EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT nr 1110/94/EG av den 26 april 1994 om det fjärde ramprogrammet för Europeiska gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (1994-1998)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 130i.1 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag(1),

med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande(2),

enligt förfarandet i fördragets artikel 189b(3), och

med beaktande av följande:

Enligt artikel 130f i fördraget är gemenskapens mål inom området forskning och teknisk utveckling att stärka den vetenskapliga och tekniska grunden för gemenskapens industri och att stimulera den att bli mer konkurrenskraftig på internationell nivå samt att uppmuntra all forskningsverksamhet som bedöms vara nödvändig för att uppnå andra mål för gemenskapen.

Det är viktigt att gemenskapen och medlemsstaterna samordnar sina verksamheter inom forskning och teknisk utveckling så att ett inbördes sammanhang mellan de nationella programmen och gemenskapens program säkras.

Enligt artikel 130f.3 och 130i.1 i fördraget skall ett flerårigt ramprogram antas som anger alla gemenskapens verksamheter inom området forskning och teknisk utveckling, inklusive demonstrationsprojekt (nedan kallat "FTD").

Genom beslut 90/221/Euratom, EEG(4) antog rådet ett tredje ramprogram för perioden 1990-1994, som nu genomförs. Den 9 april 1992 lade kommissionen fram en utvärdering av arbetet med att genomföra det tredje ramprogrammet. Genom beslut 93/167/Euratom, EEG beslutades om ytterligare medel för de sista två åren av genomförandet av det tredje ramprogrammet.

Den 18 november 1992 lade kommissionen fram ett dokument om Parisfördragets framtid och den ekonomiska verksamheten inom ramen för detta fram till år 2002, då fördraget upphör att gälla.

Gemenskapens FTD-verksamhet bör även i fortsättningen vara inriktad på sådan generisk forskning som bedrivs i skedet innan konkurrensmässiga fördelar kan komma i fråga och som kan tillämpas inom flera sektorer. En bättre samordning mellan denna verksamhet och den som sker inom Eurekas ram bör eftersträvas.

Den 11 och 12 december 1992 fastslog Europeiska rådet i Edinburgh att utvecklingen av kostnaderna för FTD skulle följa den allmänna kostnadsutvecklingen för interna program inom kategori 3 i den beräknade budgeten och fortsatt hålla sig inom mellan hälften och två tredjedelar av det samlade beloppet.

I gemenskapens FTD-verksamhet måste etiska synpunkter beaktas.

Gemenskapen bör endast stödja FTD-verksamhet av hög kvalitet.

Syftet med gemenskapens FTD bör, i enlighet med de mål som fastställs i fördraget, vara att främja välstånd inom gemenskapen grundat på industriell konkurrensförmåga, livskvalitet och en hållbar utveckling. Det är även önskvärt att den bidrar till att stödja ekonomisk tillväxt och en hög sysselsättningsnivå.

De små och medelstora företagen kan lämna ett betydande bidrag till innovationsprocessen och bör spela en viktig roll i genomförandet av gemenskapens FTD-verksamheter. Särskild uppmärksamhet bör därför ägnas dessa företags specifika behov för att underlätta deras tillgång till information, uppmuntra dem att delta i gemenskapsprogram och att öka deras förmåga att utnyttja resultaten då så kan ske.

Då gemenskapens program och åtgärder formuleras och genomförs, måste målen för det ekonomiska och sociala sammanhanget beaktas. Gemenskapens ramprogram bör tillsammans med andra gemenskapsinstrument bidra till att stärka den vetenskapliga och tekniska kapaciteten och potentialen i alla delar av gemenskapen.

Enligt subsidiaritetsprincipen bör gemenskapen endast vidta åtgärder i den utsträckning som målen för de föreslagna åtgärderna inte kan uppnås i tillräcklig utsträckning av medlemsstaterna och därför, på grund av den föreslagna åtgärdens omfattning eller verkningar, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå.

Vidare bör gemenskapens FTD-satsningar koncentreras på åtgärder som valts ut noggrant enligt väldefinierade kriterier.

I fördragets artikel 130g definieras fyra verksamheter som gemenskapen skall bedriva i arbetet med att uppnå målen i artikel 130f.

Den första verksamheten, som avser genomförandet av FTD-program, bör vara grundvalen för ramprogrammet.

De andra, tredje och fjärde verksamheterna omfattar internationellt samarbete, spridning och optimering av FTD-resultat respektive stimulans av utbildning och fri rörlighet för forskare. Sådana verksamheter kan ingå i vart och ett av de särskilda programmen inom det första verksamhetsområdet på det sätt och i den omfattning som krävs för att dessa program skall kunna genomföras på lämpligt sätt.

Gemensamma forskningscentret (GFC) bidrar till genomförandet av ramprogrammet, särskilt inom de områden där det har den kompetens som krävs för att erbjuda objektiv och oberoende sakkunskap till gagn för gemenskapsprogrammen. Forskningscentret kommer även gradvis att kunna börja söka de medel som blir tillgängliga genom indirekta åtgärder och för vetenskapliga och tekniska stödåtgärder som är lämpade för konkurrensförfaranden.

Regler för deltagande av företag, forskningscentrer och universitet samt för spridning av resultaten kommer att fastställas genom ett särskilt rådsbeslut enligt artikel 130j i fördraget.

Enligt artikel 130i.3 i fördraget skall ramprogrammet genomföras genom särskilda program. Även de metoder som anges i artikel 130k-130n i fördraget får användas vid genomförandet.

Den tvärvetenskapliga inriktningen på de verksamheter som skall ingå i ramprogrammet kräver en nära samordning mellan de olika tvärvetenskapliga forskningsprogrammen.

Utvärderings- och kontrollverksamheten bör intensifieras och utvidgas för att ge största möjliga effektivitet åt FTD-programmet.

Det är nödvändigt att kontinuerligt och systematiskt kontrollera de framsteg som görs inom det fjärde ramprogrammet. Kommissionen kommer i början av varje år att lämna information om genomförandet av ramprogrammet till Europaparlamentet och rådet enligt artikel 130p i fördraget. Dessutom bör en oberoende utvärdering av ledningen av programmet och av de framsteg som gjorts inom de verksamheter som inletts ske, innan kommissionen lägger fram sitt förslag till ett femte ramprogram.

Det bör även göras en teknisk utvärdering för kontroll av eventuella risker, fördelar och nackdelar med de nya tekniker som utvecklas inom detta ramprogram.

Enligt artikel 130i.1 i fördraget är det nödvändigt att fastställa ett tak för de samlade kostnaderna samt närmare regler för gemenskapens finansiella deltagande i ramprogrammet och fördelningen mellan de beslutande verksamheterna.

För att skapa samband mellan gemenskapens FTD-verksamheter och dem som sker genom Euratomfördraget bör beslut om ramprogrammet för gemenskapens verksamheter inom kärnenergiforskning och -utbildning tas samtidigt med detta program och för samma period.

Samråd har skett med Kommittén för vetenskaplig och teknisk forskning (Crest).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1. Ett flerårigt ramprogram för gemenskapens verksamheter inom området forskning och teknisk utveckling samt demonstration, nedan kallat "fjärde ramprogrammet", antas härmed för perioden 1994-1998.

2. Det fjärde ramprogrammet skall omfatta alla gemenskapens verksamheter inom området forskning och teknisk utveckling, inklusive demonstrationsprojekt. Begreppet demonstrationsprojekt definieras i bilaga 3.

3. Kostnadstaket för gemenskapens samlade finansiella deltagande i fjärde ramprogrammet skall vara 11 046 miljoner ecu. Av dessa anslås 5 472 miljoner för perioden 1994-1996 och 5 574 miljoner för perioden 1997-1998. Senast den 30 juni 1996 skall Europaparlamentet och rådet ompröva kostnadstaket enligt förfarandet i artikel 130i.1 och 130i.2 i fördraget med möjlighet att höja detta till 11 641 miljoner ecu mot bakgrund av en ekonomisk utvärdering av ramprogrammets genomförande, dess bidrag till gemenskapens industris konkurrenskraft på internationell nivå, avkastningen och utvecklingen av Europeiska unionens budgetramar.

I bilaga 1 anges respektive andelar för var och en av de verksamheter som beslutas om och fördelningen mellan områdena inom den första verksamheten.

4. De urvalskriterier som skall tillämpas vid genomförandet av fjärde ramprogrammet anges i bilaga 2.

5. I bilaga 3 fastställs de vetenskapliga och tekniska målen för verksamheterna enligt ovannämnda kriterier och relevanta prioriteringar samt anges huvuddragen för dessa verksamheter.

Artikel 2

1. Fjärde ramprogrammet skall genomföras genom särskilda program utvecklade inom varje verksamhetsområde som skall innehålla klart angivna mål i linje med de vetenskapliga och tekniska målen i bilaga 3, genomförandebestämmelser samt uppgift om varaktighet och kostnadsberäkning.

2. Vid genomförandet av fjärde ramprogrammet kan det visa sig nödvändigt att inleda tilläggsprogram enligt artikel 130k, att gemenskapen deltar i FTD-program som genomförs av flera medlemsstater enligt artikel 130l eller att upprätta gemenskapsföretag eller andra strukturer enligt artikel 130n. Ramprogrammet kan även leda till samarbetsavtal med tredje länder eller internationella organisationer enligt artikel 130m andra stycket.

Artikel 3

De närmare bestämmelserna om FTD-anslag i finansförordningen om Europeiska gemenskapernas allmänna budget, kompletterade med bilaga 4 till detta beslut, skall gälla som tillämpningsregler för gemenskapens finansiella deltagande i fjärde ramprogrammet.

Artikel 4

1. Kommissionen skall systematiskt och fortlöpande bevaka utvecklingen av det fjärde ramprogrammet med avseende på de kriterier som anges i bilaga 2, däribland att verksamheterna skall bidra till att stärka den ekonomiska och sociala sammanhållningen inom gemenskapen, och på de vetenskapliga och tekniska mål som anges i bilaga 3. Kommissionen skall särskilt undersöka om målen, prioriteringarna och de ekonomiska resurserna fortfarande är lämpliga med hänsyn till inträffade förändringar. Om så visar sig nödvändigt skall kommissionen lämna förslag till ändringar eller kompletteringar av ramprogrammet med anledning av denna utvärdering.

Vid början av varje år skall kommissionen överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet med information om FTD-verksamheterna och spridningen av resultaten under det föregående året samt om arbetsprogrammet för det innevarande året.

2. Kommissionen skall låta oberoende, kvalificerade experter leda en extern utvärdering av hanteringen och resultaten av de gemenskapsverksamheter som genomförts under de fem åren före denna utvärdering. Kommissionen skall överlämna resultaten av denna utvärdering tillsammans med egna kommentarer till Europaparlamentet, rådet och Ekonomiska och sociala kommittén, innan den lägger fram sitt förslag angående det femte ramprogrammet.

3. För att bidra till att säkerställa att ramprogrammet genomförs på ett kostnadseffektivt sätt skall varje enskilt program innehålla bestämmelser om systematisk kontroll och om en oberoende utvärdering efter avslutandet mot bakgrund av de preciserade mål som avses i artikel 2. Hur denna utvärdering skall ske skall fastställas i varje enskilt program.

Utfärdat i Bryssel den 26 april 1994.

På Europaparlamentets vägnar

E. KLEPSCH

Ordförande

På rådets vägnar

C. SIMITIS

Ordförande

(1) EGT nr C 230, 26.8.1993, s. 4.

(2) EGT nr C 34, 2.2.1994, s. 90.

(3) Europaparlamentets yttrande av den 18 november 1993, EGT nr C 329, 6.12.1993, s. 264. Rådets gemensamma ståndpunkt av den 14 januari 1994 (EGT nr C 101, 9.4.1994, s. 21) och Europaparlamentets beslut av den 9 februari 1994 (EGT nr C 61, 28.2.1994).

(4) EGT nr L 117, 8.5.1990, s. 28. Detta beslut är ändrat genom beslut 93/167/Euratom, EEG (EGT nr L 69, 20.3.1993, s. 43).

BILAGA 1

FJÄRDE RAMPROGRAMMET (1994-1998) BELOPP OCH FÖRDELNING

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

BILAGA 2

URVALSKRITERIER FÖR GEMENSKAPSVERKSAMHETER

Gemenskapens verksamheter inom forskning, teknisk utveckling och demonstration bör komplettera de verksamheter som bedrivs i medlemsstaterna och inriktas på klart definierade mål. Projekten kommer att väljas på grundval av sina vetenskapliga och tekniska förtjänster. Verksamheterna bör

- stärka den teknologiska basen för gemenskapens industri och förse den med det teoretiska och praktiska kunnande som krävs för att göra den internationellt mera konkurrenskraftig,

och/eller

- bidra till genomförandet av andra gemenskapsprogram.

Gemenskapen skall, i enlighet med subsidiaritetsprincipen, endast vidta åtgärder om och i den utsträckning målen inte kan uppnås på ett tillfredsställande sätt av medlemsstaterna och därför, på grund av den föreslagna verksamhetens omfång eller verkningar, gynnas av att verksamheten organiseras på gemenskapsnivå.

Ingen gemenskapsverksamhet får gå utöver vad som krävs för att uppnå de mål som anges i fördraget.

Verksamheterna bör bidra till att uppnå de allmänna målen för gemenskapen, som t.ex. att främja en hållbar utveckling och att förbättra livskvaliteten för medborgarna i gemenskapen. Valet av verksamheter bör ske med stöd av en grundlig förberedande utvärdering. Verksamheterna bör även ge fördelar på kort, medellång och lång sikt (mervärde) och bidra till att uppnå största möjliga kostnadseffektivitet med medel som står i proportion till de uppställda målen.

Forskningsverksamheterna bör även i fortsättningen koncentreras på sådan generisk forskning som bedrivs på det icke konkurrensinriktade stadiet, och som kan tillämpas inom flera sektorer.

Följande kriterier bör i första hand vara kvalificerande för medverkan från gemenskapen:

- Forskning i mycket stor skala, för vilken medlemsstaterna inte, eller endast med svårighet, kan tillhandahålla de ekonomiska och personella resurser som krävs.

- Forskning, för vilken gemensamma insatser medför uppenbara fördelar som kvarstår även mot bakgrund av de merkostnader som varje internationellt samarbete medför.

- Forskning som bedrivs nationellt inom kompletterande delområden och därigenom gör det möjligt att uppnå betydelsefulla resultat inom gemenskapen som helhet i fråga om problem som kräver storskalig forskning, i synnerhet i geografiskt avseende.

- Forskning som bidrar till fullbordandet av den inre marknaden och forskning som leder till att enhetliga normer och standarder kan upprättas inom områden där det finns behov av detta.

- Forskning som bidrar till att stärka den ekonomiska och sociala sammanhållningen inom gemenskapen och till att främja en allmän harmonisk utveckling och som samtidigt är förenlig med strävan efter vetenskaplig och teknisk kvalitet.

- Forskningsverksamhet som bidrar till att frigöra eller höja den vetenskapliga och tekniska potentialen i Europa och verksamhet som förbättrar samordningen mellan nationella FTD-program, mellan nationella FTD-program och gemenskapens program samt mellan gemenskapsprogram och verksamhet inom andra internationella forum.

BILAGA 3

VETENSKAPLIGA OCH TEKNISKA MÅL

I denna bilaga beskrivs de vetenskapliga och tekniska målen och medlen för deras genomförande.

De verksamheter som omfattas av ramprogrammet täcker gemenskapens samlade FTD-satsning. De syftar till att förbättra europeisk industris konkurrenskraft och livskvaliteten och är utformade för att ge den vetenskapliga och tekniska grundval som krävs för att främja en hållbar utveckling, miljöskydd och andra gemenskapsprogram.

I linje med gemenskapens industripolitik och för att motsvara de ökande behoven i samhället måste dessa verksamheter i synnerhet bidra till uppnåendet av ett antal mer specifika mål, nämligen

- en effektiv och säker infrastruktur, t.ex. i fråga om information och kommunikation, samt infrastruktur som uppfyller kraven i gemenskapens transport- och energipolitik,

- en effektiv, ren, säker och miljövänlig produktion som bygger på modern produktionsorganisation med beaktande av mänskliga faktorer,

- att främja miljöskydd som en möjlighet för industrin att öka sin konkurrensförmåga,

- att främja livskvalitet med tonvikt på hälsovård och hygien,

- att säkerställa en teknisk och industriell integrering av den inre marknaden (särskilt genom en ökad samordning mellan FTD- och standardiseringsverksamheterna),

- att förutse tekniska och industriella förändringar, så att större hänsyn kan tas till marknadens och samhällets behov, t.ex. en hög sysselsättningsnivå,

- att öka samordningsvinsterna av det internationella vetenskapliga och tekniska samarbetet och gemenskapens externa verksamheter,

- att säkerställa att de vetenskapliga och tekniska framstegen sprids på ett effektivt sätt till hela det ekonomiska och sociala systemet, särskilt till de små och medelstora företagen,

- att främja tillägnandet av ny teknik.

För att nå dessa mål bedriver gemenskapen följande fyra verksamheter:

- Det första verksamhetsområdet omfattar programmen för forskning, teknisk utveckling och demonstration.

- Det andra verksamhetsområdet syftar till att främja samarbete inom området för gemenskapens FTD med tredje land och internationella organisationer.

- Det tredje verksamhetsområdet gäller spridning och optimering av resultaten av gemenskapens FTD-verksamheter.

- Det fjärde verksamhetsområdet omfattar stimulans av utbildning och fri rörlighet för forskare inom gemenskapen.

Vid valet av verksamheter inom dessa områden måste hänsyn tas till behovet av ökad koncentration för att öka värdet av gemenskapens FTD-satsning.

Gemenskapen måste sträva efter en harmonisk utveckling av sina vetenskapliga och tekniska resurser. De prioriteringar av forskningsverksamheter som fastställs för det första verksamhetsområdet måste väljas med hänsyn till alla medlemsstaters, även de minst utvecklades, intressen och möjligheter. De tredje och fjärde verksamhetsområdena kommer att öka i betydelse för mindre utvecklade regioner och länder.

Gemenskapens stöd till FTD-verksamheter inom det första området kommer även i fortsättningen att koncentreras till generisk forskning på ett icke-konkurrensinriktat stadium, som kan tillämpas inom flera sektorer. I denna verksamhet ingår även Gemensamma forskningscentrets forsknings- och stödaktiviteter av institutionell karaktär samt forsknings- och stödverksamheter som är lämpade att öppnas för konkurrens. Gemenskapens verksamheter kommer vidare att inriktas på vissa stora ämnesområden, så att forskningen i Europa med största möjliga effektivitet skall kunna bidra till att lösa de problem som industri och samhälle ställs inför. Ingen finansiering kommer att ske av produkt- och processutveckling.

En operationell metod behöver utvecklas som kan skapa en effektiv kontaktyta mellan tvärvetenskapliga forskningsprogram och industrins behov. I detta syfte kommer kommissionen att samråda med företrädare för industri, forskningsorgan och användare. Kommissionen kommer även att samordna verksamheterna i de olika tvärvetenskapliga forskningsprogrammen.

Eureka kommer även i fortsättningen att vara det viktigaste instrumentet för stöd till marknadsnära FTD-verksamheter. Samordningen mellan gemenskapens verksamheter och Eureka kommer att förbättras. Följande mål kommer att eftersträvas i detta syfte, samtidigt som den specifika karaktären hos varje ramprogram bevaras: ett flexibelt och aktivt samarbete mellan företrädare för Eureka- och gemenskapsprojekten genom ett regelbundet informationsutbyte, styrning av föreslagna FTD-projekt till de lämpligaste ramprogrammen och ett förbättrat samspel mellan gemenskapens program och Eureka-projekten, särskilt genom att gemenskapen tar större del i sådana projekt under fortsatt iakttagande av gemenskapsförfarandena.

Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas åt forsknings-, utvecklings- och innovationskapaciteten hos små och medelstora företag, institutioner för högre utbildning och forskningscentrer. Partnerskap mellan dessa skall uppmuntras.

Man kommer även att särskilt inrikta sig på att främja de små och medelstora företagens tillträde till gemenskapsprogrammen genom att öka användningen av den metod som gör det möjligt att snabbt besvara deras spontana förslag (teknikstimulans) på grundval av erfarenheterna av Craft-åtgärderna och stöd till genomförbarhetsundersökningar inom BRITE-EURAM-programmet.

Målet med demonstrationsprojekt är att visa att ny teknik är praktiskt genomförbar samt att den kan ha ekonomiska fördelar. Projekten skall förläggas till det förberedande, icke-konkurrenspräglade skedet och därför inriktas på tillämpningar av ny teknik och genomföras under medverkan av såväl producenter som användare.

Inom de olika verksamheterna kommer även grundforskningen att uppmärksammas i tillämplig utsträckning.

Inom varje forskningsområde har särskild uppmärksamhet ägnats möjligheterna till samarbete och samordning mellan medlemsstaternas och gemenskapens verksamheter samt i förekommande fall Europaverksamheter. Genom ett ökat utnyttjande av samordnade verksamheter vid sidan av verksamheter med kostnadsdelning kommer sådant samarbete att kunna främjas inom ett större antal områden under fortsatt iakttagande av de kriterier som anges i bilaga 2. På samma sätt måste uppmärksamhet ägnas åt att säkerställa sambandet mellan de institutionella forskningsverksamheterna inom Gemensamma forskningscentret och de verksamheter som sker med kostnadsdelning.

Gemensamma forskningscentret kommer även gradvis att kunna konkurrera om medel som är tillgängliga inom ramprogrammet för annat än direkta åtgärder, bl.a. stödverksamheter som lämpar sig för att konkurrensutsättas. Den transnationella inriktningen på gemenskapens forskningsprogram innebär att forskningscentret kan samarbeta med en eller flera partner i olika medlemsstater utan inskränkning.

Närmare samråd kommer att ske med organ som representerar vetenskapliga, tekniska och industriella kretsar inom gemenskapen, särskilt i syfte att definiera målen för de vetenskapliga och tekniska programmen på Europanivå.

Utöver den målinriktade socio-ekonomiska forskningen inom det första verksamhetsområdet kommer forskning inom human- och socialvetenskaper inom det första, och även det andra, tredje och fjärde, verksamhetsområdet att samordnas med forskning inom exakta vetenskaper, naturvetenskap och teknik, särskilt i syfte att undersöka den socio-ekonomiska kontexten för de verksamheter som planeras och de följder dessa kan medföra.

Forskningsverksamhet som även kan vara av intresse för kol- och stålindustrin kommer att integreras i relevanta områden inom det första verksamhetsområdet, förutsatt att de uppfyller kriterierna för stöd, särskilt i fråga om inriktning på verksamheter som ännu inte präglas av konkurrens och som kan tillämpas inom flera sektorer.

Vetenskapligt och tekniskt samarbete med tredje land och internationella organisationer inom områden av gemensamt intresse kommer att organiseras dels centralt (inom det andra verksamhetsområdet), dels inom enskilda områden inom det första verksamhetsområdet i den mån de bidrar till att uppnå relevanta mål inom dessa program. Internationellt vetenskapligt och tekniskt samarbete kan vara en av de faktorer som avgör hur ekonomiskt effektiva gemenskapens FTD-verksamheter kommer att bli. På detta område måste en överensstämmelse mellan gemenskapsprogrammen och de nationella programmen skapas.

Rådet kommer att fastställa bestämmelser för spridning av det uppnådda kunnandet inom de särskilda programmen och de övriga åtgärderna för genomförandet av ramprogrammet. Inom dessa rättsliga ramar måste åtgärderna för spridning vara sammanhängande och samordnade. Detta medför inte endast en centraliserad förvaltning (som inom det tredje verksamhetsområdet) utan även behov av åtgärder för spridning inom de specifika programmen inom det första verksamhetsområdet.

Spridningsverksamheten innebär också åtgärder för att ge större tillgång till information om gemenskapens program och verksamheter till små och medelstora företag och till privata och allmänna forskningslaboratorier. I detta syfte skall det tredje verksamhetsområdet även främja upprättande eller utvidgning av nationella eller regionala centrer för spridning och optimering av resultaten.

Även om tillämpningen av resultaten i första hand är en fråga för affärslivet och laboratorierna kommer den i vissa fall att kräva en samordning av gemenskapens åtgärder med de berörda aktörerna och med relevanta offentliga och privata organisationer, särskilt på nationell eller regional nivå (inklusive, framför allt, de ovannämnda centren) för att skydda vissa resultat och för att underlätta tillägnandet av ny teknik och för att säkerställa högsta möjliga nivå på överförandet av innovationer. I det tredje verksamhetsområdet ingår även särskilt inrättade vetenskapliga tjänster på konkurrensbasis till gagn för andra av kommissionens tjänster till stöd för gemenskapsprogrammen som inte ingår i det första verksamhetsområdet.

Åtgärder för utbildning och fri rörlighet för forskare kommer att genomföras inom varje enskild verksamhet inom det första verksamhetsområdet, så att användare inom gemenskapens prioriterade områden får tillgång inte endast till de FTD-resultat de behöver utan även till de mänskliga resurser som krävs för att utnyttja dessa resultat. Sådana åtgärder kommer att göra det möjligt att öka den ekonomiska verkan av det arbete som företas inom dessa prioriterade områden.

Europadimensionen måste dock även användas för allmänna åtgärder som utvecklar de mänskliga resurser som gör det möjligt att reagera snabbt på vetenskaplig och teknisk utveckling inom nya områden. Det fjärde verksamhetsområdet, som gäller utbildning och fri rörlighet inom laboratorierna i hela gemenskapen, kommer därför att ha en öppen karaktär och även inriktas på partnerskap mellan universitet, forskningsinstitut och industri.

Två huvudmetoder kommer att tillämpas vid genomförandet av den gemenskapsstödda forskningen: dels inriktning av de ekonomiska resurserna på ett begränsat antal ämnen, som valts efter de kriterier som anges i bilaga 2 (verksamheter med kostnadsdelning), dels en förbättrad samordning med lämpliga medel mellan de nationella FTD-programmen och mellan de nationella programmen och gemenskapsprogrammen.

Särskilt kan följande medel användas vid sidan av de traditionella nätverk som upprättats i gemenskapssammanhang och dessas verksamhet:

- Temainriktade nätverk, som för ett givet tekniskt eller industriellt mål samlar tillverkare, användare, universitet och forskningscentrer i syfte att underlätta integrering och kunskaps- och tekniköverföring samt att säkerställa att marknadens behov beaktas i större utsträckning. Dessa nätverk skall organiseras med stöd från gemenskapen enligt de riktlinjer som redan prövats under genomförandet av tredje ramprogrammet inom områden som mikrosystem, lingvistik och flexibel tillverkning. Uppbyggnaden och styrningen av dem kommer överlåtas till forskarnas avgörande.

- Samrådsnätverk som organiseras med stöd från kommissionen enligt de riktlinjer som redan tillämpats vid tidigare projekt, t.ex. inom de biomedicinska programmen.

- Konsortier för integrerade projekt enligt de riktlinjer som tillämpats i tidigare ramprogram för fusionsprogrammet. Medlemsstaterna kommer att bistå kommissionen i valet av de laboratorier eller institut som kommer att samarbeta inom ett integrerat projekt med stöd genom en samordning av de ekonomiska resurserna inom gemenskapen. Större europeiska forskningsorgan som CERN, ESA och EMBL kan ansöka om att få delta, dock med förutsättningen att i princip inga medel kommer att överföras från gemenskapen.

Gemensamma forskningscentret kan bidra till genomförandet av den nya metoden. Eftersom centret självt är aktivt engagerat i forskning och står i nära kontakt med formuleringen och genomförandet av gemenskapens program, kan det inom de vetenskapliga och tekniska områden som det bevakar medverka i organiserandet av nätverk och konsortier som samlar offentliga och privata laboratorier i medlemsstaterna.

Följande avsnitt anger det vetenskapliga och tekniska innehållet i de verksamheter som skall bedrivas och skälen till att de tagits med i ramprogrammet för tiden 1994-1998.

FÖRSTA VERKSAMHETSOMRÅDET(1a)

Genomförande av program för forskning, teknisk utveckling och demonstration, som bygger på samarbete med och mellan företag, forskningscentrer och universitet.

Detta verksamhetsområde täcker en betydande del av gemenskapens åtgärder inom forskning och teknisk utveckling. Det grundas på deltagande av transnationella grupperingar av organisationer, forskningscentrer, bl.a. Gemensamma forskningscentret, universitet och företag. Verksamheterna kommer inom det fjärde ramprogrammet att bedrivas enligt följande riktlinjer.

Allmänna mål: Det fjärde ramprogrammet har tre grundläggande mål: att stödja europeisk industris konkurrenskraft, att ge vetenskapliga och tekniska bidrag till uppfyllandet av samhällets behov och att stödja gemenskapens program inom skilda områden. För att uppnå dessa mål kommer en lämplig avvägning av kontinuitet och nyskapande att eftersträvas. Vidare kommer forskningsaktiviteter, som för närvarande är uppdelade, antingen inom gemenskapsprogram eller inom de verksamheter som bedrivs utanför ramprogrammet, att samlas inom detta.

1. INFORMATIONS- OCH KOMMUNIKATIONSTEKNIK (IKT)

Informations- och kommunikationsteknikens horisontella roll inom all industriell och samhällelig verksamhet har blivit en faktor av avgörande betydelse för FTD-politiken. Gränserna mellan IKT och andra industrisektorer, mellan leverantörer och användare samt mellan företags- och konsumentmarknaderna suddas ut alltmer, eftersom IKT i ökande utsträckning integreras i all tjänste- och produktionsverksamhet. En ny "digital industri" håller på att skapas. I samhällsperspektivet blir administration, hälso- och sjukvård, utbildning, transporter, miljö, underhållning, hem och arbetsplatser alltmer beroende av IKT. Vad gäller IKT-industrierna själva kräver takten i de tekniska framstegen allt större ansträngningar av leverantörerna för att bevara konkurrenskraften, men kostnadsutvecklingen för FTD beskriver en spiral som också de största företagen har svårt att hänga med i. Dessa förändringar har sitt ursprung i framväxten av en ny infrastruktur för information och kommunikation, som förenar informationens innehåll, informationslagring, behandlingskapacitet, kommunikation, tjänster och tillämpningar.

Gemenskapens forskning och utveckling inom IKT har i stort två mål för 90-talet: att förbättra all industris konkurrenskraft inom den gynnsamma miljö som skapas av den inre marknaden och att uppfylla samhällets behov av en bättre livskvalitet. För att nå dessa mål och för att avlösa 80-talets teknikstyrda politik, som riktades mot en växande IKT-industri, kommer betoningen nu starkare att läggas på en konsument- och marknadsledd politik, som kopplas till utvecklingen av den nya infrastrukturen. Arbetet kommer samtidigt att utnyttja resultaten av andra och tredje ramprogrammen, inom vilka en fast vetenskaplig och begreppsmässig grund lades för integreringen av informations- och kommunikationstekniken i samhället och för byggandet av den nya infrastrukturen genom program som ESPRIT (informationsteknik), RACE (kommunikationer) och DRIVE, AIM och DELTA samt andra telematiktillämpningar. Verksamheterna kommer fortfarande att inriktas på det icke-konkurrenspräglade förberedande skedet med tonvikten lagd på demonstration, validering och integrering av tekniker, specifikationer och standarder. De kommer att förstärkas genom en satsning på långsiktig, avancerad forskning, särskilt tvärvetenskaplig forskning som berör relevanta frågor inom flera industrisektorer.

Genom FTD:s nya inriktning på generisk teknik och på tillämpningar som är av väsentlig betydelse för en alleuropeisk informationsinfrastruktur samt genom en noggrann samordning med nationella initiativ säkras iakttagandet av subsidiaritetsprincipen.

Vidare stärker utbyggnaden och spridningen av infrastrukturen den ekonomiska och sociala sammanhållningen genom att företag och medborgare i avsides belägna regioner får tillgång till information, tjänster och avancerade kommunikationssystem. Därigenom kan de små och medelstora företagen utveckla sin fulla konkurrensförmåga. De krav som infrastrukturen ställer blir avgörande vid prioriteringen av FTD-verksamheter och säkerställer därigenom en effektiv resursanvändning.

Informations- och kommunikationsinfrastrukturen kan indelas i fyra huvudområden: tillämpningar, integrerade system, kommunikation och stödjande informationsteknik. Områdena generisk informationsteknik och kommunikationsteknik omfattar de former av teknik som är hjärtpunkten i infrastrukturen, bl.a. komponenter, datorer, programvara, databanker, elektroniska motorvägar och videoskärmar, och som också är av avgörande betydelse för den digitala TV-tekniken, särskilt högupplösningstelevision. De ger byggstenarna för de komplexa integrerade system som förenar tekniker som datalingvistik, högpresterande databehandling och gränssnitt för multimedier. Dessa tekniker är i sin tur grunden för tillämpningar som kan användas inom områden som hälso- och sjukvård, transport, öppen utbildning, statistik, bibliotek och företagsorganisation.

Den ökande konvergensen mellan informationsteknik och kommunikation inom informationsinfrastrukturen leder till ökad komplexitet hos systemen, vilket i sin tur kräver tillgång till teknik för systemintegrering.

Det finns av nödvändighet nära kopplingar mellan FTD-verksamheter inom skilda områden, vilket återspeglar IKT:s alltmer integrerade karaktär. Dessutom medför den utbredda användningen av IKT att kopplingar finns till många andra teman inom ramprogrammet.

Ökad uppmärksamhet kommer att ägnas projekt som innebär samarbete mellan leverantörer och användare. Detta kommer, tillsammans med specialutformade förfaranden för små projekt, att underlätta särskilt de små och medelstora företagens deltagande.

För att stärka FTD-resultatens inflytande på samhälle och industri kommer FTD-verksamheterna att integreras i ett antal sammanhängande industripolitiska åtgärder. Därigenom kommer kompletterande verksamheter att införas systematiskt, i synnerhet på grundval av en löpande analys av marknads-, industri- och teknikutvecklingen. Dessa analyser kommer att tjäna som riktlinjer för kommande åtgärder och bana vägen för genomförandet av lämpliga industripolitiska åtgärder.

FTD-verksamheter som ligger inom såväl informations- som kommunikationsområdet kommer att organiseras inom tre delområden.

A. Telematiktillämpningar av allmänt intresse

Detta delområde omfattar FTD-verksamheter som gäller informations- och kommunikationstekniska tillämpningar som kommer att bidra dels till att uppfylla behov inom befintliga gemenskapsprogram samt det moderna samhällets grundläggande behov inom områden som hälso- och sjukvård, transport och utbildning, dels till att göra europeisk industri närvarande på de nya marknader som kommer att uppstå som en följd av forskningsverksamheterna. Det allmänna målet är att göra telematiktillämpningstekniken effektivare och att säkra kompatibilitet mellan systemen och telematiknäten genom forskning som ger underlag för standardisering samt utvecklingsarbete och tekniska försök som syftar till teknisk validering. Arbetet kommer att bygga på erfarenheterna från det tredje ramprogrammet, men tonvikten kommer att förskjutas från datatelematik till multimediatelematik. Verksamheterna kommer att koncentreras till sju områden och kommer att nära samordnas med andra relevanta gemenskapsåtgärder. FTD i fråga om telematiktillämpningar kommer att ske i nära samarbete med potentiella användare och kommer också att syfta till att maximera det generiska innehållet i varje projekt och de gemensamma faktorerna mellan tillämpningar inom skilda områden under beaktande av de behov som uppstår inom relevanta program (t.ex. transport) och med en bibehållen passande samordning med sådana program för att underlätta överföringen av resultat.

Syftet med verksamheterna inom områdena datalingvistik och informationsteknik är att utveckla tekniker för behandling av tal- och skriftspråk inom informations- och kommunikationssystem och att visa hur en integrering kan ske inom flera skilda tillämpningsområden. Arbetet omfattar även elektroniska språkliga hjälpmedel, t.ex. lexikon och termbanker samt allmänlingvistisk forskning. Arbetet inom informationsteknik kommer att omfatta avancerade elektroniska publiceringssystem, nya databasstrukturer som underlättar tillträdet till information, förbättrad användbarhet för information och informationsbehandling, kooperativa FTD-nätverk och standardiseringsarbete.

Utveckling och uppgradering av transeuropeiska telematiktillämpningar: För att öka sin effektivitet har den europeiska forskningen i dag behov av avancerade transeuropeiska nätverk och tjänster. Dessutom ställer den inre marknaden betydande krav på utbyte av tjänster och information mellan myndigheter. Behovet av förbättrade telematiktjänster kommer att stödjas av FTD-verksamheter som syftar till att utveckla och validera kostnadseffektiva lösningar som bygger på den ständigt växande tillgången till nya tekniker och på en uppgradering av de europeiska telekommunikationsnäten. Arbetet kommer särskilt att koncentreras på tillämpningar som integrerar distribuerade tjänster för informationsutbyte med videokonferenser. Resultaten av FTD-arbetet inom detta område, som uteslutande gäller transeuropeiska tillämpningar, kommer att göras tillgängliga för övriga tillämpningsområden för telematik.

Tillämpningarna inom hälso- och sjukvård kommer att syfta till att stimulera telematiklösningar för tillhandahållande av sjukvård, inklusive medicinsk diagnostik och kirurgi, oberoende av geografisk belägenhet med inriktning på tillträde till information, datautbyte och -behandling, telemedicin samt frågor om datasäkerhet och skydd av personliga uppgifter, medan tillämpningar för handikappade och äldre kommer att syfta till utveckling och validering av system och tjänster som möjliggör en integrering av dessa grupper.

Arbetet inom området flexibel utbildning, distansstudier och informationsutbyte mellan bibliotek kommer att främja en bred tillgång till effektiva utbildningstjänster som motsvarar enskilda människors, industrins och forskarnas behov. Verksamheterna kommer att omfatta teknik- och systemutveckling för utformning och tillhandahållande av utbildningsprodukter och -tjänster och dessas integrering i experimentella nätverk. Arbetet kommer också att omfatta teknikutveckling som skapar en generisk vetenskaplig och teknisk bas för biblioteksresurserna i Europa och för en biblioteksinfrastruktur som bygger på nätverk.

FTD inom telematiktransporttillämpningar kommer att utveckla och validera gemensamma funktionsspecifikationer och riktlinjer samt en gemensam praxis för telematiksystem och -tjänster, som skall utvecklas för alla transportsätt, även transport som utnyttjar flera transportslag. Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas telematiksystem som kan stödja styrningen av järnvägs-, fartygs- och vägtrafik, inklusive stadstrafik, stadssammanbindande trafik och transporter som utnyttjar flera transportslag samt skapandet av ett harmoniserat och i slutskedet enhetligt system för europeisk lufttrafikledning. För att sådana tillämpningar skall kunna genomföras krävs en utveckling av de geografiska informationssystemen (GIS) med inriktning på transport.

Tillämpningar för stads- och landsbygdsområden kommer att validera lösningar som distansarbete och teletjänster som för arbeten och tjänster hem till medborgarna och begränsar belastningen på persontransporter. De kommer också att motverka att företag och människor flyttar från landsbygdsområden och förbättra de dagliga levnadsvillkoren. Särskild vikt kommer att läggas på att göra sådana telematiktjänster lätta att använda för privatpersoner och för små och medelstora företag.

Slutligen skall undersökningar göras för att bedöma möjligheterna att använda telematiklösningar inom nya områden, t.ex. miljö (föroreningskontroll, övervakning och kontroll, tidig varning för betydande naturkatastrofer, kontroll av miljörisker och spårande av farliga ämnen), samt för de andra behov som med fördel kan tillgodoses med hjälp av telematiktjänster som kan utvecklas under löptiden för fjärde ramprogrammet.

B. Tekniker för avancerade kommunikationstjänster

Telekommunikationsnät är en oundgänglig del av informationsinfrastrukturen. Det övergripande målet för detta delområde är att utveckla mer avancerade kommunikationssystem och -tjänster som kan befästa den inre marknaden och stärka den ekonomiska utvecklingen och sociala sammanhållningen i Europa under beaktande av den snabba tekniska utvecklingen, det förändrade regelverket och utvecklingsmöjligheterna för avancerade transeuropeiska nätverk och tjänster. Effektiva ramar kommer att skapas för innovativa användningar och för en bred spridning av europeisk teknik och expertis. Verksamheterna kommer att koncentreras på fem områden.

Arbetet med digitala multimedietjänster syftar till att stimulera avancerade tekniska lösningar och standardiserade format vid hämtning och spridning av elektronisk multimediainformation (text, tal, bild, audio och video). Arbetet kommer att omfatta teknisk utveckling av överföringen av interaktiva digitala videotjänster via landbaserad radio, satellit och fiber, även via kabel. Det kommer även att omfatta utveckling av koppling, behandling och registrering för tjänsteleverantörer, nätverksoperatörer och användare, inklusive utveckling av nya tekniker för bildkompression, kodning med variabel bithastighet, trådlösa nätverk, nätverksgränssnitt och registrering. Arbetet inom digital audio och video kommer att omfatta utveckling av nya tekniker för hela processen vid signalbehandling och -överföring. Målet för arbetet inom fotonteknik är att stimulera och påskynda utvecklingen i Europa av integrerade fotonsystem och omfattar utveckling av integrerade optiska undersystem, fria paket- och massproduktionstekniker och optiska korskopplingar samt nyckeltekniker för nästa århundrade: tredimensionella, holografiska bildskärmar, igenkänning av verklighet och bild och nya tekniker för signalkompression.

Arbetet inom mobil kommunikation inriktas på att möjliggöra mobilitet i förhållande till fasta nätverk och på användning av avancerade radio- och satellitsystem i hela Europa. I arbetet kommer att ingå utveckling av signalkodning, tillträdessystem, kanal-, nätverks- och tjänstestyrning, nya överföringsprotokoll och systemutveckling för att säkerställa program- och driftskompatibilitet mellan nätverken genom protokoll för samkörning av öppna nät. Målen för arbetet inom artificiell intelligens inom nätverks- och tjänsteteknik är att utveckla teknik för en flexibel realtidsstyrning av kommunikationsresurserna samt att möjliggöra ett snabbt och flexibelt införande av nya tjänster i avancerade nätverk och en effektiv nätverksstyrning och tjänsteproduktion i en mångskiftande och konkurrensbetonad kommunikationsmiljö. Arbetet kommer att koncentreras på utveckling av redskap för integrering av tjänster och stödja utvecklingen av protokoll och standarder. Det kommer att omfatta utveckling, förbättring och prototypframställning av tjänsteskapande miljöer och utveckling av avancerade operativsystem för kommunikationstjänster.

Arbetet med informations- och kommunikationssystemens säkerhet omfattar utveckling och demonstration av tekniker för informationsintegritet, -sekretess och -tillgänglighet i integrerade system. I arbetet kommer att ingå forskning om nya möjligheter att garantera säkerheten, utveckling av programvara, protokoll och komponenter och dessas integrering i säkra system och tjänster, följt av validering och provning inom integrerade system. Särskild vikt kommer att läggas på kraven vid elektronisk betalning, hälso- och sjukvård och distansarbete.

C. Informationsteknik

Arbetet inom detta delområde inriktas på tekniker som stödjer informationsinfrastrukturen, varvid de verksamheter väljs som är av störst betydelse och tillför mest på Europanivå. Det finns en stark återkoppling till de tre övriga områdena inom IKT: Informationsteknisk verksamhet bidrar i betydande grad till de övriga områdena och betingas samtidigt av de andra områdenas krav. Arbetet indelas i sex områden.

Målet inom området halvledarteknik, inklusive tillämpningsspecifika integrerade kretsar (ASIC), är att skapa mikroelektroniska komponenter, som är en förutsättning för all högteknologisk industri och grunden för dess konkurrenskraft. Arbetet kommer att koncentreras på de halvledartekniker som kan antas vara de mest använda vid slutet av decenniet, bl.a. digitala CMOS och CMOS-baserade analoga eller blandade analog till digitala kretsar, intelligent strömförsörjning och intelligenta sensorer och tekniker som bygger på III-V-material som GaAs med tanke på deras användning i kommande IKT-system. Arbetet kommer också att omfatta passiva komponenter och strömförsörjningskomponenter i syfte att samtidigt bidra till att fastställa dessa komponenters egenskaper. Detta arbete kommer att inriktas på minskning av storleken, integrering av komponenter och förbättring av dessas prestanda samt kostnadsreducering. Alla sidor av processen, bl.a. utformning, utrustning och produktion, kommer att stödjas. Systemintegrering av avancerade komponenter i ASIC är ett nyckelområde som betonas särskilt. Initiativet för öppna mikroprocessorsystem syftar till att skapa en erkänd europeisk kapacitet inom mikroprocessorsystem, som bidrar till att sådana system accepteras i bred utsträckning i tillämpade system världen över. I arbetet ingår att skapa ett öppet bibliotek över hårdvarubyggstenar som kan anslutas till system med integrerade kretsar för ett stort spektrum av tillämpningar, programvara för öppna system och integreringsredskap för såväl hård- som mjukvara. Målen inom området integrerade mikrosystem är att skapa tekniker för det växande området mikrosystem, där mikroelektronik kommer att integreras med andra mikrotekniker som t.ex. mikromekanik och mikrooptik. Arbetet kommer att koncentreras på tvärteknologiska system och på integrerings- och paketeringsmetoder. Mikrosystemens användbarhet kommer att demonstreras i fråga om utvalda tillämpningar.

Verksamheterna inom avancerad teknik för kringutrustning koncentreras på den teknik som krävs för sådana komponenter till högupplösande platta bildskärmar och minnesundersystem till låg kostnad som krävs för datorer, television och intelligenta system inom områden som flygteknik, fordonsteknik, telekommunikationer, tillverkning och detaljhandel. Arbetet med bildskärmar koncentreras på visuell kvalitet, skärmstorlek och platt utformning med betoning på LCD-teknik. Utvecklingen av minnesundersystem kommer bl.a. att syfta till ökad kapacitet, kompakt utförande och läs- och skrivprestanda. Målet för området optimal programvarumetodik är en förbättrad produktivitet, kvalitet och tillförlitlighet inom den europeiska programvaruproduktionen genom att främja en optimal användning av avancerade programredskap och -tekniker, inklusive stöd till återanvändning och bärbarhet i en distribuerad miljö. Utöver ytterligare utveckling av befintliga tekniker kommer arbetet att omfatta industriella försök, spridning av resultaten för att öka medvetenheten om optimal användning, utbildning vid införandet av nya metoder, i samarbete med Europeiska programvaruinstitutet då så är lämpligt. Verksamheterna inom distribuerad informationsbehandling inriktas på de utmaningar som uppstår genom sammankopplingen av informationsbehandling och kommunikationsteknik och kommer att koncentreras på distribuerad databashantering, öppen distribuerad behandling och avancerad interaktivitet mellan människa och dator.

Målet inom området högpresterande databehandling och nätverk är att utnyttja högpresterande och distribuerade databehandlingstekniker så att det ger fördelar för flera olika användarkategorier inom områden som tillverkning, konstruktion och handel i fråga om tillämpningar som sträcker sig från icke-destruktiv simulering av fordonskollisioner, utveckling av läkemedel och avancerad bildteknik för jordobservationer till extremt högpresterande databaser. Verksamheterna omfattar bl.a. överföring av tillämpningar och skapande av användarmiljöer för utnyttjande av parallella, distribuerade och integrerade system samt utveckling av utvalda nya tillämpningar och tekniker som simulering och realtidsbehandling.

Arbetet med integrerade personsystem inriktas på utveckling av system som stödjer personligt tillträde oavsett plats till tjänster inom informations- och kommunikationsinfrastrukturen och lokal informationsbehandling. Arbetet skall omfatta miniatyrisering, nya paradigm för multimodala användargränssnitt, systemintegrering på hög nivå, integrering av tekniken med intelligenta kort och användaranpassade tillämpningar. Användbarheten kommer att demonstreras i system som personlig digital assistent och system för arbete individuellt och i grupp.

Arbetet inom multimediesystem kommer att omfatta hård- och mjukvaruproduktivitetsverktyg för författar- och utvecklingsplattformar, multimediainformationsservers, hypermediapresentationer, dokumenthantering, avancerade kompressionsalgoritmer, programvara för skydd av copyright, virtuell verklighetstekniker och pilottillämpningar, särskilt inom området affärstransaktioner.

IKT-stöd för funktionsintegrering i produktionen syftar till att utveckla nya IKT-lösningar till stöd för produktion och konstruktion för att uppnå såväl ökad konkurrenskraft som större effektivitet som en säker och miljövänlig hantering till stöd för resurssnåla produktionsmetoder. En särskild IKT-infrastruktur och avancerade IKT-tekniker för distribuerade operationer på flera platser kommer att utvecklas för att stödja innovationer. Verksamheterna kommer att inriktas på att utnyttja nya organisationsmetoder som integrerar grundläggande programkonstruktionsteknik, öppna system, CAD-CAM, databasutformning, mikroelektronik, mikrosystem och valda aspekter av mekatronik.

2. INDUSTRIELL TEKNIK

De alltmer globala marknaderna, nytillkommen konkurrens, internationaliseringen av processerna inom ny teknik och den nödvändiga förbättringen av miljöskyddet tvingar Europas industrier till en anpassning av sina strukturer och sina strategier för samarbete och konkurrens. I industriländerna står produktionen för en minskande andel och motsvarar ungefär 30% av BNP (inräknat bygg- och anläggningsindustri). Denna sektor måste stimuleras, så att den blir mer konkurrenskraftig genom ett förbättrat samarbete med kunskapsrelaterade verksamheter (t.ex. tjänster, konstruktion, utbildning samt hälso- och sjukvård). Trots tidigare ansträngningar befinner sig Europa fortfarande i en besvärlig situation: industrins satsningar på FTD och antalet forskare är fortfarande klart lägre än i Japan och USA (1,3 % av BNP, jämfört med 2,2 resp. 1,9 %) och det finns risk för att denna skillnad kommer att öka. I detta sammanhang måste gemenskapen genom sin strategi fungera som en viktig katalysator för att stödja industriella initiativ, stimulera den tekniska innovationsutvecklingen och bidra till upprättandet av Europastandarder.

För en konkurrenskraftig industri krävs i allt högre grad behärskning av ett brett spektrum av tekniker, och det är därför motiverat att gemenskapen vidtar åtgärder inom detta område.

De föreslagna forskningsverksamheterna är en fortsättning av tidigare verksamheter men kommer att koncentreras på utveckling och tillämpning av generisk vetenskap och teknik (t.ex. matematik och fysik tillämpat på industriella system, nya projekterings- och organisationsmetoder, framställning av högpresterande material samt snabb framställning av prototyper och molekylteknik) inom tvärvetenskapliga projekt som berör flera sektorer. Vidare kommer utvecklingen av harmoniserade metoder för mätning och provning samt forskning som syftar till att fastställa standarder att stärka industrins konkurrenskraft och samtidigt stödja lagstiftningsarbetet inom gemenskapen.

Enligt riktlinjerna för den nya europeiska industripolitiken kommer forskningsaktiviteterna inom industriell teknik att inriktas på sådana industriella tekniker som snabbt kan påverka ett brett spektrum av industriverksamheter. Ett tydligt exempel på detta är forskningen om nya tekniker för ren eller flexibel tillverkning, som kommer att få en betydande global ekonomisk betydelse. Åtskilliga industrier, även små och medelstora företag, skulle kunna dra nytta av sådana forskningsverksamheter genom att dessa är grupperade kring strategiska mål och konsortier av leverantörer, tillverkare, slutanvändare, universitet och forskningscentrer. De föreslagna åtgärderna, särskilt de som gäller samordning, kommer att stimulera bildandet av tekniska nätverk, som stärker sambandet mellan projektverksamheterna och spridningen och utnyttjandet av FTD-resultaten, särskilt genom utveckling av standarder och tekniska specifikationer. Forskningsverksamhet för och med små och medelstora företag och utbildning inom industrin kommer också att stärkas.

De föreslagna verksamheterna omfattar fyra områden: de tre första syftar till att täcka behovet av integrering av tekniker som har samband med materials och produkters livscykel (inklusive tillämpningar av befintlig informations- och kommunikationsteknik), medan det fjärde området är mer specifikt inriktat på forskning som syftar till att fastställa standarder.

A. Projektering, konstruktion, produktionssystem och förvaltning av mänskliga resurser

Detta område är av största betydelse och omfattar hela tillverknings- och processindustrin, även traditionell industri. Målet är att, på ett sätt som gynnar miljön och förbättrar livskvaliteten och arbetsförhållandena, utveckla och tillämpa nya metoder, tekniker, processer och redskap i varje fas av industriproduktionen som är avgörande för konkurrensförmågan (projektering och konstruktion, produktion och underhåll, produktkvalitet). Dessa lösningar inom skilda områden kommer att integreras och tillämpas i produktionssystemen så att de motsvarar de behov som ställs av företagsnätverk och uppfyller kraven på en god förvaltning av mänskliga resurser i produktionen.

Tonvikten kommer särskilt att läggas på anpassning och tillämpning av generiska lösningar som ger möjlighet att tillämpa datorstödd teknik (CIT) (även datorstödd tillverkning och konstruktion - CIME), mikrosystemteknik, användargränssnitt, resurssnål produktion och "just in time-produktion" samt att utveckla snabba metoder för framtagning av prototyper och tekniker för rena produktionsprocesser (som biobehandling och andra tekniker som minimerar förbrukningen av energi och andra naturresurser) och för en snabb produktutveckling, särskilt inom områdena verkstadsmaskiner, transport, kemisk processindustri och bostäder.

B. Materialteknik och materialrelaterad teknik (bl.a. behandling och återanvändning)

Målet är dels att förbättra de processer som idag används i störst utsträckning inom den materialrelaterade industrin (gruvdrift, metallurgi, kemisk processindustri, bygg- och anläggningsindustri), dels att säkerställa att de mest avancerade materialen finns tillgängliga för leverans till såväl tillverkningsindustrin (elektromekanik, verkstadsmaskiner, transport osv.) som den högteknologiska industrin (t.ex. flyg- och elektronikindustri) och att högteknologiska processer används på traditionella material. Störst vikt kommer att läggas på forskningsområden som har samband med högpresterande material (strukturmaterial men också biomaterial samt magnetiska, optiska och supraledande material) samt på forskning som syftar till att förbättra materials och produkters kvalitet, tillförlitlighet och prestanda och långsiktig forskning som genom sin förutsättningslöst undersökande karaktär kan komma att visa på nya tillämpningar som snabbt kan utnyttjas och därigenom stärka Europas tekniska position. Programmet kommer självfallet även att omfatta återanvändning och avfallshantering samt återvinning av material ur förbrukade produkter, inbegripet nödvändig kvalitetssäkring. Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas åt teknik som möjliggör en rationell hantering av primärt råmaterial och återanvändning av sekundärt material och produkter och som därigenom bidrar till utvecklingen av rena processer och tekniker. För att uppnå en ren och säker tillverkning bör möjligheterna att ersätta farliga material uppmärksammas.

C. Transportteknik

Den europeiska integrationen och utvecklingen inom ekonomin skapar en ökande efterfrågan på flexibla och effektiva transportsystem, som utformas och genomförs av konkurrenskraftiga europeiska företag för att uppfylla behoven av ökad rörlighet för personer och varor. Stora krav måste ställas på transportmedlen i fråga om bekvämlighet, kvalitet, säkerhet, kostnadseffektivitet, volym, hastighet och miljövänlighet inom ramen för den europeiska transportpolitiken. Forskningsuppgifterna kommer i första hand att gälla projektering, konstruktion och framställning av nya produkter.

Forskningen kommer att gälla införandet av avancerad utrustning och avancerade system genom tillämpning och integrering av skilda tekniker, som projektering, konstruktion och underhåll, modellförsök och simulering, användning av avancerade material och minskning av miljöpåverkan. Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas drift, aerodynamik, övervaknings- och kontrollsystem samt ombordutrustning.

Vid resurstilldelningen inom detta område kommer forskningsanslag att ges som avser fordons- och järnvägsindustrin och skeppsvarven, men särskild vikt kommer även i fortsättningen att läggas vid forskningen inom luftfartsområdet, såväl för att säkra kontinuitet med de verksamheter som bedrivits under det tredje ramprogrammet som för att ytterligare följa upp de viktiga, avancerade tekniska krav som denna industri ställer och dess kapacitet att demonstrera utförbarheten hos avancerad generisk teknik, som därefter kan ge spin off- effekter till andra sektorer inom transport och annan industri.

D. Forskning angående standarder, mätning och provning

Det huvudsakliga målet är forskning som är nödvändig för att utveckla nya mätnings- och provningsmetoder och för att påskynda upprättandet av Europadirektiv och -standarder för att stärka den inre marknaden, särskilt i fråga om aspekter av hälso- och sjukvård, säkerhet och konsumentskydd, agroindustri och genomförandet av andra gemenskapsprogram, särskilt i fråga om miljön. Inom industriområdet kommer tonvikten att läggas på att förbättra kontaktytorna mellan standardiserings- och regleringsverksamheten och arbetet med produkternas utformning, sammansättning och kvalitet. Utvecklingen av provningsmetoder och effektivare mätsystem samt ett bättre system för ömsesidigt erkännande av intyg om överensstämmelse kommer att underlätta erkännandet av ackrediterings- och revisionssystem som upprättats inom ramen för partnerskap med företag eller underleverantörssystem. Organisationsstrukturen kommer att förstärkas på Europanivå med största möjliga utnyttjande av befintliga arrangemang. Samordningen med det arbete som utförs inom CEN/Cenelec kommer att förstärkas. Samordnade och kostnadsdelade åtgärder kommer att vidtas tillsammans med nätverk av nationella laboratorier. Genom seminarier och kurser kommer regler för god mätpraxis att kunna spridas till samtliga medlemsstater.

Alla dessa åtgärder kommer i princip att genomföras genom forskning som bygger på samarbete. På grundval av erfarenheterna från tredje ramprogrammet (CRAFT, genomförbarhetspremier) kommer de riktade åtgärderna för att stimulera forskning för och hos de små och medelstora företagen att förbättras och stärkas, särskilt genom förenklade förfaranden och biträde av ett decentraliserat stödjande nätverk. En ökad användning av samordnade aktiviteter, när denna metod är tillräcklig för att uppnå det mervärde som gemenskapsdimensionen kan ge, kommer att möjliggöra ett effektivare urval av kostnadsdelade åtgärder (med en koncentrering på strategiska områden som kräver en viss omfattning på projekten). Förfarandena kommer att utarbetas så att en större flexibilitet kan uppnås, och så att uppstående behov snabbt kan mötas.

De kompletterande åtgärderna för att stärka gemenskapsåtgärdernas genomslagskraft kommer att optimeras och gäller undersökningar, konsekvensutredningar, utbildning, stöd till spridning och utnyttjande av FTD-resultat, samordnade verksamheter med stödjande nätverk för små och medelstora företag, åtgärder för decentraliserad förvaltning och samordning av industriell forskning med gemensamma mål för att underlätta integreringen av teknikerna och kunskapsöverförandet mellan projekt, sektorer och andra Europainitiativ, t.ex. Eureka.

Gemensamma forskningscentrets verksamhet kommer att komplettera dessa satsningar genom forskning om avancerad e material, keramiska material och kompositmaterial (särskilt för användning vid hög temperatur) och provningstekniker som inte förstör undersökningsmaterialet. Den forskning som syftar till upprättande av standarder kommer att omfatta arbete inom strukturell mekanik och i fråga om mät- och referensmaterial. Denna verksamhet kommer även att omfatta alla forskningscentrets vetenskapliga och tekniska stödåtgärder för gemenskapens industripolitik och den inre marknaden.

3. MILJÖ

Miljöforskningen lämnar betydande bidrag till företagens konkurrensförmåga och till en förbättrad livskvalitet inom gemenskapen. Detta är väsentligt för utformningen och genomförandet av gemenskapens miljöpolitik och för förväntningarna om ett ekonomiskt uppsving grundat på en hållbar utveckling i den mening som avses i målen för gemenskapens femte åtgärdsprogram för miljön. Detta program innehåller en ny strategi för att, i en anda av gemensamt ansvar, fastställa vilka åtgärder som påverkar naturresurserna eller miljön. Denna strategi syftar till att motverka tendenser och metoder som har negativa effekter på miljön, så att både livskvaliteten och den socio-ekonomiska utvecklingen förbättras för nuvarande och kommande generationer genom att ett större antal redskap skapas för att påverka beteendet hos berörda parter. De förpliktelser som gemenskapen åtog sig på FN:s konferens för miljö och utveckling i Rio de Janeiro (UNCED) skall också beaktas.

Miljöforskningen och dess ekonomiska och sociala följdverkningar har nu nått en global omfattning. Eftersom denna forskning blir alltmer tvärvetenskaplig och kräver ökade anslag och resurser, är det nödvändigt med en starkt integrerad och samordnad internationell satsning som ofta ligger utom ramen för vad någon enskild medlemsstat kan åstadkomma. Att Europeiska gemenskapen deltar i denna insats är klart motiverat av hänsyn till vad som politiskt och geostrategiskt står på spel inom områden som globala miljöförändringar och förvaltning av naturresurser.

Gemenskapens FTD-initiativ i fråga om miljön har mot denna bakgrund följande mål:

a) Fortsatt utveckling av en vetenskaplig grundval för fastställandet och genomförandet av en miljöpolitik inom gemenskapen, som kan åstadkomma ett miljöskydd på hög nivå.

b) Bidrag till en förbättrad konkurrenskraft för industrin genom i) stimulans av en generisk teknikutveckling som integrerar miljökraven inom ramen för en hållbar utveckling och ii) en förbättrad förmåga att uppfylla och förutse miljökrav.

c) Bidrag till observationen av jordsystemens egenskaper och insikt om de processer som är förknippade med dem samt undersökning av effekterna av människans aktiviteter på dessa egenskaper och processer.

d) Utveckling av tekniker för att restaurera förorenade områden.

e) Fortsatt forsknings- och teknikutveckling för att beskriva, kontrollera, ställa prognoser för och skydda havsmiljön.

Arten och omfattningen av dessa frågor kräver att gemenskapens satsning inriktas på prioriterade forskningsområden: naturlig miljö och global förändring, ny teknik för miljöskydd samt havsforskning och marin teknik.

Liksom i det tredje ramprogrammet kommer gemenskapens insatser i första hand att ske genom samordnade åtgärder och verksamheter med kostnadsdelning. Inom området miljökvalitet och global förändring kommer dock gemenskapens satsningar, då så är lämpligt, att integreras i temabundna nätverk som utnyttjar potentialen hos de nationella forskningsinstituten, så att åtgärderna kan koncentreras på konkreta mål. Dessa nätverk kommer att upprättas i samarbete med Gemensamma forskningscentret och i nära samråd med internationella organisationer, forskningsprogram (ESF, IGBP, WCRP och HDP) och rymdbyråerna.

Tvärvetenskapliga regionala forskningsnätverk kommer att upprättas för att undersöka de specifika problemen i särskilda regioner i Europa, såväl i land- som i vattenmiljö.

Samtidigt kommer de socio-ekonomiska aspekterna av de tre prioriterade verksamheterna att behandlas, kopplade till det generella målet, en hållbar utveckling. Dessa aspekter kommer att vara av betydelse för att ändra beteendet hos aktörerna inom området och kommer att behandlas i samband med varje åtgärd och genom särskilda åtgärder för metod- och begreppsutveckling.

A. Naturmiljö, miljökvalitet och global förändring

Inom detta område kommer gemenskapens insatser att koncentreras på standard- och lagstiftningsförberedande arbete för att underlätta genomförandet av gemenskapens femte program för politik och åtgärder för miljön och en hållbar utveckling. Gemenskapens insatser, inklusive Gemensamma forskningscentrets verksamhet i fråga om riskerna med kemiska produkter (Europeiska kemimyndigheten) och validering av alternativa provningsmetoder (Europacentrum för validering av alternativa metoder), kommer att inriktas på följande mål:

- Att skapa en vetenskaplig grundval för utvärdering av tillståndet i miljön och för förbättrade möjligheter att i tid uppmärksamma miljöproblem, vilket kommer att kräva att indikatorer och miljöparametrar fastställs och att avancerade system utarbetas för övervakning och utvärdering av verkningarna av mänsklig verksamhet och naturfenomen som utgör en fara för människa och samhälle.

- En bättre förståelse av de grundläggande mekanismer som påverkar miljön och av följderna av människans verksamhet. Här finns ett behov av en långsiktig forskningsstrategi, som ger gemenskapen möjlighet att fastställa en politik i fråga om global förändring under hänsyn till slututtalandena från UNCED i Rio samt på ett europeiskt plan. Vederbörlig uppmärksamhet kommer att ägnas skyddet av känsliga ekosystem, biologisk mångfald och en integrerad förvaltning av hotade naturresurser.

Inom detta område kommer gemenskapens insatser att koncentreras på a) observation av egenskaperna och förståelse av de grundläggande processerna och förändringarna hos naturliga system på land och i havet samt i fråga om klimat och atmosfär med tonvikt på europeiska sammanhang och dimensioner, men i ett planetärt perspektiv, b) bestämning och utvärdering av mänskliga verksamheters påverkan på förhållanden och processer och c) utvärdering av följderna av möjliga klimatiska, biosfäriska och atmosfäriska förändringar för människan, miljön, samhället och den ekonomiska verksamheten. Detta skall genomföras genom temabundna nätverk för samordnade åtgärder, konsortier för integrerade projekt och Gemensamma forskningscentrets verksamhet. De temabundna nätverken kommer att samordnas, så att övergripande sammanhang skapas, särskilt i fråga om resultatspridning och modellutveckling. Gemensamma forskningscentret kommer att vara nära knutet till denna verksamhet, som skall organiseras inom ramen för Enrich (European Network for Research on Global Change) och i samarbete med CEO (Centre for Earth Observation).

B. Nya miljöskyddstekniker

Gemenskapens insatser kommer att koncentreras på tre mål: instrumentutveckling, teknik i samband med industriprocesser och -produkter och teknik för miljörestaurering och förebyggande av naturkatastrofer.

Inom området instrumentutveckling är målet att bidra till den nödvändiga tekniska utvecklingen för observation, övervakning och miljöforskning. Detta kräver i synnerhet bidrag till rymdtekniker för jordobservation, vilket omfattar sensorer, observationsteknik och övervakning av skilda mekanismer i biosfären, ytterligare utveckling av tekniker för miljöanalys och teknik för behandling, validering och spridning av data. Instrument för tidig varning för naturkatastrofer och övervakning av industriutsläpp kommer också att ingå. Denna insats skall också ses som ett stöd för andra gemenskapsprogram.

Inom området teknik i samband med industriprocesser och -produkter med beaktande av de små och medelstora företagens särskilda behov är målet att bidra till a) utveckling av tekniker, även för riskbedömning, som minskar eller förhindrar de negativa verkningarna av industriprocesser, även inom agroindustrin, produkter och ämnen på miljön b) utveckling av analysmetoder för produkters livslängd och metoder för utvärdering av industriprocessers och -produkters miljöpåverkan c) utveckling av tekniker för att behandla, återanvända och bortskaffa avfall i syfte att i största möjliga utsträckning skapa ett slutet ekonomiskt kretslopp d) utveckling av vattenbehandlingstekniker för att skydda och återställa miljön och bekämpa föroreningar e) utveckling av teknik för bostäder och transport som tar hänsyn till miljökraven och förbättrar livskvaliteten (nära samordnat med verksamheter inom andra relevanta områden) och f) utveckling av tekniker för jordobservation som medför förädlingsvärden.

Slutligen kommer särskild vikt inom restaureringsteknik att läggas på återställande av miljökvaliteten, medan huvudinriktningen inom området naturkatastrofer kommer att vara övervakning och alarmering.

Nätverk för den seismologiska forskningen i Europa bör främjas.

I fråga om teknisk forskning inom områden, där en forskningspotential av gemenskapsdimensioner krävs, kommer företrädesvis samrådsnätverk och konsortier för integrerade projekt att utnyttjas. Gemensamma forskningscentret kommer att medverka inom sitt specifika kompetensområde. Dessa åtgärder kan administreras i samarbete med Eureka. Företrädare för industrin och produktanvändare kommer att medverka. Satsningen kommer att koncentreras på tekniker med stor spridningskapacitet, som kan tillämpas inom flera sektorer. Kompletterande stimulansåtgärder förutses för att förbättra överföringen av teknik till företagen.

C. Havsvetenskaper och marin teknik

Gemenskapens insatser kommer, trots behovet av att kartlägga oceansystemets samspel med andra globala system med hänsyn till studiet av klimatförändringsprocesserna och dessas påverkan, att inriktas på ytterligare utveckling och förstärkning av havsmiljön inom gemenskapen genom att en ytterligare fas av verksamheterna inom programmet för havsvetenskaper och marin teknik genomförs.

Dessa verksamheter kommer att koncentreras på förståelse och beskrivning av biologiska, kemiska och fysikaliska processer, framför allt genom tvärvetenskapliga processtudier som är särskilt relevanta för haven i Europa. Dessa kommer att omfatta området från kustzonerna till djuphavet och utsträckas norrut till Ishavet, så att även samspelet mellan hav och is kan undersökas.

Målen omfattar utveckling av metoder och grundläggande teknik, särskilt sådana som kan tillämpas på ogynnsamma villkor, för att beskriva, övervaka, ställa prognoser för, skydda och förvalta havsmiljön som en resurs. Detta kommer att omfatta såväl kustområden som djuphav och arktiska havsområden och innebära ett bidrag på gemenskapsnivå till internationella verksamheter, bl.a. GOOS (Global Ocean Observation System). Särskilda projekt kommer att ägnas åt regionala havsområden i Europa.

Verksamheterna kommer att gynna samarbetet mellan medlemsstaterna i fråga om hjälpmedel av större omfattning (havsforskningsfartyg, fjärrstyrda fordon, hydrodynamiska kanaler osv.), och dessa hjälpmedel kommer att kunna utnyttjas effektivare genom en förbättrad samordning mellan nationella verksamheter och gemenskapsverksamheter.

4. BIOVETENSKAPER OCH BIOTEKNIK

Mot bakgrund av de specifika problem Europas jordbruk och industri står inför, hälso- och sjukvårdsinstitutionernas behov och de teknologiska aspekterna av genomförandet av gemenskapens program framstår det som viktigt att en betydande insats görs för att mobilisera forskningspotentialen inom biovetenskap och bioteknik, så att de socio-ekonomiska aktörerna inom gemenskapen på ett effektivare sätt får tillgång till de tekniska framsteg som kan förväntas. Till detta skall läggas att gemenskapens resurser är begränsade. Det är därför av yttersta vikt att det vetenskapliga och tekniska utbudet motsvarar efterfrågan inom ekonomi och samhälle, så som den kommer till uttryck i gemenskapens program och åtgärder.

Vetenskapsutbudet i Europa idag karakteriseras av att grundforskningen är av mycket hög kvalitet, men även av att sakkunskapen är alltför splittrad på flera specialiteter, vilkas bidrag ofta inte står i rimlig proportion till varandra. Samtidigt har kraven i samhället på lösningar av problemen med att skydda och förvalta livsmiljön nått en klarhet och styrka utan tidigare motstycke. I ett samhälle som genomgår dramatiska demografiska förändringar uppstår nya krav på behandling, och därmed också på ekonomiska resurser, vilket kommer att leda till att forskningen om sjukdomar sätts i ett större geografiskt och kulturellt sammanhang. Liberaliseringen av handeln och den globala omfattningen av de problem som drabbar biosfären aktualiserar återigen frågan om konkurrenskraften inom många industrisektorer som har en tradition av utnyttjande av biologiska resurser.

Det som är nytt i dagsläget är att det finns en mångfald av nya vetenskapliga utmaningar som kan mötas, särskilt med avancerade biotekniska metoder, vid behov integrerade med annan industriell teknik. När nu biovetenskap och bioteknik klart har bevisat sin betydelse i samhället, måste en exaktare syn uppnås av i vilka sammanhang och på vilka villkor mänskligheten bör ändra livsstil till gemensam nytta, socialt och ekonomiskt. Det övergripande syftet med detta forskningsområde är att motsvara kravet att använda biovetenskap och bioteknik på ett sätt som så långt möjligt harmonierar med nuvarande praxis för att uppfylla samhällets grundläggande behov.

Försök med och tester på djur skall alltid, när så är möjligt, ersättas med in vitro-försök eller andra metoder. Inom detta ramprogram kommer det inte att utföras någon forskning som förändrar eller söker förändra människors genetiska konstitution genom förändring av arvsmassan eller förändring på något annat stadium i embryoutvecklingen, som kan göra dessa förändringar ärftliga, och inte heller forskning som syftar till kloning, dvs. att ersätta cellkärnor i embryon med cellkärnor från någon människa eller något embryo, också i senare utvecklingsstadier.

Medlemsstaterna har nu en betydligt mer utvecklad forskningspotential än för bara ett decennium sedan, men stora inbördes skillnader kvarstår. Inom vissa nyckelområden är forskningsresurserna så splittrade att den nödvändiga omfattningen inte har uppnåtts och det inte går att uppnå mervärdeseffekter genom en integrering av kompletterande metoder, medan på andra håll insatserna överlappar varandra på ett ineffektivt sätt. Användningen av vetenskapliga nätverk har visat sig framgångsrik, men denna metod är dock ännu inte tillräckligt utvecklad. Den metodik som valts inom detta område syftar framför allt till att underlätta samverkan mellan kompletterande nationella verksamheter. Detta kommer att ske inom följande tre delområden:

- Bioteknik.

- Biomedicin och hälsa.

- Jordbruk och fiske (även agroindustri, livsmedelsteknik, skogsbruk och landsbygdsutveckling).

De viktigaste verksamheterna skall stödjas genom en serie åtgärder som syftar till att främja ett positivare klimat för tillämpning vid rätt tidpunkt av biovetenskapliga och biotekniska resultat. Demonstrationsverksamheter kommer att genomföras för att väcka uppmärksamhet och intresse för alternativa tekniska metoder. Urvalet av demonstrationsprojekt måste göras med tillräcklig omsorg för att ge önskad effekt. Då så är lämpligt, skall kopplingar till Eureka-programmet göras. Det kommer även att läggas vikt vid undersökningar och debatter som avser etiska och juridiska avvägningar i fråga om tekniska innovationer. Dessutom kommer utbildningsstipendier att ges och särskilda åtgärder att vidtas för de små och medelstora företagens deltagande (t.ex. på liknande sätt som i CRAFT-initiativet).

A. Bioteknik

En specifikt europeisk svaghet i mötet med den biotekniska revolutionen är en splittrad ansvarsfördelning och brist på samhällelig enighet om vilka vetenskapliga uppgifter som bör utföras. Det starka motståndet mot att fastställa och inleda relevanta verksamheter måste övervinnas genom en mer systematisk analys av det breda spektrum av vetenskapliga möjligheter som öppnar sig och en koncentrering på de områden som är av störst betydelse för industri och samhälle.

Gemenskapsprogrammet bör gynna globala metoder snarare än reducerande och tvärvetenskaplig integration snarare än överdriven specialisering. Programmet bör beakta industrins behov, samtidigt som man noggrant bör uppmärksamma de åsikter som uttrycks av olika intressegrupper, bl.a. konsumentgrupper, lagstiftande organ och branschföreningar. Eureka-projekt och nationella program kommer även att beaktas i detta sammanhang. Det står klart att vad som krävs inom detta område är en begränsning av antalet valda ämnen till dem som uppfyller alla de ovannämnda villkoren för en samarbetsprocess på gemenskapsnivå.

Om man vill inrikta biotekniken på de områden där den i grunden skiljer sig från alternativa tekniker, måste det första målet vara att nå förståelse av hur den levande cellen kan vara så produktiv och av vad industrin kan lära av cellprocesserna.

Betydande framsteg kan förväntas inom fyra prioriterade, integrerade verksamheter, där nationella satsningar kan förenas med insatser från gemenskapen. Dessa kommer att ha följande inriktningar:

- Förståelse av "cellfabrikens" funktion, som skall leda till utformning av nya industriella bioprocesser. Detta kommer att kräva att en tvärvetenskaplig syn på biotekniken främjas och stöds av forskning i biokemisk teknik.

- Analys och sekvensering av modellgenomer, utnyttjande av komparativa metoder för att kartlägga genomer, även humant genom, och utveckling av lämpliga tekniker och infrastrukturer.

- Utveckling inom växternas molekylär- och cellbiologi, även proteinteknik och växt- och djurfysiopatologi, särskilt med tanke på tillämpningar för jordbruk och agroindustri.

- Forskning inom flera vetenskaper, t.ex. farmakologi, cellbiologi, molekylärbiologi och medicinsk kemi, för att förstå de inter- och intracellulära processer genom vilka nervcellen styr information och i syfte att utveckla neurovetenskaperna på tvärvetenskaplig grundval.

FoU-projekt och samrådsnät till stöd för nationella insatser kommer även att ägnas tre ytterligare målområden, nämligen

- utveckling av den vetenskapliga och tekniska forskningen i djurfysiologi, immunologi och strukturbiologi,

- bibehållna samlade ramar för forskning i standardiseringssyfte samt forskning om biodiversitet och bioetik under hänsyn till arbetet med en Europakonvention om bioetik och till miljöaspekterna,

- tillhandahållande av resurser för informationsbehandling och telematik samt gensamlingar åt de ovannämnda forskningsprojekten under säkerställande av en lämplig samordning mellan målen inom informationsteknik och bioteknik.

Dessa verksamheter kommer tillsammans att skapa de kunskaper som är oundgängliga för industriella framsteg inom de prioriterade områden där gemenskapen deltar med stöd, och de kommer att uppnå detta mål genom en tvärvetenskaplig infallsvinkel, som är karakteristisk för biotekniken. Framgången kommer att bero på hur stor vikt som kan läggas vid kontinuiteten i de generiska verksamheter som utvecklats inom detta område i förhållande till övriga områden för biomedicinska eller agroindustriella tillämpningar.

B. Biomedicinsk forskning och hälsoforskning

Hälsans betydelse för alla europeiska medborgare ger förutsättningar för en av de mest betydande ekonomiska sektorerna, som står för 6-8 % av BNP och sysselsätter över sex miljoner människor; forskningens största uppgift inom detta område är att få bukt med de svåraste sjukdomarna. Aids är en av de allvarligaste epidemierna som kräver en förstärkt samordning av forskningsverksamheterna. Cancer, hjärt/kärlsjukdomar, psykiska och neurologiska sjukdomstillstånd, andra kroniska sjukdomar samt ålders- och handikapproblem kräver också särskild uppmärksamhet. De stigande kostnaderna har blivit ett problem för alla länder, samtidigt som medborgarna kräver en hög kvalitet på hälso- och sjukvården. Det förväntas att ny teknik och nya system inom hälso- och sjukvård skall ge lösningar på dessa problem. Europa står inför utmaningen att säkra ett positivt förhållande mellan grundforskning och klinisk forskning som gynnar såväl hälsotillståndet som den europeiska industrin och även hälso- och sjukvården. Följande mål har satts upp:

- Utveckling av den vetenskapliga och tekniska grund som krävs för utvärdering av nya läkemedel, särskilt för behandling av neurologiska, psykiska samt immun- och virussjukdomar (denna verksamhet skall även ge förutsättningar för Europeiska läkemedelsmyndighetens arbete). Detta kommer att omfatta nya in vitro-undersökningar, cellinjer och vid behov djurmodeller samt validering av dessa, kliniska provningar på flera centrer och läkemedelsövervakning. Forskningen kommer att utföras i samarbete mellan industrin, forskningscentrer, sjukhus, universitet och de myndigheter som ansvarar för kontroll av nya läkemedelseffekter, säkerhet och kvalitet.

- Utveckling av biomedicinsk teknik, särskilt genom forskning om medicinsk utrustning för minimala kirurgiska ingrepp, bildbehandling, biosensorer, biomaterial och skapande av modeller för människokroppens funktioner.

- Deltagande i "hjärnans årtionde" genom tillämpning av molekyl- och cellbaserade metoder samt kliniska metoder för studiet av hjärnans och nervsystemets sjukdomar och genom utveckling och användning av de metoder, den utrustning och de mest avancerade tekniker och infrastrukturer som bedöms som nödvändiga för studiet av nervsystemet. Denna forskning skall vara tvärvetenskaplig.

- Integrering av grundforskning och klinisk forskning för att förbättra förebyggande, diagnos och behandling av sjukdomar med betydande socio-ekonomiska verkningar (som cancer, aids, hjärt/kärlsjukdomar, kroniska sjukdomar, arbetssjukdomar osv.) och åsidosatta sjukdomar, vilket även innefattar insamling och analys av statistiska och epidemiologiska uppgifter.

- Analys och sekvensering av humant genom, utnyttjande av komparativa metoder för kartläggning, utveckling av lämpliga tekniker och tillämpning av uppnådda kunskaper för att förbättra människors hälsa, inklusive somatisk genterapi; gemensamt utnyttjande och harmonisering av databanker om genetiska sjukdomar, vilket även innefattar deltagande från gemenskapen i förvaltningen av den internationella databasen om humant genom.

- Forskning om hälso- och sjukvårdssystem och hälso- och sjukvårdsteknik samt om information och utbildning i hälsofrågor. Tonvikten kommer att läggas på primärvård, utvärdering av behoven inom hälso- och sjukvård, mätningar av effekten hos hälso- och sjukvårdsinitiativ och utvärdering av hälso- och sjukvårdsteknik. Den inre marknadens effekt på utbudet av hälso- och sjukvård över de inre gränserna kommer att granskas samt även följande: reglering och avreglering, balansen mellan mellan hälso- och sjukvårdssystem, finansierade av privat och offentlig sektor och behovet av att fastställa en europeisk metod för införandet av ny teknik inom hälso- och sjukvårdssystemen.

- Forskning om biomedicinsk etik i syfte att skapa gemensamma normer för respekt för människans värdighet och skydd av enskilda människor inom biomedicinsk forskning och dess kliniska tillämpningar.

C. Jordbruk och fiske (även agroindustri, livsmedelsteknik, skogsbruk, vattenbruk och landsbygdsutveckling)

Inom jordbruk, skogsbruk, landsbygdsutveckling, agroindustri och fiske är målen och uppgifterna att ge en FTD-bas för en konkurrenskraftig, effektiv och hållbar produktion (jordbruk, trädgårdsodling, skogsbruk och fiske) och agroindistri (livsmedel och övriga produkter, även biologisk energi och biologiska plaster), stöd till de gemenskapsprogram som befinner sig under utveckling (särskilt inom jordbruk och fiske), uppfyllande av samhällets behov av ett stort utbud av hälsosamma och närande livsmedel och miljövänliga produkter utanför livsmedelssektorn och bidrag till en hållbar landsbygdsutveckling och till en bevarad och förbättrad landsbygds- och kustmiljö.

För att uppfylla programmets mål har fyra uppgifter prioriterats, som skall uppnås genom FTD-projekt och temabundna nätverk och samrådsnätverk till stöd för de nationella insatserna. Detta kommer att omfatta följande:

- Integrerade produktions- och bearbetningskedjor, som samlar all nödvändig färdighet och teknik för användning av biologiska råmaterial (även akvatiska) inom en specifik sektor med inriktning på produktionslinjer med en betydande marknadspotential som är ekonomiskt genomförbara.

- Utvecklad och förbättrad metodik (t.ex. strukturerade modeller och simuleringsmetoder) för volymökning, utformning och provning av processer inom agroindustrin.

- Generisk livsmedelsvetenskap och avancerad teknik för att bättre uppfylla konsumenternas behov av en säker och hälsosam kost. Forskningen kommer att koncentreras på generiska livsmedelsbehandlingstekniker, som beaktar den molekylära dimensionen av omvandlingen av biologiska råmaterial till färdiga livsmedel och som integrerar ny avancerad teknik inom livsmedelssektorn.

- Forskning inom jordbruk, skogsbruk, landsbygdsutveckling och fiske till stöd för reformen av de allmänna programmen och för att finna lösningar som är anpassade till omvandlingen i landsbygdsområden. Det finns ett behov av att utveckla nya system och produktionskedjor med ekonomisk bärkraft inom dessa områden och att dessa produktionskedjor kan bevara en lämplig sysselsättningsnivå. Förbättringar av jordbrukets och fiskets ekonomiska situation kommer även att eftersträvas genom kvalitetsprodukter, produktdiversifiering (inom livsmedel och andra sektorer) och spridning av verksamheter samt genom kostnadsminskningar, som förutsätter att ny teknik införs och att insatserna utnyttjas effektivare. Konsumenternas krav och genomförandet av den inre marknaden nödvändiggör satsningar för växt- och djurhälsa samt förbättrade förhållanden för djuren. Nya markanvändningar kommer att utvecklas, t.ex. för mark som tagits ur bruk. I fråga om skogsbruk finns behov av att utveckla en mångsidig skogsförvaltning (produktion, fritid, miljöskydd). Slutligen kommer ökad uppmärksamhet att ägnas landsbygdsutveckling i linje med den förstärkta gemenskapspolitiken inom detta område. Detta gäller även utvecklingen av kustområden.

I linje med gemenskapsprogrammen och för att skapa förutsättningar för primärproduktionen (även av akvatiskt ursprung) som motsvarar konsumenternas och industrins krav på tillgång till råmaterial i kvantitativt och kvalitativt tillräcklig utsträckning och som samtidigt ligger i producenternas intresse och gynnar landsbygdsekonomin kommer prioriterade samordnings- och nätverksåtgärder att verkställas till stöd för pågående relevanta satsningar av medlemsstaterna, särskilt i fråga om följande:

- Primärproduktion inom jordbruk, skogsbruk, fiske och fiskodling med tonvikt på hållbar utveckling, kvalitet, leveranssäkerhet och samspel med miljön.

- Utveckling av landsbygds- och kustområden med särskild inriktning på utbildning och alternativ ekonomisk verksamhet.

- Livsmedelsproduktion och -bearbetning med integrering av socio-ekonomiska, hälso- och sjukvårdsmässiga och säkerhetsmässiga aspekter.

Gemensamma forskningscentret kommer att bedriva verksamhet inom detta område och ge stöd genom

- utnyttjande av ett laboratorium för läkemedel och livsmedel,

- upprättande av ett tekniskt stödprojekt för förvaltning och övervakning av genomförandet av den gemensamma jordbrukspolitiken med stöd av dataöverföring via satellit,

- fortsatta teleövervakningsprojekt för jordbruksstatistik och främjande av teleövervakning av växtsjukdomar.

Målet inom detta område är att utvidga användningen av de grundläggande tekniker som utvecklats inom bioteknik, biomedicin och teleövervakning.

5. ENERGI

(Teknik för en renare och effektivare energiproduktion och -användning)

Energipolitiken, som syftar till att säkra leveranserna (särskilt genom främjande och en bättre användning av inhemska resurser och tekniker och genom differentiering av energikällorna), står inför en ny utmaning: Överensstämmelse mellan energiförsörjning och miljöskydd. De nuvarande och kommande användningarna av olika energikällor på global och europeisk nivå medför lokala, regionala och globala risker för människa och miljö: ökad förorening, växthusgaser osv.. Målet för gemenskapsåtgärderna är att utveckla och påvisa möjligheterna med effektiva, renare och mer tillförlitliga tekniker, som säkerställer kompatibilitet mellan energianvändning, jämvikt i biosfären och den ekonomiska utvecklingen i dess olika aspekter (konkurrenskraft samt ekonomisk och social sammanhållning).

Under tiden för andra och tredje ramprogrammet har gemenskapens verksamhet med FoU och demonstration och spridning i energifrågor bidragit till att upprätta samarbetsnätverk och nätverk för främjande och spridning av energiteknik som nått ett mognadsstadium (särskilt OPET-nätet).

Dessa verksamheter kommer att fortsätta med en förstärkt integrering mellan FoU och demonstration (som uppföljning av Thermie-programmet) och därigenom bidra till uppnåendet av de viktigaste målen för gemenskapen inom energiområdet: en hållbar utveckling och stöd till konkurrenskraften. Detta integreringsarbete kommer att bidra till en bättre utvärdering av den relativa effekten hos FoU och demonstration inom varje teknisk specialitet och till att de samordningsvinster och anpassningar som krävs mellan produktion och konsumtion förverkligas i större utsträckning. Samordning kommer att eftersträvas mellan kostnadsdelade åtgärder inom dessa områden och Gemensamma forskningscentrets direkta verksamhet.

I fråga om FoU kommer åtgärderna att koncentreras på kritiska vetenskapliga och tekniska aspekter för att uppnå betydande teknisk-ekonomiska framsteg på medellång och lång sikt. Den europeiska och globala dimensionen av den nya energiproblematiken och de lösningar som kan väljas kommer också att beaktas. Modell- och systemstudier som syftar till en bättre förståelse av sammanhangen mellan energi, miljö och ekonomi kommer att bidra till analysen och till fastställandet av gemenskapens energistrategi samt till besluten om vilka verksamheter som skall bedrivas. Vederbörlig hänsyn kommer att ägnas frågorna om energisparande, förnybara energikällor och ren användning av fossila bränslen, med särskild hänsyn till strävan efter miljöskydd och leveranssäkerhet.

I fråga om demonstration och spridning kommer särskilda satsningar att göras på områdena rationell energianvändning, förnybar energi och ren kolförbränning. Sådana gemenskapsåtgärder kommer att krävas för att säkra kontinuerliga leveranser till ett godtagbart pris. De kommer också att förbättra resursutnyttjandet inom olika områden inom gemenskapen och bidra i betydande utsträckning till samarbete i fråga om tekniköverföring med utvecklingsländer.

Gemenskapens verksamhet med forskning (inklusive de standardförberedande aspekterna), teknisk utveckling, demonstration, spridning och utnyttjande kommer att ske efter tre huvudlinjer: Rationellt energiutnyttjande, införande av förnybara energikällor i stor skala och effektivare och renare energiproduktion vid förbränning av fossila bränslen.

Rationellt energiutnyttjande kommer främst att beröra transport- och industrisektorerna. Inom transportsektorn kommer arbetet att koncentreras på integrerade projekt av betydelse för stadstransport och för forskning och utveckling inom områdena batterier, bränsleceller och avancerade bränslen. Inom industrisektorn kommer utvecklings- och demonstrationsåtgärderna att inriktas på tekniker som kan minska energikonsumtionen i betydande omfattning. Inom bostads- och tertiärsektorn bör arbetet särskilt koncentreras på utveckling, provning och förberedande av effektivare marknadsanpassade tekniker, alternativ till energiintensiva system, anpassning av konsumenternas beteende till en mer restriktiv energianvändning och på standardförberedande arbete om energianvändning i byggnader. Riktade projekt för stimulans av en effektivare energianvändning (intelligenta hus) och integrerade projekt avseende konsumtionsmönstren (kombinerad uppvärmning och energi och planering av industriområden) skall understödja denna verksamhet.

Den andra huvudlinjen syftar till att på ett sammanhängande och integrerat sätt bidra till forskning, utveckling och demonstration av förnybara, rena och inhemska energikällor för att bättre integrera energisystemet med miljön och för att nå betydligt större leveranssäkerhet. De planerade verksamheterna har utformats för att upprätta europeiska industriella och tekniska ramar som gynnar en betydande ökning av den förnybara energin. Programmet skall också gynna temabundna nätverk och specialiserade forskningscentrer, elkraftföretag, städer, regioner och öar, samt arkitekter och byggnadsingenjörer.

Programmet utmärks av balans mellan kontinuitet och förnyelse. För att följa upp och påskynda det arbete som redan inletts kommer forskning, utveckling och demonstration av de mest lovande teknikerna att betonas: Solceller, soluppvärmningsteknik, luftkonditionering och naturlig belysning i byggnader, vindenergi och biomassa. Andra områden kan också undersökas, t.ex. våg- och tidvattenenergi, solelektricitet baserad på elektrodynamiska kretslopp, geotermisk energi (varma, torra klippor), ren produktion och väteanvändning.

Gemensamma forskningscentret kommer huvudsakligen att delta i denna verksamhet genom standardförberedande forskning i fråga om solceller och energibevarande i byggnader.

Nya initiativ kommer att syfta till att underlätta integreringen av förnybara energikällor i tekniskt, ekonomiskt och samhälleligt avseende. Integrerade projekt i stor skala, så som utveckling av elproduktion med förnybara källor, särskilt biomassa, eller en bättre integrering av förnybara energikällor i framtida elsystem är prioriterade områden.

Det är även av stor betydelse att integrera de förnybara energikällorna i stor skala i landsbygdsområden, regioner, städer och på öar. Det finns en stor potential för användning av förnybar energi i landsbygdsutvecklingen i tredje världen och detta har betydande följdverkningar. För att sådana integrerade projekt skall kunna genomföras effektivt krävs att nära samband etableras med gemenskapens politik och program på andra områden.

Den tredje huvudlinjen gäller produktion och omvandling av energi ur fossila bränslen. Huvudvikten kommer att läggas på förbränning, som är ett betydande generiskt forskningsområde, och som är gemensamt för områdena rationell energianvändning och omvandling av fossila bränslen. Inom omvandlingsområdet kommer det att eftersträvas en renare och kostnadseffektivare hantering av produkterna vid omvandling av fossila bränslen. Verksamheten kommer att koncentreras till nyckelteknik, t.ex. integrerade kretslopp (rening av heta gaser och högtrycksförbränning) eller bränsleceller för decentraliserad elproduktion. Möjligheterna att ersätta fossila bränslen med biomassa eller brännbart avfall kommer även att studeras.

Kompletterande arbeten syftar till att garantera en bättre energisäkerhet på mycket lång sikt. I fråga om kolväten kommer arbetet att inriktas på utveckling och demonstration av effektivare tekniker för utforskning av reservoarer (geofysik), utnyttjande, omvandling och transport. I detta avseende kommer åtgärderna att kompletteras av ett grundforskningsprogram i geovetenskap.

6. TRANSPORT

Rörlighet för personer och varor och det därmed sammanhängande kapital- och informationsflödet genom Europas länder, regioner och öar samt inom stadsområden har blivit en alltmer svårbemästrad aspekt av det moderna samhället. I detta sammanhang är nyckelfrågorna för att uppnå en öppen och konkurrenskraftig marknad utvecklingen av transeuropeiska transportnät, som underlättar anslutning till och samkörning med nationella nät, och tillgången till dessa transportnät.

I detta avseende anges i kommissionens meddelande till rådet om framtida utveckling inom kollektivtransporten att det främsta syftet med den europeiska transportpolitiken är att bidra till utveckling, integrering och ledning av ett effektivare och säkrare transportsystem som tar hänsyn till miljö och livskvalitet och främjar ett hållbart system för rörlighet för personer och varor.

För att detta mål skall uppnås kommer en europeisk metod att utvecklas för att utnyttja de samordningsvinster som kan göras mellan de olika verksamheterna inom gemenskapen och i medlemsstaterna samt inom andra internationella organisationer. Forskningsaktiviteterna kommer att bedrivas på två plan

- på ett europeiskt strategiskt plan, och

- på ett nätoptimeringsplan.

Forskningen kommer att bedrivas inom sammanhängande och samordnade ramar under hänsyn till tillgängliga resultat från andra program, särskilt industriell teknik, telematik, miljö, energi och riktad socio-ekonomisk forskning, så att målen för den gemensamma transportpolitiken kan uppnås.

Verksamheterna inom detta område kommer att inriktas på förutsättningarna för samkörning av och anslutningsmöjligheterna mellan nätverk, särskilt med hänsyn till blandad transport och tillgänglighet. Detta kommer att underlätta utformningen och ledningen av infrastrukturerna, så att dessa görs miljövänligare, säkrare för användarna och kostnadseffektivare.

I detta avseende kommer forskningsverksamheten huvudsakligen att inriktas på att fastställa de behov som kräver ny teknik, utvärdering och övergripande integrering och validering av tekniska innovationer som utvecklats inom andra forskningsområden.

Målet är att bidra till en optimering av de transeuropeiska transportnäten, till en förbättrad kapacitet hos olika transportsätt och enskilda operatörer och ökade möjligheter till inbördes samarbete, till tillgänglighet för användarna och till stödet för utvecklingen av blandade transportsystem i städerna, på landsbygden samt på regional och transeuropeisk nivå.

Med hänsyn till detta mål kommer FTD-verksamheterna att ske enligt en systematisk och integrerande metod och med hänsyn till den strategiska inriktningen på den europeiska transportpolitiken och till resultaten av den forskning som bedrivs inom andra sektorer av det första verksamhetsområdet för att utveckla specifika lösningar som kan tillämpas på transportsektorn.

Detta arbete kan, om så är nödvändigt, utmynna i demonstrationsprojekt. Tonvikten i forskningen kommer att läggas på optimering av transportsystemen, inklusive en förbättrad säkerhet i ett användarperspektiv, på begränsning av skadliga utsläpp och på samhällelig acceptans. Detta medför inriktning på följande områden:

- I fråga om kombinerad transport, forskning som leder till specificering av kraven på blandade, integrerade transportleder samt till pilotprojekt för integrering och utvärdering av ny teknik för övergång till andra transportmedel samt ledning och övervakning i samband med detta.

- I fråga om järnvägstransporter komm