KOMMISSIONENS REKOMMENDATION av den 22 juli 1998 om nödvändiga uppgifter till stöd för ansökningar om utvärderingen av länders epidemiologiska status vad gäller transmissibel spongiform encefalopati [delgivet med nr K(1998) 2268] (Text av betydelse för EES) (98/477/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 155 i detta, och

av följande skäl:

(1) Nya uppgifter som ytterligare stöder hypotesen att exponering för smittämnet av bovin spongiform encefalopati (BSE) hör samman med den nya varianten av Creutzfeldt-Jacobs sjukdom hos människor har offentliggjorts i Förenade kungariket. Rådgivande kommittén för spongiform encefalopati (Spongiform Encephalopathy Advisory Committee) i Förenade kungariket drog den 16 september 1997 slutsatsen att nyare forskning har gett nya övertygande bevis på att det smittämne som orsakar BSE är identiskt med det som orsakar den nya varianten av Creutzfeldt-Jacobs sjukdom hos människor. Den 18 september 1997 fattade den rådgivande kommittén för farliga patogener (Advisory Committee on Dangerous Pathogens) beslut om att BSE-smittämnet nu bör klassificeras som ett smittämne som kan framkalla sjukdom hos människor. Den 26 november 1997 antog kommissionen direktiv 97/65/EG, i vilket BSE och andra smittämnen av transmissibel spongiform encefalopati (TSE) hos djur inordnas i samma riskgrupp som det smittämne som ger Creutzfeldt-Jacobs sjukdom.

(2) Rådet uppmanade den 31 mars 1998 kommissionen att, i anslutning till slutsatserna från det möte Internationella byrån för epizootier (OIE) skulle hålla i maj 1998, lämna in ett lämpligt förslag om specificerat riskmaterial. Kommissionen bekräftade åter sin avsikt att utarbeta ett mer omfattande kommissionsförslag på grundval av artikel 100 A, vilket både skulle beröra rådet och Europaparlamentet. I kapitel 3.2.13 i OIE:s allmänna regler rörande BSE finns rekommendationer om att det vid import skall tas hänsyn till den epidemiologiska statusen i ett land eller ett område.

(3) Det kan vara så att en riskbedömning som utförs enligt en godkänd vetenskaplig metod visar att det i vissa länder finns en betydligt högre risk för att djur och människor utsätts för transmissibel spongiform encefalopati. En grundlig epidemiologisk utvärdering genomförd med gemensamma parametrar inom ramen för ett gemenskapsförfarande kommer att ge den information som krävs om den epidemiologiska statusen i varje land.

(4) I sitt yttrande av den 23 januari 1998 upprättade Vetenskapliga styrkommittén en förteckning över faktorer som påverkar den geografiska risken i ett givet geografiskt område. I sitt yttrande av den 19-20 februari 1998 gav den en fullständig framställning om den epidemiologiska statusen för transmissibel spongiform encefalopati.

(5) Förberedandet av en ansökan om erkännande av den epidemiologiska statusen för TSE i ett land underlättas om uppgifterna presenteras i enlighet med ovannämnda vetenskapliga yttrande. Även utvärderingen av ansökningarna kommer att underlättas när sådana uppgifter läggs fram i enlighet med yttrandet.

(6) Kommissionen kommer att grunda sin bedömning av ett lands epidemiologiska status på yttrandet från Vetenskapliga styrkommittén. Därför uppmanar kommissionen länderna att inkomma med de underlag som anges i denna rekommendation.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

1. Medlemsstaterna uppmanas att så snart som möjligt, helst före den 1 oktober 1998, och på minst ett av gemenskapen officiella språk lämna in sina ansökningar om erkännande av deras epidemiologiska status beträffande TSE.

2. Medlemsstaterna bör sörja för att de verifikationer som medföljer ansökan förbereds och läggs fram i enlighet med rekommendationerna i bilagan.

3. Alla ansökningar skall liksom önskemål om ytterligare upplysningar riktas till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konsumentpolitik och konsumenthälsa

GD XXIV/B1

Rue de la Loi/Wetstraat 200

B-1049 Bryssel

Tfn: (32-2)295 39 62 Fax: (32-2)299 63 01 e-post: tse-status@dg24.cec.be

4. De möjligheter som anges i denna rekommendation skall också vara öppna för tredje land.

5. Kommissionen kommer att stå för utvärderingen av materialet och kommer att be Vetenskapliga styrkommittén att avge yttrande om alla ansökningar.

På kommissionens vägnar

Franz FISCHLER

Ledamot av kommissionen

BILAGA

Uppgifter som skall lämnas in till stöd för en ansökan om erkännande av epidemiologisk status

Alla uppgifter måste lämnas på årlig basis och helst från 1980 och framåt, men minst från 1988.

De stater som lämnar in ansökningar måste anstränga sig till det yttersta för att tillhandahålla uttömmande och konsekvent information. Utelämnade uppgifter eller uppgifter som betraktas som ofullständiga eller otillfredsställande kan komma att ersättas med "i värsta fall"-antaganden för att en riskbedömning skall kunna göras.

Följande information måste tillhandahållas:

1. Struktur och dynamik vad gäller populationer av nötkreatur, får och getter

a) det absoluta antalet djur per art och ras, vid liv samt som slaktas

b) djurens åldersfördelning per art och ras, kön och typ

c) djurens åldersfördelning per art och ras, kön och typ vid slakt

d) djurens geografiska fördelning på art och ras

e) djurens geografiska fördelning på uppfödningssystem, besättningarnas storlek och produktionssyften

f) system för identifiering av samt kapacitet att spåra djur

2. Handel med djur

a) import och export

b) handel inom det geografiska området

c) import av embryon och sperma

d) användningen av importerade djur, embryon eller importerad sperma

e) de metoder som slakterierna använder för att identifiera djur och deras ursprung, samt uppgifter från dessa förfaranden

3. Foder

a) inhemsk produktion av kött- och benmjöl och dess användning per art och uppfödningssystem (särskilt den andel inhemskt producerat kött- och benmjöl som ges till nötkreatur, får och getter)

b) importerat kött- och benmjöl, med specificerat ursprungsland och dess användning per art och per uppfödningssystem (särskilt den del kött- och benmjöl som ges till nötkreatur, får och getter)

c) exporterat kött- och benmjöl, med specificerat bestämmelseland

4. Förbud mot kött- och benmjöl

a) fullständig beskrivning

b) datum för ikraftträdande

c) faktiska siffror beträffande genomförande, övervakning och efterlevnad

d) möjligheter till korskontaminering med annat foder

5. Förbud mot specificerade bovina slaktbiprodukter (SBO) och specificerat riskmaterial (SRM)

a) fullständig beskrivning

b) datum för ikraftträdande

c) faktiska siffror beträffande genomförande, övervakning och efterlevnad

6. Övervakning av TSE, med särskild hänvisning till BSE och skrapie

a) förekomst av fall av BSE och skrapie som bekräftats av laboratorium

b) fallens åldersfördelning, geografiska fördelning och ursprungsländer

c) förekomst av neurologiska rubbningar hos alla djurarter, där TSE inte kan uteslutas på klinisk grund

d) metoder och program för övervakning och registrering av kliniska BSE- och skrapiefall, inklusive utbildning för att öka medvetenheten hos jordbrukare, veterinärer, kontrollorgan och myndigheter

e) uppmuntran att rapportera fall, ersättnings- och belöningssystem

f) metoder för laboratoriebekräftelse och registrering av misstänkta fall av BSE och skrapie

g) de stammar av BSE- och skrapiesmittämnen som kan komma i fråga

h) existerande system eller aktuella planer för målinriktad aktiv övervakning

7. Konvertering samt bearbetning av foder

a) alla tillämpade system för konvertering samt bearbetning av foder

b) typ av registrering av konverterings- och bearbetningsanläggningar

c) kvantitativa och kvalitativa parametrar för kött-, benmjöls- och talgproduktionen för varje bearbetningssystem

d) geografiska områden där de konverterade materialen har sitt ursprung

e) typ av råvaror som används

f) parametrar för separata bearbetningskedjor för material från friska och från misstänkta djur

g) transport- och lagringssystem för kött- och benmjöl eller foder innehållande kött- och benmjöl

8. Slakt knuten till BSE och skrapie

a) slaktkriterier

b) datum för införande av slaktsystemet och samtliga påföljande ändringar

c) slaktade djur (detaljer enligt specifikationerna i punkt 1)

d) storleken på de besättningar som de slaktade djuren tillhörde.