KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2208/96 av den 18 november 1996 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av oblekta (gråa) bomullsvävnader med ursprung i Folkrepubliken Kina, Egypten, Indien, Indonesien, Pakistan och Turkiet

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1), särskilt artikel 7 i denna,

efter samråd i rådgivande kommittén, och

med beaktande av följande:

A. FÖRFARANDE

(1) Den 21 februari 1996 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande i Europeiska gemenskapernas officiella tidning (2) att det skulle inledas ett antidumpningsförfarande avseende import till gemenskapen av oblekta (gråa) bomullsvävnader med ursprung i Kina, Egypten, Indien, Indonesien, Pakistan och Turkiet, nedan kallat "tillkännagivande om inledande", och inledde en undersökning.

(2) Förfarandet inleddes med anledning av ett klagomål som för gemenskapsindustrins räkning lämnades den 8 januari 1996 av Kommittén för bomullsindustrier och närstående textilindustrier i Europeiska gemenskapen (Eurocoton). Klagomålet stöddes av 21 gemenskapstillverkare som svarar för en större del av gemenskapens tillverkning av en likadan produkt. Klagomålet innehöll bevisning om dumpning av produkten i fråga och om därav vållad väsentlig skada, vilken ansågs tillräcklig för att motivera att det inleddes ett förfarande.

(3) Kommissionen meddelade officiellt de tillverkare/exportörer och importörer som veterligen var berörda samt deras intresseorganisationer, företrädare för berörda exportländer och de klagande att det skulle inledas ett förfarande. Berörda parter gavs tillfälle att inom den tidsfrist som föreskrivs i tillkännagivandet om inledande skriftligen tillkännage sina synpunkter och begära att bli hörda.

(4) Ett antal tillverkare/exportörer i berörda länder, gemenskapstillverkare och användare och importörer i gemenskapen tillkännagav skriftligen sina synpunkter. Alla parter som ingav begäran inom den fastställda tidsfristen och visade att det fanns särskilda skäl att höra dem beviljades en utfrågning.

(5) Med tanke på det stora antalet gemenskapstillverkare som uttryckligen stödde klagomålet beslöt kommissionen att använda stickprovsurval och skickade frågeformulär till och mottog utförliga uppgifter från ett representativt urval av gemenskapstillverkare såsom det beskrivs i punkterna 8, 89 och 90.

(6) Med tanke på det stora antalet tillverkare och exportörer i berörda exportländer användes stickprovsurval även i detta fall, och kommissionen stickade frågeformulär till och mottog utförliga uppgifter från ett representativt urval av tillverkare/exportörer, såsom det beskrivs i punkterna 8 och 14 till 25.

(7) Vidare skickade kommissionen frågeformulär till alla importörer som veterligen var berörda och fick svar från endast sex av dessa.

(8) Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som ansågs nödvändiga för ett preliminärt fastställande av dumpning och skada, och den genomförde undersökningar på plats hos följande företag:

a) Tillverkare i gemenskapen

- F.A. Kümpers GmbH & Co., Rheine (Tyskland)

- Velener Textilwerk Grimmelt, Wevers & Co. GmbH, Velen (Tyskland)

- Tenthorey SA, Eloyes (Frankrike)

- H.G.P.-G.A.T. Tissages SA, Cornimont (Frankrike)

- Ets des Fils de Victor Perrin SARL, Thiéfosse (Frankrike)

- Filatures et Tissages de Saulxures-sur-Moselotte SA, Saulxures-sur-Moselotte (Frankrike)

- Niggler & Küpfer SpA, Capriolo BS (Italien)

b) Importörer

- G. Koppermann & Co. GmbH, Baierbrunn (Tyskland)

c) Tillverkare/exportörer

Egypten

- Misr Spinning and Weaving Co., Mehalla el-Kubra

- Misr Fine Spinning and Weaving Co., Kafr el-Dawar

- Misr El Amira Spinning and Weaving Co., Alexandria

Indien

- Century Textiles & Industries Ltd, Bombay

- Mafatlal Industries Limited, Bombay

- The Mafatlal Fine Spinning & Manufacturing Company Ltd, Bombay

- Coats Viyella India Ltd, Bangalore

- Vardhman Spinning & General Mills Ltd, Ludhiana

Indonesien

- P.T. Argo Pantes, Jakarta

- P.T. Daya Manunggal, Jakarta

- P.T. Grand Textile Industry, Jakarta

- P.T. Apac Inti Corpora (tidigare P.T. Kanindo Prima Perkasa), Jakarta

- P.T. Eratex Djaja, Surabaya

Pakistan

- Lucky Textile Mills, Karachi

- Diamond Fabrics Ltd., Sheikhupura, Lahore

- Nishat Mills Ltd., Faisalabad

- Kohinoor Raiwind Mills Ltd., Lahore

Turkiet

- Birlik Mensucat Ticaret ve Sanayi Isletmesi AS Kayseri ("Birlik Mensucat")

- Söktas Pamuk ve Tarim Ürünlerini Degerlendirme Ticaret ve Sanayi AS Söke ("Söktas").

(9) Undersökningsperioden omfattade perioden från 1 januari 1995 till 31 december 1995.

(10) Ett turkiskt företag, Söktas, väckte talan i förstainstansrätten (mål T-75/96), varigenom man begärde att inledandet av förfarandet skulle upphävas och ett interimistiskt uppskov i form av ett omedelbart tillfälligt upphävande av förfarandet. I sitt beslut av den 26 augusti 1996 avvisade rättens ordförande begäran om interimistiskt uppskov.

B. PRODUKT SOM ÄR FÖREMÅL FÖR UTREDNING, LIKADAN PRODUKT

(11) Förfarandet omfattar flatvävda oblekta (gråa) bomullsvävnader innehållande minst 85 viktprocent bomull, dvs. sådana vävnader som består av bomull och som har erhållits från rätvinklig flätning, på enskyttelstolar, av textilgarn och som huvudsakligen är avsedda för klädes-, linnes- och möbelindustrier.

Produkten i fråga framställs i många olika typer eller bindningar. Med bindningar avses en kombination av följande aspekter: antalet (eller vikten av) använda garner, antalet trådar för både varp och väft och det sätt på vilket garnerna är flätade.

(12) Kommissionen kunde fastställa att de produkttyper som salufördes på de berörda ländernas hemmamarknader och de typer som exporterades från dessa länder var likadana produkter enligt artikel 1.4 i förordning (EG) nr 384/96 (i fortsättningen kallad grundförordningen), eftersom det inte fanns några skillnader i de grundläggande egenskaperna hos de olika typerna och kvaliteterna av gråa bomullsvävnader. Detta gäller också den typ som såldes på Indiens inhemska marknad och de typer som kinesiska företag exporterade (se punkterna 47 och 48). Vidare är de produkttyper som exporterades från alla berörda länder och de typer som tillverkas av gemenskapens tillverkare likadana produkter.

(13) Bearbetningsföretag i gemenskapen begärde att slingervävnader skulle undantas från förfarandets på grund av att sådana inte längre framställdes i gemenskapen. I avsaknad av tillräcklig information i denna fråga beslöt kommissionen att inbegripa slingervävnader i de preliminära åtgärderna i avvakten på ytterligare utredning.

C. EXPORTÖRER OCH TILLVERKARE I URSPRUNGSLÄNDERNA

1. Stickprov

a) Allmänt

(14) Med tanke på det stora antalet exportörer i de berörda länderna beslöt kommissionen att tillämpa stickprovsurval enligt artikel 17 i grundförordningen och angav detta i punkt 5 i tillkännagivandet om inledande.

(15) För att kommissionen skulle kunna göra ett urval anmodades tillverkare/exportörer och företrädare för dem att ge sig till känna inom tre veckor efter inledandet av förfarandet och ge vissa basuppgifter om inhemsk omsättning och exportförsäljning. Kommissionen kontaktade också de berörda ländernas myndigheter.

(16) De företag som gav sig till känna och tillhandahöll den begärda informationen inom ovannämnda tidsfrist har betraktats som samarbetsvilliga företag, till skillnad från dem som avses i punkt 19 nedan.

(17) De företag som slutgiltigt inte valdes ut för att ingå i stickprovet informerades om att de skulle omfattas av den vägda genomsnittliga dumpningsmarginal som skulle komma att fastställas för parterna i stickprovet.

(18) För de företag som valdes ut för stickprovet och som till fullo samarbetade med undersökningen har det fastställts enskilda dumpningsmarginaler och enskilda tullsatser.

(19) De företag som, även om de gav sig till känna inom treveckorsperioden, inte var samarbetsvilliga efter det att de valts ut för att ingå i stickprovet, har betraktats som icke samarbetsvilliga företag.

(20) Vissa företag valdes som reserver i stickprovet och meddelades att även om de var tvungna att besvara kommissionens frågeformulär skulle deras svar undersökas bara om ett eller flera företag i stickprovet inte var samarbetsvilliga. De meddelades också att de skulle ges stickprovets genomsnittliga dumpningsmarginal och den genomsnittliga antidumpningstullsatsen, i förekommande fall, såvida de inte valdes ut för att ersätta ett företag i stickprovet, då de skulle ges en enskild marginal och tullsats.

(21) De företag som inte gav sig tillkänna inom treveckorsperioden har betraktats som icke samarbetsvilliga företag.

b) Kina, Egypten, Indonesien och Pakistan

(22) För Kina, Egypten, Indonesien och Pakistan gjordes urvalet för stickprovet i samförstånd med företrädarna för berörda företag, intresseorganisationer eller stater.

c) Indien

(23) Eftersom Indien inte gick med på att landets största tillverkare/exportör ingick i stickprovet kunde man inte komma överens om sammansättningen av stickprovet. Kommissionen hade inget annat val än att göra sitt eget urval, och valde således ut de sex största företagen på grundval av inhemsk försäljningsvolym och exportvolym.

d) Turkiet

(24) Inte heller med Turkiet kunde man komma överens, huvudsakligen på grund av att de turkiska tillverkarna/exportörerna ifrågasatte det riktiga i att tillämpa ett antidumpningsförfarande inom ramen för tullunionen (3). Kommissionen hade således inget annat val än att göra sitt eget uval, och valde ut de största tillverkare/exportörer som hade en tillräcklig inhemsk försäljningsvolym.

(25) Trots att de fem företag som valdes ut av kommissionen först uppgav att de skulle samarbeta, valde tre av dem att inte samarbeta. Efter det att kommissionen informerat Turkiets företrädare om att stickprov inte kunnat tillämpas i fallet Turkiet uppgav dessa att de två återstående företagen ända svarade för en hög andel av turkisk inhemsk försäljning och export av den berörda produkten, och således var representativa. Kommissionen godtog detta argument och baserade sitt stickprov på dessa två företag. Det beslöts också att de tre företag som inte samarbetade, dvs. Çukurova San Isl AS, Tarsus, Isko Tekstil Sanayi ve Ticaret AS, Bursa, och GAP Güneydogu Tekstil Sanayi ve Ticaret AS, Istanbul, borde behandlas som icke samarbetsvilliga företag.

2. Individuell undersökning i samband med stickprov

(26) Kommissionen mottog inom fastställda tidsfrister elva ansökningar om individuell undersökning, varav endast åtta åtföljdes av ett svar på frågeformuläret, vilket krävs enligt artikel 17.3 i grundförordningen. Kommissionen drog därför slutsatsen att de tre företag som inte hade lämnat ett fullständigt svar inte kunde komma i fråga för individuell undersökning.

Efter genomgång av ansökningarna från de återstående företagen och med beaktande av artikel 17.3 i grundförordningen beslöt kommissionen att individuella undersökningar inte borde beviljas, eftersom antalet företag var så stort att enskilda undersökningar skulle bli orimligt betungande och förhindra att undersökningen avslutades i tid. Företagen informerades om detta.

(27) För de företag som lämnade ett komplett svar på frågeformuläret inom 37 dagar efter avsändningen av tillkännagivandet om inledande, eller som gav sig till känna inom de tre veckor som fastställts för urvalet av stickprovet, men vars ansökan om individuell undersökning avvisats, fastställdes den vägda genomsnittliga dumpningsmarginal som fastställts för parterna i stickprovet.

(28) De företag som ansökte om individuell undersökning men som inte lämnade ett komplett svar inom 37 dagar och som inte gav sig till känna inom de tre veckor som fastställts för urvalet av stickprovet betraktades som icke samarbetsvilliga företag. Detta gäller endast för ett företag i Turkiet, nämligen Bisas Tekstil Sanayi ve Ticaret AS Merter (Istanbul).

D. DUMPNING

1. Normalvärde

a) Länder med marknadsekonomi

i) Allmän metod

(29) Vad gäller fastställandet av normalvärde för marknadsekonomiländer undersökte kommissionen först huruvida varje enskild tillverkares eller exportörs totala inhemska försäljning av oblekta bomullsvävnader var representativ i förhållande till företagets totala export till gemenskapen av oblekta bomullsvävnader. I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen ansågs inhemsk försäljning vara representativ när den totala inhemska försäljningsvolymen för varje tillverkande företag utgjorde minst 5 % av företagets totala export till gemenskapen.

(30) Sedan undersökte kommissionen huruvida de typer av gråa bomullsvävnader som såldes på hemmamarknaden av de företag som hade en representativ inhemsk försäljning kunde anses som identiska eller direkt jämförbara med de typer som såldes för export till gemenskapen. De typer av gråa bomullsvävnader som såldes på hemmamarknaden och de som såldes för export betraktades som jämförbara produkter när deras bindningar var identiska (se punkterna 11 och 12).

(31) För var och en av de typer som såldes av tillverkarna/exportörerna på hemmamarknaden och som konstaterats vara jämförbara med de typer som såldes för export till gemenskapen fastställde kommissionen huruvida den inhemska försäljningen var tillräckligt representativ enligt artikel 2.2 i grundförordningen. Den inhemska försäljningen för varje enskild produkttyp ansågs tillräckligt representativ när volymen för den typen av grå bomullsvävnad såld på den inhemska marknaden under undersökningsperioden utgjorde minst 5 % av den volym av samma typ som såldes för export till gemenskapen.

(32) Slutligen undersökte kommissionen huruvida den inhemska försäljningen av varje produkttyp kunde anses ha skett i normal handel genom att man granskade hur stor andel av försäljningen av varje typ som var lönsam. I de fall när volymen av gråa bomullsvävnader sålda till ett nettoförsäljningspris som motsvarade eller överskred den beräknade tillverkningskostnaden (lönsam försäljning) utgjorde minst 80 % av den totala försäljningsvolymen baserades normalvärdet på det faktiska inhemska priset, beräknat som ett vägt genomsnitt av priserna för all inhemsk försäljning under undersökningsperioden, oavsett om den var lönsam eller ej. I de fall när volymen av lönsam försäljning av gråa bomullsvävnader utgjorde mindre än 80 % men minst 10 % av den totala försäljningen baserades normalvärdet på det faktiska inhemska priset, beräknat som ett vägt genomsnitt av blott den lönsamma försäljningen.

(33) I de fall när volymen av lönsam försäljning av gråa bomullsvävnader utgjorde mindre än 10 % av den totala försäljningen ansågs det att denna produkttyp såldes i en mängd som inte var tillräcklig för att det inhemska priset skulle kunna anses vara en lämplig grund för fastställande av normalvärde.

(34) I de fall när de krav som anges i punkterna 29 till 32 var uppfyllda baserades normalvärdet för varje typ på grundval av de priser som betalats eller skulle betalas i normal handel av oberoende kunder i exportlandets inhemska marknad i enlighet med artikel 2.1 i grundförordningen.

(35) När inhemska priser för en särskild typ såld av en tillverkare inte kunde användas måste ett konstruerat normalvärde användas då andra tillverkares/exportörers inhemska priser inte kunde användas på grund av det stora antalet olika faktorer som måste granskas vid bedömningen av en särskild typ framställd av ett särskilt företag (ursprung, blandning av rå bomull, typ av vävstol, osv.). För att kunna använda ett annat företags priser i dessa fall hade man varit tvungen att göra ett antal justeringar, varav de flesta hade fått baseras på uppskattningar.

(36) I enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen konstruerades således normalvärdet genom att tillverkningskostnaderna för den exporterade typen adderades med en rimlig andel för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt en skälig vinstmarginal. För detta syfte undersökte kommissionen om de försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinstmarginaler som var och en av berörda tillverkare/exportörer uppnådde på hemmamarknaden utgjorde tillförlitliga uppgifter. Faktiska försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader ansågs tillförliga när den inhemska försäljningsvolymen för det berörda företaget kunde anses vara representativ (se punkt 29). Den faktiska inhemska vinstmarginalen ansågs vara representativ när en tillräckligt hög volym av gråa bomullsvävnader såldes med vinst.

ii) Egypten

(37) Normalvärdet kunde baseras på faktiska inhemska priser för jämförbara inhemska produkttyper, i enlighet med punkt 34, för totalt åtta typer av gråa bomullsvävnader sålda för export till gemenskapen av två företag.

(38) För alla andra typer sålda för export till gemenskapen av dessa två företag, och för alla typer sålda för export till gemenskapen av det återstående företaget, måste normalvärdet konstrueras, i enlighet med punkt 36.

Eftersom endast ett företag hade tillräckligt lönsam försäljning av den berörda produkten under undersökningsperioden tillämpade kommissionen detta företags vinstmarginal för de två andra företagen för att konstruera normalvärden. För det första företaget baserades det konstruerade normalvärdet på tillverkningskostnader plus företagets egna försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader och egen vinstmarginal. I syfte att konstruera normalvärdet för de två återstående företagen användes deras egna tillverkningskostnader och försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader plus vinstmarginalen för det företag som hade tillräcklig lönsam försäljning.

iii) Indien

(39) Normalvärdet kunde baseras på faktiska inhemska priser för jämförbara inhemska produkttyper, i enlighet med punkt 34, för totalt 19 typer sålda för export till gemenskapen av fyra företag.

(40) För alla andra typer sålda för export till gemenskapen av dessa fyra indiska företag, och alla typer sålda för export till gemenskapen av det femte företaget, måste normalvärdet konstrueras, i enlighet med punkt 36.

För alla företag tillämpades de faktiska inhemska försäljnings- och adminstrationskostnaderna och andra allmänna kostnaderna. För tre av företagen tillämpades också deras faktiska inhemska vinstmarginaler, medan ett annat företag med otillräcklig inhemsk lönsam försäljning omfattades av vinstmarginalen för ett företag som tillhörde samma grupp. För det återstående företaget konstruerades normalvärdet på grundval av de övriga företagens vägda genomsnittliga vinstmarginal.

Ett företag begärde att vid fastställandet av konstruerade värden måste hänsyn tas till den särskilda vinstmarginal som beräknats på grundval av de olika användningsområdena och marknaderna för de olika produkterna. Deras begäran avvisades eftersom det enligt sedvanlig praxis ansågs lämpligt att fastställa en vägd genomsnittlig vinstmarginal för alla berörda produkttyper sålda på den inhemska marknader under undersökningsperioden, i enlighet med artikel 2.6 i grundförordningen.

iv) Indonesien

(41) Normalvärdet kunde baseras på faktiska inhemska priser för jämförbara inhemska produkttyper, i enlighet med punkt 34, för totalt fem typer sålda för export till gemenskapen av tre företag.

(42) För alla andra typer sålda för export till gemenskapen måste normalvärdet konstrueras, i enlighet med punkt 36.

Det konstruerade normalvärdet beräknades genom att tillverkningskostnader för exporterade produkttyper adderades med en skälig procentandel för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt en skälig vinstmarginal. För fyra företag användes faktiska inhemska försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader. För tre av dessa företag ingick i dessa kostnader också de försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader som noterades för närstående företag som agerade som distributörer på den inhemska marknaden och som också i varierande utsträckning var involverade i finansiering, inköp av råmaterial och inhemsk försäljning eller export. För tre företag tillämpades den faktiska inhemska vinstmarginalen. För det återstående företaget tillämpades vinstmarginalen för ett företag som tillhörde samma grupp.

v) Pakistan

(43) Det konstaterades att endast två företag i stickprovet hade en representativ inhemsk försäljning av den berörda produkten under undersökningsperioden. För ett företag var försäljningen på den inhemska marknaden representativ och lönsam. Det fanns dock bara en typ såld på den inhemska marknaden som var jämförbar med den exporterade typen. Försäljning av denna typ kunde emellertid inte anses som representativ. Det andra företaget hade en representativ inhemsk försäljning av den berörda produkten, men denna försäljning var förlustbringande och kunde således inte anses ske i normal handel. Under dess omständigheter måste kommissionen för alla fall konstruera normalvärden.

För ett företag fastställdes ett konstruerat normalvärde genom att tillverkningskostnader för exporterade modeller adderades med företagets egna inhemska försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader och vinstmarginal för inhemsk försäljning av produkten i fråga, i enlighet med artikel 2.6 i grundförordningen.

För ett annat företag fastställdes ett konstruerat normalvärde genom att tillverkningskostnader för exporterade modeller adderades med företagets egna försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader och den inhemska vinstmarginalen för den tillverkare som hade lönsam inhemsk försäljning, i enlighet med artikel 2.6 a i grundförordningen.

De övriga två företagen i stickprovet hade inte någon inhemsk försäljning. I enlighet med artikel 2.6 a i grundförordningen konstruerades normalvärde för dessa företag genom att tillverkningskostnader för deras exporterade modeller adderades med det vägda genomsnitt för inhemska försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader som fastställts för de två företag som hade inhemsk försäljning samt den inhemska vinstmarginal som fastställts för det företag som hade lönsam inhemsk försäljning.

vi) Turkiet

(44) I syfte att kompensera för den avsevärda inflationstakten under undersökningsperioden beslöt kommissionen att för varje produkttyp beräkna ett månatligt normalvärde.

(45) Månatliga normalvärden kunde baseras på faktiska inhemska priser för jämförbara inhemska produkttyper, i enlighet med punkt 34, för totalt 20 typer sålda för export till gemenskapen av ett företag och för 19 typer sålda för export till gemenskapen av det andra företaget.

(46) I alla andra fall måste normalvärdet konstrueras, i enlighet med punkt 36. Det konstruerade normalvärdet fastställdes för varje månad i undersökningsperioden. Månatliga försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader och en månatlig inhemsk vinstmarginal adderades med tillverkningskostnader för berörda exporterade typer.

b) Icke-marknadsekonomiland: Kina

(47) Eftersom Kina anses vara ett icke-marknadsekonomiland fastställde kommissionen normalvärdet för Kina på grundval av ett normalvärde som fastställts för ett analogt land, i enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen.

(48) Som det uppgavs i tillkännagivandet om inledande ansåg kommissionen att Indien var ett lämpligt tredje land med marknadsekonomi för fastställande av normalvärde. Parterna i undersökningen uppmanades att kommentera huruvida Indien var ett lämpligt val. Eftersom det inte har rests några invändningar beslöt kommissionen att använda Indien som ett analogt land.

Normalvärden för de kinesiska företagen beräknades på grundval av de normalvärden som fastställts för samarbetsvilliga indiska företag. I detta sammanhang användes de indiska produkttyper som såldes på den inhemska marknaden och som konstaterats ha samma bindningar som de kinesiska modeller som exporterades till gemenskapen. Kommissionen beaktade normalvärden för alla indiska tillverkare/exportörer i stickprovet, i syfte att säkerställa hög grad av representativitet.

2. Exportpris

(49) I alla de fall när export av gråa bomullsvävnader gjordes till oberoende kunder i gemenskapen fastställdes exportpriset enligt artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas.

(50) I de fall när export skedde till en närstående part konstruerades dock exportpriset enligt artikel 2.9 i grundförordningen på grundval av det pris till vilket de importerade produkterna först såldes vidare till en oberoende köpare. I dessa fall gjordes justeringar för alla kostnader som uppstod mellan import och vidareförsäljning och för vinst, i syfte att fastställa ett tillförlitligt exportpris fritt gemenskapens gräns.

(51) En av de kinesiska exportörerna sålde delvis via en närstående importör baserad i Tyskland. För de transaktioner som skett via denna närstående importör konstruerades exportpriserna på grundval av det pris som betalts eller skulle betalas av den första oberoende köparen av produkten i fråga, med avdrag för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader och en skälig vinstmarginal, i enlighet med punkt 50. Vinstmarginalen uppskattades preliminärt till 5 % i avsaknad av pålitlig information om vinster för oberoende importörer i gemenskapen.

(52) De två indiska företag som ingick i samma grupp sålde en del av sin tillverkning till gemenskapen via tre närstående handelsföretag. Exportpriserna för de produkter som såldes via dessa närstående företag konstruerades i enlighet med punkt 50.

(53) De pakistanska exportörerna framförde att kontraktsdagen skulle användas i stället för fakturadatum för att fastställa försäljningsdag. Denna begäran avvisades med motiveringen att det är kommissionens praxis att använda fakturadatum som försäljningsdag, såvida det inte visas att en annan dag i högre grad motsvarar de väsentliga försäljningsvillkoren (artikel 2.10 j i grundförordningen). Eftersom det inte lades fram tillräckliga bevis för påståendet att kontraktsdagen i högre grad representerade de väsentliga försäljningsvillkoren, och eftersom undersökningar på plats hos företagen tvärtom visade att kontrakten endast angav en allmän ram inom vilken de specifika villkoren för varje försäljning angavs på respektive faktura, använde kommissionen i linje med sin praxis fakturadatum som försäljningsdag.

3. Jämförelse

a) Allmänt

(54) För att säkerställa en rättvis jämförelse mellan normalvärde och exportpris gjordes justeringar för sådana skillnader som påverkar prisjämförbarheten i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen.

Justeringar beviljades i alla de fall när en begäran lagts fram inom de tidsfrister som fastställts för detta syfte och när den berörda parten kunde visa vilken effekt som den påstådda skillnaden hade på priser och prisers jämförbarhet.

(55) Följaktligen har i tillämpliga och motiverade fall justeringar för skillnader i transport-, försäkrings- och hanteringskostnader, förpackningskostnader, krediter, rabatter och provisioner beviljats.

b) Kina

(56) Vad gäller normalvärde beviljades kinesiska företag alla de justeringar som beviljats indiska företag.

c) Egypten

(57) Alla företag begärde justering för kreditkostnader för fastställande av normalvärde. Kommissionen avvisade dessa justeringar med motiveringen att det inte fanns några bevis för att betalningsvillkoren skulle ha överenskommits vid tidpunkten för försäljning. Vidare var de begärda justeringarna inkorrekta vad gäller antalet dagar och räntesatser.

d) Indien

(58) Alla företag begärde justering för påstådda skillnader i handelsled för export respektive inhemsk försäljning. Fyra av företagen framförde begäran på grundval av att de huvudsakligen sålde till distributörer på gemenskapens marknad medan de sålde till slutanvändare på sin inhemska marknad och att volymen på den genomsnittliga transaktionen på den inhemska marknaden var mycket mindre än på gemenskapens marknad. Inget av de fyra företagen kunde dock visa att det fanns en konsekvent skillnad i prisnivåer på grundval av påstådda skillnaden i handelsled. Med tanke på detta kunde någon justering för handelsled inte beviljas.

(59) Ett företag begärde justering för säljpersonalens löner. Denna begäran avvisades eftersom det inte finns någon bestämmelse om justering för detta i grundförordningen och eftersom företaget inte kunde lägga fram några bevis för effekt på priserna.

e) Indonesien

(60) Två företag begärde justering för skillnader i fysiska egenskaper, på grund av att man sålde vävnader av lägre kvalitet på gemenskapens marknad. De hävdade också att de sålt vävnader av lägre kvalitet på den inhemska marknaden, men kunde inte visa att det fanns någon konsekvent prisskillnad mellan normala vävnader och vävnader av lägre kvalitet vare sig på den inhemska marknaden eller i gemenskapen. Eftersom det inte kunde konstateras föreligga någon effekt på prisjämförbarheten beslöt kommissionen att avvisa dessa justeringar.

(61) Tre företag begärde justering för påstådda skillnader i handelsled med motiveringen att de huvudsakligen sålde till distributörer i gemenskapen och till bearbetningsföretag på sin inhemska marknad, vilka ytterligare bearbetar oblekta bomullsvävnader. Inget av företagen kunde dock visa att det fanns någon konsekvent skillnad i deras priser gentemot distributörer respektive bearbetningsföretag. Under undersökningen framförde ett företag att man vid beslut om prissättning inte gjorde någon åtskillnad mellan olika typer av kunder. I avsaknad av bevis om effekter på priser avvisades således denna begäran.

(62) Två företag begärde justering för kreditkostnader vid försäljning på exportmarknaden där betalning från banken mottogs före den tidpunkt som följde av överenskomna betalningsvillkor. Företagen begärde att man skulle bortse från de överenskomna betalningsvillkoren och i stället använda den faktiska betalningen från banken. Denna begäran avvisades av det skälet att en justering enligt artikel 2.10 g i grundförordningen kan göras endast för antalet dagar som överenskommits vid tidpunkten för försäljning eftersom endast utgiften för det antalet dagar kan anses ingå i priset.

f) Pakistan

(63) En begäran om justering för importavgifter enligt artikel 2.10 b i grundförordningen avvisades som irrelevant med tanke på att avgiften inte ingick i de kostnader för råmaterial som användes för beräkning av ett konstruerat normalvärde.

g) Turkiet

(64) Begäran lades fram om justeringar för valutakursskillnader för att beakta den fortlöpande deprecieringen av den turkiska valutan. Kommissionen ansåg dock att deprecieringen redan hade beaktas genom justeringar för kreditkostnader, beräkning av normalvärde på månatlig basis och månatliga genomsnittliga valutakurser. Denna begäran avvisades således.

4. Dumpningsmarginaler

a) Allmän metod

(65) Mot bakgrund av att kommissionen fastställde att mönstret med exportpriser i hög grad skilde sig åt mellan olika inköpare, regioner och tidsperioder, och att en jämförelse mellan ett vägt genomsnittligt normalvärde och ett vägt genomsnitt av exportpriser för alla transaktioner till gemenskapen inte till fullo avspeglade den dumpning som förekommit, måste exportpriser jämföras transaktion för transaktion med vägda genomsnittliga normalvärden, i enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen.

(66) Enskilda dumpningsmarginaler beräknades för de samarbetsvilliga företag hos vilka en undersökning på plats utfördes.

(67) Dumpningsmarginaler för de samarbetsvilliga företag som inte undersöktes (se punkterna 17, 20 och 27) har för vart och ett av de berörda länderna baserats på genomsnittet för de enskilda dumpningsmarginaler som beräknats för de företag som ingick i stickprovet, vägda på grundval av exportomsättning.

(68) Slutligen beräknades, med undantag för Kina, en resterande dumpningsmarginal för icke samarbetsvilliga tillverkare/exportörer i varje land på grundval av tillgängliga uppgifter enligt artikel 18 i grundförordningen. För att undvika att bristande samarbetsvilja belönades identifierades först för vart och ett av de företag som ingick i stickprovet de fem produkttyper som hade dumpats mest. Den typ som framstod som mest representativ valdes sen ut, förutsatt att detta inte innebar en lägre marginal än den marginal som fastställts för stickprovsföretaget i fråga. Slutligen fastställdes den resterande dumpningsmarginalen på grundval av den vägda genomsnittliga marginalen för all typer som valts ut för vart och ett av företagen.

b) Metod för grupper av företag

(69) Kommissionen har haft som sedvanlig praxis att betrakta närstående företag, eller företag som tillhör samma grupp, som en enda enhet och att i linje med detta fastställa en enda dumpningsmarginal för dessa företag. Om man skulle beräkna enskilda dumpningsmarginaler och enskilda tullsatser för företag som tillhör samma grupp skulle detta uppmuntra till kringgående av antidumpningsåtgärder (vilket gör dem verkningslösa), genom att dessa företag skulle kunna exportera till gemenskapen via det företag som hade den lägsta antidumpningstullen.

Således beräknades en dumpningsmarginal för varje företag i den grupp som undersöktes och dessa dumpningsmarginaler användes för att beräkna en enda marginal för gruppen som helhet.

c) Kina

(70) Alla företag i stickprovet begärde att man beräknade enskilda dumpningsmarginaler för dem med anledning av att all skulle vara helt självständiga och ansvariga för sina vinster och förluster. I linje med beprövad praxis avseende export från statshandelsländer kan enskild behandling i undantagsfall tillämpas i de fall när den berörda exportören har lämnat fram otvetydiga bevis för att man agerar utan påverkan från statliga myndigheter och enligt marknadens principer. I detta förfarande, där alla exporterande organisationer visade sig vara statsägda, lämnades det inte fram några bevis som tydde på självständighet. Under dessa omständigheter beslöts det att enskilda dumpningsmarginaler inte var lämpliga och att en enda dumpningsmarginal borde fastställas på grundval av det vägda genomsnittet (på grundval av exportomsättning till gemenskapen) av dumpningsmarginalerna i stickprovet.

(71) En jämförelse mellan normalvärde och exportpris visar att det förekommit dumpning från de tre kinesiska företagen. Dumpningsmarginalen beräknades som ett genomsnitt av de marginaler som konstaterats för de tre företagen, vägda på grundval av exportomsättning. Denna preliminära marginal uttryckt i procent av importpriset cif fritt gemenskapens gräns uppgår till 22,6 %.

d) Egypten

(72) På grund av de särskilda omständigheterna för bomullsvävnadsindustrin i Egypten, där alla samarbetsvilliga företag direkt eller indirekt är statsägda och styrs av staten, och med tanke på kommissionens praxis att betrakta företag i en grupp som en enda enhet, beslöts det att behandla alla samarbetsvilliga egyptiska företag som en grupp och således tillämpa den allmänna regel som beskrivs i punkt 69.

Den preliminära dumpningsmarginalen för samarbetsvilliga företag uttryckt i procent av importpriset cif fritt gemenskapens gräns uppgår till 13,3 %.

(73) För icke samarbetsvilliga företag måste den preliminära dumpningsmarginalen beräknas på grundval av tillgängliga uppgifter, i enlighet med punkt 68. Uttryckt i procent av importpriset cif fritt gemenskapens gräns uppgår marginalen till 36,1 %.

e) Indien

(74) Den allmänna regeln för grupper av företag tillämpades för att beräkna dumpningsmarginalen för de indiska företag som tillhörde samma grupp (se punkt 69).

(75) En jämförelse mellan normalvärde och exportpris visar att det förekommit dumpning från alla tillverkare som ingick i stickprovet. Följande preliminära dumpningsmarginaler uttryckta i procent av importpriset cif fritt gemenskapens gräns kunde fastställas:

>Plats för tabell>

(76) För de samarbetsvilliga företag som inte ingick i stickprovet fastställdes stickprovets genomsnittliga dumpningsmarginal, vägd på grundval av exportomsättning till gemenskapen. Uttryckt i procent av importpriset cif fritt gemenskapens gräns uppgår marginalen till 15,9 %.

(77) För icke samarbetsvilliga företag måste den preliminära dumpningsmarginalen beräknas på grundval av tillgängliga uppgifter, i likhet med punkt 68. Uttryckt i procent av importpriset cif fritt gemenskapens gräns uppgår marginalen till 22,7 %.

f) Indonesien

(78) Den allmänna regeln för grupper av företag tillämpades för att beräkna dumpningsmarginalen för de indonesiska företag som tillhörde samma grupp (se punkt 69).

(79) En jämförelse mellan normalvärde och exportpris visar att det förekommit dumpning från alla tillverkare som till fullo samarbetade med kommissionen. Följande preliminära dumpningsmarginaler uttryckta i procent av importpriset cif fritt gemenskapens gräns kunde fastställas:

>Plats för tabell>

(80) För de samarbetsvilliga företag som inte ingick i stickprovet fastställdes stickprovets genomsnittliga dumpningsmarginal, vägd på grundval av exportomsättning till gemenskapen. Uttryckt i procent av importpriset cif fritt gemenskapens gräns uppgår marginalen till 13,1 %.

(81) För icke samarbetsvilliga företag fastställdes den preliminära dumpningsmarginalen på grundval av tillgängliga uppgifter, i enlighet med punkt 68. Uttryckt i procent av importpriset cif fritt gemenskapens gräns uppgår marginalen till 18,3 %.

g) Pakistan

(82) Den allmänna regeln för grupper av företag tillämpades för att beräkna dumpningsmarginalen för de pakistanska företag som tillhörde samma grupp (se punkt 69).

(83) En jämförelse mellan normalvärde och exportpris visar att det förekommit dumpning från alla företag som ingick i stickprovet. Följande preliminära dumpningsmarginaler uttryckta i procent av importpriset cif fritt gemenskapens gräns kunde fastställas:

>Plats för tabell>

(84) För de samarbetsvilliga företag som inte ingick i stickprovet fastställdes stickprovets genomsnittliga dumpningsmarginal, vägd på grundval av exportomsättning till gemenskapen. Uttryckt i procent av importpriset cif fritt gemenskapens gräns uppgår marginalen till 27,8 %.

(85) För icke samarbetsvilliga företag måste den preliminära dumpningsmarginalen beräknas på grundval av tillgängliga uppgifter, i enlighet med punkt 68. Uttryckt i procent av importpriset cif fritt gemenskapens gräns uppgår marginalen till 32,5 %.

h) Turkiet

(86) En jämförelse mellan normalvärde och exportpris visar att det förekommit dumpning från två företag. Följande preliminära dumpningsmarginaler uttryckta i procent av importpriset cif fritt gemenskapens gräns kunde fastställas:

>Plats för tabell>

(87) För de samarbetsvilliga företag som inte ingick i stickprovet fastställdes stickprovets genomsnittliga dumpningsmarginal, vägd på grundval av exportomsättning till gemenskapen. Uttryckt i procent av importpriset cif fritt gemenskapens gräns uppgår marginalen till 15,3 %.

(88) För icke samarbetsvilliga företag måste den preliminära dumpningsmarginalen beräknas på grundval av tillgängliga uppgifter, i enlighet med punkt 68. Uttryckt i procent av importpriset cif fritt gemenskapens gräns uppgår marginalen till 25,2 %.

E. GEMENSKAPSINDUSTRIN

Stickprov

(89) Med tanke på det stora antalet tillverkare som stödjer klagomålet (nedan kallade "gemenskapsindustrin", se punkt 2), det faktum att de huvudsakligen utgjordes av små och medelstora företag och de tidsfrister som fastställs i artikel 6.9 i grundförordningen, beslöt kommissionen att undersöka skadan på grundval av ett representativt urval av gemenskapstillverkare i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. I samråd med den klagande valdes stickprovet ut mot bakgrund av geografiskt läge och företagens storlek vad gäller tillverkning och försäljningsvolym i syfte att säkerställa att en representativ volym av gemenskapsindustrins tillverkning skulle kunna undersökas inom tillgängliga tidsramar.

Det fanns inte någon annan berörd part som uttryckte en önskan att konsulteras om urvalet av stickprovet inom de tidsfrister som fastställts i punkt 7 b i tillkännagivandet om inledande.

(90) De företag som ingick i stickprovet svarade för cirka 30 % av gemenskapens tillverkning av den berörda produkten i undersökningsperioden.

Alla företag som ingick i stickprovet samarbetade till fullo med kommissionen under undersökningen.

(91) Företrädare för ett av de exporterande företagen begärde att kommissionen enligt artikel 4.1 i grundförordningen skulle utesluta två av de företag som valts ut att ingå i stickprovet av gemenskapstillverkare från detta stickprov, med motiveringen att de också var importörer av produkten i fråga. Under undersökningens gång fann dock kommissionen att de två företagens importvolymer i ena fallet var försumbar och i det andra fallet utgjorde mindre än 5 % av företagets egna försäljning, och att de berörda företagen hade haft huvuddelen av sin affärsverksamhet i gemenskapen. Begäran om att utesluta dessa företag från stickprovet avvisades således i enlighet med kommissionens sedvanliga praxis.

F. SKADA

1. Inledande anmärkningar

(92) För fastställande av skada i detta förfarande analyserade kommissionen uppgifter från perioden 1992 till 1995. Alla nödvändiga uppgifter inhämtades från tillverkare och importörer i gemenskapen och från exportörer i de berörda länderna, samt från andra informationskällor som kommissionen hade tillgång till. Denna undersöknings geografiska räckvidd omfattade de nuvarande 15 medlemsstaterna i gemenskapen.

2. Förbrukning i gemenskapen

(93) För att beräkna den totala synliga förbrukningen på gemenskapens marknad adderade kommissionen gemenskapstillverkarnas produktion (baserad på statistikuppgifter från de nationella producentföreningarna) och den totala importen till gemenskapen (statistik från Eurostat), med avdrag för exporten från gemenskapen (statistik från Eurostat).

(94) På grundval av detta konstaterades det att den synliga förbrukningen steg med 12,9 % mellan 1992 och 1994, från 260 104 ton 1992 till 259 201 ton 1993 och till 293 582 ton 1994. Mellan 1994 och 1995 föll förbrukningen med 9 % till 266 699 ton. Över hela perioden från 1992 till 1995 ökade den synliga förbrukningen i gemenskapen med 2,5 %.

3. Kumulerad bedömning av den dumpade importens effekter

(95) Kommissionen undersökte huruvida importen av oblekta bomullsvävnader med ursprung i de berörda länderna borde bedömas kumulerat i enlighet med artikel 3.4 i grundförordningen.

(96) Egyptiska tillverkare/exportörer hävdade att deras import inte borde bedömas kumulerat med importen från de andra länder som berördes av förfarandet, med motiveringen att importen till gemenskapen från Egypten hade minskat mellan 1994 och 1995 och att de priser som de egyptiska tillverkarna/exportörerna tog ut var högre än de priser som togs ut av exportörerna från de andra länder som omfattades av undersökningen. Indonesiska exportörer argumenterade också mot kumulering med anledning av att priserna för deras export var betydligt högre än de som noterades från andra berörda länder.

(97) Kommissionen konstaterade att medan importen från Egypten minskade i volym från 19 094 ton 1994 till 11 957 ton 1995, ökade den med nästan en tredjedel över hela perioden från 1992 till 1995. Denna imports andel av gemenskapens marknad 1995 på 4,48 % kunde inte anses vara försumbar, samtidigt som dess priser inte konstaterades vara särskilt mycket högre än priserna från andra berörda länder och befanns vara avsevärt lägre än gemenskapsindustrins priser.

Importen från Indonesien sjönk 1993 och steg sedan återigen till 1992 års nivå på cirka 11 000 ton 1995. Priserna var högre än genomsnittet för de andra berörda länderna, men var ändå lägre än gemenskapsindustrins priser. De indonesiska exportörerna kunde 1995 återvinna sin marknadsandel från 1992 på lite över 4 %, en nivå som inte kan anses vara försumbar.

(98) Kommissionen har dragit slutsatsen att för alla de exporterande länder som berörs av detta antidumpningsförfarande var de fastställda dumpningsmarginalerna inte försumbara, att berörda importvolymer var avsevärda och att de gråa bomullsvävnader som importeras från alla länderna utgjorde en likadan produkt som salufördes i gemenskapen enligt liknande konkurrensvillkor. Denna slutsats baserades särskilt på att det inte fanns någon markant skillnad vad gäller prissättningen i gemenskapen för tillverkarna från de berörda länderna.

Under dessa omständigheter och enligt kommissionens praxis ansågs det att det fanns tillräckliga skäl för att importen från alla berörda länder skulle bedömas kumulerat.

4. Den dumpade importens volym och marknadsandel

(99) Den totala volymen av dumpad import till gemenskapen av den berörda produkten från de länder som omfattades av undersökningen ökade med 12,5 % mellan 1992 och 1994, från 111 497 ton 1992 till 118 498 ton 1993 och till 125 448 ton 1994. Volymen minskade 1995 till 111 788 ton i linje med utvecklingen av gemenskapens förbrukning, som det anges i punkt 94 ovan.

(100) Importvolymernas utveckling i förhållande till gemenskapens förbrukning medförde att de berörda länderna fick en avsevärd sammanlagd andel av gemenskapens marknad på 42,9 % 1992, 45,7 % 1993, 42,7 % 1994 respektive 41,9 % under undersökningsperioden.

5. Priser för dumpad import

(101) Kommissionen undersökte huruvida de exporterande tillverkarnas försäljning i gemenskapen skedde till priser som innebar prisunderskridande gentemot gemenskapstillverkarnas priser i undersökningsperioden.

(102) Med tanke på den stora variation som är möjlig avseende vävnadsbindningar ansåg kommissionen att graden av utbytbarhet mellan de individuella bindningarna av den berörda produkten tydde på att det skulle vara rimligt att fastställa en prisjämförelse på gemenskapens marknad mellan den dumpade importens priser och gemenskapsindustrins priser på en generell grundval.

Kommissionen beslöt följaktligen att bedöma prisunderskridande på grundval av en jämförelse mellan gemenskapstillverkarnas vägda genomsnittliga försäljningspriser och det vägda genomsnittliga exportpriset för alla transaktioner för varje tillverkare/exportör av den berörda produkten i dess helhet.

(103) Exporterande tillverkare i Indien och vissa importörer begärde att kommissionen i sina prisjämförelser borde beakta skillnaderna i fysiska egenskaper mellan de produkter som framställdes av gemenskapstillverkarna och de importerade produkterna. Det hävdades att de importerade varorna var av lägre kvalitet än gemenskapstillverkarnas, eftersom de framställdes med föråldrade maskiner och med en högre frekvens av defekter. Vidare påstods att de importerade varorna såldes i mycket kortare längder än gemenskapens varor och med en annorlunda förpackning, vilket innebar ytterligare kostnader för dem som bearbetar vävnaden. Det hävdades att detta negativt och i avsevärd utsträckning påverkade de importerade produkternas marknadsvärde.

Under undersökningen gång konstaterades inga bevis som skulle tyda på att de importerade varorna var av lägre kvalitet än gemenskapstillverkarnas produkter. Inte heller konstaterades några skillnader föreligga i levererade produktlängder och deras förpackningar mellan undersökta exportörer och gemenskapstillverkare. Dessa påstådda skillnader har således inte beaktats i kommissionens prisjämförelser.

(104) Prisjämförelsen visade att för alla undersökta tillverkare i de berörda exportländerna förekom prisunderskridandemarginaler, vars vägda genomsnitt uppgick till följande nivåer:

>Plats för tabell>

6. Gemenskapsindustrins situation

a) Uppgifter för gemenskapsindustrin i dess helhet

i) Försäljning och marknadsandel för gemenskapsindustrin i dess helhet

(105) Gemenskapstillverkarnas totala försäljning sjönk med 11,8 % i perioden, från 79 940 ton 1992 till 70 217 ton 1993, till 70 963 ton 1994 och till 70 507 ton under undersökningsperioden. I linje med denna minskning varierade den motsvarande marknadsandelen från 30,7 % 1992 till 27,1 % 1993, 24,2 % 1994 och 26,4 % under undersökningsperioden, en minskning under hela perioden på 14 % i relativa termer.

ii) Nedläggningar av fabriker och minskning av sysselsättning

(106) Under undersökningen fastställdes det att mellan 1992 och 1995 stängdes 88 anläggningar för framställning av den berörda produkten i Österrike, Frankrike, Tyskland, Italien, Spanien och Förenade kungariket. Detta innebar en förlust på 8 625 arbetstillfällen i berörda medlemsstater.

b) Uppgifter om gemenskapstillverkare som ingår i stickprovet

i) Tillverkning

(107) Tillverkningen av den berörda produkten minskade med 9,7 %, från 28 153 ton 1992 till 25 431 ton 1995, med en topp på 30 826 ton 1993, som sedan föll till 28 973 ton 1994.

ii) Kapacitet

(108) Den maximala tillverkningkapaciteten, mätt i maskintimmar per dag, minskade med 11,9 % mellan 1992 och 1995, från cirka 13,6 miljoner maskintimmar 1992 till 13,1 miljoner maskintimmar 1993, och cirka 12 miljoner maskintimmar 1994 och 1995. De faktiskt antalet arbetade timmarna minskade också med 11,8 %, vilket tyder på att företagen behöll en stabil kapacitetsutnyttjandegrad på cirka 85 % över perioden. Denna stabilitet uppnåddes genom avsevärda ansträngningar för att rationalisera tillverkningen genom att minska arbetstimmar och modernisera maskinerna. Exempelvis konstaterades det att mer än 40 % av maskinparken var högst sju år gammal.

iii) Lager

(109) Analysen av lagerutvecklingen för alla gemenskapstillverkare som ingår i stickprovet för perioden 1992 till 1995 komplicerades av att en av tillverkarna ändrade sin försäljningspolitik och införde en strategi som innebar att man sålde endast på beställning.

Vad gäller de sex återstående företagen i stickprovet ökade dock utgående lagernivåer med 7 % mellan 1992 och 1995, med en avsevärd ökning på 33,1 % mellan 1994 och undersökningsperioden.

iv) Försäljningsvolym

(110) Försäljningen av produkten i fråga på gemenskapens marknad ökade från 23 228 ton till 25 798 ton (11 %) mellan 1992 och 1993, minskade avsevärt till 24 283 ton 1994 och till 19 345 ton 1995, vilket innebär en minskning på 17 % för hela perioden.

v) Omsättning

(111) De totala intäkterna minskade med 5 %, från 92,9 miljoner ecu 1992 till 88,2 miljoner ecu 1995.

vi) Pris- och kostnadsutveckling

(112) Kommissionen analyserade utvecklingen av styckepriser för den berörda produkten under perioden från 1992 till 1995.

För att undvika att förändringar i produktmixen medförde en snedvridning i beräkningen av genomsnittliga priser analyserade kommissionen utvecklingen av styckepriser på grundval av en oföränderlig produktmix. För detta ändamål valdes fem grundläggande typer av referensbindningar. De utgjorde åtminstone 24 % av den totala försäljningen för de gemenskapstillverkare som ingick i stickprovet under perioden från 1992 till 1995. På denna grund fastställdes det att gemenskapstillverkarnas genomsnittliga försäljningspriser uttryckta i indexerad form minskade från 100 till 93 under 1993 och sedan ökade till 98 under 1994 och till 107 under 1995.

(113) Dessa prisrörelser måste tolkas mot bakgrund av utvecklingen av tillverkningskostnaderna för samma period. Mellan 1992 och 1995 noterade gemenskapstillverkarna ökningar i kostnaderna för att tillverka den likadana produkten, i synnerhet en stark ökning i priset för råbomull, huvudbeståndsdelen i tillverkningen av produkten i fråga, som ensam står för cirka en tredjedel av den totala tillverkningskostnaden. Bomullspriset på världsmarknaden steg med 38 % mellan 1992 och 1994, och med ytterligare 15 % mellan 1994 och 1995. Över perioden 1992 till 1995 i dess helhet ökade priset på råbomull med 59 %.

På grundval av jämförelsen av de pris- och kostnadstrender som beskrivs ovan har slutsatsen dragits att prisfallet mellan 1992 och 1993 kan kännetecknas som en prisdepression, och att till och med den prisökning som noterades följande år med stor marginal misslyckades med att kompensera för ökningen i tillverkningskostnader. Detta bekräftas av den prisutveckling som kunnat fastställas på grundval av en konstant produktmix. Prisutvecklingen för hela perioden kan således sägas ha kännetecknats av ett avsevärt pristryck.

vii) Lönsamhet

(114) Pris- och kostnadsutvecklingen medförde en sjunkande lönsamhet, som i procent av omsättningen sjönk från en vinst på 2,04 % 1992 till 1,66 % 1993, 1,53 % 1994 och till en förlust på 0,51 % 1995.

viii) Sysselsättning

(115) Antalet sysselsatta i de företag som ingick i stickprovet minskade från 1 597 personer till 1 360 personer över hela perioden, en minskning på 15 %.

7. Slutsatser om skada

(116) Gemenskapsindustrins situation har försämrats kontinuerligt mellan 1992 och 1995, i synnerhet vad gäller tillverkning, försäljning, sysselsättning och lönsamhet.

Trots sina ansträngningar för att rationalisera tillverkningen, vilket visas av minskningen av antalet sysselsatta och arbetstimmar och moderniseringen av maskinparken, sjönk gemenskapsindustrins totala lönsamhet konstant under perioden. Om siffrorna indexeras sjönk den från ett värde på 100 år 1992 till 81 år 1993, 75 år 1994 och -25 år 1995. Detta orsakades av att industrins priser, även om de ökade, inte kunde svara mot ökningen av tillverkningskostnaderna.

Mot bakgrund av detta drog kommissionen slutsatsen att gemenskapsindustrin har vållats väsentlig skada.

G. ORSAKSSAMBAND

1. Inledning

(117) Kommissionen undersökte volymen av och priserna för de dumpade produkterna från de berörda exporterande länderna och deras därav följande inverkan på gemenskapsindustrins situation. Vid denna bedömning säkerställde kommissionen också att den skada som vållats av andra faktorer inte tillskrevs den dumpade importen.

Vid denna bedömning måste man beakta förekomsten av kvoter och frivilliga exportbegränsningar, vilka faktorer kan ha begränsat de berörda ländernas och annat tredje lands möjligheter att öka försäljningen på gemenskapens marknad. I detta sammanhang framstår det som särskilt viktigt att notera att de länder som omfattas av detta förfarande i allmänhet till fullo har utnyttjat sina kvoter till priser som innebär ett avsevärt prisunderskridande gentemot gemenskapsindustrins priser.

2. Effekter av den dumpade importen från berörda länder

(118) Undersökningen av gemenskapstillverkarna visade att den huvudsakliga skadeindikatorn var den icke tillfredsställande utvecklingen av försäljningspriser och den därav följande försämringen av lönsamheten under perioden 1992 till 1995. Det har också kunnat fastställas att den dumpade importen under samma period såldes i gemenskapen till priser som innebar ett avsevärt prisunderskridande gentemot gemenskapstillverkarnas priser.

Vidare konstaterade kommissionen att även om den dumpade importens marknadsandel sjönk en aning från 42,9 % till 41,9 % under den period som undersöktes kvarstod den på en stabil, hög nivå under hela perioden, varvid de berörda ländernas stabila marknadsandelar kan förklaras av förekomsten av importkvoter.

(119) För att kunna bedöma betydelsen av dessa utredningsresultat bör det noteras att marknaden för grå bomull kännetecknas av mycket hög grad av utbytbarhet av produkter, öppenhet och priskänslighet. Även om handelsvolymen för gråa bomullsvävnader regleras av gällande kvotsystem svarar importen från de berörda länderna inte desto mindre för över 40 % av gemenskapens marknad. Med tanke på dessa varors betydelse på gemenskapens marknad, vilka varor har sålts till priser som innebär ett avsevärt prisunderskridande gentemot gemenskapstillverkarnas priser, drar följaktligen kommissionen slutsatsen att den berörda importen utgör den huvudsakliga källan till den väsentliga skada som vållats gemenskapsindustrin.

3. Effekten av andra faktorer

a) Import från tredje land

(120) Vissa exportörer hävdade att importen från tredje land som inte omfattades av detta förfarande var orsaken till den skada som vållats gemenskapens tillverkare.

(121) Importen från tredje land ökade också i volym från 75 511 ton 1992 till 94 415 ton 1995, med en topp på 106 111 ton 1994. Denna imports marknadsandel ökade från 26,4 % 1992 till 31,6 % 1995. Ryssland och Förenade Arabemiraten stod för de mest betydande ökningarna i marknadsandelar bland de exporterande tredje länderna. Andra tredje länder hade i allmänhet marknadsandelar på mindre än 2 %, dvs. andelar som är betydligt lägre än de länders andelar som omfattas av denna undersökning.

Vad gäller priserna för import från tredje land utgörs de enda tillgängliga uppgifterna av statistik från Eurostat om importvärde per enhet, och denna statistik tyder på att de priser som tas ut av nästan alla tredje länder, med undantag för Ryssland och Förenade Arabemiraten, skulle vara högre än priserna från de länder som omfattas av undersökningen.

(122) Vad gäller Ryssland ökade marknadsandelen från 1,3 % 1992 till 3,1 % 1995. Importvärdet per enhet enligt uppgifter från Eurostat var 2,33 ecu/kg 1995.

(123) Vad gäller Förenade Arabemiraten ökade marknadsandelen för landets export från 0,2 % 1992 till 2,4 % 1995. Importvärdet per enhet enligt uppgifter från Eurostat var 3,24 ecu/kg 1995.

Mot bakgrund av tillgängliga uppgifter kan det inte uteslutas att importen från Ryssland och Förenade Arabemiraten också kan ha vållat skada. Kommissionen har dock inga indikationer på att denna import införs till gemenskapen till dumpade priser.

b) Ökning av priset på råbomull

(124) Genomsnittliga priser på råbomull steg globalt under hela perioden från 1,17 ecu per kilogram 1992 till 1,86 ecu per kilogram 1995, vilket är en ökning på 59 %. Under samma period utsattes gemenskapens marknad för ett starkt nedåtgående pristryck orsakat av det prisunderskridande som bedrevs av den dumpade importen från berörda länder. Som ett resultat kunde gemenskapsindustrin, trots en prisökning på 7 % mellan 1992 och 1995, inte kompensera för denna ökning i tillverkningskostnaderna.

Kommissionen har därför dragit slutsatsen att det inte var ökningen av råbomullspriser som orsakade den väsentliga skada som vållats gemenskapsindustrin, utan det pristryck som orsakades av det prisunderskridande som den dumpade importen från berörda länder innebar, vilket hindrade gemenskapsindustrin från att till fullo motverka de stigande bomullspriserna.

4. Slutsats om orsakssamband

(125) Prisdepressionen och det efterföljande pristryck som orsakades av den dumpade importen medförde en situation i vilken gemenskapens tillverkare inte fullt kunde låta ens ökningen i råmaterialkostnader återspeglas i sina försäljningspriser, och ännu mindre prisökningar för andra insatsvaror.

Samtidigt utövade de mycket låga priserna för den dumpade importen ett starkt nedåtgående tryck på gemenskapsindustrins priser. För gemenskapens tillverkare medförde detta minskande lönsamhet, produktion, produktionskapacitet, marknadsandel och sysselsättning.

Följaktligen ansågs det att den skada som vållats gemenskapsindustrin av den dumpade importen från berörda länder på grund av deras betydande marknadsandelar och avsevärda konstaterade prisunderskridandemarginaler är väsentlig, även om det inte kan uteslutas att andra faktorer såsom import från tredje land kan ha bidragit till gemenskapsindustrins otillfredsställande resultat.

H. GEMENSKAPENS INTRESSE

1. Allmänt

(126) I enlighet med artikel 21.1 i grundförordningen undersökte kommissionen, med stöd av alla uppgifter som lämnats in, de faktorer som är relevanta för bedömningen av gemenskapens intresse. Vid en sådan granskning måste särskild uppmärksamhet ges åt behovet av att undanröja den skadevållande dumpningens handelssnedvridande effekter i syfte att återupprätta effektiv konkurrens på gemenskapens marknad. Nödvändigheten av att undanröja dumpningens skadevållande effekter skall avvägas, i de fall när dumpning, skada och orsakssamband konstateras föreligga, mot behovet av att avgöra huruvida ett införande av åtgärder klart skulle strida mot gemenskapens intresse.

2. Konsekvenser för gemenskapsindustrin

(127) Det anses i högsta grad sannolikt att i avsaknad av åtgärder som korrigerar verkan av dumpad import kommer gemenskapsindustrin att lida av fortsatt prisdepression och pristryck, med allvarliga konsekvenser för dess ekonomiska ställning. Om den nuvarande negativa lönsamhetstrenden fortsätter kommer tillverkningen i gemenskapen inom en kort framtid, och trots gemenskapstillverkarnas ansträngningar för att höja effektiviteten, inte längre att vara livskraftig och således upphöra eller omlokaliseras till orter utanför gemenskapen, med åtföljande negativa effekter för sysselsättningen. Detta synsätt får stöd av det händelseförlopp som beskrivs i punkt 106.

3. Konsekvenser för användare och leverantörer

(128) Importörer och användare av de dumpade produkterna har framfört att ett införande av åtgärder skulle få konsekvenser, i vissa fall allvarliga, för de industrier som befinner sig i ett senare led i förädlingskedjan och skulle innebära en ökning i deras kostnader. Dessa industrier skulle drabbas av ökande råmaterialkostnader och av hot om import från de länder som omfattas av detta antidumpingsförfarande, eftersom antidumpningsåtgärder skulle kunna leda till att exportörerna börjar tillverka produkter som befinner sig i ett senare led i förädlingskedjan.

Det bör dock erinras om att endast ett mycket litet antal importörer och användare i gemenskapen har gett sig till känna och lämnat uppgifter inom de tidsfrister som anges i tillkännagivandet om inledande. Dessa uppgifter kan således inte anses representativa i den mening som avses i artikel 21 i grundförordningen. Dessa synpunkter innehåller dessutom inte tillräcklig information eller bevisning för att kommissionen till fullo skall kunna utvärdera konsekvenserna av eventuella tullar för de industrier som befinner sig i ett senare led i förädlingskedjan.

Inte desto mindre framgår det klart av de synpunkter som lämnats av de industrier som befinner sig i ett senare led i förädlingskedjan att gråa bomullsvävnader genomgår ett antal bearbetningar, vilket gör det särskilt svårt att bedöma åtgärders eventuella effekter. Grå duk bleks, sedan trycks den eller färgas, och därefter skärs den och sys. Varje led i produktionskedjan tillför ett betydande mervärde och ökar produktdifferentieringen. De uppgifter som är tillgängliga för kommissionen tyder på, med tanke på den andel av insatsvarukostnaderna som utgörs av oblekta bomullsvävnader och de olika användningsområdena, att en klar slutsats om de föreslagna tullarnas effekter för de industrier som befinner sig i ett senare led i förädlingskedjan inte kan dras. Under alla omständigheter tyder allt på att textilbearbetningsföretagens situation generellt sett inte kommer att påverkas i hög utsträckning, med tanke på variationen i de inköpskällor som står till buds för dessa företag och det därav följande konkurrensklimatet på marknaden för den berörda produkten i gemenskapen.

Det hävdades också att ett införande av preliminära antidumpningsåtgärder på lång sikt skulle medföra ökning i importen av bearbetade textilvaror. Det bör dock noteras att marknaden för bearbetade tyger och färdigvaror skiljer sig åt från marknaden för oblekta vävnader. Den höga kvaliteten hos de konfektionerade och färdiga textilvaror som saluförs av gemenskapens bearbetningsföretag och deras förmåga att snabbt anpassa sig till ändrade smakriktningar och moden ger dem en konkurrensfördel gentemot deras konkurrenter utanför Europeiska gemenskapen, vilket inte kommer att påverkas av antidumpningstullar på oblekta bomullsvävnader.

(129) Å andra sidan står det helt klart att vissa industrier i gemenskapen som befinner sig i ett tidigare led i förädlingskedjan, särskilt garntillverkare, har intresse av att gemenskapens vävnadsindustri fortsätter att bestå, vilken utgör en oumbärlig del av den europeiska textilsektorn. Denna industris existens hotas helt uppenbart av orättvisa handelsmetoder, som har medfört att den förlorat mer än 4 procentenheter av sina marknadsandelar, med resultatet att denna industri har endast 24 % av gemenskapens marknad.

4. Slutsats

(130) I detta preliminära skede drar kommissionen således slutsatsen att ett införande av antidumpningsåtgärder inte strider mot gemenskapens intresse, eftersom dessa åtgärder kommer att eliminera marknadsstörningar, återupprätta sund konkurrens med rättvisa prissättningsmetoder och förhindra ytterligare skada för gemenskapsindustrin under undersökningen.

I. PRELIMINÄR TULL

(131) På grundval av ovan beskrivna slutsatser om dumpning, skada, orsakssamband och gemenskapens intresse övervägde kommissionen utformningen av och nivån på de antidumpningsåtgärder som skulle vidtas.

Mot bakgrund av det stora antalet olika bindningar från de berörda länderna anser kommissionen att en antidumpningsvärdetull är den lämpligaste åtgärden.

(132) För fastställande av nivån på den preliminära tullen har hänsyn tagits till konstaterade dumpningsmarginaler och vilket tullbelopp som krävs för att undanröja den skada som vållats gemenskapsindustrin.

(133) Eftersom skadan i huvudsak består i pristryck, förlust av marknadsandelar och i synnerhet bristande lönsamhet eller förluster, förutsätter ett undanröjande av skadan att industrin försätts i en situation där den kan höja sina priser till lönsamma nivåer. För att uppnå detta måste priserna för den berörda importen från de länder som för närvarande undersöks höjas i motsvarande utsträckning.

Vid beräkning av den nödvändiga prisökningen ansåg kommissionen att de faktiska priserna för denna import borde jämföras med ett försäljningspris som på ett mera korrekt sätt skulle återspegla gemenskapstillverkarnas produktionskostnader med tillägg för en skälig vinst.

Mot bakgrund av de höga investeringar som krävs ansågs det att en vinstmarginal på minst 8 % av omsättningen utgör det lägsta minimivärde som kan säkerställa gemenskapsindustrins livskraft.

De vägda genomsnittliga försäljningspriser som under undersökningsperioden togs ut av gemenskapsindustrin höjdes med ett visst belopp för att uppnå den generella minimivinstnivå som är nödvändigt. De därav följande priserna jämfördes sedan med de priser för dumpad import som använts för att beräkna prisunderskridandet enligt vad som beskrivs ovan.

(134) Följande skillnader mellan dessa två priser, uttryckta som ett vägt genomsnitt och i procent av priset fritt gemenskapens gräns, kunde konstateras:

>Plats för tabell>

(135) I de fall när konstaterade dumpningsmarginaler för en särskild exporterande tillverkare var lägre än de motsvarande ökningar i exportpriserna som krävdes för att undanröja skadan, beräknad enligt ovan, får de preliminära tullar som avses införas inte överskrida fastställda dumpningsmarginaler. Detta var fallet för alla utom sex företag, för vilka nivån således fastställdes till den nivå som krävs för att undanröja skada.

(136) Den antidumpningstull som föreslås för företag som var samarbetsvilliga men som inte ingick i stickprovet motsvarar den genomsnittliga dumpningsmarginal som konstaterats för stickprovet, vägd på grundval av exportomsättning till gemenskapen, vilken för alla företag var lägre än den genomsnittliga marginal som krävdes för att undanröja skada.

(137) Antidumpningstullen för icke samarbetsvilliga företag baseras på den dumpningsmarginal som beräknats för dessa företag i likhet med punkt 68 ovan, vilken för alla företag var lägre än den resterande marginal som krävdes för att undanröja skada.

(138) Med tanke på de tidsfrister som är tillämpliga i detta förfarande bör de preliminära antidumpningstullarna införas för en period på högst sex månader.

J. SLUTBESTÄMMELSER

(139) I enlighet med artikel 47.1 i tilläggsprotokollet till associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Turkiet har kommissionen den 8 augusti 1996 lämnat en begäran till Associeringsrådet EG-Turkiet eftersom dess undersökning hade lett till slutsatsen att turkiska exportörer bedrev dumpning av produkten i fråga. I avsaknad av ett beslut av associeringsrådet inom den frist på tre månader från inlämningen av denna begäran som föreskrivs i artikel 47.2 a i tilläggsprotokollet, föreslår kommissionen nu att det införs preliminära antidumpningsåtgärder mot import av den berörda produkten med ursprung i Turkiet, enligt ovannämnda artikel och artikel 7 i grundförordningen.

(140) Enligt god förvaltningssed bör en period fastställas inom vilken berörda parter kan skriftligt tillkännage sina synpunkter och begära att bli hörda. Vidare bör det anges att alla avgöranden i denna förordning är preliminära och kan övervägas på nytt vid fastställandet av en slutgiltig antidumpningstull som kommissionen eventuellt föreslår.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1. Härmed införs en preliminär antidumpningstull på import av oblekta (gråa) bomullsvävnader enligt KN-nummer 5208 11 till 5208 19 och 5209 11 till 5209 19 med ursprung i Kina, Egypten, Indien, Indonesien, Pakistan och Turkiet.

2. Följande satser skall gälla för de preliminära antidumpningstullar som skall tillämpas på nettopriset fritt gemenskapens gräns, före tull, för produkter med ursprung i följande länder:

>Plats för tabell>

Dessa tullsatser skall inte tillämpas på de tillverkare och exportörer som anges i bilagan, och vilka skall omfattas av följande antidumpningstullsatser:

>Plats för tabell>

Nedan angivna företag skall omfattas av följande antidumpningstullsatser:

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

3. Såvida annat inte anges skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

4. Övergång till fri omsättning i gemenskapen för den produkt som avses i punkt 1 skall förutsätta att det lämnas en säkerhet som motsvarar nivån på den preliminära tullen.

Artikel 2

I enlighet med artikel 20.1 i förordning (EG) nr 384/96 kan berörda parter inom 15 dagar efter det att den här förordningen träder i kraft skriftligt tillkännage sina synpunkter och begära att bli hörda muntligt av kommissionen.

I enlighet med artikel 21.4 i förordning (EG) nr 384/96 kan berörda parter inom en månad efter det att den här förordningen träder i kraft lämna synpunkter på tillämpningen av denna förordning.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Med förbehåll för artiklarna 7, 9, 10 och 14 i förordning (EG) nr 384/96 skall den här förordningen tillämpas för en period om sex månader såvida rådet inte före utgången av den perioden beslutar om slutgiltiga åtgärder.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 november 1996.

På kommissionens vägnar

Leon BRITTAN

Vice ordförande

(1) EGT nr L 56, 6.3.1996, s. 1.

(2) EGT nr C 50, 21.2.1996, s. 3.

(3) Beslut nr 1/95 av Associeringsrådet EG-Turkiet, EGT nr L 35, 13.2.1996, s. 1.

BILAGA

EGYPTEN

Misr Spinning and Weaving Co., Mehalla el-Kubra

Misr Fine Spinning and Weaving Co., Kafr el-Dawar

Misr El Amria Spinning and Weaving Co., Alexandrie

El Siouf Spinning & Weaving Co., Siouf, Alexandria

El-Nasr Wool & Selected Textiles Co., Alexandria

Damietta Spinning & Weaving Co., Damietta

Port Said Spinning & Weaving Co., Port Said

Unirab Spinning & Weaving Co., Siouf, Alexandria

National Spinning & Weaving Co., Alexandria

Misr/Helwan Spinning & Weaving Co., Cairo

Delta Spinning & Weaving Co., Tanta

Orient Linen and Cotton Co., Ras El Soda, Alexandria

El Sharkia Spinning & Weaving Co., Zagazig

Moselay Weaving Mill, Cairo

INDIEN

A.S.P.G. Subbiah Nadar & Sons, Dhalavaipuram

All India Handloom Fabrics Marketing Co-operative Society Ltd, Madras

Alpha Mills Pvt Ltd, Karur

Amex Exports, Karur

Anglo French Textiles, Pondicherry

Arcot Textile Mill Ltd, Madurai

Arun Fabrics, Tirupur

Arun Textiles, Rajapalayam

Ashima Fabrics, Bombay

Atlas Export Enterprises, Karur

Ayyappan Textiles Ltd, Madurai

B.K.S. Mills, Tirupur

B.N. Sardar & Sons, Calcutta

Bharat Vijay Mills, Kalol

Bhiwani Denim & Apparels Ltd, Faridabad

Bonanza Overseas Pvt. Ltd, Bombay

Chhaganlal Kasturchand & Co. Ltd, Bombay

Emperor Trading Co., Tirupur

Esskay International, Bombay

Forbes Gokak Ltd, Bombay

Garden Weaves Pvt. Ltd, Tirupur

GDJD Exports, Madras

Govindji Trikamdas & Co., Bombay

I A Intercontinental, Madras

Ideal Expo Fabrics, Salem

Inter Globe Services, Bombay

Indra Exports, Jalandhar

Kanoria Chemicals & Industries Ltd, Ahmedabad

Karamal Garment Exports, Madras

Keshavlal Talakchand, Bombay

Kishandas Kikani, Bombay

Kothari Industrial Corporation Ltd, Madras

Loyal Textile Mills Ltd, Kovilpatti

M.S. Mathivanan, Komarapalayam

M.U.A. Arumugaperumal & Sons, Chatrapatti

Maharashta State Textile Corporation Ltd, Bombay

Naatchiar Textile Exporters, Chatrapatti

Navnitlal & Company, Bombay

Niyati Overseas, Madras

Nowrosjee Wadia & Sons Ltd, Bombay

Parag Trading Corporation, Bombay

Patodia Syntex Ltd, Bombay

Piramal Sons Ltd, Bombay

Pradeep Investments Pvt. Ltd, Bombay

Prathishta Weaving & Knitting Company Ltd, Coimbatore

Preemier Textile, Tirupur

Preeti Impex, Tiruchengodu

Premier Enterprises

Premier Mills Ltd, Coimbatore

Premier Textile Exporters, Chatrapatti

R.D. Traders, Bombay

Rajnarayan Hosiery Exports Pvt Ltd, Coimbatore

Rama Qualitex Ltd, Bangalore

Ramkumar Mills Ltd, Bangalore

Rawsitasa Exports, New Delhi

Rega Textiles, Komarapalayam

Ruchi Fabrics Ltd, Indore

S. Nikhil, Bombay

Sadhaka Exports

Sajjan Textiles Mills Ltd, Bombay

Sajjan Udyog Export Ltd, Bombay

Senthil Textiles, Tirupur

Shanker Kapda Niryat Pvt. Ltd, Bombay

Sheela Apparel Exports Pvt. Ltd, Bombay

Sheth Exports, Bombay

Sheth Investments & Trading Company Ltd, Bombay

Singhania Exports, Bombay

Sitalakshmi Mills Ltd, Madurai

Sivakkumar Mills, Palladam

Sree Rangsan Textiles Pvt. Ltd, Komarapalayam

Sri Adhilakshmi Warping & Sizing Mills, Erode

Sri Balaji Fabric, Tirupur

Sri Dhavamani Textiles, Erode

Sri Rajasekar Textiles, Chatrapatti

Sri Rani Lakshmi Gng. Spg. & Wvg. Mills P. Ltd, Madurai

Sri Saravanaa Exports Company, Tamil Nadu

Srinivasa Textiles, Chatrapatti

Standard Industries Ltd, Bombay

Sudha Mills (India) Pvt. Ltd, Bombay

Tamarai Mills Ltd, Coimbatore

Texcot Exports Pvt. Ltd, Bombay

The Bombay Dyeing & Manufacturing Co. Ltd, Bombay

The Hindoostan Spinning & Weaving Mills Ltd, Bombay

The Lakshmi Mills Company Ltd, Coimbatore

The Morarjee Gokuldas Spinning & Weaving Company Ltd, Bombay

The Ruby Mills Ltd, Bombay

Thiagarajar Mills Ltd, Madurai

Trident Textile Mills Ltd, Madras

Vadivel Sizing & Weaving Mills Pvt. Ltd, Tirupur

Varadhalakshmi Mills Ltd, Madurai

Virudhunagar Textile Mills Ltd, Madurai

World-Tex Limited, Chaziabad

Yarn Syndicate Ltd, Calcutta

INDONESIEN

P.T Tyfountex Indonesia, Solo

P.T. Sandratex, Jakarta

P.T. Batik Keris, Jakarta

P.T. Danliris, Jakarta

P.T. Catur Jantra, Jakarta

P.T. Panca Bintang, Jakarta

P.T. Gabungan Koperasi Batik Indonesia, Jakarta

P.T. Primatexco, Jakarta

P.T. Bina Nusantara Prima, Bandung

P.T. Batam Textile, Jakarta

P.T. Tata Adi Pratama, Bandung

P.T. Pacific Express, Denpasar

P.T. Bintang Agung, Jakarta

P.T. Adetex, Bandung

P.T. Maha Mujur Textile, Bandung

P.T. Five Star Industries, Bandung

P.T. Bandung Djaja Textile Mills, Bandung

PAKISTAN

Abdur Rahman Corporation Ltd, Karachi

Adamjee Enterprise

ACME Mills (Pvt) Ltd, Karachi

Ajaz Enterprise

Akhtar Textile Industries

Al-Aziz Hosiery International, Faisalabad

Al-Karam Textile Mills, Karachi

Al-Shahid Weaving Industries

Al-Rehmat Traders (Pvt) Ltd, Faisalabad

Anjum Textile Mills (Pvt) Ltd, Faisalabad

Arshad Corporation (Pvt) Ltd, Faisalabad

Arzoo Textile Mills Ltd, Faisalabad

Asjad Textile (Pvt) Ltd

Associated Knitwear (Pvt) Ltd, Karachi

Ayaz Textile Mills Ltd, Lahore

Aziz Sons

Be Be Jan Pakistan (Pvt) Ltd, Faisalabad

Bismillah Fabrics (Pvt) Ltd

Bismillah Textiles (Pvt) Ltd

Chawala Enterprises

Chenas Fabrics & Processing

Colony Sarhad Textile Mills Ltd, Karachi

Cotton Arts (Pvt) Ltd

Dawood Textile Printing Indu

Decent Industries, Faisalabad

Decent Textiles, Faisalabad

Elahi Enterprises Limited, Lahore

Elahi Spinning & Weaving Mills Ltd, Lahore

En Em Industries Ltd

Excel Textile Mills, Karachi

Fabrics International

Fabtex Corporation, Karachi

Faizan Shehzad (Pvt) Ltd

Falcon Textile Corporation

Fazal Abdullah Exports (Pvt) Ltd, Faisalabad

Fine Fabrics (Pvt) Ltd

First Textile Ltd

Ghazi Fabrics International Ltd, Lahore

Glode Managements (Pvt) Ltd

Gohar Enterprises

Gul Ahmed Textile Mills Ltd, Karachi

Gulistan Weaving Mills Ltd, Karachi

Gulshan Weaving Mills Ltd, Karachi

H.A. Industries (Pvt) Ltd, Faisalabad

H.K. M. Exports (Pvt) Ltd

Haji Khuda Bux Amir Umer

Hajra Textiles, Karachi

Husein Ind., Karachi

ICC Textiles Ltd, Lahore

Image Fabrics (Pvt) Ltd, Faisalabad

Imran Textiles

Ishan Yousuf Textile (Pvt) Ltd

Ishaq Textile Mills Ltd, Faisalabad

J.K. Brothers Pakistan (Pvt) Ltd, Faisalabad

J.K. Sons (Pvt) Ltd, Karachi

Jetex Industries (Pvt) Ltd, Karachi

Kam International, Karachi

Kausar Textile Industries (Pvt) Ltd

Latif Hansel (Pvt) Ltd

Linox International (Pvt) Ltd

Lucky Impex, Karachi

Lucky Tex., Karachi

M.A.S. Textiles (Pvt) Ltd

M.F.M.Y. Industries Ltd, Karachi

M.K. Sons (Pvt) Ltd, Faisalabad

M.N. Textiles (Pvt) Ltd, Karachi

Mabro Tex Industries

Mahmood Textile Mills Ltd, Multan

Majeeda Textiles (Pvt) Ltd, Faisalabad

Master Textile Mills Ltd, Lahore

Megatex Limited, Karachi

Mian Textile Industries Ltd, Lahore

Modern Textile Mills, Karachi

Mohammad Farooq Textile Mills Ltd, Karachi

Mohib Exports Ltd, Lahore

Mohib Fabric Industries Ltd, Lahore

Mohib Textile Mills Ltd, Lahore

Mukati Corporation

Mutual Trading Corporation, Karachi

Nakshbandi Industries Ltd, Karachi

Nash Garments (Pvt) Ltd, Karachi

Naveed Industries (Pvt) Ltd, Karachi

Naveena Industries (Pvt) Ltd, Karachi

Nisar Textiles Corporation

Nishatex Enterprises

Nu-Tex (Pvt) Ltd

Oberoi Textile Mills, Lahore

Orient Textile Pakistan (Pvt) Ltd

Parsons Industries (Pvt) Ltd, Karachi

Prosperity Weaving Mills Ltd, Lahore

Regency Textiles Ltd, Lahore

Reliance Weaving Mills Ltd, Multan

Reliance Exports Ltd, Multan

Rizwan Enterprises

Roomi Enterprises (Pvt) Ltd, Multan

S.S. Textiles

Saaqis Fabrics

Saba Textiles (Pvt) Ltd, Karachi

Sadaqat Textile Mills (Pvt) Ltd, Faisalabad

Sadiq Sons Textiles (Pvt) Ltd

Sakina Textile Industries (Pvt) Ltd, Karachi

Samin Textiles Ltd, Lahore

Saya Weaving Mills (Pvt) Ltd, Karachi

Service Fabrics Ltd, Lahore

Shahzad Siddique (Pvt) Ltd, Faisalabad

Shams Textile Mills Ltd, Karachi

Shahraj Fabrics (Pvt) Ltd, Lahore

Sharif Textile Industries (Pvt) Ltd, Faisalabad

Sitara Textile Industries

Sleep & Style, Karachi

Sumira Fabrics (Pvt) Ltd, Faisalabad

Suraj Cotton Mills Ltd, Karachi

Syncotex Agencies, Karachi

Taha Textile (Pvt) Ltd, Karachi

Tanveer Weaving (Pvt) Ltd, Lahore

Tariq Enterprises

Tex Arts, Faisalabad

The Cresent Textile Mills Limited, Faisalabad/Karachi

United Textile Printing Industries (Pvt) Ltd, Faisalabad

Worldover Enterprises (Pvt) Ltd, Faisalabad

Xebec Textiles, Faisalabad

Yakoob Trading Co., Karachi

Yousaf Weaving Mills Ltd, Lahore

Yunus Brothers, Karachi

Zahidjec Fabrics (Pvt) Ltd, Faisalabad

Zahoor Industries (Pvt) Ltd, Faisalabad

Zamzam Weaving & Processing Mills, Faisalabad

Zaur Textile Mills, Karachi

Zebtex Corporation

TURKIET

Bossa Ticaret ve Sanayi Isletmeleri TAS, Adana

Exsa Export Sanayi Mamulleri Satis ve Arastirma AS, Adana

Teksmobili Tekstil Sanayi ve Ticaret AS, Istanbul

Kipas - Kahramanmaras Iplik Pamuk Ticaret ve Sanayi AS, Kahramanmaras

Kipas Textile Industries Inc., Kahramanmaras

Burdur Mensucat Sanayi ve Ticaret AS, Ulus/Ankara

Ataç Anteks Dokuma Fabrikasi Hikmet Ataman ve Ortaklari Ticaret ve San. AS, Yeniköy/Antalya