BILAGA

Kultur för nukleärt fysiskt skydd är ett tvärvetenskapligt tillvägagångssätt som förbereder personalen på hot både utifrån och inifrån genom att skapa vilja och motivation att följa etablerade förfaranden, följa föreskrifter och visa vaksamhet. Eftersom de flesta system för nukleärt fysiskt skydd utformas, förvaltas och drivs av människan beror framgången hos systemen för nukleärt fysiskt skydd på de personer som arbetar med dem. Kulturen för nukleärt fysiskt skydd identifieras som en av 12 grundläggande principer för fysiskt skydd av kärnämne och kärnanläggningar i ändringen av konventionen samt en av grundprinciperna i uppförandekoden för skydd och säkerhet beträffande radioaktivt material. I Implementing Guide on Nuclear Security Culture (genomförandehandledningen för kultur för nukleärt fysiskt skydd; NSS (Nuclear Security Series) nr 7), definieras kultur för nukleärt fysiskt skydd som en kombination av egenskaper, attityder och beteenden hos individer, organisationer och institutioner som tillsammans verkar för och förbättrar det nukleära fysiska skyddet. NSS nr 7 definierar begreppet och beskriver institutionernas och individernas uppgifter och ansvarsområden samt egenskaperna hos kulturen för nukleärt fysiskt skydd, som bidrar till att uppnå ett effektivt nukleärt fysiskt skydd.

Nukleärt fysiskt skydd är inriktat på att förebygga, upptäcka och reagera på brottsliga eller avsiktliga otillåtna handlingar som involverar eller riktas mot kärnämne, annat radioaktivt material, tillhörande anläggningar eller därmed förknippad verksamhet. Ansvaret för nukleärt fysiskt skydd inom en stat ligger helt och hållet hos staten, som måste säkerställa säkerheten för kärnämne, annat radioaktivt material, tillhörande anläggningar och därmed förknippad verksamhet under dess jurisdiktion. Varje stat strävar efter att uppnå nukleärt fysiskt skydd genom att inrätta ett eget system för nukleärt fysiskt skydd som är lämpligt för den staten. Datorer spelar en avgörande roll i alla aspekter av förvaltningen av en skyddad och säker drift av kärntekniska anläggningar, inbegripet datorsäkerhet och underhåll av fysiskt skydd. Det är mycket viktigt att alla sådana system är säkrade på lämpligt sätt mot skadliga intrång. Hotförmågan och hotbilden förändras kontinuerligt, och därmed även informations- och datorsäkerheten. Det dyker ständigt upp nya tekniker, ny taktik och nya processer avseende hoten. IAEA bedriver arbete till försvar mot detta ständigt föränderliga hot.

IAEA hjälper på begäran enskilda stater att identifiera och hantera behov avseende nukleärt fysiskt skydd genom utveckling och genomförande av integrerade planer till stöd för nukleärt fysiskt skydd och utarbetande av verktyg för självbedömning. Ansvaret för nukleärt fysiskt skydd inom en stat ligger helt och hållet hos staten, som måste säkerställa säkerheten för kärnämne, annat radioaktivt material, tillhörande anläggningar och därmed förknippad verksamhet under dess jurisdiktion. IAEA stöder staternas insatser för att etablera effektiva och hållbara system för nukleärt fysiskt skydd, och de integrerade planerna är en effektiv mekanism i detta avseende. En integrerad plan är inte rättsligt bindande. Om en stat godkänner en sådan plan anses det dock vara ett tecken på ett åtagande att sträva efter att genomföra de överenskomna förbättringar av det nukleära fysiska skyddet som ingår i planen. En integrerad plan bidrar till strategisk planering av verksamhet avseende nukleärt fysiskt skydd i en stat och säkerställer statens egenansvar för de förbättringar som krävs för att stärka dess system för nukleärt fysiskt skydd. Den ger en bedömning av statens behov avseende nukleärt fysiskt skydd och presenterar verksamhet som en stat håller på att genomföra eller planerar att genomföra, i förekommande fall i samarbete med IAEA eller andra internationella partner.

3.

Rubrik 3: Nukleärt fysiskt skydd av material och tillhörande anläggningar

Projekt 1: Förbättra fysiskt skydd och redovisning och kontroll för kärnämnen för hela bränslecykeln

Bakgrund

Verksamhet som rör nukleärt fysiskt skydd för kärnämne i bruk och lagring, nukleärt fysiskt skydd i kärnbränslecykeln och tillhörande anläggningar under deras livstid, inbegripet redovisning och kontroll av kärnämne för nukleärt fysiskt skydd, samt det tekniska genomförandet av konventionen. IAEA utarbetar vägledning och ger stater utbildning och bistånd, på begäran, för att förbättra skyddet för kärnämnen med hjälp av redovisning och kontroll. Projektet kommer att inriktas på att hantera ”interna hot”. IAEA:s program för interna hot ger vägledning om förebyggande och skyddande åtgärder för nukleärt fysiskt skydd som mildrar det interna hotet. Projektet kommer också att ta upp redovisnings- och kontrollsystem för kärnämnen (NMAC). Ett NMAC-system bidrar till att avskräcka från och upptäcka icke-auktoriserat bortförande av kärnämne genom att förteckna allt kärnämne, inbegripet information om var det befinner sig. Huvudsyftet med ett NMAC-system är att förvalta och rapportera korrekt, aktuell, fullständig och tillförlitlig information om alla verksamheter och insatser (inbegripet förflyttningar) som berör kärnämne. NMAC-systemet på anläggningsnivå inrättas inom ramen för ett nationellt regelverk och kontrolleras av statens behöriga myndighet. Det ska inte förväxlas med en stats redovisnings- och kontrollsystem för kärnämne, som inrättas för att tillgodose internationella skyldigheter avseende kärnämneskontroll.

IAEA har investerat betydande resurser för att utveckla utbildningsanläggningen Shapash Nuclear Research Institute (SNRI). Huvudsyftet med SNRI var att kunna utbilda medlemsstaterna i nukleärt fysiskt skydd utan att avslöja känslig information om faktiska anläggningar och riskera att äventyra deras säkerhet. SNRI:s 3D-modell är ett användbart verktyg för utbildning i nukleärt fysiskt skydd. En vidareutveckling av SNRI väntas öka 3D-modellens styrka och förbättra utbildningsresultaten. Användning av 3D och virtuell verklighet i utbildningssyfte kräver dock specialkunskaper och -resurser. Utbildningens mål måste anpassas till de tekniska lösningar som används för att uppnå dem. IAEA avser att ytterligare undersöka de potentiella fördelarna med SNRI:s 3D-modell och stödja utvecklingen av kursmaterial kopplat till SNRI i framtiden.

Syfte

Att tillhandahålla vägledning och verktyg för att förhindra och skydda mot icke-auktoriserat bortförande av kärnämne och sabotage av kärnämne och kärntekniska anläggningar av en insider.

Att bedöma vilka av de IAEA-medlemsstater som bearbetar, hanterar eller lagrar kärnämne som använder ett NMAC-system och bistår sina behöriga myndigheter och operatörer för att säkerställa NMAC-programmets framgång. Att bedöma vilka IAEA-medlemsstater som för närvarande inte har något NMAC-system vill ha hjälp med att inrätta ett NMAC-program.

Eftersträvade resultat

1. Att inom ramen för serien för nukleärt fysiskt skydd ta fram vägledningar och e-lärandeverktyg för att motverka det interna hotet och förbättra redovisning och kontroll för kärnämne avseende nukleärt fysiskt skydd vid anläggningar.

2. Informationskurser och praktiska kurser.

3. Informationskurser och praktiska kurser om NMAC.

4. Vidareutveckling av Shapashs VR-utbildningsverktyg.

Utfall

Fortsatt stöd för att bistå staternas insatser för att inrätta effektiva och hållbara nationella system för nukleärt fysiskt skydd som bidrar till att motverka det interna hotet och förbättra redovisning och kontroll för kärnämne för nukleärt fysiskt skydd vid anläggningar.

Projekt 2: Samordnat forskningsprojekt – konceptdokument om åtgärder för fysiskt skydd under covid-19

Bakgrund

Detta projekt kommer att handla om tillämpningen av åtkomstkontroll och annan teknik för nukleärt fysiskt skydd under pandemin vid anläggningar som lagrar och använder kärnämne och annat radioaktivt material, inbegripet anläggningar inom kärnbränslecykeln, forsknings- och kraftreaktorer och anläggningar för radioaktivt material. Vid en covid-19-liknande pandemi kan medicinska åtgärder som syftar till att minimera spridningen av viruset påverka effektiviteten hos och även tillämpningen av befintliga tekniker och förfaranden för nukleärt fysiskt skydd, såsom åtgärder för åtkomstkontroll av personal. Ändringar av genomförandeprotokoll, modifiering av befintlig teknik och anpassning av ny teknik kan vara lämpligt i vissa situationer för att övervinna de svårigheter som covid-19 orsakar. Man kommer att granska IAEA-medlemsstaternas operativa erfarenhet av att använda åtkomstkontroll och andra åtgärder för nukleärt fysiskt skydd under covid-19-pandemin och identifiera utmaningar och god praxis som hänger samman med detta. Därefter kommer man att försöka identifiera teknik och förfaranden för nukleärt fysiskt skydd (även på området för åtkomstkontroll) som behöver förbättras och utföra laboratorieutvärderingar av potentiella modifieringar och förbättringar med avseende på genomförandet under covid-19-liknande förhållanden. IAEA kommer att underlätta utbyte av operativ erfarenhet och teknisk information mellan medlemsstaterna, offentliggöra projektrelaterade rapporter och stödja forskningsarbete i utvalda laboratorier i medlemsstaterna.

Syfte

Att säkerställa effektiva åtgärder för nukleärt fysiskt skydd vid kärntekniska anläggningar och andra anläggningar för radioaktiva material i en covid-19-liknande situation. Projektet syftar bland annat till följande:

1. Se över medlemsstaternas operativa erfarenhet av att genomföra åtkomstkontroll och andra åtgärder för nukleärt fysiskt skydd under covid-19.

2. Identifiera utmaningar och god praxis i samband med detta.

3. Överväga om man behöver ändra befintlig teknik eller förfarandena för användning av tekniken, eller utveckla ny teknik för att ta hänsyn till de medicinska kraven i samband med covid-19.

4. Göra en teknisk bedömning av de föreslagna ändringarna av nyutvecklad åtkomstkontroll och annan teknik för nukleärt fysiskt skydd i syfte att beakta pandemisituationen.

Eftersträvade resultat

1. En guide med god praxis och tekniska rekommendationer där medlemsstaterna utbyter operativa erfarenheter av nukleärt fysiskt skydd under covid-19.

2. Fastställa teknikområden som behöver vidareutvecklas för att möjliggöra effektiv åtkomstkontroll och andra åtgärder för nukleärt fysiskt skydd under covid-19-liknande förhållanden.

Utfall

Kraftfullare åtgärder för nukleärt fysiskt skydd för att förhindra stöld eller sabotage av kärnämne och andra radioaktiva material och anläggningar under pandemiliknande situationer.

Förbättrat beslutsfattande av tillsynsorgan och industrin vad gäller genomförandet av åtkomstkontroll och annan teknik för nukleärt fysiskt skydd under kriser.