer eller mindre stabil mellan 1994 och undersökningsperioden (och faktiskt minskade med 21 % mellan 1995 och undersökningsperioden). Dessutom minskade deras marknadsandel avsevärt, dvs. från 23 % till 16 % mellan 1994 och undersökningsperioden. Detta är ett tydligt tecken på att inte heller dessa tillverkare drog nytta av utvidgningen av gemenskapens marknad. När det gäller deras försäljningspriser, finns inga uppgifter om att de skulle ha underskridit gemenskapsindustrins försäljningspriser, även om med hänsyn till öppenheten på marknaden för tråd av rostfritt stål slutsatsen dras att de icke-samarbetsvilliga tillverkarna i gemenskapen sannolikt har haft en utveckling som liknar gemenskapsindustrins. Påståendet bör därför avvisas.

b) Import från andra tredje länder

(49) De exporterande tillverkarna hävdade också att importen från tredje land, särskilt Schweiz, kunde ha bidragit till skadan för gemenskapsindustrin.

(50) Volymen och marknadsandelen för importen från Schweiz var stabil mellan 1994 och undersökningsperioden, i det att den utgjorde 3 % av gemenskapens totala förbrukning, medan andelen för importen från Sydkorea ökade från 7 % till 20 % under samma period. Under undersökningen framkom inte heller några tecken på att priserna för importen från Schweiz skulle ha underskridit gemenskapsindustrins försäljningspriser. När det gäller import från andra tredje länder var försäljningsvolymerna och de små marknadsandelarna för enskilda länder antingen stabila eller ökade något under perioden i fråga, och det finns heller inga tecken på att priserna för denna import skulle ha underskridit gemenskapsindustrins försäljningspriser. Påståendet bör därför avvisas.

c) Övriga faktorer

(51) Kommissionen undersökte också om andra faktorer än de ovannämnda kunde ha bidragit till skadan för gemenskapsindustrin, i synnerhet minskad efterfrågan eller förändrat konsumtionsmönster, teknisk utveckling och gemenskapsindustrins exportresultat och produktivitet.

(52) I fråga om efterfrågeutveckling och förändrat konsumtionsmönster har det tidigare fastställts att marknaden för tråd av rostfritt stål utvidgades mellan 1994 och undersökningsperioden och att gemenskapsindustrin inte drog nytta av denna marknadsexpansion, medan de exporterande tillverkarna avsevärt ökade sin försäljningsvolym och marknadsandel.

(53) I fråga om teknisk utveckling och gemenskapsindustrins produktivitet har det fastställts att gemenskapsindustrin mellan 1994 och undersökningsperioden försökte behålla sina tillverknings- och investeringsnivåer för att inte förlora konkurrenskraft. Gemenskapsindustrins exportvolym låg kvar på en stabil nivå under skadeundersökningsperioden och dess försäljning på exportmarknaderna visade sig vara mera lönsam än försäljningen i gemenskapen.

(54) Följaktligen kan slutsatsen dras att andra faktorer än den dumpade importen inte i sig kunde bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen och den väsentliga skadan för gemenskapsindustrin.

3. Slutsats om orsakssamband

(55) Mot bakgrund av ovanstående dras preliminärt slutsatsen att den dumpade importen från Sydkorea har vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada.

(56) Detta inverkar inte på kommissionens slutsatser i det parallella antisubventionsförfarandet rörande import av tråd av rostfritt stål med en diameter understigande 1 mm med ursprung i Indien och Sydkorea.

F. GEMENSKAPENS INTRESSE

1. Allmän kommentar

(57) I syfte att bedöma gemenskapens intresse granskade kommissionen två scenarier, dels de mest sannolika verkningarna av att vidta antidumpningsåtgärder, dels de mest sannolika verkningarna av att inte vidta sådana åtgärder. I detta avseende uppmärksammades särskilt de eventuella verkningar som antidumpningsåtgärder skulle kunna få för gemenskapsindustrin, leverantörerna av råmaterial och användarna av produkten i fråga.

2. Gemenskapsindustrin och andra tillverkare i gemenskapen

a) Allmänt

(58) Gemenskapsindustrin har visat sig vara en strukturellt livskraftig industri med förmåga att anpassa sitt produktsortiment till ändrade konkurrensförhållanden på marknaden och att koncentrera sig på marknadsnischer där konkurrensen från dumpad import var mindre utpräglad.

(59) Trots denna strukturella förmåga kan det inte uteslutas att gemenskapsindustrin skulle minska sin tillverkning i gemenskapen av den berörda produkten om det inte vidtogs några åtgärder mot dumpningen. Denna slutsats är motiverad med tanke på varaktigheten i den försämrade lönsamhet som är ett resultat av den dumpade importen. Om inga åtgärder vidtas kommer den dumpade importens prissänkande verkningar att motverka gemenskapsindustrins alla ansträngningar för att återfå en tillfredsställande vinstmarginal.

b) Sysselsättning

(60) Gemenskapsindustrins situation har försämrats stadigt sedan 1995. Om denna utveckling fortsätter kan gemenskapsindustrin komma att tvingas upphöra med tillverkning i gemenskapen, vilket skulla hota omkring 500 arbetstillfällen som är direkt knutna till tillverkningen av den berörda produkten i gemenskapen. Däremot skulle ett införande av åtgärder göra det möjligt för denna industri att bevara och vidareutveckla sin verksamhet i gemenskapen.

c) Forskning och utveckling

(61) För den berörda produkten krävs kontinuerliga investeringar i forskning och utveckling, i huvudsak relaterade till tillverkningsprocessen, dvs. utveckling av miljövänliga och energibesparande tillverkningsmetoder. I detta avseende har gemenskapsindustrin tvingats minska sina investeringar avsevärt och denna negativa utveckling kommer att fortgå om inga åtgärder vidtas.

3. Icke-närstående importörer

(62) Icke-närstående importörer av den berörda produkten i gemenskapen visade en begränsad samarbetsvilja. För de samarbetsvilliga företagen var varken sysselsättning eller betydande investeringar direkt knutna till den berörda produkten.

(63) Därför kan preliminärt slutsatsen dras att eventuella antidumpningsåtgärder med största sannolikhet inte kommer att få avgörande verkningar för de icke-närstående importörerna.

4. Leverantörer

(64) Följande sex leverantörer var samarbetsvilliga i undersökningen och kommissionen kunde kontrollera de uppgifter de tillhandahöll:

- Acciaierie Valbruna s.r.l, Vicenza, Italien

- Acciaierie Bolzano s.r.l, Bolzano, Italien

- Cogne Acciai Speciali, Aosta, Italien

- Fagersta Stainless AB, Fagersta, Sverige

- Roldan SA, Madrid, Spanien

- Ugine Savoie Imphy, Ugine, Frankrike

(65) Ytterligare två svar mottogs från leverantörer till gemenskapsindustrin, Avesta Sheffield Ltd (Sheffield, Förenade kungariket) och Krupp Edelstahlprofile (Siegen, Tyskland). Dessa leverantörer hävdade att de drabbades både av direkt konkurrens av import från tredje land av valstråd, vilken ökat avsevärt under de senaste åren, och av de verkningar som den dumpade importen av den berörda produkten fick i tidigare bearbetningsled. Eftersom konkurrensen på marknaden för tråd av rostfritt stål var hård, försökte gemenskapsindustrin att få tag på billigare råmaterial, vilket medförde att den köpte det från länder utanför gemenskapen, dvs. Sydkorea, Indien och Taiwan, och att den utövade pristryck på sina leverantörer i syfte att få lägre råmaterialpriser.

(66) Antidumpningstullar på den berörda produkten skulle hjälpa gemenskapens leverantörer av valstråd av rostfritt stål att förbättra sin allt sämre ekonomiska situation och att återfå lönsamhet, vilket skulle göra det möjligt för dem att göra nödvändiga investeringar.

5. Användare

(67) Användarna utgörs av företag som bearbetar tråd till halvfabrikat, som i sin tur används för extremt precisionsriktade produkter, filter, vissa hushållsapparater och medicinsk utrustning, osv. Endast fyra svar mottogs på de 60 frågeformulär som sändes ut:

- Bever GmbH, Kirchhunden, Tyskland

- Tucai SA, Barcelona, Spanien

- Tubiflex, Orbassano, Italien

- Max Rhodius GmbH, Weissenburg, Tyskland

(68) Den begränsade samarbetsviljan motiverar den preliminära slutsatsen att eventuella antidumpningstullar med största sannolikhet inte kommer att få avgörande verkningar för användarindustrin, antingen på grund av att detta råmaterial inte utgör en betydande kostnad för den eller på grund av att den del av dess tillverkning som har samband med tråd av rostfritt stål endast utgör en liten andel av dess totala tillverkning. Vidare är det med tanke på de relativt låga tullsatser som föreslås för de berörda exporterande tillverkarna, det stora antalet konkurrerande tillverkare i gemenskapen samt förekomsten av import från andra tredje länder inte sannolikt att åtgärderna kommer att leda till en allmän större prishöjning på tråd av rostfritt stål i gemenskapen.

6. Konkurrens och handelssnedvridande verkningar

(69) I fråga om eventuella antidumpningstullars återverkningar på handeln bör det sägas att, trots att gemenskapsindustrin exporterar den berörda produkten till andra tredje länder, exporterar industrin inte den till det berörda landet, bl.a. till följd av de höga importtullarna på tråd av rostfritt stål. På grund av det nuvarande internationella läget är gemenskapen en av de få öppna marknader där efterfrågan på stål fortfarande är stark.

(70) I fråga om eventuella åtgärders verkningar för konkurrensen i gemenskapen hävdade några berörda parter att tullar skulle medföra att de berörda exporterande tillverkarna slogs ut från gemenskapens marknad, vilket avsevärt skulle minska konkurrensen och leda till högre priser på tråd av rostfritt stål.

(71) Mot bakgrund av de exporterande tillverkarnas ovan beskrivna marknadsposition, de relativt låga tullar som föreslås, det stora antalet tillverkare i gemenskapen och marknadens öppenhet, kan slutsatsen dras att tillverkarna i gemenskapen även i fortsättningen kommer att ha ett betydande antal starka konkurrenter på gemenskapens marknad. Således kommer användare även i framtiden att kunna välja mellan olika leverantörer av produkten i fråga.

(72) Slutligen anförde några berörda parter att det med tanke på det ovannämnda påstådda förfarandet avseende beräkning av legeringspåslag inte kunde ligga i gemenskapens intresse att vidta åtgärder. I detta avseende hänvisas till de kommentarer som görs i skälen 24 och följande.

7. Slutsats om gemenskapens intresse

(73) Av dessa orsaker dras preliminärt slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl för att inte införa antidumpningstullar.

G. PROVISORISKA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

1. Nivå för undanröjande av skada

(74) På grundval av slutsatserna om dumpning, skada, orsakssamband och gemenskapens intresse anser kommissionen att det är nödvändigt att införa preliminära antidumpningstullar i syfte att förhindra att den dumpade importen vållar gemenskapen ytterligare skada.

(75) Vid fastställandet av dessa tullars nivå beaktade kommissionen konstaterade dumpningsmarginaler och den tullnivå som var nödvändig för att undanröja skadan för gemenskapsindustrin. Den nödvändiga prishöjningen fastställdes på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpris som använts vid beräkningen av prisunderskridandet enligt skälen 30 och följande och det icke-skadevållande priset på de olika referenstyper eller modeller som gemenskapsindustrin sålde på gemenskapens marknad. Det icke-skadevållande priset erhölls genom att gemenskapsindustrins försäljningspriser adderades med industrins genomsnittliga faktiska förlustmarginal samt med en vinstmarginal på 5 %. Denna vinstmarginal motsvarade den miniminivå som ansetts nödvändig i tidigare fall som rört denna typ av industri. Skillnaderna mellan dessa priser uttrycktes sedan som en procentandel av det totala importvärdet cif.

2. Provisoriska åtgärder

(76) Mot bakgrund av detta bör en preliminär antidumpningstull som motsvarar nivån på konstaterade dumpningsmarginaler införas, dock får den i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen inte överskrida skademarginalerna.

(77) Avseende det parallella antisubventionsförfarandet bör det noteras att utjämningstullsatsen i enlighet med artikel 12.1 i rådets förordning (EG) nr 2026/97 bör motsvara subventionens belopp, om inte skademarginalen är lägre.

(78) I enlighet med artikel 24.1 i förordning (EG) nr 2026/97 och artikel 14.1 i grundförordningen får ingen produkt beläggas med både antidumpnings- och utjämningstull i syfte att råda bot på en och samma situation som uppstått till följd av dumpning eller exportsubvention. Eftersom antidumpningstullar bör införas på importen av produkten i fråga är det nödvändigt att fastställa huruvida och i vilken omfattning subventions- och dumpningsmarginalerna upptstått på grund av en och samma situation.

(79) I detta fall har ett flertal undersökta subventionssystem konstaterats utgöra exportsubventioner i den mening som avses i artikel 3.4 a i förordning (EG) nr 2026/97. Subventionerna inverkar i sig endast på de sydkoreanska exporterande tillverkarnas exportpriser, vilket medför ökade dumpningsmarginaler. Med andra ord är således de dumpningsmarginaler som fastställts helt eller delvis en följd av att exportsubventioner förekommer. I denna situation anses det därför inte lämpligt att införa både utjämnings- och antidumpningstullar motsvarande den fulla omfattningen av de relevanta subventions- och dumpningsmarginaler som fastställts. Antidumpningstullarna bör således anpassas så att de avspeglar de faktiska dumpningsmarginaler som kvarstår efter det att utjämningstullarna undanröjt verkan av exportsubventionerna.

(80) På grundval av detta och med beaktande av resultaten av antisubventionsförfarandet bör följande preliminära antidumpningstullsatser, uttryckta i procent av priset cif gemenskapens gräns, före tull, införas:

>Plats för tabell>

För eventuella icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkare bör man med tanke på den höga grad av samarbetsvilja som konstaterats tillämpa den högsta företagsspecifika antidumpningstull som fastställs. Denna är 17 %.

H. SLUTBESTÄMMELSE

(81) Av administrativa skäl bör en period fastställas inom vilken berörda parter skriftligen kan lämna sina synpunkter och begära att bli hörda. Det bör även anges att avgörandena i denna förordning är preliminära och att det kan bli nödvändigt att se över dem på nytt vid fastställandet av en eventuell slutgiltig tull.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1. En preliminär antidumpningstull skall införas på import av tråd av rostfritt stål, med en diameter understigande 1 mm, innehållande minst 2,5 viktprocent nickel, med undantag för (annan än) tråd som innehåller minst 28 men högst 31 viktprocent nickel och minst 20 men högst 22 viktprocent krom, enligt KN-nummer 7223 00 19 (Taric-nummer 7223 00 19 10) med ursprung i Sydkorea.

2. Denna antidumpningstull skall anpassas så att den återspeglar den faktiska dumpningsmarginal som kvarstår efter införandet av de provisoriska utjämningstullar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 619/1999 (5).

3. Följande tullsatser skall tillämpas på nettopriset fritt gemenskapens gräns, före tull:

>Plats för tabell>

4. Om inte annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

5. Övergång till fri omsättning i gemenskapen för den produkt som avses i punkt 1 skall ske på villkor att det ställs en säkerhet som motsvarar den preliminära tullens belopp.

Artikel 2

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 20 i förordning (EG) nr 384/96 får berörda parter inom 15 dagar efter den här förordningens ikraftträdande skriftligen lämna sina synpunkter och begära att bli hörda muntligen av kommissionen.

I enlighet med artikel 21.4 i förordning (EG) nr 384/96 får berörda parter inom en månad efter den här förordningens ikraftträdande lämna synpunkter på tillämpningen av den här förordningen.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Artikel 1 i denna förordning skall tillämpas i sex månader.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 23 mars 1999.

På kommissionens vägnar

Leon BRITTAN

Vice ordförande

(1) EGT L 56, 6.3.1996, s. 1.

(2) EGT L 128, 30.4.1998, s. 18.

(3) EGT C 199, 25.6.1998, s. 8.

(4) Kommissionens beslut 98/247/EKSG (EGT L 100, 1.4.1998).

(5) Se sida 60 i denna tidning.