ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Kommissionens yttrande

av den 20 april 2004

om planen för deponering av radioaktivt avfall som härrör från avvecklingen av kärnkraftverket Stade i Förbundsrepubliken Tyskland i enlighet med artikel 37 i Eurotomfördraget

(2004/C 100/03)

(Endast den tyska texten är giltig)

Den 24 juli 2003 mottog Europeiska kommissionen från Tysklands regering i enlighet med artikel 37 i Euratomfördraget, allmänna upplysningar om planen för deponering av radioaktivt avfall som härror från avvecklingen av kärnkraftverket Stade.

På grundval av dessa upplysningar och ytterligare information som kommissionen hade begärt den 23 oktober 2003 och som tillhandahållits av Tysklands regering den 17 december 2003, och efter samråd med expertgruppen, har kommissionen formulerat följande yttrade:

a) Avståndet mellan anläggningen och närmaste gräns mot en annan medlemsstat (Danmark) är 150 km. Gränsen med Polen ligger 300 km från anläggningen.

b) Under normala förhållanden innebär utsläpp av flytande och gasformigt avfall inte att befolkningen i andra medlemsstater exponeras på ett sätt som är signifikant ur hälsosynpunkt.

c) Fast radioaktivt avfall som härrör från demonteringen kommer att lagras i en anläggning på plats. Icke-radioaktivt fast avfall och material i enlighet med friklassningsnivåerna skal befrias från mynighetskontroll för deponering som konventionellt avfall eller för materialåtervinning eller återanvändning. Detta kommer att ske i enlighet med de kriterier som fastläggs i de grundläggande säkerhetsnormerna (direktiv 96/29/Euratom).

d) Vid oförutsedda utsläpp av radioaktivt avfall, till följd av en olycka av den typ och omfattning som avses i de allmänna upplysningarna, skulle befolkningen i andra medlemsstater sannolikt inte exponeras för doser som är signifikanta ur hälsosynpunkt.

Sammanfattningsvis anser kommissionen att genomförandet av planen för deponering av radioaktivt avfall av alla slag som härrör från avvecklingen av kärnkraftverket Stade i Förbundsrepubliken Tyskland, inte torde innabära några risker för radioaktiv kontamination, som är signifikant ur hälsosynpunkt, av vatten, jord eller luft i någon annan medlemsstat, vare sig under normala förhållanden eller i händelse av en olycka av den typ och omfattning som avses i de allmänna upplysningarna.
Kommissionens yttrande

av den 5 februari 2004

om planen för deponering av radioaktivt avfall som härrör från ombyggnadsarbeten på område 1 inom Belgoprocess plc i Belgien, i enlighet med artikel 37 i Euratom-fördraget

(2004/C 34/05)

(Endast den nederländska texten är giltig)

I enlighet med artikel 37 i Euratomfördraget tillhandahöll den belgiska regeringen den 30 juli 2003 Europeiska kommissionen allmänna upplysningar om planen för deponering av radioaktivt avfall som härrör från ombyggnadsarbeten på område 1 inom Belgoprocess plc.

På grundval av dessa upplysningar och den ytterligare information som lämnades av den belgiska regeringen den 7 november 2003 och efter samråd med expertgruppen har kommissionen formulerat följande yttrande:

a) Den planerade ombyggnaden avser upprättandet av ny mellanlagringsstation för fast lågaktivt avfall som redan finns på platsen. Driften av den nya lagringsstationen kommer endast att ge upphov till gasformiga utsläpp, för vilka det planeras särskilda utsläppsgränser. Dessa utsläppsgränser kommer inte att medföra någon större förändring av de gällande utsläppsgränserna.

b) Den nya lagringsanläggningen ligger 11 km från den närmaste grannmedlemsstaten, i detta fall Nederländerna.

c) Vid normal drift kommer de gasformiga utsläppen från den nya lagringsstationen inte att leda till att befolkningen i andra medlemsstater exponeras i en utsträckning som är av betydelse från hälsosynpunkt.

d) Sekundärt flytande och fast radioaktivt avfall från driften av den nya lagringsstationen kommer att behandlas, konditioneras och lagras på platsen.

e) Om det inträffar oförutsedda utsläpp av radioaktivt avfall, till följd av en olycka av den typ och omfattning som avses i de allmänna upplysningarna om den nya lagringsstationen, kommer befolkningen i andra medlemsstater sannolikt inte att utsättas för doser som är av betydelse från hälsosynpunkt.

Sammanfattningsvis anser kommissionen att genomförandet av planerna för deponering av alla typer av radioaktivt avfall som härrör från ombyggnadsarbeten på område 1 inom Belgoprocess plc i Belgien inte borde innebära risker för radioaktiv kontamination, som är av betydelse från hälsosynpunkt, av en annan medlemsstats vatten, mark eller luft, vare sig vid normal drift eller vid en olycka av den typ och omfattning som avses i de allmänna upplysningarna.
Kommissionens yttrande

av den 22 januari 2004

om planen för deponering av radioaktivt avfall som härrör från avvecklingen av kärnkraftverket Bradwell i Förenade kungariket, i enlighet med artikel 37 i Euratomfördraget

(2004/C 18/03)

(Endast den engelska texten är giltig)

Den 1 augusti 2003 mottog Europeiska kommissionen från Förenade kungarikets regering, i enlighet med artikel 37 i Euratomfördraget, allmänna upplysningar om planen för deponering av radioaktivt avfall som härrör från avvecklingen av kärnkraftverket Bradwell.

På grundval av dessa upplysningar och efter samråd med expertgruppen, har kommissionen formulerat följande yttrande:

a) Avståndet mellan anläggningen och närmast angränsande medlemsstat, i det här fallet Frankrike, är ungefär 110 kilometer.

b) Under normala förhållanden innebär utsläpp av flytande och gasformigt avfall inte att befolkningen i andra medlemsstater exponeras på ett sätt som är signifikant ur hälsosynpunkt.

c) Fast medelaktivt radioaktivt avfall lagras på området. Lågaktivt radioaktivt avfall och bestrålade bränsleelement lagras på området innan det transporteras bort för slutförvaring eller upparbetning i anläggningar i Förenade kungariket. Icke-radioaktivt fast avfall eller restmaterial som undantagits från myndighetskontroll befrias för deponering som konventionellt avfall eller för återanvändning eller återvinning i alla fall som uppfyller de villkor som har fastställts i de grundläggande säkerhetsnormerna (direktiv 96/29/Euratom).

d) Vid oförutsedda utsläpp av radioaktivt avfall, till följd av en olycka av den typ och omfattning som avses i de allmänna upplysningarna, skulle befolkningen i andra medlemsstater sannolikt inte exponeras för doser som är signifikanta ur hälsosynpunkt.

Sammanfattningsvis anser kommissionen att genomförandet av planen för deponering av radioaktivt avfall av alla slag som härrör från avvecklingen av kärnkraftverket Bradwell i Förenade kungariket, inte torde innebära några risker för radioaktiv kontamination, som är signifikant ur hälsosynpunkt, av vatten, jord eller luft i någon annan medlemsstat, vare sig under normala förhållanden eller i händelse av en olycka av den typ och omfattning som avses i de allmänna upplysningarna.
(6)

Det finns en risk för att 2005 års utfall för de offentliga finanserna kan bli sämre än i programmet. Särskilt kan utvecklingen av bidragen till social trygghet och utgifterna för offentlig konsumtion ha beräknats väl optimistiskt, medan de planerade korrigeringsåtgärderna inte beskrivs tillräckligt utförligt, särskilt för programmets sista år. Vidare kan de nya statistiska översynerna från 2004 och tidigare år innebära potentiella överföringseffekter som kräver kompletterande åtgärder för framtiden. De grekiska myndigheterna har meddelat att de är redo att genomföra ytterligare sparåtgärder på utgiftssidan i 2006 års budget, utöver de åtgärder som redan antagits för 2005, för att effektivt föra ned underskottet under referensvärdet på 3 % under 2006 i enlighet med rådets krav. Den finanspolitiska inriktningen i programmet ger inte en tillräcklig säkerhetsmarginal mot överskridande av detta tröskelvärde under normala konjunturväxlingar och inte heller når det stabilitets- och tillväxtpaktens mål att på medellång sikt ha offentliga finanser nära balans eller med överskott under programperioden.
(20)

Den 20 oktober 2004 underrättade Bureau Veritas kommissionen om att ytterligare provningar hade utförts den 6 och 7 oktober 2004 av Korean Institute of Machinery and Materials (det koreanska institutet för maskin- och materialteknik), som fått i uppdrag att undersöka hur lyftskivans diameter (150 eller 155 mm) påverkade flödeskurvan samt att bekräfta topptryckstegringen och resultaten av bakslagsprovningen. Undersökningen visade att ventilen med en lyftskiva på 150 mm hade helt andra topptrycks- och flödesegenskaper än en ventil som överensstämde med den godkända prototypen under identiska provningsbetingelser.
(4)

Programmet syftar till att uppnå ett offentligt underskott under referensvärdet på 3 % av BNP senast 2008. Underskottet i de offentliga finanserna förväntas sjunka från 6,2 % av BNP 2005 till 4,8 % 2006, 3,9 % 2007, 2,8 % 2008 och 1,6 % år 2009. De beräkningar kommissionens enheter gjort, i enlighet med den allmänt vedertagna metoden på grundval av uppgifterna i programmet, visar att det konjunkturrensade underskottet, efter at ha ökat till 5,3 % av BNP år 2005, gradvis kommer att minska till 1,4 % år 2009. Konsolideringsansträngningen kommer att utsträckas till hela programperioden med en viss koncentration till de första åren eftersom en avsevärd konsolidering kommer att göras 2006. I den tidiga delen av programperioden beror konsolideringen huvudsakligen på ökade inkomster, genom höjda skatter (bland annat en ökning av normalskattesatsen för mervärdesskatten från 19 % till 21 %), lägre skattekrediter och förbättrad skatteuppbörd, vilket delvis uppväger de engångsinkomster man avstått ifrån. Under de sista åren förutses ett ökat bidrag från utgiftsbegränsningarna genom permanentade åtgärder, t.ex. reformen av den offentliga förvaltningen, en återhållsam offentlig löneutveckling och ändringar av de inom socialförsäkringen finansierade pensionssystemen, vars budgeteffekter i huvudsak får betydelse på medellång sikt. Andelen investeringar i de totala offentliga utgifterna skall minska endast något under programperioden.
(3)

Programmets bakomliggande budgetstrategi syftar till sunda offentliga finanser i form av ett saldo nära balans, dock inte under programperioden. I programmet planeras en gradvis minskning av det offentliga underskottet under perioden, i form av en konsekvent sänkning av utgifternas procentandel av BNP. Inkomstkvoten skall successivt sjunka till och med 2006 men åter stiga mot slutet av programperioden, till följd av EU-medlemskapets positiva nettoeffekter på budgeten. Enligt anpassningsbanan skall underskottet halveras under de fyra följande åren och uppgå till drygt 1 % år 2007. Den aktuella uppdateringen bekräftar huvudsakligen det föregående programmets planerade korrigeringar med ett något gynnsammare makroekonomiskt scenario.
(3)

Den 5 juli 2004 slog rådet fast att Cyperns hade ett alltför stort underskott och rekommenderade att det skulle korrigeras senast 2005. Det uppdaterade programmet syftar till att få ned det offentliga underskottet under referensvärdet 3 % av BNP under 2005 i enlighet med rådets rekommendation enligt artikel 104.7. Jämfört med konvergensprogrammet från maj 2004 behåller man i uppdateringen 2005 års mål för underskottet, men skärper kraven efter 2005. Det offentliga underskottet förväntas minska kraftigt från 4,8 % av BNP 2004 till 2,9 % 2005, för att därefter gradvis minska till 0,9 % 2008. Då räntekostnaderna beräknas ligga kvar på ungefär 3,5 % av BNP kommer det primära saldot att utvecklas på ett liknande sätt som det offentliga saldot och förbättras från -1,3 % 2004 till 2,5 % mot slutet av programperioden. För detta ändamål förväntar man sig i uppdateringen ett antal i huvudsak strukturella åtgärder att begränsa utgifterna och öka inkomsterna. Utgiftsbegränsningarna bidrar med 2,3 procentenheter till den samlade minskningen av underskottet med nästan 4 procentenheter av BNP under perioden 2004–2008. Den korrigeringsplan som läggs fram i programmet speglar regeringens åtagande att förbättra de offentliga finanserna för att snabbt kunna införa euron. Det är den huvudsakliga orsaken bakom koncentrationen av de finanspolitiska korrigeringsåtgärderna till början av perioden för att minska underskottet i de offentliga finanserna till 1,9 procentenheter av BNP 2005.
(5)

Mot bakgrund av denna riskbedömning förefaller inte den finanspolitiska inriktningen ge en tillräcklig säkerhetsmarginal för att undvika att tröskelvärdet för underskottet på 3 % av BNP överskrids vid normala konjunktursvängningar vid någon tidpunkt under prognosperioden. Med hänsyn till den brittiska ekonomins stabilisering under de senaste åren och de försiktiga tillväxtprognoser som ligger till grund för beräkningarna av de offentliga finanserna förefaller risken emellertid liten under programmets senare år. Det räcker inte att säkerställa att stabilitets- och tillväxtpaktens mål på medellång sikt med offentliga finanser som är nära balans uppnås under budgetåret 2009/2010. Det bör dock samtidigt noteras att skuldkvoten är relativt låg och att de beräknade saldona påverkas av genomförandet av det ovan nämnda betydande offentliga investeringsprogrammet.
(5)

Det finns risk för att resultatet för de offentliga finanserna kan bli sämre än beräknat i programmet i vilket man siktar på att minska underskottet till under 3 % av BNP senast 2007. Det finns redan nu tecken på att de åtgärder som planerats i Hausner-planen, som beskrivs i bedömningen av programmet från maj 2004, riskerar att försenas eller att genomföras ofullständigt. Det råder fortfarande osäkerhet om genomförandet av resterande åtgärder, som fanns med redan i 2005 års offentliga finanser, men som kräver lagstiftningsåtgärder. Trots att parlamentet avvisade två viktiga åtgärder bibehölls målen för underskottet oförändrade. Nästan hälften av de åtgärder som är avsedda att generera ytterligare inkomster eller att skära ned på utgifterna, som beskrivs i uppdateringen, är inte tydligt specificerade. Eventualförpliktelser utgör ännu en risk som därför kommer att övervakas i detta sammanhang. En förutsättning för att målen för minskningen av underskottet skall kunna nås är också att prognoserna om en hög BNP-tillväxt infrias under hela perioden. Det fonderade pensionssystemet fortsätter dessutom att redovisas inom den offentliga sektorn i enlighet med den övergångsperiod som beviljades av Eurostat. Med utgångspunkt i rapporten från mars 2007 och den därpå följande ändringen av klassificeringen måste underskottsnivån justeras uppåt med ungefär 1,5 procentenheter. På grundval av uppdateringen och om inga ytterligare sparåtgärder genomförs innebär denna justering att Polen inte kommer att kunna bringa ned underskottet under 3 % under programmets sista år.
(6)

Skuldkvoten beräknas ha uppgått till 44,6 % av BNP under 2004, vilket ligger långt under fördragets referensvärde 60 % av BNP. I programmet beräknas skuldkvoten minska med 3,5 procentenheter under loppet av programperioden.
(4)

Riskerna i budgetprognoserna förefaller i stort sett vara väl avvägda under programperioden som helhet. Med de givna makroekonomiska antagandena verkar det finnas en risk för att periodens intäktssida är övervärderad. Osäkerheterna uppväger varandra när det gäller pensionsreformens effekter. EU-medlen (och samfinansiering) blir förmodligen lägre än vad som budgeterats för 2004 till 2006, eftersom förmågan att utnyttja stödet fortfarande ökar. Medelsanvändningen kan dock överstiga vad som budgeterats för 2007, om tillräcklig inhämtning sker av senarelagda utbetalningar. Slutligen har det parlamentsvalet 2006 skapat osäkerhet, särskilt i vad mån ytterligare utgiftsbegränsningar kommer att genomföras även under 2007. Föreliggande mål kan här under- eller överstigas. När det gäller riskbedömningen verkar programmets budgetpolitik vara tillräcklig för att till programmets slutår 2007 minska underskottet till 3 % av BNP, vilket samtidigt inte erbjuder någon säkerhetsmarginal.
(6)

Med denna riskbedömning tycks programmets finanspolitiska åtgärder tillräckliga för att få ner underskottet under 3 % av BNP till 2006, och tycks erbjuda en tillräcklig säkerhetsmarginal mot att detta referensvärde överskrids med normala makroekonomiska konjunktursvängningar under programperioden. Däremot kanske den inte räcker för att kunna säkerställa att stabilitets- och tillväxtpaktens mål med offentliga finanser nära balans på medellång sikt uppnås under programperioden.
(4)

Risknivån i budgetberäkningarna är tämligen balanserad, även om den i viss utsträckning indikerar ett bättre än beräknat utfall under programmets första år. Danmark har under flera år redovisat överskott i de offentliga finanserna. Så var också fallet 2003, när överskottet blev 1,0 % av BNP trots en BNP-tillväxt på enbart 0,5 %. Högre oljepriser än vad som antas i uppdateringen skulle också kunna förbättra de offentliga finanserna eftersom Danmark är en liten nettoexportör av olja. BNP-tillväxtens sammansättning under de kommande åren, till stor del grundad på inhemsk efterfrågan, bör också borga för att de offentliga inkomsterna upprätthålls och därigenom stödja en gynnsam utveckling av de offentliga finanserna. På medellång sikt ligger riskerna för att utvecklingen blir sämre än beräknat i eventuella misslyckanden med att begränsa de offentliga utgifterna till tillväxtmålet, särskilt på kommunal nivå, eller med att nå upp till målen på medellång sikt om högre sysselsättning.
(5)

Skuldkvoten beräknas ha nått upp till 106 % av BNP under 2004, vilket endast är marginellt lägre än under 2003 och långt över fördragets referensvärde på 60 % av BNP. Enligt programmet beräknas skuldkvoten minska med 8 procentenheter under loppet av programperioden, huvudsakligen tack vare en ambitiös privatiseringsplan, förbättrat primärt saldo och snabbare ekonomisk tillväxt. Det är inte möjligt att öka skuldminskningstakten då skulden ökar på grund av transaktioner utanför budgeten på i genomsnitt mer än 2 procentenheter av BNP per år. Skuldsituationen kan komma att utvecklas sämre än väntat, till följd av de risker som är förknippade med målen för de ovan nämnda budgetmålen och de kvarstående osäkerheterna vad gäller stock/flödes-justeringarna.
(3)

Under 2004 uppstod ett från början oplanerat överskott genom större inkomster än förväntat, bl.a. till följd av engångsfaktorer, och genom lägre utgifter än enligt budgeten, men i uppdateringen planeras för ett måttligt och tämligen stabilt underskott från och med 2005. Både utgifts- och intäktskvoten befinner sig i en nedåtgående trend under programperioden, även om den förstnämnda ökar 2005 på grund av nyligen vidtagna budgetåtgärder. Samtidigt genomförs ett omfattande program för offentliga investeringar, vilket resulterar i en genomsnittlig offentlig investeringskvot under programperioden som ligger just under 4 % av BNP (motsvarande just under 5 % av BNI). Efter justering för den beräknade effekten av konjunkturcykeln med tillämpning av den gängse beräkningsmetoden visar det konjunkturrensade saldot ett överskott under hela prognosperioden, utom ett mindre underskott 2005. Det bör dock noteras att beräkningen av produktionsgapet och därmed det konjunkturrensade saldot uppvisar en ovanligt hög grad av osäkerhet på grund av den irländska ekonomins särdrag. Jämfört med det föregående programmet förutspås i denna uppdatering större saldon i de offentliga finanserna mot bakgrund av ett gynnsammare makroekonomiskt scenario.
(4)

Riskerna i samband med de finanspolitiska beräkningarna i programmet verkar i stort sett uppväga varandra. Den belgiska regeringen har hittills inte meddelat vilka åtgärder den har för avsikt att vidta för att bibehålla de offentliga finanserna i balans under 2006, trots en minskning på 0,3 % av BNP till följd av det fortsatta genomförandet av 2001 års reform av de direkta skatterna och det faktum att de offentliga finanserna under 2005 påverkas positivt av ett antal mindre engångstransaktioner (som sammanlagt uppgår till ungefär 0,2 % av BNP). Det makroekonomiska scenariot förefaller rimligt, men ändå fortsätter saldot för Belgiens offentliga finanser att reagera för ändringar i den ekonomiska tillväxten (känslighetsgrad på 0,6). Slutligen finns också vissa risker kopplade till kontrollen av de primära utgifterna, särskilt i socialförsäkringssystemet. Det överskridande som registrerades i sjuk- och hälsovårdssystemet under 2004 (trots det redan höga målet om en real tillväxt på 4,5 % per år) tyder på att dessa utgifter kommer att fortsätta att öka. Trots att Belgien vid utgången av 2004 tillkännagav att nya åtgärder skulle vidtas för att minska hälsovårdskostnaderna (som uppgår till totalt 0,2 % av BNP) är det fortfarande svårt att värdera deras effektivitet. Socialministern har dock under större delen av 2005 fått i uppgift att vidta nödvändiga åtgärder, utan att på förhand samråda med parlamentet (eller någon annan instans) för att snabbt kunna lösa ett eventuellt överskridande. Generellt har den belgiska regeringen agerat trovärdigt genom att hålla fast vid sitt åtagande att vidta åtgärder för att bibehålla de offentliga finanserna i balans.
(4)

På grundval av tillgängliga uppgifter förefaller de åtgärder som Tyskland har aviserat vara tillräckliga för att få ned underskottet till 2,9 % av BNP 2005, vilket skall jämföras med det underskott på 3,4 % som förväntades enligt kommissionens höstprognos i oktober 2004. De offentliga finanserna befinner sig dock fortfarande i ett känsligt läge. En korrigering av det alltför stora underskottet kräver att alla de åtgärder som initierats också genomförs fullt ut och på ett effektivt sätt, och att ytterligare åtgärder införs i det fall det uppstår ogynnsamma faktorer som skulle kunna äventyra målet med ett underskott på mindre än 3 % av BNP. Saldot i de offentliga finanserna kan komma att bli sämre än vad som förutsetts för åren efter 2005, även om det är sannolikt att det samlade underskottet håller sig under 3 %. Även om man för närvarande genomför mycket kraftfulla strukturreformer som kan förväntas minska utgifterna på medellång sikt bedöms den korrigering som förutses i programmet vara ganska blygsam, särskilt med tanke på att det konjunkturrensade underskottet beräknas minska med mindre än 0,5 procentenhet per år. Den planerade justeringstakten under programmets senare år verkar också väl optimistisk. Vidare torde de engångsåtgärder som aviserades i november 2004 för att få ned 2005 års underskott under 3 % av BNP ha en viss negativ inverkan på budgetsaldot i slutet av programperioden och därefter.
(3)

Rådet fastslog den 3 juni 2003 att det förelåg ett alltför stort underskott i Frankrike och rekommenderade att detta korrigeras före utgången av 2004. I sitt meddelande till rådet om Tysklands och Frankrikes situation efter EG-domstolens dom med avseende på deras skyldigheter enligt förfarandet vid alltför stora underskott som antogs den 14 december 2004 (2), kom kommissionen fram till att år 2005 bör anses utgöra tidsfristen för att korrigera det alltför stora underskottet eftersom rådets slutsatser från november 2003 hade fått rättsliga verkningar innan de ogiltigförklarades av EG-domstolen. Programmets strategi för de offentliga finanserna syftar främst till att år 2005 få ned underskottet under 3 % av BNP. Programmet inriktas också på att uppnå en fortsatt löpande minskning av underskottet i de offentliga finanserna under de kommande åren. Underskottet beräknas stadigt minska med 0,6–0,7 procentenheter av BNP per år från och med 2005 för att nå en nivå på 0,9 % av BNP år 2008. I förhållande till det tidigare programmet bekräftas i den aktuella uppdateringen i huvudsak den planerade justeringen mot bakgrund av ett något mer gynnsamt makroekonomiskt scenario. Enligt kommissionens beräkningar på grundval av prognoserna i uppdateringen och den allmänt vedertagna metoden, förväntas det konjunkturrensade saldot även förbättras med 0,6–0,7 procentenheter per år från och med 2005 och nå -0,7 % av BNP 2008. Den finanspolitiska strategin på medellång sikt grundas, liksom i tidigare uppdateringar, på att fleråriga mål fastställs för ökningen av statsutgifterna i reala termer som är förenliga med en minskning av de offentliga utgifternas andel av BNP främst till följd av genomförandet av strukturreformer.