KOMMISSIONENS REKOMMENDATION

av den 9 april 2013

om användningen av gemensamma metoder för att mäta och kommunicera produkters och organisationers miljöprestanda utifrån ett livscykelperspektiv

(Text av betydelse för EES)

(2013/179/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 191 och artikel 292, och

av följande skäl:

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

1. SYFTE OCH TILLÄMPNINGSOMRÅDE

2. DEFINITIONER

I denna rekommendation gäller följande definitioner:

(a) metoden för produkters miljöavtryck (nedan kallad PEF-metoden): en allmän metod för att mäta och kommunicera en produkts potentiella miljöpåverkan utifrån ett livscykelperspektiv, såsom den beskrivs i bilaga II.

(b) metoden för organisationers miljöavtryck (nedan kallad OEF-metoden): en allmän metod för att mäta och kommunicera en organisations potentiella miljöpåverkan utifrån ett livscykelperspektiv, såsom den beskrivs i bilaga III.

(c) produkters miljöavtryck: resultatet av en undersökning av produkters miljöavtryck utgående från metoden för produkters miljöavtryck.

(d) organisationers miljöavtryck: resultatet av en undersökning av organisationers miljöavtryck utgående från metoden för organisationers miljöavtryck.

(e) miljöprestanda utifrån ett livscykelperspektiv: kvantifierad mätning av potentiella miljöprestanda med beaktande av en produkts eller organisations alla relevanta livscykelfaser, ur ett leveranskedjeperspektiv.

(f) kommunikation av miljöprestanda utifrån ett livscykelperspektiv: allt delgivande av information om miljöprestanda utifrån ett livscykelperspektiv – till affärspartner, investerare, offentliga organ eller konsumenter.

(g) organisation: företag, bolag, firma, näringsrörelse, myndighet eller institution eller en del eller en kombination av dessa, oavsett företagsform, offentlig eller privat, med egna funktioner och förvaltningar.

(h) system: vinstdrivande eller icke-vinstdrivande initiativ som tagits av privata företag eller en företagssammanslutning, av ett offentligt-privat partnerskap eller icke-statliga organisationer, som kräver mätning eller kommunikation av miljöprestanda utifrån ett livscykelperspektiv.

(i) branschorganisation: organisation som representerar privata företag som ingår i organisationen eller privata företag som tillhör en sektor på lokal, regional, nationell eller internationell nivå.

(j) finansvärlden: alla aktörer som tillhandahåller finansiella tjänster (inklusive finansiell rådgivning), i vilket ingår banker, investerare och försäkringsbolag.

(k) livscykeldata: livscykelinformation om en specifik produkt, organisation eller annan referens. Begreppet omfattar deskriptiva metadata och kvantitativ livscykelinventering (Life Cycle Inventory) och data om livscykelns påverkan (Life Cycle Impact Assessment).

(l) livscykelinventeringsdata: kvantifierade inflöden och utflöden för en produkt eller organisation under livscykeln, antingen specifika (direkt uppmätta eller insamlade) eller generiska (ej direkt uppmätta eller insamlade) uppgifter.

3. ANVÄNDNING AV PEF- OCH OEF-METODERNA FÖR MEDLEMSSTATERNAS POLITISKA BESLUT

Medlemsstaterna bör göra följande:

4. ANVÄNDNING AV PEF-METODEN OCH OEF-METODEN I FÖRETAG OCH ANDRA PRIVATA ORGANISATIONER

Företag och andra privata organisationer som har bestämt sig för att mäta, jämföra eller kommunicera sina produkters eller sin organisations miljöprestanda utifrån ett livscykelperspektiv bör göra följande:

Branschorganisationerna bör göra följande:

5. ANVÄNDNING AV PEF-METODEN OCH OEF-METODEN GENOM SYSTEM FÖR MÄTNING ELLER KOMMUNIKATION AV MILJÖPRESTANDA UTIFRÅN ETT LIVSCYKELPERSPEKTIV

Följande system för mätning eller kommunikation av miljöprestanda bör användas:

6. ANVÄNDNING AV PEF-METODEN OCH OEF-METODEN I FINANSVÄRLDEN

Parterna inom finansvärlden bör, där så är lämpligt, göra följande:

7. VERIFIERING

8. RAPPORTERING AV HUR REKOMMENDATIONEN TILLÄMPAS

Medlemsstaterna uppmanas att årligen underrätta kommissionen om åtgärder som har vidtagits enligt denna rekommendation. Den första omgången information bör lämnas in ett år efter det att denna rekommendation har antagits. Den information som lämnas in bör omfatta följande:

(1) Konsekvensbedömning – följedokument till kommissionens meddelande Upprättande av den inre marknaden för gröna produkter: Bättre information om produkters och organisationers miljöprestanda (SWD(2013) 111 slutlig).

(2) KOM(2003) 302 slutlig.

(3) Rådsmöte 3 061 (miljö), Bryssel den 20 december 2010.

(4) KOM(2010) 608 slutlig, s. 2.

(5) KOM(2011) 206 Inremarknadsakten – Tolv åtgärder för att stimulera tillväxten och stärka förtroendet för inre marknaden ”Gemensamma insatser för att skapa ny tillväxt” och COM(2012) 573 Inremarknadsakt II – Tillsammans för ny tillväxt.

(6) KOM(2012) 582 slutlig.

(7) KOM(2011) 571 slutlig.

BILAGA II

VÄGLEDNING OM PRODUKTERS MILJÖAVTRYCK (PEF GUIDE)

SAMMANFATTNING

Bakgrund

Syften och målgrupp

Process och resultat

Förhållande till vägledningen om organisationers miljöavtryck (OEF-guiden)

Terminologi: ska, bör och kan

1. ALLMÄNNA ASPEKTER RÖRANDE PEF-STUDIER

1.1 Principer och exempel för potentiella tillämpningar

1.2 Om användning av denna guide

1.3 Principerna för studier om produkters miljöavtryck (PEF-studier)

1.4 Faserna i en studie av produkters miljöavtryck (PEF-studie)

2. PEFCR-REGLERNAS ROLL

2.1 Allmänt

2.2 PEFCR-reglernas roll och relation till befintliga produktkategoriregler

2.3 PEFCR-reglernas struktur baserad på indelningen av produkter efter näringsgren (CPA)

3. DEFINITION AV PEF-STUDIENS SYFTEN

3.1 Allmänt

4. DEFINITION AV PEF-STUDIENS RÄCKVIDD

4.1 Allmänt

4.2 Analysenhet och referensflöde

4.3 PEF-studiens systemgränser

4.4 Val av påverkanskategorier för miljöavtryck och bedömningsmetoder

4.5 Val av ytterligare miljöinformation i PEF-studien.

4.6 Antaganden och begränsningar

5. SAMMANSTÄLLNING OCH REGISTRERING AV RESURSANVÄNDNINGS- OCH UTSLÄPPSPROFILEN

5.1 Allmänt

5.2 Screening (rekommenderas)

5.3 Dataförvaltningsplan (frivillig)

5.4 Data om resursanvändnings- och utsläppsprofil

5.4.1 Anskaffning och förbearbetning av råmaterial (vagga till grind)

5.4.2 Kapitalvaror

5.4.3 Produktion

5.4.4 Distribution och lagring av produkter

5.4.5 Användningsfasen

5.4.6 Modelleringslogistik för den analyserade produkten

5.4.7 Slutbehandling

5.4.8 Redovisning av elanvändning (inbegripet användning av förnybar energi)

5.4.9 Ytterligare faktorer att beakta vid sammanställning av resursanvändnings- och utsläppsprofilen

5.5 Nomenklatur för resursanvändnings- och utsläppsprofilen

5.6 Datakvalitetskrav

5.7 Insamling av specifika data

5.8 Insamling av generiska data

5.9 Hantering av återstående luckor eller avsaknaden av processdata

5.10 Hantering av multifunktionella processer

5.11 Insamling av data relaterade till de efterföljande metodfaserna i en PEF-studie

6. PÅVERKANSBEDÖMNING FÖR MILJÖAVTRYCK

6.1 Klassificering och karakterisering (obligatoriskt)

6.1.1 Klassificering av produktens miljöavtrycksflöden

6.1.2 Karakterisering av miljöavtrycksflöden

6.2 Normalisering och viktning (rekommenderas/frivilligt)

6.2.1 Normalisering av resultaten från påverkansbedömningen för miljöavtryck (rekommenderas)

6.2.2 Viktning av resultaten från påverkansbedömningen för miljöavtryck (frivilligt)

7. TOLKNING AV PEF-RESULTAT

7.1 Allmänt

7.2 Bedömning av PEF-modellens robusthet

7.3 Identifiering av problem

7.4 Uppskattning av osäkerhet

7.5 Slutsatser, rekommendationer och begränsningar

8. RAPPORTER OM PRODUKTERS MILJÖAVTRYCK (PEF-RAPPORTER)

8.1 Allmänt

8.2 Rapporteringens delar

8.2.1 Första delen: Sammanfattning

8.2.2 Andra delen: Huvudrapport

8.2.3 Tredje delen: Bilaga

8.2.4 Fjärde delen: Konfidentiell rapport

9. KRITISK GRANSKNING AV PEF-STUDIER

9.1 Allmänt

9.2 Typ av granskning

9.3 Granskarnas kvalifikationer

10. AKRONYMER OCH FÖRKORTNINGAR

11. ORDLISTA

12. REFERENSER

Bilaga I: Sammanfattning av centrala obligatoriska krav för produkters miljöavtryck (PEF) och krav för utarbetande av regler för produktkategoriers miljöavtryck (PEFCR)

Bilaga II: Dataförvaltningsplan (anpassad utifrån GHG-protokollet)

Bilaga III: Checklista för insamling av data

Bilaga IV: Identifiering av lämplig nomenklatur och egenskaper för specifika flöden

Bilaga V: Multifunktionalitet i återvinningssituationer

Bilaga VI: Anvisningar för beräkning av utsläpp från direkt och indirekt förändring av markanvändning relevanta för klimatförändring

Bilaga VII: Exempel på PEFCR-regel för mellanprodukt vid pappersframställning – datakvalitetskrav

Bilaga VIII: Redogörelse för termskillnader mellan termerna i denna PEF-guide och ISO-termer

Bilaga IX: PEF-guiden och ILCD-handboken: de viktigaste skillnaderna

Bilaga X: Jämförelse av de centrala kraven i PEF-guiden med andra metoder

SAMMANFATTNING

En produkts miljöavtryck (Product Environmental Footprint, PEF) är ett multikriteriemått på miljöprestanda för en vara eller en tjänst under hela dess livscykel. PEF-information produceras för det övergripande syftet att minska miljöpåverkan av varor och tjänster genom att beakta alla aktiviteter i försörjningskedjan (1) (från utvinning av råmaterial och produktion till användning och slutlig avfallshantering). I denna PEF-guide beskrivs en metod för modellering av miljöpåverkan från material- och energiflöden och från utsläpp och avfallsflöden som hör samman med en produkt under dess livscykel.

I detta dokument ges vägledning om hur man beräknar produkters miljöavtryck och tar fram metodkrav per produktkategori för användning i regler för produktkategoriers miljöavtryck (PEFCR). Produkters miljöavtryck används som komplement till andra instrument med inriktning på specifika anläggningar och trösklar.

Bakgrund

Denna PEF-guide har utarbetats inom ramen för en av byggstenarna i Europa 2020-strategins flaggskeppsinitiativ för resurseffektivitet (2). I Europeiska kommissionens Färdplan för ett resurseffektivt Europa (3) föreslås vägar för att öka resursproduktiviteten och lösgöra den ekonomiska tillväxten från resursanvändning och miljöpåverkan, utifrån ett livscykelperspektiv. Ett av färdplanens mål är att ”fastställa en gemensam metod som gör att medlemsstaterna och den privata sektorn kan bedöma, presentera och jämföra produkters, tjänsters och företags miljöprestanda utgående från en övergripande bedömning av deras miljöeffekter under livscykeln (‧miljöavtryck‧)”. Europeiska rådet uppmanade kommissionen att ta fram stödjande metoder.

Därför startades ett projekt för produkters och organisationers miljöavtryck (PEF och OEF) med målet att ta fram en harmoniserad europeisk metod för undersökning av miljöavtryck som kan beakta ett bredare spektrum av relevanta kriterier för miljöprestanda ur ett livscykelperspektiv (4). Livscykelperspektivet innebär att man beaktar alla resursflöden och miljöeffekter som hör samman med en produkt eller en organisation längs hela försörjningskedjan. I det ingår alla faser från råmaterialanskaffning, bearbetning och distribution till användning och slutbehandling, samt alla relevanta relaterade miljöeffekter, hälsoeffekter, resursrelaterade hot och belastningar för samhället. Denna princip är också central för att få fram potentiella kompromisser mellan olika typer av miljöeffekter som hör samman med specifika politik- och förvaltningsbeslut. Den kan därför bidra till att undvika oavsedda överflyttningar av belastningar.

Syften och målgrupp

Syftet med detta dokument är att ge detaljerad och omfattande teknisk vägledning om hur en PEF-studie genomförs. PEF-studier kan användas för flera olika ändamål, däribland intern förvaltning och deltagande i frivilliga eller obligatoriska program. Guiden är i första hand avsedd för tekniskt sakkunniga som behöver ta fram en PEF-studie, t.ex. ingenjörer och miljöansvariga inom företag och andra institutioner. För att använda guiden för en PEF-studie krävs ingen sakkunskap inom miljöbedömningsmetoder.

Denna PEF-guide är inte avsedd som ett direkt stöd för jämförelser eller jämförande påståenden (dvs. påståenden om att en viss produkt totalt sett är överlägsen eller likvärdig vad gäller miljöprestanda i jämförelse med en annan produkt) (se ISO 14040:2006). För sådana jämförelser krävs att man tar fram ytterligare PEFCR-regler som kompletterar den allmänna vägledning som ges här, för att ytterligare öka metodens harmonisering, specificitet, relevans och reproducerbarhet för en viss produkttyp. Vidare bidrar PEFCR-reglerna till en bättre fokusering på de viktigaste parametrarna, vilket också minskar tidsåtgången, arbetet och kostnaderna för en PEF-studie. Utöver allmän vägledning och definition av kraven för PEF-studier innehåller detta dokument också specifikation av kraven för hur PEFCR-regler ska utarbetas.

Process och resultat

Vart och ett av de krav som anges i denna PEF-guide har valts med beaktande av rekommendationerna enligt liknande allmänt erkända miljöredovisningsmetoder och vägledningsdokument. Särskilt har följande metodvägledningar beaktats: ISO standarder (5) (särskilt ISO 14044(2006), utkast ISO/DIS 14067(2012), ISO 14025(2006), ISO 14020(2000)), ILCD-handboken (ILCD står för International Reference Life Cycle Data System) (6), standarderna för ekologiskt fotavtryck (Ecological Footprint Standards) (7), GHG-protokollet (Greenhouse Gas Protocol) (8) (WRI/WBCSD), General principles for an environmental communication on mass market products BPX 30-323-0 (ADEME) (9) och Specification for the assessment of the life cycle greenhouse gas emissions of goods and services (PAS 2050, 2011) (10).

Resultatet av denna analys sammanfattas i bilaga X. En mer detaljerad beskrivning finns i Analysis of Existing Environmental Footprint Methodologies for Products and Organizations: Recommendations, Rationale, and Alignment (EC-JRC-IES 2011b) (11). Medan befintliga metoder kan erbjuda flera alternativ för en given beslutspunkt inom metoden, är syftet med denna PEF-guide att (när det är genomförbart) identifiera ett enda krav för varje beslutspunkt eller ge tilläggsvägledning som stöd för mer enhetliga, robusta och reproducerbara PEF-studier. Det innebär att jämförbarheten har fått prioritet över flexibiliteten.

Som konstateras ovan är PEFCR-regler en nödvändig utvidgning av och komplement till den mer allmänna vägledningen för PEF-studier i detta dokument (när det gäller jämförbarhet mellan olika PEF-studier). När PEFCR-regler utarbetas kommer de att spela en viktig roll för att öka PEF-studiernas reproducerbarhet, kvalitet, enhetlighet och relevans.

Förhållande till vägledningen om organisationers miljöavtryck (OEF-guiden)

Både organisationers miljöavtryck (OEF) och produkters miljöavtryck (PEF) innebär att kvantifieringen av miljöprestanda görs ur ett livscykelperspektiv. PEF-metoden gäller specifikt enskilda varor eller tjänster, medan OEF-metoden tillämpas på organisatoriska aktiviteter som en helhet – dvs. på alla aktiviteter som hör samman med de varor och/eller tjänster som en organisation tillhandahåller, utifrån ett perspektiv som omfattar försörjningskedjan (från utvinning av råmaterial och användning fram till alternativen för slutlig avfallshantering). OEF och PEF kan därför anses vara komplementära, och görs var för sig som stöd för specifika tillämpningar.

För att beräkna OEF krävs inte multipla produktanalyser. I stället beräknas OEF med användning av aggregerade data som representerar flödena för resurser och avfall som korsar en definierad organisatorisk gräns. När OEF har beräknats kan resultatet dock disaggregeras till produktnivå med användning av lämpliga allokeringsnycklar. I teorin bör summan av miljöavtrycken för de produkter som en organisation tillhandahåller över en viss rapporteringsperiod (t.ex. 1 år) ligga nära organisationens miljöavtryck för samma rapporteringsperiod (12). De metoder som anges i denna PEF-guide har uttryckligen tagits fram i detta syfte. OEF kan också bidra till att identifiera de delar av organisationens produktportfölj där miljöpåverkan är mest signifikant och där det därför kan krävas detaljerade och individuella analyser på produktnivå.

Terminologi: ska, bör och kan

I denna PEF-guide används fasta termer för att uttrycka krav, rekommendationer och alternativ som ett företag kan välja.

Termen ska används för att ange vad som krävs för att en PEF-studie ska vara gjord i enlighet med denna guide.

Termen bör används för att ange en rekommendation, inte ett krav. Varje avvikelse från ett ”bör”-krav måste motiveras av den som genomför studien och vara öppet för insyn.

Termen kan används för att ange ett tillåtet alternativ.

1. ALLMÄNNA ASPEKTER RÖRANDE PEF-STUDIER

1.1 Principer och exempel för potentiella tillämpningar

PEF (produkters miljöavtryck) är ett multikriteriemått på miljöprestanda för en vara eller en tjänst under hela dess livscykel (13). Det övergripande syftet med att producera PEF-information är att minska miljöpåverkan från varor och tjänster.

I detta dokument ges vägledning om hur man beräknar produkters miljöavtryck och tar fram metodkrav per produktkategori för användning i regler för produktkategoriers miljöavtryck (PEFCR). PEFCR-regler är en nödvändig utökning och ett nödvändigt komplement till den allmänna vägledningen för PEF-studier. När PEFCR-regler utvecklas kommer de att spela en viktig roll när det gäller att öka PEF-studiernas reproducerbarhet, enhetlighet och relevans. PEFCR-regler bidrar till att fokusera på de viktigaste parametrarna, vilket också minskar tidsåtgången, arbetet och kostnaderna för en PEF-studie.

PEF-guiden grundas på livscykelperspektivet (14) och erbjuder en metod för modellering av miljöpåverkan av material- och energiflöden och resulterande utsläpps- och avfallsströmmar (15) som hör samman med en produkt (16), utifrån hela försörjningskedjan (17) (från utvinning av råmaterial (18) och användning till slutlig avfallshantering). Livscykelperspektivet innebär att man beaktar alla resursflöden och miljöeffekter som hör samman med en produkt eller en organisation längs hela försörjningskedjan. I det ingår alla faser från råmaterialanskaffning, bearbetning och distribution till användning och slutbehandling, samt alla relevanta relaterade miljöeffekter, hälsoeffekter, resursrelaterade hot och belastningar för samhället.

Vägledningen är i första hand avsedd för tekniskt sakkunniga som behöver genomföra en PEF-studie, t.ex. ingenjörer och miljöansvariga. Det krävs ingen sakkunskap inom miljöbedömningsmetoder för att använda denna guide som stöd för en PEF-studie.

PEF-metoden baserar sig på livscykelperspektivet. Livscykelperspektivet inom miljöförvaltning, och livscykeltänkande generellt, innebär att man beaktar all relevant växelverkan med miljön förknippad med en vara, en tjänst, en verksamhet eller ett företag utifrån hela försörjningskedjan. Detta perspektiv avviker från principen om att fokusera på effekter på anläggningsnivå eller på enskilda miljöeffekter, i syfte att undvika oavsedda överflyttningar av miljöbelastningar från ett steg till ett annat i försörjningskedjan, från en påverkanskategori till en annan, mellan olika slags påverkan och resurseffektivitet och/eller mellan länder.

För att få fram en modell som ger en realistisk bild av dessa fysiska flöden och verkningar måste modelleringsparametrar definieras, så långt som möjligt på grundval av tydliga fysiska villkor och relationer.

Vart och ett av de krav som anges i denna PEF-guide har valts med beaktande av rekommendationerna i liknande allmänt erkända metoder för miljöredovisning av produkter och i vägledningsdokument. Särskilt har följande metodvägledningar beaktats:

— ISO standarder (19), särskilt ISO 14044(2006), utkast ISO/DIS 14067(2012), ISO 14025(2006), ISO 14020(2000).

— ILCD-handboken (International Reference Life Cycle Data System) (20).

— Ekologiskt fotavtryck (21).

— General principles for an environmental communication on mass market products BPX 30-323-0 (ADEME) (23).

— Specification for the assessment of the life cycle greenhouse gas emissions of goods and services PAS 2050, 2011) (24).

Bilaga X innehåller en översikt av vissa centrala utvalda krav som anges i denna PEF-guide i jämförelse med de krav/specifikationer som anges i de ovan nämnda metodvägledningarna. En närmare beskrivning av de analyserade metoderna och resultatet av analysen finns i Analysis of Existing Environmental Footprint Methodologies for Products and Organizations: Recommendations, Rationale, and Alignment (25). Medan befintliga metoder kan erbjuda flera alternativ för en given beslutspunkt inom metoden, är syftet med denna PEF-guide att (när så är möjligt) identifiera ett enda krav för varje beslutspunkt eller att ge tilläggsvägledning i syfte att ge stöd för mer enhetliga, robusta och reproducerbara PEF-studier.

De möjliga tillämpningarna för PEF-studier kan grupperas beroende på interna eller externa syften:

— Interna tillämpningar kan vara att ge stöd för miljöledning, identifiera miljöproblem samt förbättra och spåra miljöprestanda, vilket kan ge möjligheter till kostnadsinbesparingar.

— De externa tillämpningarna (t.ex. företag till företag (B2B), företag till konsument (B2C)) omfattar ett brett urval möjligheter, från bemötande av kund- och konsumentkrav till marknadsföring, riktmärkning, miljömärkning, stöd för ekodesign genom hela försörjningskedjan, grön upphandling och bemötande av kraven från miljöpolitiken på EU- eller medlemsstatsnivå.

— Riktmärkningen kan t.ex. inbegripa definition av en produkt med genomsnittlig prestanda (på grundval av uppgifter från intressenter eller generiska uppgifter eller approximeringar) och därefter en gradering av andra produkter enligt deras prestanda i jämförelse med riktmärket.

I Tabell 1 finns en översikt av de avsedda tillämpningarna för PEF-studier i relation till de centrala kraven för PEF-studier som genomförs enligt denna PEF-guide.

Tabell 1

Centrala krav för PEF-studier i relation till de avsedda tillämpningarna

Avsedda tillämpningar Definition av syfte och räckvidd Screening Uppfyllande av kvalitetskraven för data Flerfunktionell hierarki Val av metoder för påverkansbedömning Klassificering och karakterisering Normalisering Viktning Tolkning av PEF-resultaten Krav på rapporteringselementen Kritisk granskning (1 person) Panel för kritisk granskning (3 personer) Kräver PEFCR-regler Internt (ska stämma överens med PEF-guiden) O R R O O O R F O F O F F Externt B2B/B2C utan jämförelser/jämförande påståenden O R O O O O R F O O O R R B2B/B2C med jämförelser/jämförande påståenden O R O O O O R F O O / O O O = obligatoriskt, R = rekommenderas (inte obligatoriskt), F = frivilligt (inte obligatoriskt), / = inte tillämpligt

Krav för PEF-studier

En PEF-studie ska grundas på livscykelperspektivet.

1.2 Om användning av denna guide

Vägledningen innehåller den information som krävs för att genomföra en PEF-studie. Materialet i PEF-guiden presenteras i sekventiell följd, i den ordning som gäller för de metodsteg som ska följas för beräkning av en produkts miljöavtryck. Varje avsnitt inleds med en allmän beskrivning av steget tillsammans med en översikt av faktorer som måste beaktas och belysande exempel. Med krav avses de metodnormer som ska eller bör följas för att PEF-studien ska överensstämma med kraven. Dessa finns i textrutor omgivna av enkla ramar efter den allmänna beskrivningen. Med tips avses bästa metoder som inte är obligatoriska men som rekommenderas. Dessa finns i skuggade textrutor omgivna av enkla ramar. Om det finns tilläggskrav för utarbetandet av PEFCR-regler anges dessa i textrutor omgivna av dubbla ramar i slutet av varje avsnitt.

1.3 Principerna för studier om produkters miljöavtryck (PEF-studier)

För att ta fram enhetliga, robusta och reproducerbara PEF-studier är det viktigt att strikt följa ett antal centrala analytiska principer. Dessa principer utgör en övergripande vägledning för tillämpning av PEF-metoden. De ska beaktas och respekteras i varje steg i PEF-studien, från definition av studiens syfte och räckvidd, insamling av data och påverkansbedömning, till rapportering och verifiering av studiens resultat.

Krav för PEF-studier

Vid genomförandet av en PEF-studie enligt denna guide ska följande principer beaktas:

1) Relevans Alla metoder som används och data som samlas in för att kvantifiera en produkts miljöavtryck ska vara så relevanta för studien som möjligt.

2) Fullständighet Kvantifieringen av en produkts miljöavtryck ska inbegripa alla miljömässigt relevanta material- och energiflöden och andra miljöeffekter som behövs för att följa de definierade systemgränserna (26), kraven på data och de metoder som används för konsekvensanalys.

3) Enhetlighet PEF-studien ska på alla steg genomföras strikt enligt denna guide, för att säkerställa intern enhetlighet och jämförbarhet med liknande analyser.

4) Noggrannhet Alla rimliga åtgärder ska vidtas för att minska osäkerheter vid modellering av produktsystemet (27) och rapportering av resultaten.

5) Öppenhet PEF-informationen ska anges på sådant sätt att avsedda användare får den grund som de behöver för beslutsfattande och så att intressenterna kan bedöma informationens robusthet och tillförlitlighet.

Principer för PEFCR-regler

1. Relation till PEF-guiden

Utöver kraven i denna PEF-guide ska metodkraven enligt PEFCR-regler även gälla PEF-studier. Om kraven enligt PEFCR-reglerna är mer specifika än kraven enligt PEF-guiden ska dessa specifika krav uppfyllas.

2. Valda berörda parters deltagande

Processen för att ta fram PEFCR-regler ska vara öppen för insyn och inbegripa samråd med relevanta berörda parter. Rimliga ansträngningar ska göras för att nå enighet genom hela förfarandet (se ISO 14020:2000, 4.9.1, princip 8). PEFCR-reglerna ska vara föremål för kollegial granskning.

3. Strävan efter jämförbarhet

Resultaten från PEF-studier som har genomförts enligt denna PEF-guide och relevanta PEFCR-dokument kan användas som stöd för jämförelse av miljöprestanda för vissa produkter i samma produktkategori utifrån livscykelperspektivet eller för att ge stöd för komparativa påståenden (28) (avsedda att förmedlas till allmänheten). Det är därför avgörande att resultaten är jämförbara. Informationen som anges i en sådan jämförelse ska vara öppen för insyn så att användaren kan förstå de begränsningar av jämförbarheten som kan gälla för de beräknade resultaten (se ISO 14025).

1.4 Faserna i en studie av produkters miljöavtryck (PEF-studie)

För att göra en PEF-studie enligt denna guide ska ett antal steg genomföras – definition av syfte, definition av räckvidd, resursanvändnings- och utsläppsprofil, påverkansbedömning för miljöavtryck och tolkning och rapportering av miljöavtryck – se figur 1.

Figur 1

De olika stegen i en studie av produkters miljöavtryck (PEF)

2. PEFCR-REGLERNAS ROLL

2.1 Allmänt

Utöver allmän vägledning och kraven för PEF-studier innehåller detta dokument också specifikation av kraven för hur PEFCR-regler ska utarbetas. PEFCR-regler spelar en viktig roll när det gäller att förbättra reproducerbarheten, enhetligheten (och därmed jämförbarheten mellan PEF-beräkningar inom samma produktkategorinivå (29)) och PEF-studiernas relevans. PEFCR-reglerna bidrar till att rikta fokus på PEF-studiens viktigaste parametrar, vilket också minskar tidsåtgången, arbetsinsatserna och kostnaderna.

Syftet är att se till att PEFCR-regler utarbetas enligt PEF-guiden och att de innehåller de specifikationer som krävs för att PEF-studier ska vara jämförbara, mer reproducerbara, enhetliga, relevanta, rätt fokuserade och effektiva. PEFCR-regler bör vara inriktade på att fokusera PEF-studierna på de aspekter och parametrar som är mest relevanta för att fastställa miljöprestanda för en viss produkttyp. En PEFCR-regel kan innehålla närmare specifikationer av krav enligt denna PEF-guide och kan innehålla ytterligare nya krav i fall där den mer allmänna PEF-guiden ger flera alternativ.

En PEF-studie kan genomföras utan PEFCR-regler om den inte är avsedd för användning i jämförande påståenden som förmedlas till allmänheten.

Krav för PEF-studier

Om det inte finns PEFCR-regler ska de centrala områden som skulle ha omfattats av sådana regler (enligt förteckningen i denna PEF-guide) specificeras, motiveras och rapporteras klart och tydligt i PEF-studien.

2.2 PEFCR-reglernas roll och relation till befintliga produktkategoriregler

PEFCR-reglerna syftar till att ge detaljerad teknisk vägledning om hur en PEF-studie ska genomföras för en viss produktkategori. De ska innehålla närmare specifikationer på process- och/eller produktnivå. PEFCR-reglerna innehåller i synnerhet närmare specifikation och vägledning om exempelvis

— definition av studiens syfte och räckvidd,

— definition av relevanta och irrelevanta påverkanskategorier,

— identifiering av lämpliga systemgränser för analysen,

— identifiering av centrala parametrar och livscykelfaser,

— vägledning om eventuella datakällor,

— sammanställning av användnings- och utsläppsprofil,

— ytterligare specifikationer om hur problem kring multifunktionalitet (30) kan lösas.

Alla dessa aspekter gås igenom i denna PEF-guide.

I enlighet med ISO 14025(2006) består produktkategorireglerna (31) av uppsättningar av specifika regler, vägledningar och krav som ger möjlighet att ta fram typ III-miljödeklarationer för alla produktkategorier (dvs. varor och/eller tjänster med likvärdiga funktioner). Typ III-miljödeklarationer är kvantitativa, LCA-baserade uttalanden om miljöaspekterna (32) för en viss produkt eller tjänst, t.ex. kvantitativ information om potentiella miljöpåverkningar.

Förfarande för framtagning och granskning av produktkategoriregler finns i ISO 14025(2006) tillsammans med krav på jämförbarheten mellan olika typ III-miljödeklarationer. Typ III-miljödeklarationer kan t.ex. vara ett potentiellt objekt för tillämpning av en PEF-studie.

Vägledningarna om framtagning av PEFCR-regler baserar sig på kraven enligt ISO 14025 om vad som minst måste ingå i ett dokument om produktkategoriregler. Enligt ISO 14025 för produktkategoriregler inbegriper detta bland annat följande:

— Identifiering av den produktkategori för vilken en produktkategoriregel ska tas fram, inbegripet en beskrivning av t.ex. produktens funktion(er), tekniska prestanda och användning(ar).

— Definition av livscykelanalysens (33) syfte och räckvidd för produkten, enligt kraven i ISO 14040-serien om t.ex. funktionell enhet, systemgräns och krav på datakvalitet (34).

— Beskrivning av livscykelinventeringsanalysen, med särskild inriktning på datainsamlingsfasen, beräkningsförfaranden och regler för allokering (35).

— Val av de kategoriindikatorer för miljöavtryckets påverkan som ska ingå i livscykelanalysen.

— Beskrivning av eventuella förhandsbestämda parametrar för rapportering av data från livscykelanalysen, vissa förhandsbestämda inventeringsdatakategorier och/eller kategoriindikatorer för miljöavtryckets påverkan.

— Om livscykelanalysen inte omfattar alla livscykelstadier, uppgifter/motivering för de stadier som inte omfattas.

— Tidsomfattning för giltigheten hos den PEFCR-regel som tas fram.

Om det finns andra produktkategoriregler att tillgå från andra system, kan dessa användas som grund för att ta fram en PEFCR-regel (36) i enlighet med kraven i denna PEF-guide.

Krav för utarbetande av PEFCR-regler

PEFCR-regler bör i möjligaste mån och med beaktande av de olika tillämpningssammanhangen stämma överens med befintliga internationella vägledningsdokument för produktkategoriregler.

2.3 PEFCR-reglernas struktur baserad på indelningen av produkter efter näringsgren (CPA)

I PEFCR-dokumentet beskrivs de typer av information som ska anges för en produkt utifrån ett livscykelperspektiv och hur denna information ska tas fram. Systemet för indelning av produkter efter näringsgren (CPA) (figur 2) ska användas för kodning och definition av de informationsmoduler som används för att representera produktens livscykel.

Produktkategorierna inom CPA är länkade till näringsgrenar enligt Nace-koder (dvs. enligt Statistisk näringsgrensindelning i Europeiska gemenskapen). Varje CPA-produkt tilldelas en individuell Nace-näringsgren, vilket betyder att CPA-strukturen är parallell med Nace på alla nivåer.

Nace består av en hierarkisk struktur enligt följande (Nace Rev. 2 2008 (37), sida 15):

1. Rubriker enligt en alfabetisk kod (avdelningar).

2. Rubriker enligt en tvåställig nummerkod (huvudgrupper).

3. Rubriker enligt en tvåställig nummerkod (grupper).

4. Rubriker enligt en tvåställig nummerkod (undergrupper).

Förenta nationernas internationella näringsgrensindelning (International Standard Industrial Classification, Isic) och Nace har samma koder på de högsta nivåerna men Nace är mera detaljerad på de lägre nivåerna. Eftersom Nace-koden inom ramen för denna studie tillämpas på sektorsnivå, ska en åtminstone tvåställig kod (huvudgruppsnivå) tilldelas (38). Detta överensstämmer med Isic-systemet.

Ett exempel på detta för ett PEFCR-dokument anges nedan för ”Mjölk och mjölkbaserade produkter”. Här definierar den tvåställiga koden (avdelningar) branschspecifika produktgrupper (t.ex. avdelning 10 – Livsmedel) som omfattar ett antal kodade individuella produkter (t.ex. grupp 10.51.11 – Behandlad mjölk i flytande form) (figur 2). Således kan den tvåställiga koden, ibland en enställig kod, användas för att definiera branschspecifika informationsmoduler, som när de kombineras bygger upp specifika produktlivscykler i en horisontell struktur. Var och en av dessa ger också en vertikal struktur som går från en allmän produktgrupp till mer specifika individuella produkter.

Figur 2

Översikt av principerna i CPA-systemet

Krav för utarbetande av PEFCR-regler

PEFCR-regler ska åtminstone grundas på en uppdelning enligt tvåställig CPA-kod (standardalternativ). I motiverade fall kan dock avvikelser (t.ex. treställiga koder) tillåtas. Det kan t.ex. hända att en sektor är så komplex att det krävs mer än två tecken. Om multipla produktionsrutter för liknande produkter definieras med alternativa indelningar av produkter per näringsgren (CPA), ska PEFCR-reglerna omfatta alla sådana indelningar.

3. DEFINITION AV PEF-STUDIENS SYFTEN

3.1 Allmänt

Definition av syfte är det första steget i en PEF-studie, och genom syftet definieras också studiens övergripande sammanhang. Avsikten med att tydligt definiera syftet är att säkerställa att de analytiska målen, metoderna, resultaten och avsedda tillämpningarna är så likriktade som möjligt och att studiens deltagare styrs av samma visioner. Ett beslut om att använda PEF-guiden medför att vissa aspekter rörande definition av mål och syfte kommer att avgöras först. Det är ändå viktigt att ta sig tid att överväga och formulera mål och syften för att se till att PEF-studien kan genomföras med framgång.

När dessa definieras är det viktigt att identifiera avsedda tillämpningar och hur djupt och hur strängt analysen ska genomföras. Detta bör återspeglas i de begränsningar som anges för den definierade studien (fasen för definition av räckvidd). Det krävs kvantitativa studier enligt de analytiska krav som anges i denna PEF-guide för analyser som är inriktade på t.ex. försörjning med minsta miljökostnad, produktdesign, riktmärkning och rapportering. Det är också möjligt med kombinerade metoder inom en PEF-studie så att endast vissa delar av försörjningskedjan är föremål för kvantitativ analys medan andra delar ges kvalitativa beskrivningar av potentiella miljöproblem (t.ex. en kvantitativ analys från vagga till grind (39) i kombination med en kvalitativ beskrivning av miljöaspekter från grind till grav (40) eller med kvantitativa analyser av användningsfasen och slutbehandlingsfasen för valda representativa produkttyper).

Krav för PEF-studier

Definitionen av syfte för en PEF-studie ska omfatta följande:

— Avsedd(a) tillämpning(ar).

— Skäl till varför studien genomförs och beslutssammanhang.

— Målgrupp.

— Angivelse om jämförelser och/eller jämförande påståenden (41) ska förmedlas till allmänheten eller inte.

— Ansvarig för studien.

— Granskningsförfarande (om tillämpligt).

Exempel – Miljöavtryck från en T-tröja: definition av syfte

Aspekter Uppgift Avsedd(a) tillämpning(ar): Tillhandahålla produktinformation till kunden. Skäl till varför studien genomförs och beslutssammanhang: Tillmötesgå en begäran från en kund. Jämförelser som är avsedda att förmedlas till allmänheten: Inga, resultatet görs allmänt tillgängligt men är inte avsett att användas för jämförelser eller jämförande påståenden. Målgrupp: Extern teknisk publik, affärskommunikation mellan företag (B2B). Granskning: Oberoende extern granskare, t.ex. forskare Y. Ansvarig för studien: T.ex. G-företag AB.

Tilläggskrav för utarbetande av PEFCR-regler

Granskningskraven för en PEF-studie ska anges i PEFCR-reglerna.

4. DEFINITION AV PEF-STUDIENS RÄCKVIDD

4.1 Allmänt

Definition av en PEF-studies räckvidd innebär att man beskriver det system som ska utvärderas och de därmed sammanhängande analytiska specifikationerna i detalj.

Krav för PEF-studier

Definitionen av en PEF-studies räckvidd ska överensstämma med de definierade syftena och ska inkludera följande (se senare avsnitt för en närmare beskrivning):

— Analysenhet (42) och referensflöde (43).

— Systemgränser.

— Kategorier av miljöavtryck.

— Antaganden/Begränsningar.

4.2 Analysenhet och referensflöde

För användning av PEF-guiden är det nödvändigt att definiera PEF-studiens analysenhet och referensflöde. Analysenheten ger en kvalitativ och kvantitativ beskrivning av produktens funktion(er) och hållbarhet.

Krav för PEF-studier

Analysenheten för en PEF-studie ska definieras utifrån följande aspekter:

— De funktioner eller tjänster som tillhandahålls: ”Vad”.

— Funktionens eller tjänstens omfattning: ”Hur mycket”.

— Förväntad kvalitetsnivå: ”Hur väl”.

— Produktens hållbarhet/livstid: ”Hur länge”.

— Nace-kod(er).

Tilläggskrav för utarbetande av PEFCR-regler

PEFCR-reglerna ska specificera analysenhet(er).

Exempel:

Guide/Krav: Definiera analysenhet Benämner och kvantifierar de kvalitativa och kvantitativa aspekterna hos produktens funktion(er) tillsammans med frågorna vad, hur mycket, hur väl och hur länge.

Exempel på definition av analysenhet

Analysenhet för en T-tröja:

(VAD) T-tröja (genomsnitt av storlekarna S, M, L) tillverkad av polyester

(HUR MYCKET) En T-tröja

(HUR VÄL) Används en gång per vecka och tvättas i maskin i 30 grader

(HUR LÄNGE) Fem år.

Observera:

Vissa mellanprodukter kan ha mer än en funktion. Det kan vara nödvändigt att identifiera dessa funktioner och välja mellan dem.

Referensflödet är den mängd produkt som behövs för att ge den definierade funktionen. Alla andra inflöden (44) och utflöden (45) i analysen relaterar kvantitativt till detta. Referensflödet kan uttryckas i direkt relation till analysenheten eller på ett mer produktorienterat sätt.

Krav för PEF-studier

Ett lämpligt referensflöde ska fastställas i relation till analysenheten. De kvantitativa inflödes- och utflödesdata som samlas in för analysen ska beräknas i relation till detta flöde.

Exempel:

Referensflöde 160 gram polyester

4.3 PEF-studiens systemgränser

Systemgränserna definierar vilken del av produktens livscykel och vilka sammanhörande processer som ingår i det system som analyseras (dvs. som krävs för att genomföra den funktion som definieras genom analysenheten). Systemgränsen måste därför vara klart definierad för det produktsystem som ska utvärderas.

Systemgränsdiagram (rekommenderas)

Ett systemgränsdiagram eller ett flödesdiagram är en schematisk representation av det system som analyseras. I diagrammet anges vilka delar av produktens livscykel som ingår eller inte ingår i analysen. Ett systemgränsdiagram kan vara ett bra verktyg för att definiera systemgränsen och organisera datainsamlingen.

TIPS: Det är inte obligatoriskt att göra upp ett systemgränsdiagram, men det rekommenderas starkt. Systemgränsdiagrammet bidrar till att definiera och strukturera analysen.

Krav för PEF-studier

Systemgränsen ska definieras genom att följa allmän logik för försörjningskedjan, inbegripet alla faser från utvinning av råmaterial (46), bearbetning och produktion till distribution, lagring, användning och slutbehandling (dvs. från vagga till grav (47)), enligt det som är lämpligt för studiens avsedda tillämpning. Systemgränserna ska inkludera alla processer som är kopplade till den försörjningskedja som är relaterad till analysenheten.

De processer som inkluderas i systemgränserna ska delas upp i förgrundsprocesser (centrala processer i produktens livscykel för vilka det finns direkt tillgång till information (48)) och bakgrundsprocesser (sådana processer i produktens livscykel för vilka det inte finns möjlighet att få direkt information (49)).

Ett systemgränsdiagram bör ingå i definitionen av räckvidd.

Tilläggskrav för utarbetande av PEFCR-regler

PEFCR-reglerna ska innehålla en specifikation av systemgränserna för PEF-studier av produktkategorier, inbegripet specifikation av relevanta faser av livscykeln och processer som allmänt kan tilldelas varje fas (inbegripet tidsmässiga, geografiska och tekniska specifikationer). Alla avvikelser från den normala systemgränsen vagga till grav ska specificeras och motiveras klart och tydligt, t.ex. uteslutning av okänd användningsfas eller angivelse av när mellanprodukter kommit till slutet av sin livslängd (50).

PEFCR-reglerna ska specificera nedströmsscenarier (51) för att säkerställa jämförbarheten och enhetligheten mellan PEF-studier.

Kompensationer

Begreppet kompensationer används ofta när det gäller tredje parters lindringsåtgärder för utsläpp av växthusgaser, t.ex. reglerade program inom ramen för Kyotoprotokollet (CDM – mekanismen för ren utveckling, JI – gemensamt genomförande, ETS – systemet för handel med utsläppsrätter) eller frivilliga program. Kompensationerna är diskreta växthusgasreduktioner som används för att kompensera för växthusgasutsläpp på annat håll, t.ex. för att uppfylla ett frivilligt mål eller tak. Kompensationerna beräknas i förhållande till en baslinje som representerar ett hypotetiskt scenario för de utsläpp som hade förekommit utan de lindringsåtgärder som genererar kompensationerna. Exempel på kompensationsutsläpp är kolkompensation genom mekanismen för ren utveckling, kolkrediter och andra systemexterna kompensationer.

Krav för PEF-studier

Kompensationer ska inte ingå i PEF-studien, men kan rapporteras separat som ytterligare miljöinformation.

4.4 Val av påverkanskategorier för miljöavtryck och bedömningsmetoder

Med påverkanskategorier för miljöavtryck (52) avses specifika kategorier av påverkan som beaktas i en PEF-studie. Dessa är i regel relaterade till resursanvändning och utsläpp av miljöskadliga ämnen (t.ex. växthusgaser och giftiga kemikalier) som också kan skada människors hälsa. I metoderna för bedömning av miljöavtryck används modeller för kvantifiering av de kausala sambanden mellan material- och energiinflöden och utsläpp som hör samman produktens livscykel (inventerade i resursanvändnings- och utsläppsprofilen) och varje berörd påverkanskategori för miljöavtryck (53). Varje kategori hör således samman med en viss fristående modell för påverkansbedömning för miljöavtryck.

Syftet med en påverkansbedömning för miljöavtryck (54) är att gruppera och aggregera inventerade data för resursanvändnings- och utsläppsprofilen enligt respektive bidrag till varje påverkanskategori för miljöavtryck. Detta ger sedan den nödvändiga grunden för tolkning av miljöavtrycksresultaten i förhållande till PEF-studiens syfte (t.ex. att identifiera försörjningskedjans problem och alternativ till lösningar). Urvalet av påverkanskategorier för miljöavtryck bör därför vara omfattande så att de täcker alla relevanta miljöfrågor relaterade till den berörda försörjningskedjan.

I tabell 2 finns en standardförteckning över påverkanskategorier för miljöavtryck och relaterade bedömningsmetoder som ska användas. (55) Närmare anvisningar om beräkning av dessa påverkningar finns i kapitel 6.

Tabell 2

Standardkategorier för miljöavtryck (med respektive kategoriindikator för miljöavtryckets påverkan) och modeller för påverkanskategori för miljöavtryck för PEF-studier

Påverkanskategori för miljöavtryck Modell för påverkansbedömning för miljöavtryck Kategoriindikator för miljöavtryckets påverkan Källa Klimatförändring Bern-modellen – globala uppvärmningspotentialer (GWP) över en tidshorisont på 100 år kg CO2-ekvivalent Mellanstatliga panelen för klimatförändringar, 2007 Nedbrytning av ozonskiktet EDIP-modell baserad på ozonnedbrytningspotentialerna (ODP) från Meteorologiska världsorganisationen (WMO) över en oändlig tidshorisont kg CFC-11 (56)-ekvivalent WMO, 1999 Ekotoxicitet i sötvattenmiljö USEtox-modell CTUe (komparativ toxisk enhet för ekosystem) Rosenbaum m.fl., 2008 Humantoxicitet – karcinogena effekter USEtox-modell CTUh (komparativ toxisk enhet för människor) Rosenbaum m.fl., 2008 Humantoxicitet – icke-karcinogena effekter USEtox-modell CTUh (komparativ toxisk enhet för människor) Rosenbaum m.fl., 2008 Partiklar/oorganiska ämnen som påverkar luftvägarna RiskPoll-modell kg PM2,5 (57)-ekvivalent Humbert, 2009 Joniserande strålning – effekter på människors hälsa Modell för effekter på människors hälsa kg U235-ekvivalenter (till luft) Dreicer m.fl., 1995 Fotokemisk ozonbildning LOTOS-EUROS-modell kg NMVOC (58)-ekvivalent Van Zelm m.fl., 2008, såsom tillämpat i ReCiPe-metoden Försurning AE-modellen (Accumulated Exceedance) mol H+-ekvivalent Seppälä m.fl.,2006; Posch m.fl., 2008 Eutrofiering – terrestrisk AE-modellen (Accumulated Exceedance) mol N-ekvivalent Seppälä m.fl.,2006; Posch m.fl., 2008 Eutrofiering – akvatisk Eutrend-modellen sötvatten: kg P-ekvivalent havsvatten: kg N-ekvivalent Struijs m.fl., 2009, såsom tillämpat i ReCiPe-metoden Resursutarmning – vatten Den schweiziska modellen för ekopoäng (ekoknapphet) m3 vatten som används i förhållande till lokal vattenbrist Frischknecht m.fl., 2008 Resursutarmning – mineral, fossil CML2002-modellen kg antimon-ekvivalent (Sb) van Oers m.fl., 2002 Landomvandling SOM-modellen (organiskt material i marken) kg (underskott) Milà i Canals m.fl., 2007

Beroende på produktsystem och avsedd tillämpning kan användarna av denna PEF-guide välja att använda en begränsad uppsättning påverkanskategorier för miljöavtryck. Om uteslutningar görs bör de motiveras med tillbörliga underlag, såsom t.ex. (förteckningen är inte uttömmande):

— Internationella koncensusförfaranden.

— Oberoende extern granskning.

— Flerpartsförfaranden.

— LCA-studier som har varit föremål för kollegial granskning.

— Screening (se avsnitt 5.2).

Krav för PEF-studier

Påverkanskategorierna för miljöavtryck bör vara omfattande så att de täcker alla relevanta miljöfrågor relaterade till den berörda produktförsörjningskedjan. För en PEF-studie ska alla specificerade standardkategorier för miljöavtryck och därmed sammanhörande specificerade modeller för påverkansbedömning för miljöavtryck tillämpas. Eventuella uteslutningar ska klart och tydligt dokumenteras, motiveras och redogöras för i PEF-rapporten och styrkas med lämpliga dokument.

Uteslutningarnas inverkan på slutresultatet, särskilt när det gäller begränsningar av jämförbarheten med andra PEF-studier, ska diskuteras i tolkningsdelen och rapporteras. Sådana uteslutningar är föremål för granskning.

Tilläggskrav för utarbetande av PEFCR-regler

PEFCR-reglerna ska specificera och motivera varje uteslutning av standardkategorierna för miljöpåverkan, särskilt sådana som är relaterade till jämförbarhetsaspekter.

4.5 Val av ytterligare miljöinformation i PEF-studien.

De relevanta potentiella miljöavtrycken från en produkt kan sträcka sig längre än de allmänt godtagna livscykelbaserade modellerna för påverkansbedömning för miljöavtryck. Det är viktigt att när det är möjligt beakta sådana miljöavtryck. Det kan t.ex. förekomma följder för den biologiska mångfalden till följd av ändrad markanvändning för en viss anläggning eller en viss verksamhet. Detta kan kräva att man tillämpar påverkanskategorier för miljöavtryck utöver dem som finns i standardförteckningen enligt denna PEF-guide eller t.o.m. använder ytterligare kvalitativa beskrivningar i fall där påverkan inte kan kopplas till försörjningskedjan på ett kvantitativt sätt. Sådana tilläggsmetoder ska ses som komplement till metoderna som anges i standardförteckningen över påverkanskategorier för miljöavtryck.

Vissa produkter produceras kanske i företag som ligger nära havet. Utsläppen från dem kan därför har direkt påverkan på havsvatten i stället för på sötvatten. Eftersom standarduppsättningen påverkanskategorier för miljöavtryck endast omfattar ekotoxicitet på grund av utsläpp till sötvatten, är det också viktigt att beakta utsläpp som hamnar direkt i havsvatten. Dessa ska införlivas på elementärnivån eftersom det för närvarande inte finns några bedömningsmodeller att tillgå för sådana utsläpp.

Ytterligare miljöinformation kan omfatta (icke-uttömmande förteckning):

(a) Materiallistans uppgifter.

(b) Möjligheterna till demontering, återvinning och återanvändning; resurseffektivitet.

(c) Användning av farliga ämnen.

(d) Bortskaffning av farligt/ofarligt avfall.

(e) Energiförbrukning.

(f) Plats- och anläggningsspecifik påverkan, t.ex. lokala effekter rörande försurning, eutrofiering och biologisk mångfald. Övrig relevant miljöinformation om berörda aktiviteter och/eller platser och om produktionens utflöden.

Krav för PEF-studier

Om standarduppsättningen påverkanskategorier för miljöavtryck eller standardmodellerna för påverkansbedömning inte täcker den utvärderade produktens potentiella miljöpåverkningar, ska alla relevanta (kvalitativa och kvantitativa) miljöaspekter också läggas till som ytterligare miljöinformation. Dessa ska dock inte ersätta de obligatoriska modellerna för standardkategorierna för miljöavtryck. De modeller som används för dessa tilläggskategorier ska anges klart och dokumenteras tillsammans med motsvarande indikatorer.

All ytterligare miljöinformation ska vara

— baserad på information som har styrkts och granskats eller verifierats enligt kraven i ISO 14020 och klausul 5 i ISO 14021:1999,

— specifik, korrekt och inte missledande,

— relevant för den berörda produktkategorin.

Uppgifter om utsläpp direkt till havsvatten ska anges som ytterligare miljöinformation (på inventeringsnivå).

Om den ytterligare miljöinformationen används som stöd för tolkning av en PEF-studie måste alla data som krävs för att få fram sådan information uppfylla samma kvalitetskrav som har fastställts för de data som används för beräkning av PEF-resultaten (se avsnitt 5.6 (59)).

Ytterligare miljöinformation ska endast gälla miljöfrågor. Information och anvisningar, t.ex. säkerhetsdatablad som inte är relaterade till produktens miljöprestanda ska inte utgöra del av en produkts miljöavtryck. Information relaterad till rättsliga krav ska inte heller ingå.

Tilläggskrav för utarbetande av PEFCR-regler

PEFCR-reglerna ska specificera och motivera ytterligare miljöinformation som ska ingå i PEF-studien. Sådan tilläggsinformation ska rapporteras separat från livscykelbaserade PEF-resultat, med alla metoder och antaganden klart dokumenterade. Den ytterligare miljöinformation som anges kan vara kvantitativ och/eller kvalitativ.

Ytterligare miljöinformation kan omfatta (icke-uttömmande förteckning):

— Övrig relevant miljöpåverkan från produktkategorin.

— Övriga relevanta tekniska parametrar som kan användas för bedömning av den berörda produkten och som ger möjlighet till jämförelser med andra produkter när det gäller produktens övergripande effektivitet. Sådana tekniska parametrar kan t.ex. gälla användningen av förnybar och icke-förnybar energi, användningen av förnybara och icke-förnybara bränslen, användningen av sekundära material, användningen av färskvattenresurser eller bortskaffningen av farligt och ofarligt avfall.

— Övriga relevanta metoder för att genomföra karakteriseringen (60) av flödena från resursanvändnings- och utsläppsprofilen, i fall där vissa karakteriseringsfaktorer (61) inte ingår i standardmetoden för vissa flöden (t.ex. grupper av kemikalier.

— Miljöindikatorer eller produktansvarsindikatorer (enligt GRI, Global Reporting Initiative).

— Livscykelns energiförbrukning per energikälla, med separat redovisning av förbrukningen av förnybar energi.

— Direkt energiförbrukning per primärenergikälla, med separat redovisning av användningen av förnybar energi för anläggningens grind.

— För grind till grind-faser, antalet rödlistade arter, enligt IUCN och nationella rödlistor, vilkas livsmiljö finns i områden som påverkas av verksamheten, sorterade enligt utrotningsrisk.

— Beskrivning av betydande påverkan av aktiviteter, produkter och tjänster på den biologiska mångfalden inom skyddade områden och områden med stark biologisk mångfald utanför skyddade områden.

— Totalvikten för avfall enligt avfallstyp och bortskaffningsmetod.

— Vikten för transporterat, importerat, exporterat eller behandlat avfall som bedöms vara farligt enligt Baselkonventionens bilagor I, II och III, och procentandelen avfall som transporteras internationellt.

4.6 Antaganden och begränsningar

Vid PEF-studier kan det förekomma flera begränsningar för hur analysen kan genomföras och därför kan det krävas vissa antaganden. Det kan t.ex. förekomma att generiska data (62) inte till fullo representerar vad som verkligen gäller för den berörda produkten och därför kanske måste anpassas.

Krav för PEF-studier

Alla begränsningar och antaganden ska rapporteras på ett öppet sätt.

Tilläggskrav för PEFCR-regler

PEFCR-reglerna ska ange produktkategorispecifika begränsningar och definition av de antaganden som krävs för att komma över begränsningarna.

5. SAMMANSTÄLLNING OCH REGISTRERING AV RESURSANVÄNDNINGS- OCH UTSLÄPPSPROFILEN

5.1 Allmänt

En inventering (profil) av alla inflöden/utflöden av material och energiresurser och utsläpp till luft, vatten och mark för produktens försörjningskedja ska sammanställas som en bas för modellering av produktens miljöavtryck. Denna profil kallas resursanvändnings- och utsläppsprofilen (63).

I idealfallet ska modellen för produktens försörjningskedja konstrueras med stöd av anläggnings- eller produktspecifika data (modellering av den exakta livscykeln med beskrivning av försörjningskedjan, användningsfasen och slutbehandlingsfasen, enligt det som är lämpligt). I praktiken och som allmän regel gäller att direkt insamlade och anläggningsspecifika data bör användas när det är möjligt. För processer där företaget inte har direkt tillgång till specifika data (bakgrundsprocesser) används i regel generiska data (64). Det är dock alltid god praxis att i möjligaste mån använda data som insamlats direkt av leverantörerna för de mest relevanta produkterna som levereras av dem, om inte generiska data är mer representativa eller lämpliga.

I resursanvändnings- och utsläppsprofilen ska följande klassificeringar (65) användas för de flöden som ingår:

— Elementärflöden, som enligt ISO 14040:2006, 3.12 är ”material eller energi som har hämtats från miljön och som utan föregående mänsklig förändring tillförs det studerade systemet, eller material eller energi som lämnar det studerade systemet och som återförs till miljön utan efterföljande mänsklig förändring”. Elementärflöden är t.ex. resurser som har utvunnits från naturen, eller utsläpp till luft, vatten eller mark som är direkt kopplade till karakteriseringsfaktorerna för påverkanskategorierna för miljöavtryck.

— Icke-elementära (eller komplexa) flöden, som är alla återstående inflöden (t.ex. el, material, transportprocesser) och utflöden (t.ex. avfall, samprodukter) i ett system, och som kräver ytterligare modellering för att omvandlas till elementärflöden.

Alla icke-elementära flöden i resursanvändnings- och utsläppsprofilen ska omvandlas till elementära flöden. Exempelvis avfallsflöden ska inte endast rapporteras som antalet kg hushållsavfall eller farligt avfall, utan ska också omfatta utsläpp till vatten, luft och mark till följd av behandlingen av fast avfall. Detta är nödvändigt för jämförbarheten mellan PEF-studier. Sammanställningen av resursanvändnings- och utsläppsprofilen är således klar när alla flöden uttrycks som elementärflöden.

TIPS: Det är värdefullt att dokumentera datainsamlingsprocessen med tanke på bättre datakvalitet i framtiden, förberedelserna för en kritisk granskning (66) och revideringen av framtida produktinventeringar i takt med att produktionsmetoderna ändras. För att se till att all relevant information dokumenteras kan det vara bra att i ett tidigt skede av inventeringsprocessen fastställa en plan för dataförvaltning (se bilaga II).

Sammanställning av resursanvändnings- och utsläppsprofilen i en PEF-studie kan göras genom ett tvåstegsförfarande, se figur 3. Det första steget är inte obligatoriskt, men rekommenderas starkt.

Figur 3

Tvåstegsförfarande för sammanställning av resursanvändnings- och utsläppsprofilen

Krav för PEF-studier

All resursanvändning och alla utsläpp som hör samman med de faser av livscykeln som omfattas av de definierade systemgränserna ska ingå i resursanvändnings- och utsläppsprofilen. Flödena ska delas upp i elementära flöden och icke-elementära (dvs. komplexa) flöden. Alla icke-elementära flöden i resursanvändnings- och utsläppsprofilen ska sedan omvandlas till elementära flöden.

5.2 Screening (rekommenderas)

En första fas av resursanvändnings- och utsläppsprofilen, kallad screening, rekommenderas starkt eftersom den bidrar till att fokusera datainsamlingen och datakvalitetsprioriteringarna för den resursanvändnings- och utsläppsprofil det gäller.

Krav för PEF-studier

Om screening genomförs (vilket rekommenderas starkt), ska tillgängliga specifika och generiska data användas i den mån de uppfyller datakvalitetskraven enligt avsnitt 5.6. Screeningen ska omfatta alla processer och aktiviteter som beaktas i resursanvändnings- och utsläppsprofilen. Alla uteslutningar ska motiveras klart och tydligt och omfattas av granskningsförfarandet, och deras inverkan på slutresultaten ska diskuteras.

I fråga om faser i försörjningskedjan för vilka kvantitativ påverkansbedömning för miljöavtryck inte planeras ska screeningen omfatta befintlig litteratur eller andra källor i syfte att ta fram kvalitativa beskrivningar av processer som kan vara av betydelse för miljön. Sådana kvalitativa beskrivningar ska läggas till som ytterligare miljöinformation.

Tilläggskrav för utarbetande av PEFCR-regler

PEFCR-reglerna ska specificera processer som ska ingå, samt kvaliteten på därtill hörande data och granskningskrav, som kan gå utöver det som anges i denna PEF-guide. Det ska också finnas specifikation av vilka processer som det krävs specifika data för, och för vilka processer generiska data tillåts eller krävs.

5.3 Dataförvaltningsplan (frivillig)

En dataförvaltningsplan kan vara ett användbart verktyg för förvaltning av data och spårning av förfarandet för sammanställning av produktens resursanvändnings- och utsläppsprofil.

En dataförvaltningsplan kan omfatta följande:

— En beskrivning av förfaranden för datainsamling.

— Datakällor.

— Beräkningsmetoder.

— Förfaranden för överföring, lagring och backup av data.

— Förfaranden för kvalitetskontroll och granskning av insamling, input och hantering av data, dokumentering av data och utsläppsberäkningar.

Ytterligare vägledning om metoder för utformning av en dataförvaltningsplan finns i bilaga II.

5.4 Data om resursanvändnings- och utsläppsprofil

Krav för PEF-studier

All resursanvändning och alla utsläpp som hör samman med de faser av livscykeln som omfattas av de definierade systemgränserna ska ingå i resursanvändnings- och utsläppsprofilen.

Följande element ska övervägas för införlivande i resursanvändnings- och utsläppsprofilen:

— Anskaffning och förbearbetning av råmaterial.

— Kapitalvaror: linjär avskrivning ska användas. Kapitalvarornas förväntade livslängd ska beaktas (inte den tid det tar att skriva ned varan till det ekonomiska bokföringsvärdet 0).

— Produktion.

— Distribution och lagring av produkten.

— Användningsfasen.

— Logistik.

— Slutbehandling.

Tilläggskrav för utarbetande av PEFCR-regler

PEFCR-reglerna bör innehålla ett eller flera exempel på sammanställning av resursanvändnings- och utsläppsprofilen, inklusive specifikationer av följande:

— Ämnesförteckningar för ingående aktiviteter och processer.

— Enheter.

— Nomenklatur för elementärflöden.

Dessa kan gälla en eller flera faser, processer eller aktiviteter i försörjningskedjan, i syfte att se till att datainsamlingen och rapporteringen är standardiserad. PEFCR-reglerna kan innehålla strängare datakrav för centrala faser uppströms, grind till grind (67) eller nedströms än de regler som definieras i denna PEF-guide.

För modelleringsprocesser och -aktiviteter inom kärnmodulen (dvs. fasen grind till grind) ska PEFCR-reglerna även specificera följande:

— Processer/aktiviteter som ingår.

— Specifikationer för sammanställning av data för centrala processer, inklusive genomsnittsdata för hela anläggningar.

— Alla anläggningsspecifika data som krävs för rapporteringen av ytterligare miljöinformation.

— Specifika krav på datakvalitet, t.ex. för mätning av specifika aktivitetsdata.

Om PEFCR-reglerna också kräver avvikelser från den normala systemgränsen vagga till grav (t.ex. om det krävs användning av gränsen vagga till grind), ska de specificera hur material- och energibalanserna i resursanvändnings- och utsläppsprofilen ska redovisas.

5.4.1 Anskaffning och förbearbetning av råmaterial (vagga till grind) (68)

Fasen för anskaffning och förbearbetning av råmaterial inleds när resurserna utvinns ur naturen och avslutas när produktkomponenterna kommer in (genom grinden till) anläggningen för tillverkning av produkten. Inom denna fas kan följande processer förekomma:

— Brytning och utvinning av resurser.

— Förbearbetning av alla materialinflöden till den berörda produkten, såsom följande: — Formning av metaller till tackor. — Rening av kol.

— Konvertering av återvunnet material.

— Fotosyntes för biogena material.

— Odling och skörd av träd eller grödor.

— Transport inom och mellan utvinnings- och förbearbetningsanläggningarna och till produktionsanläggningen.

5.4.2 Kapitalvaror

Exempel på kapitalvaror som ska omfattas är följande:

— Maskiner som används i produktionsprocesser.

— Byggnader.

— Kontorsutrustning.

— Transportfordon.

— Transportinfrastruktur.

Linjär avskrivning ska användas för kapitalvaror. Kapitalvarornas förväntade livslängd ska beaktas (inte den tid det tar att skriva ned varan till det ekonomiska bokföringsvärdet 0).

5.4.3 Produktion (68)

Produktionsfasen inleds när produktkomponenterna kommer till produktionsplatsen och avslutas när den färdiga produkten lämnar produktionsanläggningen. Exempel på produktionsrelaterade aktiviteter är följande:

— Kemisk bearbetning.

— Tillverkning.

— Transport av mellanprodukter mellan olika tillverkningsprocesser.

— Montering av materialkomponenter.

— Förpackning.

— Avfallshantering.

— Transport av anställda (om relevant).

— Affärsresor (om relevant).

5.4.4 Distribution och lagring av produkter (68)

Produkterna distribueras till användarna och kan lagras på olika punkter längs kedjan. Exempel på processer relaterade till distribution och lagring som ska införlivas är följande (icke-uttömmande förteckning):

— Inflöde av energi för belysning och uppvärmning av lager.

— Användning av köldmedier i lager och transportfordon.

— Bränsle som används i fordon.

5.4.5 Användningsfasen (68)

Användningsfasen inleds när konsumenten eller slutanvändaren övertar produkten och avslutas när produkten överlämnas för transport till återvinning eller avfallsbehandling. Exempel på processer i användningsfasen som ska tas med är följande (icke-uttömmande förteckning):

— Användnings- och konsumtionsmönster, plats, tidpunkt (dag/natt, sommar/vinter, vecka/veckoslut) och uppskattad användningslivslängd för produkterna.

— Transport till användningsplatsen.

— Kylning av användningsplatsen.

— Förberedelse för användning (t.ex. i mikrovågsugn).

— Resursförbrukning under användning (t.ex. tvättmedel, energi och vatten för en tvättmaskin).

— Reparation och underhåll av produkten under användningsfasen.

Användningsscenariot måste också innehålla uppgifter om huruvida användning av de berörda produkterna kan leda till ändringar i de system där de används. Energiförbrukande produkter kan t.ex. påverka energibehovet för uppvärmning eller kylning i en byggnad, eller vikten hos ett bilbatteri kan påverka bilens bränsleförbrukning. Följande källor för teknisk information om användningsscenariot bör beaktas (icke-uttömmande förteckning):

— Publicerade internationella standarder som innehåller vägledning och krav för utarbetande av scenarier för produktens användningsfas och scenarier för (dvs. beräkning av) dess livslängd.

— Publicerade nationella riktlinjer för utarbetande av scenarier för produktens användningsfas och scenarier för (dvs. beräkning av) dess livslängd.

— Publicerade branschriktlinjer för utarbetande av scenarier för produktens användningsfas och scenarier för (dvs. beräkning av) dess livslängd.

— Marknadsundersökningar eller andra uppgifter om marknaden.

Observera: Tillverkarens användningsrekommendationer (t.ex. tillagning i ugn vid en viss temperatur under en viss tid) kan i vissa fall användas som grund för att fastställa en produkts användningsfas. Det faktiska användningsmönstret kan dock avvika från rekommendationerna och bör då användas, i den mån informationen finns att tillgå.

Krav för PEF-studier

Om det inte finns någon metod för att fastställa produkters användningsfas i enlighet med de tekniker som anges i denna PEF-guide, ska den organisation som genomför studien bestämma principerna för fastställande av produkternas användningsfas. Det faktiska användningsmönstret kan dock avvika från rekommendationerna och bör då användas, i den mån informationen finns att tillgå. Relevanta effekter för andra system till följd av att produkterna används ska inkluderas.

Dokumentation om metoder och antaganden ska tillhandahållas. Alla relevanta antaganden för användningsfasen ska dokumenteras.

Tilläggskrav för utarbetande av PEFCR-regler

PEFCR-reglerna ska specificera följande:

— De scenarier för användningsfasen som i förekommande fall ingår i studien.

— Den tidsomfattning som användningsfasen antas gälla.

5.4.6 Modelleringslogistik för den analyserade produkten

Till de viktiga parametrar som bör eller ska (beroende på fall, se nedan,) beaktas för modelleringen av transporter hör följande:

1. Transporttyp: Typen av transport, t.ex. landtransport (lastfordon, järnväg, rör), vattentransport (fartyg, färja, pråm) eller flygtransport.

2. Fordonstyp och bränsleförbrukning: Typen av fordon per transporttyp ska beaktas, likaså bränsleförbrukningen vid full last och utan last. En justering ska tillämpas rörande förbrukningen för ett fullt lastat fordon jämfört med lastningsgraden (69).

3. Lastningsgrad: Miljöpåverkningarna är direkt kopplade till den berörda lastningsgraden, som därför ska beaktas.

4. Antalet tomma returresor: antalet tomma returresor (dvs. förhållandet mellan det avstånd som har avverkats för att ta in nästa last efter lossning av produkten och det avstånd som avverkats för att transportera produkten) ska beaktas när så är tillämpligt och relevant. Det antal kilometer som det tomma fordonet har avverkat ska allokeras till produkten. Specifika värden ska tas fram per land och per typ av transporterad produkt.

5. Transportavstånd: Transportavstånden ska dokumenteras med tillämpning av de genomsnittliga transportavstånd som är specifika för det aktuella sammanhanget.

6. Allokering av påverkan från transport: En fraktion av påverkningarna från transporter ska fördelas till analysenheten (den berörda produkten) på grundval av den lastbegränsande faktorn. Följande modelleringsprinciper bör beaktas: — Varutransport: tid eller avstånd OCH vikt eller volym (eller i särskilda fall antalet kollin eller pallar) för det gods som transporteras: a) Om högsta tillåtna vikt nås innan fordonet har nått sin maximala fysiska last, dvs. 100 % av volymen (produkter med hög densitet), ska allokeringen grundas på de transporterade produkternas vikt. b) Om fordonet lastas till 100 % av volymen men lasten inte når upp till högsta tillåtna vikt (produkter med låg densitet) ska allokeringen grundas på de transporterade produkternas volym. — Persontransport: tid eller avstånd. — Personalens affärsresor: tid, avstånd eller ekonomiskt värde.

7. Bränsleproduktion: Bränsleproduktionen ska beaktas. Standardvärden för bränsleproduktion finns t.ex. i den europeiska referensdatabasen för livscykelanalys (European Reference Life Cycle Database, ELCD) (70).

8. Infrastruktur: transportinfrastrukturen för landsväg, järnväg och vattenväg bör beaktas.

9. Resurser och verktyg: mängden och typen för ytterligare resurser och verktyg som behövs för logistiken, t.ex. lyftkranar och transportband, bör beaktas.

Krav för PEF-studier

De transportparametrar som ska beaktas är transporttyp, fordonstyp och bränsleförbrukning, lastningsgrad, antalet tomma returer (om relevant), transportavstånd, allokering för varutransport på grundval av någon lastbegränsande faktor (vikten för högdensitetsprodukter och volymen för lågdensitetsprodukter) och bränsleproduktion.

De transportparametrar som bör beaktas är transportinfrastruktur, ytterligare resurser och verktyg såsom kranar och transportband, allokering för persontransport på grundval av tid eller avstånd, allokering för personalens affärsresor på grundval av tid, avstånd eller ekonomiskt värde.

Transportpåverkan ska uttryckas som standardreferensenheter, dvs. tonkilometer för varor och personkilometer för passagerartransport. Alla avvikelser från dessa standardreferensenheter ska motiveras och rapporteras.

Miljöpåverkan av transport ska beräknas genom att multiplicera påverkan per referensenhet för varje fordonstyp med följande:

a) För varor: avstånd och last.

b) För personer: avstånd och antalet personer på grundval av de definierade transportscenarierna.

Tilläggskrav för utarbetande av PEFCR-regler

PEFCR-reglerna ska specificera de eventuella transport-, distributions- och lagringsscenarier som ska ingå i studien.

5.4.7 Slutbehandling (71)

Slutbehandlingsfasen inleds när användaren gör sig av med produkten och avslutas när produkten återförs till naturen som en avfallsprodukt eller tillförs till en annan produkts livscykel (återvunnet inflöde). Exempel på slutbehandlingsprocesser som ska ingå i PEF-studien är följande:

— Insamling och transport av uttjänta produkter och förpackningar.

— Demontering av komponenter.

— Fragmentering och sortering.

— Konvertering till återvunnet material.

— Kompostering eller annan behandlingsmetod för organiskt material.

— Avfallsdumpning.

— Förbränning och bortskaffande av bottenaska.

— Deponering och drift och underhåll av deponier.

— Transport till slutbehandlingsanläggningar.

Eftersom det inte alltid finns information om exakt vad som kommer att hända vid produktens slutfas, ska slutbehandlingsscenarier definieras.

Krav för PEF-studier

Avfallsflöden som uppstår från processer som omfattas av systemgränserna ska modelleras till nivån för elementärflöden.

Tilläggskrav för utarbetande av PEFCR-regler

Eventuella slutbehandlingsscenarier ska definieras i PEFCR-reglerna. Dessa scenarier ska grundas på aktuell praxis, teknik och data (året för analysen).

5.4.8 Redovisning av elanvändning (inbegripet användning av förnybar energi)

El från nätet som förbrukas uppströms eller inom den definierade PEF-gränsen ska modelleras så exakt som möjligt, och leverantörsspecifika data ska ges företräde. Om (en del av) elen är förnybar är det viktigt att se till att inget redovisas dubbelt. Leverantören ska därför garantera att den el som levereras för tillverkning av produkten faktiskt har genererats från förnybara källor och att den inte säljs till någon annan organisation (ursprungsgaranti för förnybar el (72)).

Krav för PEF-studier

För el från nätet som förbrukas uppströms eller inom den definierade PEF-gränsen ska leverantörsspecifika data användas, om sådana finns att tillgå. Om leverantörsspecifika data inte finns att tillgå ska landsspecifika data om förbrukningsmix användas för det land där livscykelns faser sker. För el som förbrukas under produkternas användningsfas ska energimixen återspegla försäljningsförhållandet mellan länder eller regioner. Om sådana data inte finns att tillgå ska den genomsnittliga förbrukningsmixen i EU eller en för övrigt mest representativ mix användas.

Det ska finnas garanti för att den förnybara elen (och med den förknippad påverkan) från nätet som förbrukas uppströms eller inom den definierade PEF-gränsen inte räknas dubbelt. Ett utlåtande från leverantören ska ingå som bilaga till PEF-rapporten, med intygande om att den el som levereras faktiskt har genererats från förnybara källor och att den inte säljs till någon annan organisation.

5.4.9 Ytterligare faktorer att beakta vid sammanställning av resursanvändnings- och utsläppsprofilen

Upptag och utsläpp av biogent kol

Kol tas upp från atmosfären t.ex. när träd växer (karakteriseringsfaktor (73) -1 CO2-eq. för global uppvärmning), och frisläpps vid förbränning av ved (karakteriseringsfaktor +1 CO2-eq för global uppvärmning).

Krav för PEF-studier

Upptag och utsläpp av biogent kol ska hållas separerade i resursanvändnings- och utsläppsprofilen (74).

Direkt förändring av markanvändningen (påverkan på klimatförändring): effekterna av en förändring av markanvändningen på klimatförändringen beror främst på ändringar i markens kollager. Direkt förändring av markanvändning innebär att markanvändningen ändras från en typ till en annan i fråga om ett enskilt marktäcke. Det kan förekomma ändringar av kollager i just den marken, men inga ändringar uppstår i ett annat system. Närmare uppgifter finns i bilaga VI.

Indirekt förändring av markanvändning (påverkan på klimatförändring): effekterna av en förändring av markanvändningen på klimatförändringen beror främst på ändringar i markens kollager. Indirekt förändring av markanvändning innebär att viss ändring av markanvändning leder till förändringar utanför systemgränserna, dvs. i andra typer av markanvändning. Eftersom det inte finns någon överenskommen metod avseende indirekt förändring av markanvändning inom ramen för ska indirekt förändring av markanvändning inte tas med i beräkningen av påverkanskategorin för växthusgaser i PEF.

Krav för PEF-studier

Utsläpp av växthusgaser till följd av direkta förändringar av markanvändning ska fördelas på varor/tjänster i) 20 år efter förändringen skedde eller ii) en enda skördeperiod från utvinning av den produkt som utvärderas (även om den är längre än 20 år) (75) och den längsta perioden ska väljas. Närmare uppgifter finns i bilaga VI. Utsläpp av växthusgaser från indirekt förändring av markanvändning ska inte beaktas, om inte PEFCR-regler utryckligen kräver det. I så fall ska indirekt förändring av markanvändning rapporteras separat som ytterligare miljöinformation, men ska inte tas med i beräkningen av påverkanskategorin för växthusgaser.

Beaktande av generering av förnybar energi

Energi kan produceras från förnybara källor inom gränserna för det system som utvärderas. Om produktionen av förnybar energi överskrider den mängd som förbrukas inom den definierade systemgränsen och en mängd därför t.ex. skickas till elnätet, kan detta endast krediteras den berörda produkten om krediten inte redan har beaktats i andra sammanhang. Det krävs dokumentation (t.ex. ursprungsgaranti för produktion av förnybar el (76)) för att styrka om krediten beaktas eller inte vid beräkningen.

Krav för PEF-studier

Krediter som hör samman med förnybar energi som genererats av systemgränsen ska beräknas med avseende på det korrigerade genomsnittet (dvs. genom att dra av den externt tillförda mängden förnybar energi) för förbrukningsmixen på landsnivå för det land till vilket energin tillförs. Om sådana data inte finns att tillgå ska den korrigerade genomsnittliga förbrukningsmixen i EU eller en för övrigt mest representativ mix användas. Om det inte finns data att tillgå om korrigerade mixer ska okorrigerade genomsnittsmixer användas. Det ska öppet rapporteras om vilka energimixer som används för beräkningen av vinster och huruvida dessa har korrigerats eller inte.

Beaktande av tillfällig (kol)lagring och fördröjda utsläpp

Tillfällig kollagring sker när en produkt "minskar utsläppen av växthusgaser till atmosfären" eller skapar "negativa utsläpp", genom att avlägsna och lagra kol under en begränsad tid.

Fördröjda utsläpp är utsläpp som släpps ut över tid, t.ex. genom långa användnings- och bortskaffandefaser, i motsats till ett enda utsläpp vid tidpunkten t.

Detta kan illustreras med ett exempel: Om en trämöbel har en livstid på 120 år, lagras kol under dessa 120 år och utsläpp till följd av bortskaffande, förbränning eller slutbehandling av möbeln fördröjs med 120 år. CO2 tas upp för produktionen av trämöbeln, lagras i 120 år och släpps ut när möbeln bortskaffas eller förbränns vid dess slutfas. CO2 lagras i 120 år och de fördröjda CO2-utsläppen uppstår först efter 120 år (i slutet av möbelns livstid) i stället för nu.

Krav för PEF-studier

Krediter som hör samman med tillfällig (kol)lagring eller fördröjda utsläpp ska inte beaktas vid beräkning av de normala påverkanskategorierna för miljöavtryck. De kan dock tas med som ytterligare miljöinformation. Likaså ska de läggas till som ytterligare miljöinformation om detta specificeras i en PEFCR-regel.

5.5 Nomenklatur för resursanvändnings- och utsläppsprofilen

Vid genomförande av PEF-studier ska nomenklatur och egenskaper för ett givet flöde i resursanvändnings- och utsläppsprofilen kontrolleras mot nomenklaturen och angivna egenskaper i ILCD-handboken (International Reference Life Cycle Data System, ILCD) (77).

Krav för PEF-studier

Alla relevanta resursanvändningar och utsläpp som hör samman med de livscykelfaser som ingår i de definierade systemgränserna ska dokumenteras med nomenklatur och egenskaper enligt ILCD (74), enligt bilaga IV.

Om nomenklaturen och egenskaperna för ett givet flöde inte finns i ILCD-handboken, ska den som gör utvärderingen skapa en lämplig nomenklatur och dokumentera flödesegenskaperna.

5.6 Datakvalitetskrav

I detta avsnitt beskrivs hur datakvaliteten ska bedömas. Det finns sex fastslagna kvalitetskriterier för PEF-studier, av vilka fem gäller data och ett gäller metoden. Dessa sammanfattas i. Representativiteten (teknisk, geografisk och tidsrelaterad) anger i vilken mån de utvalda processerna och produkterna återges i det analyserade systemet. När de processer och produkter som representerar det analyserade systemet väljs ut, och resursanvändnings- och utsläppsprofilen inventeras, utvärderas genom fullständighetskriteriet i vilken mån resursanvändnings- och utsläppsprofilen för dessa processer och produkter omfattar samtliga utsläpp och resurser för dessa processer och produkter.

Utöver dessa kriterier ingår ytterligare tre aspekter i kvalitetsbedömningen – granskning, dokumentation (överensstämmelse med ILCD-formatet) och överensstämmelse med ILCD-nomenklaturen. De tre senare ingår inte i den semikvantitativa bedömningen av datakvaliteten enligt beskrivningen nedan. De ska dock ändå uppfyllas.

Tabell 3

Datakvalitetskriterier, dokumentation, nomenklatur och granskning

Data — Teknisk representativitet (78) — Geografisk representativitet (79) — Tidsrelaterad representativitet (80) — Fullständighet — Parameterosäkerhet (81) — Metodens lämplighet och överensstämmelse (82) (kraven enligt tabell 7 ska gälla till slutet av år 2015. Från och med 2016 krävs full överensstämmelse med PEF-metoden). Dokumentation — Överensstämmelse med ILCD-formatet Nomenklatur — Överensstämmelse med ILCD nomenklatur (t.ex. användning av ILCD-referenserna för elementära flöden för IT-kompatibla inventeringar) Granskning — Granskning av en kvalificerad granskare (se kapitel 8): — Separat granskningsrapport





Tabell 4

Översikt över kraven på datakvalitet och bedömning av datakvaliteten

Minimikrav på datakvalitet Typ av datakvalitetsbedömning som krävs Data som står för minst 70 % av bidragen till varje påverkanskategori för miljöavtryck Övergripande ”god” datakvalitet (DQR ≤ 3,0) Semikvantitativ baserad på Tabell 5 Data som står för 20–30 % av bidragen till varje påverkanskategori för miljöavtryck Övergripande ”rimlig” datakvalitet Kvalitativ expertbedömning (tabell 7 kan användas som stöd för expertbedömningen). Ingen kvantifiering krävs. Data som används för approximeringar och ifyllnad av identifierade luckor (inte mer än 10 % av bidraget till var och en påverkanskategori för miljöavtryck) Bästa tillgängliga data Kvalitativ expertbedömning (tabell 7 kan användas som stöd för expertbedömningen).

Semikvantitativ bedömning av datakvaliteten

I Tabell 5 finns en översikt av de kriterier som används för semikvantitativ bedömning av datakvaliteten, och i Tabell 6 och motsvarande formler beskrivs de kriterier som ska användas för semikvantitativ bedömning av datakvaliteten. I bilaga VII finns ett exempel på datakvalitetskrav för intermediära pappersprodukter.

Tabell 5

Kriterier för semikvantitativ bedömning av övergripande datakvalitet hos datauppsättningar avseende livscykelinventering som används i miljöavtrycksstudien.

Kvalitetsnivå Kvalitetsklassificering Definition Fullständighet Metodens lämplighet och överensstämmelse Tidsrelaterad representativitet Teknisk representativitet Geografisk representativitet Parameterosäkerhet Ska bedömas med avseende på täckningen för varje påverkanskategori för miljöavtryck och i jämförelse med en hypotetisk idealisk datakvalitet De använda LCI-metoderna och metodvalen (t.ex. allokering, substitution osv.) stämmer överens med datauppsättningens syfte och omfattning, särskilt uppsättningens avsedda tillämpningar som beslutsstöd. Metoderna tillämpas också konsekvent för alla data (83). I vilken mån datauppsättningen återspeglar systemets särskilda förutsättningar med avseende på tid, åldern för data och eventuella bakomliggande datauppsättningar. Anmärkning: År som avses (och, om tillämpligt, skillnader inom ett år eller en dag). I vilken mån datauppsättningen återspeglar den faktiska berörda populationen när det gäller teknik, inklusive eventuella bakomliggande datauppsättningar. Anmärkning: Tekniska egenskaper inklusive driftsbetingelser. I vilken mån datauppsättningen återspeglar den faktiska berörda populationen när det gäller geografi, inklusive eventuella bakomliggande datauppsättningar. Anmärkning: För en given plats/anläggning, region, land, marknad, kontinent osv. Kvalitativ expertbedömning eller relativ standardavvikelse som procent om en Monte Carlo-simulering används. Anmärkning: Osäkerhetsbedömningen gäller endast resursanvändnings- och utsläppsdata; den täcker inte påverkansbedömning för miljöavtryck. Mycket god 1 Uppfyller kriteriet i mycket hög grad, ingen förbättring krävs. Mycket god fullständighet (≥ 90 %) Uppfyller fullt ut alla krav i PEF-guiden Fallspecifik Fallspecifik Fallspecifik Mycket låg osäkerhet Mycket låg osäkerhet (≤ 10 %) God 2 Uppfyller kriteriet i hög grad, ingen betydande förbättring krävs. God fullständighet (80 % till 90 %) Bokföringsorienterad (84) processbaserad metod OCH följande tre metodkrav enligt PEF-guiden uppfylls: — Hantering av multifunktionalitet. — Modellering av slutbehandling. — Systemgräns Fallspecifik Fallspecifik Fallspecifik Låg osäkerhet Låg osäkerhet (10–20 %) Rimlig 3 Uppfyller kriteriet i acceptabel grad, men förbättringar krävs. Rimlig fullständighet (70 % till 80 %) Bokföringsorienterad processbaserad metod OCH två av följande tre metodkrav enligt PEF-guiden uppfylls: — Hantering av multifunktionalitet. — Modellering av slutbehandling. — Systemgräns Fallspecifik Fallspecifik Fallspecifik Rimlig osäkerhet Rimlig osäkerhet (20–30 %) Svag 4 Uppfyller inte kriteriet i tillräcklig grad. Kräver förbättring. Svag fullständighet (50 % till 70 %) Bokföringsorienterad processbaserad metod OCH ett av följande tre metodkrav enligt PEF-guiden uppfylls: — Hantering av multifunktionalitet. — Modellering av slutbehandling. — Systemgräns Fallspecifik Fallspecifik Fallspecifik Hög osäkerhet Hög osäkerhet (30–50 %) Mycket svag 5 Uppfyller inte kriteriet. Väsentlig förbättring krävs ELLER kriteriet har inte bedömts/granskats eller kvaliteten kunde inte verifieras eller är okänd. Mycket svag eller okänd fullständighet (< 50 %) Bokföringsorienterad processbaserad metod MEN inget av följande tre metodkrav enligt PEF-guiden uppfylls: — Hantering av multifunktionalitet. — Modellering av slutbehandling. — Systemgräns Fallspecifik Fallspecifik Fallspecifik Mycket hög osäkerhet Mycket hög osäkerhet (> 50 %)

Den övergripande datakvaliteten ska beräknas genom att summera kvalitetsklassificeringen för vart och ett kvalitetskriterium och dividera med totala antalet kriterier (dvs. sex). Resultaten från klassificeringen av datakvalitet (DQR) används för att identifiera motsvarande kvalitetsnivå i tabell 6. Beräkningen görs enligt formula 1:

Formula 1

— DQR:

Datauppsättningens datakvalitetsklassificering

— TeR:

Teknisk representativitet

— GR:

Geografisk representativitet

— TiR:

Tidsrelaterad representativitet

— C:

Fullständighet

— P:

Precision/osäkerhet

— M:

Metodens lämplighet och överensstämmelse

Formula 1 ska användas för att identifiera den övergripande datakvalitetsnivån enligt datakvalitetsresultaten.

Tabell 6

Övergripande datakvalitetsnivå enligt datakvalitetsklassificeringen

Övergripande datakvalitetsklassificering (DQR) Övergripande datakvalitetsnivå ≤ 1,6 Utmärkt kvalitet 1,6 till 2,0 Mycket god kvalitet 2,0 till 3,0 God kvalitet 3 till 4,0 Rimlig kvalitet > 4 Svag kvalitet





Tabell 7

Exempel på semikvantitativ bedömning av datakvalitet som krävs för centrala datauppsättningar för livscykelinventering.

Process: färgning





Kvalitetsnivå Kvalitetsklassificering Definition Fullständighet Metodens lämplighet och överensstämmelse Tidsrelaterad representativitet Teknisk representativitet Geografisk representativitet Parameterosäkerhet (relativ standardavvikelse som procent om Monte Carlo-simulering används, annars kvalitativ expertbedömning) Mycket god 1 Uppfyller kriteriet i mycket hög grad, ingen förbättring krävs. Mycket god fullständighet (≥ 90 %) Uppfyller fullt ut alla krav i PEF-guiden 2009–2012 Diskontinuerlig med färgningsmaskiner med luftflöde Centraleuropeisk mix Mycket låg osäkerhet (≤ 10 %) God 2 Uppfyller kriteriet i hög grad, ingen betydande förbättring krävs. God fullständighet (80 % till 90 %) Bokföringsorienterad processbaserad metod OCH följande tre metodkrav enligt PEF-guiden uppfylls: — Hantering av multifunktionalitet — Modellering av slutbehandling — Systemgräns 2006–2008 T.ex. ”Förbrukningsmix i EU: 30 % semikontinuerlig, 50 % uppdragsfärgning och 20 % kontinuerlig färgning” EU 27-mix; UK, DE; IT; FR Låg osäkerhet (10–20 %) Rimlig 3 Uppfyller kriteriet i acceptabel grad, men förbättringar krävs. Rimlig fullständighet (70 % till 80 %) Bokföringsorienterad processbaserad metod OCH följande tre metodkrav enligt PEF-guiden uppfylls: — Hantering av multifunktionalitet — Modellering av slutbehandling Följande metodkrav enligt PEF-guiden uppfylls dock inte: — Systemgräns 1999–2005 T.ex. ”Produktionsmix i EU: 35 % semikontinuerlig, 40 % uppdragsfärgning och 25 % kontinuerlig färgning” Skandinaviska Europa, övriga EU-27-länder Rimlig osäkerhet (20–30 %) Svag 4 Uppfyller inte kriteriet i tillräcklig grad. Kräver förbättring. Svag fullständighet (50 % till 75 %) Bokföringsorienterad processbaserad metod OCH följande metodkrav enligt PEF-guiden uppfylls: — Hantering av multifunktionalitet Följande två metodkrav enligt PEF-guiden uppfylls dock inte: — Modellering av slutbehandling — Systemgräns 1990–1999 T.ex. ”Uppdragsfärgning” Mellanöstern, USA, Japan Hög osäkerhet (30–50 %) Mycket svag 5 Uppfyller inte kriteriet. Väsentlig förbättring krävs ELLER kriteriet har inte bedömts/granskats eller kvaliteten kunde inte verifieras eller är okänd. Mycket svag eller okänd fullständighet (< 50 %) Bokföringsorienterad processbaserad metod MEN inget av följande tre metodkrav enligt PEF-guiden uppfylls: — Hantering av multifunktionalitet — Modellering av slutbehandling — Systemgräns < 1990, okänd Kontinuerlig färgning, annan, okänd Annan, okänd Mycket hög osäkerhet (> 50 %)

Krav för PEF-studier:

Datakvalitetskraven måste uppfyllas i PEF-studier avsedda för extern kommunikation, dvs. B2B och B2C. För PEF-studier (som gör anspråk på att överensstämma med denna PEF-guide) avsedda för interna tillämpningar, bör de specificerade datakvalitetskraven uppfyllas (som rekommendation) men det är inte obligatoriskt. Alla avvikelser från kraven ska dokumenteras. Datakvalitetskraven gäller både specifika (85) och generiska data (86).

Följande sex kriterier ska användas för semikvantitativ bedömning av datakvalitet vid PEF-studier: teknisk representativitet, geografisk representativitet, tidsrelaterad representativitet, fullständighet, parameterosäkerhet och metodens lämplighet.

Vid den frivilliga screeningen måste data som bidrar till minst 90 % av den påverkan som uppskattas för varje påverkanskategori för miljöavtryck få minst datakvalitetsresultatet ”rimlig” vid den kvalitativa expertbedömningen.

I den slutliga resursanvändnings- och utsläppsprofilen ska, i fråga om processer eller aktiviteter som står för minst 70 % av bidragen till varje påverkanskategori för miljöavtryck, både specifika och generiska data nå upp till minst en övergripande nivå på ”god kvalitet” (tröskeln på 70 % har valts för att balansera målet om en robust bedömning med behovet av att bedömningen är genomförbar och uppnåelig). En semikvantitativ bedömning av datakvaliteten ska genomföras och rapporteras för dessa processer. Minst två tredjedelar av återstående 30 % (dvs. 20–30 %) ska modelleras med data vars kvalitet är minst ”rimlig”. Data som inte minst når upp till rimlig kvalitet ska inte stå för mer än 10 % bidrag till varje påverkanskategori för miljöavtryck.

Datakvalitetskraven på teknisk, geografisk och tidsrelaterad representativitet ska omfattas av granskning som en del av PEF-studien. Datakvalitetskraven på fullständighet, metodens lämplighet och överensstämmelse samt parameterosäkerhet bör uppfyllas genom att generiska data endast tas från datakällor som uppfyller kraven enligt denna PEF-guide.

Vad gäller datakvalitetskriteriet ”metodens lämplighet och överensstämmelse” ska kraven enligt tabell 6 gälla till slutet av år 2015. Från och med 2016 krävs full överensstämmelse med PEF-metoden.

Kvalitetsbedömningen av generiska data ska göras på nivån för inflöden (t.ex. inköpt papper som används i ett tryckeri) medan kvalitetsbedömningen av specifika data ska göras på nivån för en enskild process eller aggregerad process eller på nivån för enskilda inflöden.

Tilläggskrav för utarbetande av PEFCR-regler

PEFCR-reglerna ska ge ytterligare vägledning om datakvalitetsbedömningens resultat för produktkategorin, med avseende på tidsrelaterad, geografisk och teknisk representativitet. De ska t.ex. specificera vilka datakvalitetsresultat rörande tidsrelaterad representativitet som bör fördelas till en datauppsättning som representerar ett givet år.

PEFCR-reglerna kan innehålla ytterligare kriterier för bedömningen av datakvalitet (i jämförelse med standardkriterierna).

De kan också specificera strängare kvalitetskrav, om detta är lämpligt för den berörda produktkategorin. Dessa krav kan inbegripa följande:

— Aktiviteter och processer grind till grind.

— Uppströms- eller nedströmsfaser.

— Centrala aktiviteter i försörjningskedjan för produktkategorin.

— Centrala aktiviteter i påverkanskategorier för produktkategorins miljöavtryck.

Exempel på bestämning av datakvalitetsresultat

Komponent Uppnådd kvalitetsnivå Motsvarande kvalitetsresultat Teknisk representativitet (TeR) god 2 Geografisk representativitet (GR) god 2 Tidsrelaterad representativitet (TiR) rimlig 3 Fullständighet (C) god 2 Parameterosäkerhet (P) god 2 Metodens lämplighet och överensstämmelse (M) god 2

Ett DQR-värde på 2,2 motsvarar ett övergripande resultat på god kvalitet.

5.7 Insamling av specifika data

I detta avsnitt beskrivs insamling av specifika data, dvs. data som mäts direkt eller insamlas såsom representativa för aktiviteter vid en specifik anläggning eller uppsättning av anläggningar. Dessa data bör omfatta processernas alla kända in- och utflöden. Inflöden är t.ex. energi, vatten, material osv. Utflöden är produkterna, samprodukter (87) och utsläpp. Utsläppen kan delas in i fyra kategorier: utsläpp till luft, vatten och mark och utsläpp i form av fast avfall. Specifika data kan insamlas, mätas eller beräknas med användning av aktivitetsdata (88) och relaterade utsläppsfaktorer. Här bör noteras att utsläppsfaktorer kan härledas från generiska data, beroende på datakvalitetskraven.

Datainsamling – mätningar och anpassade frågeformulär

De mest representativa datakällorna för specifika processer är mätningar som görs direkt på processen eller som fås från verksamhetsutövare genom intervjuer eller frågeformulär. Dessa data kan kräva skalning, aggregering eller andra former av matematisk behandling för att anpassas till analysenheten och processens referensflöde.

Typiska källor för specifika data är följande:

— Förbrukningsdata på process- eller anläggningsnivå.

— Fakturor och ändringar i varulager/inventering.

— Utsläppsmätningar (mängder och koncentrationer för utsläpp från gas och avloppsvatten).

— Sammansättningen hos produkter och avfall.

— Avdelningar eller enheter som sköter upphandling och försäljning.

Krav för PEF-studier

Specifika data (89) ska insamlas för alla förgrundsprocesser och bakgrundsprocesser, enligt det som är lämpligt (90). Om däremot generiska data är mer representativa eller lämpligare än specifika data när det gäller förgrundsprocesser (måste motiveras och rapporteras), ska generiska data också användas för förgrundsprocesserna.

Tilläggskrav för utarbetande av PEFCR-regler

PEFCR-reglerna ska innehålla följande:

1. Specifikation av vilka processer specifika data ska insamlas för.

2. Specifikation av kraven för insamling av specifika data.

3. Definition av datainsamlingskraven för varje anläggning i fråga om följande: — Faser som avses och datainsamlingens omfattning. — Var datainsamlingen görs (inrikes, internationellt, specifika anläggningar osv.). — Datainsamlingens tidsperiod (år, årstid, månad osv.). — Om platsen och tidsperioden för datainsamlingen måste begränsas till ett visst urval, ska detta motiveras och det ska styrkas att insamlade data ger ett tillräckligt underlag.

5.8 Insamling av generiska data

Med generiska data avses data som inte grundar sig på direkta mätningar eller beräkningar av berörda processer i systemet. Generiska data kan vara sektorsspecifika, dvs. specifika för den sektor som PEF-studien gäller, eller de kan gälla flera sektorer. Exempel på generiska data är följande:

— Data från litteraturen eller vetenskapliga artiklar.

— Branschens genomsnittsdata om livscykel från databaser med livscykeldata, rapporter från branschsammanslutningar, statlig statistik osv.

Källor för generiska data

Generiska data bör om möjligt tas från de datakällor som anges i denna PEF-guide. Återstående generiska data bör helst tas från följande källor:

— Databaser som tillhandahålls av internationella statliga organisationer (t.ex. FAO, Unep).

— Landsspecifika nationella statliga LCI-databasprojekt (för data som är specifika för värdlandets databas).

— Nationella statliga LCI-databasprojekt.

— Övriga tredje parts LCI-databaser.

— Kollegialgranskad litteratur.

Övriga tänkbara källor för generiska data kan också finnas t.ex. bland resurserna på webbplatsen för European Platform on LCA (91). Om de data som behövs inte finns att tillgå i de källor som förtecknas ovan, kan andra källor användas.

Krav för PEF-studier

Generiska data bör endast användas för processer i bakgrundssystemet, om inte (generiska data) är mer representativa eller lämpliga än specifika data för förgrundsprocesserna – i sådana fall ska generiska data även användas för förgrundssystemet. I mån av tillgänglighet ska sektorsspecifika generiska data användas i stället för generiska data som omfattar flera sektorer. Alla generiska data ska uppfylla de krav på datakvalitet som specificeras i detta dokument. Datakällorna ska dokumenteras klart och tydligt och rapporteras i PEF-rapporten.

Som generiska data bör, om möjligt, följande användas (förutsatt att datakvalitetskraven i denna PEF-guide uppfylls):

— Data som tagits fram enligt kraven i de relevanta PEFCR-reglerna.

— Data som tagits fram enligt kraven för PEF-studier.

— Datanätverket med en europeisk referensdatabas för livscykelanalys (European Reference Life Cycle Data System, ELCD) (92) (med företräde för datauppsättningar som till fullo överensstämmer med ELCD-datanätverket jämfört med uppsättningar som endast uppfyller minimikraven).

— European Reference Life Cycle Database (ELCD) (93) (europeisk referensdatabas för livscykelanalys).

Tilläggskrav för PEFCR-regler:

PEFCR-reglerna ska specificera följande:

— I vilka fall användningen av generiska data tillåts som en approximation för ett ämne för vilket det inte finns specifika data att tillgå.

— Vilken nivå som krävs för likvärdigheter mellan det berörda ämnet och det generiska ämnet.

— Kombinationen av flera än en uppsättning generiska data, om nödvändigt.

5.9 Hantering av återstående luckor eller avsaknaden av processdata

Dataluckor uppstår när det inte finns specifika eller generiska data som är tillräckligt representativa för den givna processen i produktens livscykel. För de flesta processer där data saknas bör det vara möjligt att få tillräcklig information för att underbygga en rimlig uppskattning av de data som saknas. Det bör därför endast finnas få eller inga dataluckor i den slutliga resursanvändnings- och utsläppsprofilen. Information som saknas kan gälla olika typer av information med olika egenskaper, och därför varierar principerna för hur de kan lösas.

Dataluckor kan förekomma om

— data inte finns för ett specifikt inflöde eller en specifik produkt, eller

— data finns för en liknande process, men — data har genererats i en annan region, — data har genererats med användning av en avvikande teknik, — data har genererats under en annan tidsperiod.

Krav för PEF-studier

Eventuella dataluckor ska fyllas med hjälp av bästa tillgängliga generiska eller extrapolerade data (94). Bidraget från sådana data (inklusive luckor i generiska data) ska inte stå för mer än 10 % av det övergripande bidraget till varje berörd påverkanskategori för miljöavtryck. Detta återspeglas i datakvalitetskraven, enligt vilka 10 % av data kan tas från bästa tillgängliga källa (utan ytterligare krav på datakvalitet).

Tilläggskrav för utarbetande av PEFCR-regler

PEFCR-reglerna ska specificera potentiella dataluckor och ge detaljerad vägledning om hur dessa luckor kan fyllas.

5.10 Hantering av multifunktionella processer

Om en process eller en anläggning har flera funktioner än en, dvs. ger ut flera varor och/eller tjänster (samprodukter) är den multifunktionell. I sådana situationer måste all tillförsel och alla utsläpp kopplade till processen delas upp mellan den berörda produkten och de övriga samprodukterna på ett principstyrt sätt. System som omfattar multifunktionella processer ska modelleras enligt nedan angiven beslutshierarki, med tilläggsvägledning från PEFCR-reglerna, i förekommande fall