4.

Rådet erkänner att de deltagande medlemsstaterna bättre behöver uppnå konkreta resultat och underlätta genomförandet när det gäller fullgörandet av de mer bindande åtagandena så snart som möjligt, och senast före utgången av 2025, och understryker att de deltagande medlemsstaterna i varierande grad har gjort framsteg med genomförandet av de 20 mer bindande åtaganden som de har gjort gentemot varandra samt med genomförandet av projekt. De bör dock öka sina ansträngningar för att fullgöra dem alla senast 2025, i enlighet med rådets rekommendation av den 16 november 2021 om ordningsföljden för fullgörande av de mer bindande åtagandena, vilket framhölls på nytt i den strategiska kompassen. Vidare understryker rådet att de deltagande medlemsstaterna a) har fortsatt att öka sina försvarsutgifter och angett att de planerar ytterligare ökningar under 2022 och under perioden 2023–2025, till viss del som en reaktion på Rysslands anfallskrig mot Ukraina; denna positiva trend när det gäller försvarsutgifter och försvarsinvesteringar bör upprätthållas på lång sikt, och en majoritet av de deltagande medlemsstaterna bör också kraftigt öka utgifterna för försvarsforskning och försvarsteknik för att uppnå det överenskomna riktmärket på 2 % av de sammanlagda försvarsutgifterna (kollektivt riktmärke); i detta avseende bör EU:s tillgängliga verktyg och strukturer, inbegripet den nyligen inrättade knutpunkten för försvarsinnovation inom Europeiska försvarsbyrån (EDA) samt EU:s system för försvarsinnovation hos kommissionen till fullo beaktas för att utnyttja deras potential, b) har uppvisat få framsteg när det gäller åtagandet att öka antalet samverkansinriktade projekt för försvarsförmåga och därmed sammanhängande investeringar i upphandling av försvarsmateriel samt i försvarsforskning och försvarsteknik; för att hantera EU:s prioriteringar för förmågeutveckling och uppnå de överenskomna kollektiva riktmärkena (20 % av de sammanlagda utgifterna för samarbetet inom forskning och teknisk utveckling på försvarsområdet; 35 % av de sammanlagda utgifterna för gemensam upphandling av försvarsmateriel) bör de deltagande medlemsstaterna på bästa sätt utnyttja EU:s befintliga initiativ och verktyg på försvarsområdet, och ytterligare öka och utnyttja de gemensamma försvarsinvesteringarna på EU-nivå (6); de uppmanas i detta avseende att fullt ut utnyttja resultaten av och rekommendationerna i den samordnade årliga försvarsöversikten, särskilt samarbetsmöjligheter och fokusområden; de uppmanas också, med beaktande av den strategiska kompassen, att inom ramen för Pesco gå vidare med nya möjligheter, såsom att främja gemensam upphandling, inbegripet vid uppföljningen av det gemensamma meddelandet om analysen av investeringsgapet på försvarsområdet, c) totalt sett har bibehållit eller i någon mån ökat sitt bidrag till uppdrag och insatser inom den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP), men luckor kvarstår och bör åtgärdas snarast; de deltagande medlemsstaterna bör avsevärt öka sina ansträngningar för att fullgöra de operativa åtagandena, med beaktande av principen om en enda uppsättning av styrkor, eftersom bidragen till uppdrag och insatser fortfarande ger anledning till oro; de deltagande medlemsstaterna bör öka sina bidrag till tjänstgöringslistan för EU:s stridsgrupper och databasen för snabbinsatser; vidare bör de mer specifikt åtgärda de strategiska bristerna på förmågeområdet, nämligen förmågemålen med hög påverkansgrad; de deltagande medlemsstaterna bör dessutom lägga fram konkreta förslag för att förbättra den gemensamma finansieringen av GSFP-uppdrag och GSFP-insatser, även i samband med EU-kapaciteten för snabba insatser, inbegripet genom att åter utvärdera användningsområdet för och definitionen av gemensamma kostnader för att öka solidariteten och stimulera deltagandet i militära uppdrag och insatser samt i övningsrelaterade kostnader; arbetet med att fastställa parametrarna för skälig andel av bidrag till militära uppdrag och insatser, i enlighet med vad som efterlyses i rådets rekommendation av den 16 november 2021 om ordningsföljden för fullgörandet av de mer bindande åtagandena, bör slutföras snarast möjligt; detta är viktigt för att uppmuntra och stödja de deltagande medlemsstaterna när det gäller att öka bidragen till GSFP-uppdrag och GSFP-insatser, inom ramen för deras resurser och förmåga, för att öka insynen dem emellan i fråga om genomförandet av deras respektive åtaganden, d) har gjort blygsamma framsteg när det gäller användningen av unionens verktyg och processer för förmågeplanering och förmågeutveckling som vägledning för nationell planering och nationellt beslutsfattande; de deltagande medlemsstaterna uppmanas att öka sina satsningar på en mer systematisk och aktiv användning av dessa verktyg, inbegripet rekommendationerna i den samordnade årliga försvarsöversikten, för att förverkliga hela sin potential och komma till rätta med förmågebristerna på ett samarbetsinriktat sätt, e) inte i tillräcklig utsträckning fullföljer åtagandet att samarbeta för att avhjälpa förmågebrister; användningen av ett europeiskt samverkansinriktat arbetssätt är fortfarande mycket begränsad och bör ökas avsevärt; i sina nationella genomförandeplaner uttrycker de deltagande medlemsstaterna intresse för att utnyttja rekommendationerna i den samordnade årliga försvarsöversikten om försvarssamarbete, särskilt de fastställda samarbetsmöjligheterna; i detta syfte bör de inkludera dessa möjligheter på ett systematiskt sätt i sin nationella planering och rapportera om dem i sina nationella genomförandeplaner; de deltagande medlemsländerna bör också samarbeta ytterligare för att tillhandahålla kapacitet för att stärka EU:s lednings- och kontrollstruktur, särskilt den militära planerings- och ledningskapaciteten som är den lednings- och kontrollstruktur som i första hand ska användas, och även för att operationalisera EU-kapaciteten för snabba insatser, i linje med den strategiska kompassen; rådet erinrade om att samstämmigheten i resultaten mellan å ena sidan förmågeutvecklingsplanen och den samordnade årliga försvarsöversikten och, å andra sidan, respektive Natoprocesser, såsom Natos försvarsplaneringsprocess, säkerställts och kommer att säkerställas även i fortsättningen i fall då kraven överlappar varandra, samtidigt som de båda organisationernas skilda karaktär och respektive ansvarsområden och medlemskap erkänns, f) har visat att Europeiska försvarsbyrån i stor utsträckning används som europeiskt forum för förmågeutveckling; investeringsnivån i projekt som utvecklats inom ramen för Europeiska försvarsbyrån är dock fortfarande låg och bör ökas, också i syfte att ytterligare stärka Europeiska försvarsbyråns roll som forum för förmågeutveckling, g) har lämnat tydligare indikationer på att de deltar i samarbetsprojekt som stärker den europeiska försvarstekniska och försvarsindustriella basen i hela unionen, även genom att de drar nytta av initiativ för gemensam upphandling av försvarskapacitet; de deltagande medlemsstaterna bör dock i högre grad omsätta dessa principer i respektive industripolitik och förvärvsstrategier.