Meddelande från kommissionen till medlemsstaterna

av den 28 april 2000

om fastställande av riktlinjer för ett gemenskapsinitiativ för transeuropeiskt samarbete som syftar till att stimulera harmonisk och balanserad utveckling i Europa - Interreg III

(2000/C 143/08)

1. Europeiska gemenskapernas kommission beslutade den 28 april 2000 att inrätta ett gemenskapsinitiativ för transeuropeiskt samarbete (nedan kallat Interreg III) i enlighet med artikel 20 i rådets förordning (EG) nr 1260/1999 av den 21 juni 1999 om allmänna bestämmelser för strukurfonderna(1), nedan kallad Allmänna förordningen.

2. Inom ramen för Interreg III ställs gemenskapsfinansiering till förfogande för åtgärder och inom områden som tar hänsyn till de riktlinjer som fastställs i detta meddelande och som ingår i de program för gemenskapsinitiativ som lagts fram av myndigheter utsedda av medlemsstaterna och som är godkända av Europeiska gemenskapernas kommission.

I. Allmänna mål och principer

3. Det övergripande målet med Interreg-initiativen har varit och förblir att sörja för att nationella gränser inte utgör hinder för en balanserad utveckling och integration i Europa. Gränsområdenas isolering har haft två sidor. Dels innebär gränser att gränssamhällen skärs av från varandra ekonomiskt, socialt och kulturellt och hindrar samtidigt en konsekvent förvaltning av ekosystemen i områdena, dels har gränsområden ofta försummats inom nationell politik vilket resulterat i att deras ekonomier har tenderat att bli perifera inom de nationella gränserna. Den inre marknaden och EMU fungerar som starka katalysatorer för att förändra denna situation. Utrymmet för att stärka samarbetet till ömsesidig fördel för gränsområden i hela gemenskapen förblir dock enormt stort. Utmaningen blir desto större när den framtida utvidgningen av gemenskapen tas med i beräkningen, eftersom den kommer att öka antalet inre gemenskapsgränser och gradvis förskjuta unionens externa gränser österut.

4. Under programperioden 1994-1999 fortsatte Interreg II och räckvidden för den inledande periodens Interreg- och Regen-initiativ utvidgades och genomfördes under tre tydliga rubriker: gränsöverskridande samarbete (2600 miljoner euro), transnationella energinät (550 miljoner euro) och gemensamma insatser för att lösa problem med översvämningar och torka samt för att främja regional utvecklingsplanering för stora grupperingar av geografiska områden i hela gemenskapen, Central- och Östeuropa samt Medelhavsområdet (413 miljoner euro). Dessutom har interregionalt samarbete inom hela gemenskapen i andra frågor än sådana som avser infrastruktur, nämligen i "mjuka frågor" som hänför sig till regional utveckling, erhållit stöd inom ramen för artikel 10 i rådets förordning (EEG) nr 2083/93 av den 20 juli 1993 om ändring av förordning (EEG) nr 4254/88 om genomförandebestämmelser till förordning (EEG) nr 2052/88 vad gäller Europeiska regionala utvecklingsfonden (200 miljoner euro för 1994-1999)(2).

Finansieringen från Interreg har huvudsakligen inriktats på gemensamma åtgärder för att utveckla små och medelstora företag, för undervisning, utbildning och kulturutbyte, för att lösa hälsoproblem i gränsregionerna, åtgärder för miljöskydd och miljöförbättring, energinät, transporter och telekommunikationer (vilka utgör de främsta åtgärderna i mål 1-områden) liksom stöd till gemensamma förvaltningssystem samt gränsöverskridande och transnationella organ.

5. Denna erfarenhet visar att stora framsteg i många fall har gjorts när det gällt att uppnå gränsöverskridande programplanering och programförvaltning. Det livaktiga samarbete som exempelvis äger rum i "Euroregionerna" är dock fortfarande undantag snarare än regel. Även om en hel del utvecklingsverksamhet har ägt rum i gränsområdena, som förvisso har gynnats av dessa verksamheter, har det i allmänhet varit mycket svårare att gemensamt upprätta genuint gränsöverskridande verksamheter. I vissa fall har detta lett till underliga effekter såsom parallella projekt på vardera sidan om gränsen. I alla händelser har detta förhindrat gränsområden och medlemsstater från att dra full nytta av samarbetet.

Interreg II C har givit möjligheter att förvärva viss erfarenhet när det gällt samarbete inom större transnationella områden, och har omfattat nationella, regionala och lokala myndigheter i syfte att uppnå en högre grad av territoriell integration i dessa områden. Samarbetets omfattning varierar dock.

När det gäller de yttre gränserna och samarbete med icke medlemsstater, har det funnits ytterligare problem som i synnerhet berott på svaga administrativa strukturer och avsaknad av resurser i dessa länder liksom på svårigheter att samordna gemenskapens externa politiska instrument som Phare, Tacis och Meda med Interreg-program på grund av skillnader i operativa regler.

Interregionalt samarbete, slutligen, har utvecklats inom flera områden. Det nuvarande systemet med finansiering enligt artikel 10 i förordning (EEG) nr 2083/93 har dock nackdelen att det centraliserar förvaltningen av ett alltför stort antal projekt direkt till kommissionen och att det skiljer dessa insatser från gränsöverskridande och transnationell verksamhet inom Interreg.

6. Mot denna bakgrund är syftet med den nya fasen av Interreg att stärka ekonomisk och social sammanhållning i gemenskapen genom att främja gränsregionalt, transnationellt och interregionalt samarbete samt en balanserad utveckling inom gemenskapen. Åtgärder som hänför sig till gränser och gränsområden mellan medlemsstater och mellan gemenskapen och icke-medlemsländer utgör därför kärnan i detta initiativ. Särskild hänsyn måste tas till följande områden:

- Gemenskapens yttre gränser, särskilt med tanke på utvidgningen.

- Samarbete i fråga om gemenskapens yttersta randområden.

- Samarbete för att fortsätta fredsprocessen på Balkan.

- Samarbete i fråga om öområden.

Denna nya fas av initiativet kommer att bygga på de föregående Interreg-initiativen och genomföras i följande tre delar:

a) Främjande av integrerad regional utveckling mellan angränsande gränsregioner inklusive yttre gränser och vissa sjögränser (del A). Denna del kommer att förfoga över huvudparten av de ekonomiska resurserna.

b) Stöd för att bidra till harmonisk territoriell integration inom hela gemenskapen (del B).

c) Förbättring av regional utvecklings- och sammanhållningspolitik och -teknik genom transnationellt/interregionalt samarbete (del C). Detta är utan tvekan finansiellt sett den minsta delen.

Den främsta utmaningen för den nya fasen av Interreg är därför att bygga på de positiva erfarenheterna av genuint samarbete inom de nuvarande programmen och att gradvis utveckla strukturer för sådant samarbete till att omfatta hela gemenskapen och till förbindelserna med angrändsande länder.

7. För att uppnå dessa mål kommer utvecklingen av samarbetet inom ramen för Interreg III-initiativet att styras av följande principer:

- Gemensam gränsregional/transnationell strategi och utvecklingsprogram

Utvecklingen av en gemensam strategi och program för gemenskapsinitiativet är ett viktigt villkor för att de förslag som läggs fram för gemenskapsfinansiering skall godkännas. Alla åtgärder och insater eller projekt måste baseras på denna gemensamma programplanering för de berörda regionerna eller områdena och visa det mervärde som detta tillför.

De insatser som väljs för att genomföra programmet måste också vara tydligt gränsregionala/transnationella till sin natur. Detta innebär att de är stödberättigande endast om de har valts ut gemensamt och genomförs antingen i två eller flera medlemsstater eller icke-medlemsländer, eller i en enda medlemsstat om det kan visas att verksamheten har en påtaglig effekt på andra medlemsstater eller icke-medlemsländer.

Programplaneringen måste ta hänsyn till de allmänna riktlinjerna för strukturfonderna och till gemenskapspolitiken. Detta innebär att särskilt företräde kommer att ges till verksamheter som bidrar till att skapa arbetstillfällen, förbättra de berörda områdenas konkurrenskraft, utveckla och införa varaktig utvecklingspolitik och främja lika möjligheter för kvinnor och män. Alla insatser måste följa gemenskapens konkurrensregler och i synnerhet reglerna om statligt stöd.

- Parnterskap och ett tillvägagångssätt nerifrån och upp

Ett brett partnerskap måste utvecklas som inte bara omfattar "institutionella" partner med uppdrag från nationella, regionala och lokala myndigheter, utan också näringslivets organisationer och arbetsmarknadens parter samt andra relevanta behöriga organ (icke-statliga organisationer, företrädare från den akademiska världen etc.) i enlighet med artikel 8 i Allmänna förordningen. Kommissionen är särskilt angelägen om att detta partnerskap utvecklas från början, från fasen med utarbetandet av den gemensamma strategin till genomförandet av insatserna. Åtgärderna måste redovisas öppet, så att största möjliga antal aktörer från både privat och offentlig sektor kan delta.

- Komplementaritet med de "vanliga" åtgärderna inom strukturfonderna

Programplaneringen måste komplettera de åtgärder som främjas enligt mål 1, 2 och 3 inom strukturfonderna, i synnerhet när det gäller infrastruktur, liksom åtgärder inom andra gemenskapsinitiativ. Dessutom måste insatserna överensstämma med strukturfondernas räckvidd och reglerna om utgifternas stödberättigande.

- Ett mer samordnat tillvägagångssätt för genomförandet av gemenskapsinitiativen.

Enligt de nya förordningarna kan ERUF, i enlighet med artikel 3.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1783/1999 av den 12 juli 1999 om Europeiska regionala utvecklingsfonden(3) (nedan kallad ERUF-förordningen), genomföra Interreg III-initiativet genom att finansiera åtgärder för landsbygdsutveckling som är stödberättigande enligt EUGFJ, för utveckling av mänskliga resurser som är stödberättigande enligt ESF samt åtgärder för anpassning av fiskestrukturer som är stödberättigande enligt FFU. Detta är en ny möjlighet som bör utnyttjas för att förbättra samordning och integration av olika åtgärder och insatser som åtnjuter gemenskapsstöd.

- Effektiv samordning mellan Interreg III och gemenskapens instrument för extern politik särskilt med hänsyn till utvidgningen.

Genomförandet av Interreg III måste vara konsekvent och samordnat med övriga berörda finansiella instrument. Insatser som genomförs inom gemenskapen finansieras av ERUF, medan insatser som genomförs utanför gemenskapen finansieras genom andra gemenskapsinstrument som Phare, ISPA, Tacis, Meda, EDF eller i förekommande fall genom andra gemenskapsprogram med en extern politisk dimension.

8. En förutsättning för ett samarbete på basis av dessa principer är att det verkligen finns en gemensam organisation för att förbereda programmen, engagera de berörda parterna, välja ut verksamheter, förvalta det hele och samordna och övervaka genomförandet av programplaneringen samt, i tillämpliga fall, de gemensamma mekanismerna för förvaltningen av åtgärder och insatser. I alla händelser måste Interreg III leda till att den nuvarande situationen påtagligt förbättras. Partnerna måste ange de exakta villkoren, arrangemangen och resurserna för införande och drift av de strukturer vars driftskostnader kan komma att finansieras genom programmen.

De behöriga myndigheterna kan i detta sammanhang överväga om det är möjligt att inrätta Europeiska ekonomiska intressegrupperingar (EEIG)(4).

II. Gränsregionalt samarbete (del A)

9. Syfte: Gränsregionalt samarbete mellan myndigheter i grannstater är avsett att utveckla gränsöverskridande ekonomiska och sociala center genom gemensamma strategier för varaktig territoriell utveckling.

10. Stödberättigade områden: När det gäller gränsregionalt samarbete omfattar de stödberättigade områdena följande:

- Alla områden längs gemenskapens interna och externa landgränser definierade på administrativ nivå III i Nomenklaturen för statistiska geografiska enheter (NUTS III), enligt förteckningen i bilaga I.

- Vissa havsområden definierade på administrativ nivå III i Nomenklaturen för statistiska geografiska enheter (NUTS III) enligt förteckningen i bilaga I.

I särskilda fall kan finansiering beviljas till åtgärder i NUTS III-områden som gränsar till de områden på NUTS III-nivå som avses ovan eller områden som är omgivna av sådana områden, under förutsättning att de inte uppgår till mer än 20 % av de totala utgifterna i det berörda programmet. Områden där denna flexibilitet utnyttjas måste anges i det berörda programmet.

11. Prioriterade områden: Denna del ägnas särskilt åt följande:

- Att främja utveckling i städer, på landsbygden och i kustområden.

- Att stimulera entreprenörskap och utveckling av små och medelstora företag (inklusive de i turistsektorn) samt av lokala sysselsättningsinitiativ.

- Att främja samordning på arbetsmarknaden och social delaktighet.

- Att dela mänskliga resurser och anläggningar för forskning, teknisk utveckling, utbildning, kultur, kommunikationer och hälsovård i syfte att öka produktiviteten och bidra till att skapa varaktiga arbetstillfällen.

- Att värna skyddet av miljön (lokalt, globalt), öka energieffektiviteten och främja förnybara energikällor.

- Att förbättra transporter (särskilt åtgärder för att införa mer miljövänliga transportmedel), informations- och kommunikationsnät och -tjänster samt vatten och energisystem.

- Att utveckla samarbetet inom de rättsliga och administrativa områdena för att främja ekonomisk utveckling och social sammanhållning.

- Att öka den mänskliga och institutionella potentialen för gränsregionalt samarbete för att främja ekonomisk utveckling och social sammanhållning.

Detta är inte en uttömmande lista. Som vägledning anges ämnena i bilaga II. De finansiella medlen måste emellertid koncentreras till ett begränsat antal ämnen och åtgärder. I synnerhet måste investeringar i infrastruktur i den mån det är praktiskt möjligt kanaliseras till administrativa områden, under NUTS III-nivå, som är belägna direkt intill gränser. När man konstaterar att utvecklingen hålls tillbaka genom brist på infrastruktur inom glest befolkade områden kan sådan infrastruktur, i enlighet med punkt 10, tas i beaktande i ett område som ligger utanför den strikt definierade NUTS III-nivån, om det huvudsakliga syftet med denna infrastruktur hänför sig till utveckling av de NUTS III-områden som anges i bilaga I.

III. Transnationellt samarbete (del B)

12. Syfte: Transnationellt samarbete mellan nationella, regionala och lokala myndigheter syftar till att främja en högre grad av områdesbaserad samordning mellan stora grupperingar av europeiska regioner, i syfte att uppnå varaktig, harmonisk och balanserad utveckling i gemenskapen och bättre områdesbaserad samordning med kandidat- och andra grannländer.

13. Stödberättigade områden: När det gäller transnationellt samarbete utgörs föreslagna stödberättigade områden av de grupperingar av regioner som anges i bilaga III.

Dessa grupperingar baseras på de områden som redan omfattas av befintliga Interreg II C-program och pilotåtgärder enligt artikel 10 som avser regional utvecklingsplanering, anpassade för att ta hänsyn till den erfarenhet som vunnits hittills. På grundval av detta får medlemsstaterna och regionerna lägga fram vederbörligen motiverade ansökningar om ändringar av dessa grupperingar till kommissionen. Särskild vikt kommer att läggas vid gemenskapens yttre gränser, särskilt med tanke på utvidgningen, vid samarbete i fråga om gemenskapens yttersta randområden, vid ökat samarbete över Adriatiska havet och södra Östersjön samt vid samarbete i fråga om öområden. När det gäller Adriatiska havet bör de föreslagna ändringarna följaktligen handla om att öka samarbetet mellan gemenskapens regioner vid Adriatiska havet och på Balkan och övriga regioner på Balkan. Samarbetet med de senare skall ges stöd enligt det nya instrument som avses i punkt 46.

14. Prioriterade områden: Förslag till transnationellt samarbete skall bygga på erfarenheter från Interreg II C och ta hänsyn till gemenskapens politiska prioriteringar såsom transeuropeiska nät samt till rekommendationerna för territoriell utveckling av Regional utvecklingsplanering i europeiskt perspektiv (European Spatial Development Perspective, ESDP). Samtidigt och med hänsyn till de begränsade finansiella resurserna och de vidsträckta områden som berörs, är det viktigt att undvika att insatserna sprids alltför mycket och istället söka ett starkt fokus. Ansökan om stöd kan göras i syfte att

- utarbeta operativa strategier för regional utvecklingsplanering på transnationell nivå, inklusive samarbete mellan städer och mellan stads- och landsbygdsområden, i syfte att främja polycentrisk och varaktig utveckling,

- främja effetkiva och varaktiga transportsystem och förbättrat tillträde till informationssamhället,

- främja miljön och en god förvaltning av kulturarv och naturresurser, i synnerhet vattenresurser,

- främja integrationen mellan havsområden och öområden genom att identifiera en särskild prioritering för varje område occh varje region med lämpliga finansiella tilldelningar,

- främja ett integrerat samarbete i de yttersta randområdena.

De åtgärder som väljs måste understödja ett samordnat områdesbaserat tillvägagångssätt som svarar mot vanliga problem och möjligheter och leder till genuina fördelar för det transnationella området. Samarbete mellan öregioner och havsregioner skall särskilt uppmuntras, liksom samarbete mellan regioner med samma svårigheter, såsom bergsområden. Nyckelområden för investeringar i infrastruktur måste också identifieras. Med hänsyn till de begränsade finansiella resurserna, kan endast småskalig infrastruktur komma i fråga. Motorvägar, huvudvägar eller annan liknande infrastruktur är uteslutna. De verksamheter som väljs måste också visa konkreta, synliga och innovativa resultat. När det gäller problem med förvaltningen av vattenresurserna på grund av översvämningar eller torka kan Interreg III-medel i undantagsfall användas för investeringar i infrastruktur, med hänsyn till de begränsade finansiella resurserna.

15. När det gäller de mest avlägset belägna regionerna (de utomeuropeiska franska departementen, Kanarieöarna, Azorerna och Madeira) skall samarbetsprogrammen

- främja bättre ekonomisk integration och samarbete, dels inbördes, dels mellan dessa regioner och andra medlemsstater,

- förbättra förbindelser och samarbete med närliggande tredje länder (Västindien, Latinamerika, Atlanten, Nordvästafrika samt Indiska oceanen).

16. Dessa prioriterade områden bör som helhet täcka de viktigaste åtgärder som skall delfinansieras. Dessa åtgärder beskrivs närmare i bilaga IV.

IV. Interregionalt samarbete (del C)

17. Syfte: Interregionalt samarbete är avsett att göra politik och instrument för regional utveckling och sammanhållning mer effektiva genom arbete i nätverk, särskilt när det gäller regioner vars utveckling släpar efter och regioner som genomgår omställning.

18. Stödberättigade områden: Samtliga områden i gemenskapen kan få stöd.

19. Prioriterade områden: Denna del omfattar följande samarbetsåtgärder på särskilda områden som skall fastställas av kommissionen, efter samråd med den Förvaltningskommitté som avses i artikel 48.2 c i Allmänna förordningen, t.ex. forskning, teknisk utveckling och små och medelstora företag, informationssamhället, turism, kultur och sysselsättning, entreprenörskap och miljö etc. (se punkt 33).

Det är särskilt viktigt att sörja för att öregionerna och de mest avlägsna regionerna liksom kandidatländerna deltar i de olika näten. Samarbete, också på bilateral nivå, mellan havsregioner kommer att uppmuntras.

V. Förberedelse, presentation och godkännande av åtgärderna

20. På grundval av de vägledande finansiella tilldelningarna per medlemsstat som fastställts av kommissionen med angivande av flexibilitetsmarginalerna mellan de olika delarna (se kapitel VIII), skall medlemsstaterna fördela medlen per del, gräns och region. När de gör detta skall medlemsstaterna se till att finansieringen på de två sidorna om gränsen är balanserad, med hänsyn till tillgängliga medel.

21. Förslagen skall förberedas av gemensamma gränsregionala eller transnationella kommitttéer eller andra organ som bildats av relevanta regionala/lokala och nationella myndigheter och, vid behov, relevanta icke-statliga partner.

Förslag kan läggas fram separat för varje del. Om partnerna bedömer det vara lämpligt kan dock programmen omfatta samtliga tre delar A, B och C samtidigt som de anger prioriterade insatsområden, åtgärder och gemensamma strukturer för varje del.

22. Program som avser gränsregionalt samarbete (del A) skall utarbetas av de regionala eller lokala myndigheterna i de stödberättigade områdena, i partnerskap med de nationella myndigheterna, beroende på den institutionella strukturen i varje medlemsstat, i enlighet med de principer, prioriteringar och förfaranden som anges i punkterna 6 till 11 ovan.

I allmänhet skall varje program utarbetas för en gräns med "delprogram" för varje gränsöverskridande region. I vederbörligen motiverade fall (t.ex. mycket långa gränser, områden där flera gränser strålar samman, väl utvecklade befintliga samarbetsstrukturer) kan programmet utarbetas för en gränsöverskridande region och kan då täcka en eller flera gränser.

23. Program som avser transnationellt samarbete (del B) skall utarbetas i enlighet med de principer, prioriteringar och förfaranden som anges i punkterna 6 till 8 och 12 till 16, av de nationella myndigheterna (eller andra myndigheter utsedda av medlemsstaten) i nära samarbete med de regionala eller lokala myndigheter som är belägna i det geografiska område där det transnationella samarbetet skall äga rum. Med hänsyn till deras erfarenhet skall de organ och arbetsgrupper som finns inom Interreg II C delta i förberedelsearbetet på begäran av ansvariga myndigheter.

Ett enda program skall utarbetas för varje samarbetsområde enligt definitionen i punkt 13.

24. Inom varje samarbetsområde i del B skall förslagen om interregionalt samarbete (del C) fastställas av regionala eller andra myndigheter, som utsetts av medlemsstaterna eller av godkända förmedlande organ i syfte att antingen anta särskilda program eller inkludera en prioritering i det relevante del B-programmet.

Villkoren för genomförande av del C-program fastställs i bilaga V.

25. Programmen skall ha ett innehåll som överenstämmer med innehållet i det samlade programdokument som beskrivs i artikel 19.3 i Allmänna förordningen, anpassat för att fylla de behov och möta de omständigheter som är specifika för gränsregionalt, transnationellt och interregionalt samarbete och skall inkludera följande:

- En förhandsbedömning i enlighet med artikel 41.2 i Allmänna förordningen som i synnerhet analyserar starka och svaga punkter när det gäller samarbetet i det berörda området och den förväntade effekten, inklusive på miljön (lokalt, globalt) samt i förekommande fall, lika möjligheter för män och kvinnor och förbättringar av samarbetsstrukturer.

- En redogörelse för det gemensamma programplaneringsförfarandet (t.ex. gemensam programkommitté) inklusive de åtgärder som vidtagits för att rådfråga partner.

- En redovisning av den gemensamma strategin och de prioriterade insatserna som fastställts för utvecklingen av det geografiska område som omfattas av programmet, i förekommande fall uppdelat på delprogram, inklusive prioriterade insatsområden och deras särskilda mål, om möjligt uttryckta kvantitativt, samt en uppgift om hur denna strategi och dessa prioriterade insatsområden överensstämmer med de vägledande riktlinjer som avses i artikel 10.3 i Allmänna förordningen.

- En kortfattad beskrivning, vid behov per delprogram för del A, av de åtgärder som planeras för att genomföra de prioriterade insatserna, inklusive de uppgifter som behövs för att bedöma om stödåtgärderna överensstämmer med bestämmelserna i artikel 87 i fördraget, samt arten av de åtgärder som behövs för att förbereda, övervaka och utvärdera programmet för gemenskapsinitiativet.

- En vägledande finansieringsplan som, för varje prioriterat område och för varje år, i enlighet med artiklarna 28 och 29 i Allmänna förordningen anger det finansiella anslag som förväntas i bidrag från ERUF eller från Phare, Tacis, Meda, Sammnhållningsfonden, ISPA eller EIB, liksom det totala beloppet för stödberättigande offentlig eller likvärdig finansiering samt uppskattad privat finansiering som motsvarar dessa stöd. Det totala stöd som förväntas från ERUF för varje år skall vara förenligt med den gällande budgetplanen.

- Genomförandebestämmelser för programmet för gemenskapsinitiativet, inklusive följande:

- Angivande av de behöriga myndigheter som deltar i programmet med de gemensamma strukturer för samarbete som är baserade på särskilda avtal med hänsynstagande till nationell lagstiftning och som skall fungera som:

- Förvaltningsmyndighet, i enlighet med artikel 9 n och artikel 34 i Allmänna förordningen.

- Utbetalande myndighet på programnivå enligt artikel 9 o och artikel 32 i Allmänna förordningen, och vid behov ytterligare utbetalande myndigheter.

- Gemensamt tekniskt sekretariat för förvaltningen av programmet för gemenskapsinitiativet, särskilt för uppgifterna i punkt 30, utan att det påverkar förvaltningsmyndighetens övergripande ansvar enligt artikel 34 i Allmänna förordningen.

Dessa tre organ (förvaltningsmyndigheten, den utbetalande myndigheten och det tekniska sekretariatet) skall skötas separat eller tillsammans, med hänsyn till särskilda aspekter vid genomförandet av Interreg III.

- Övervakningskommitté för hela programmet, i enlighet med artikel 35 i Allmänna förordningen (se punkt 28), samt en eller flera styrkommittéer (se punkt 29).

- En redogörelse för de åtgärder som vidtagits för förvaltningen av programmet för gemenskapsinitiativet, bland annat de som gäller öppenheten i offentlighetsåtgärderna, så att största möjliga antal aktörer från både privat och offentlig sektor ges möjlighet att delta samt metoderna för inbjudan att inkomma med förslag, gemensamt urval av insatser, och styrkommitténs roll (se punkt 29) samt ansvarsfördelningen beträffande finansiering och finansiell kontroll i enlighet med artiklarna 38 och 39 i Allmänna förordningen. Redogörelsen skall också i tillämpliga fall omfatta utnyttjandet av globalt stöd i enlighet med punkt 26.

- En redogörelse för systemen för gemensam övervakning och utvärdering, inklusive övervakningskommittéens roll (se punkt 28). I enlighet med artikel 36.1 i Allmänna förordningen skall de behöriga myndigheterna beakta metodiken för att definiera övervakningsindikatorer för insamling av övervakningsuppgifter och utarbetandet av utvärderingar.

- Angivande av ett system för finansiell förvaltning som dels möjliggör en överföring från ERUF (och helst också från respektive nationella medfinansieringsorgan) till ett enda konto för varje program, dels en snabb och öppen förmedling av dessa medel till de slutliga stödmottagarna. De gemensamma rutinerna kan därför också omfatta ett avtal mellan de olika myndigheterna i de länder som deltar i programmet, samt en skyldighet för olika partner att på projektnivå sluta ett avtal om ömsesidiga finansiella och rättsliga ansvarsområden.

- En beskrivning av särskilda regler och förfaranden för kontroll av programmet för gemenskapsinitiativet, med angivande av ansvarsfördelningen beträffande finansiering och finansiell kontroll i enlighet med artiklarna 38 och 39 i Allmänna förordningen.

- Information om de medel som behövs för förberedelse, övervakning och utvärdering av stödet.

26. Program utformade på detta sätt skall inlämnas till kommissionen av de myndigheter som har utsetts av de berörda medlemsstaterna. Detta skall ske efter samråd med medlemsstaterna själva.

När kommissionen godkänner varje program beviljar den ett enda bidrag från ERUF utan finansiell fördelning per medlemsstat. Kommissionen kan också bevilja globalt stöd för hela eller del av programmet i samförstånd med den berörda medlemsstaten.

27. Varje program för gemenskapsinitiativet skall åtföljas av ett programkomplement i enlighet med artikel 9 m och artikel 18.3 i Allmänna förordningen.

Detta programkomplement skall överlämnas till kommissionen senast tre månader efter det att kommissionen beslutat godkänna programmet för gemenskapsinitiativet. Programkomplementet skall utarbetas enligt samma regler för samarbete och partnerskap som de som gäller för programmet för gemenskapsinitiativet.

VI. Övervakning, genomförande och utvärdering av åtgärder

28. Programmet skall övervakas av programmets övervakningskommitté i enlighet med artikel 35 i Allmänna förordningen. Kommittén skall sammanträda minst en gång om året, och dess viktigaste uppgifter är följande:

- Den skall fastställa eller godkänna programkomplementet.

- Den skall i enlighet med artikel 15 i Allmänna förordningen fastställa kriterier för vilka insatser som skall väljas ut i syfte att bestämma insatsernas gränsregionala eller transnationella karaktär eller intresse.

- Den skall i ett senare skede göra eventuella ändringar av programmet eller programkomplementet.

- Den skall övervaka och utvärdera programmet som helhet och godkänna uppdragsbeskrivningarna för inbjudan att inkomma med förslag.

Övervakningskommittén skall bestå av företrädare för regionala och lokala myndigheter och av nationella myndigheter, om de senare önskar delta. Det är önskvärt att näringslivets organisationer och arbetsmarknadens parter samt icke-statliga organisationer deltar i enlighet med artikel 8 i Allmänna förordningen. En företrädare för kommissionen, och i förekommande fall för EIB, skall delta i övervakningskommitténs arbete som rådgivare.

29. Det gemensamma urvalet av insatser och den samordnade överakningen av genomförandet av dessa insatser skall utföras av en, eller om så krävs, flera styrkommittéer för de insatser som anordnas för varje delprogram. Denna kommitté skall bildas enligt samma principer för samarbete och partnerskap som övervakningskommittén. En företrädare för kommissionen kan närvara som observatör.

Styrkommitténs uppgifter kan utföras av övervakningskommittéen, som i så fall fungerar som styrkommitté.

30. Vid genomförandet av sina uppgifter skall förvaltningsmyndigheten bistås av det gemensamma tekniska sekretariatet, om den själv inte utövar sekretariatsfunktionen.

Utöver dess ansvar enligt artikel 34 i Allmänna förordningen, skall förvaltningsmyndigheten (se punkt 25) vara ansvarig för att organisera och förbereda de beslut som skall fattas av övervaknings- och styrkommittéerna. Den skall i synnerhet säkerställa eller samordna mottagande, bedömning och genomförande av en preliminär utvärdering av de insatser som föreslås för finansiering. Den skall också säkerställa samordning av det arbete som utförs av de myndigheter och organ som utsetts för att genomföra de olika delprogrammen och åtgärderna.

31. Stödet från ERUF skall utbetalas till ett enda bankkonto som innehas av den utbetalande myndigheten eller förvaltningsmyndigheten (om denna också är den utbetalande myndigheten). På basis av beslut om urval av projekt fattade av styrkommittén eller övervakningskommittén i egenskap av styrkommitté, skall detta ERUF-bidrag, i enlighet med artikel 32.1 sista stycket i Allmänna förordningen, därefter utbetalas av den utbetalande myndigheten till de slutliga stödmottagarna eller i förekommande fall till de myndigheter eller organ som fått i uppdrag att genomföra de olika delprogrammen och åtgärderna. I detta fall skall dessa myndigheter därefter göra utbetalningarna till de slutliga stödmottagarna. När det gäller insatser som inbegriper partner i olika medlemsstater skall den slutliga stödmottagaren vara den ansvarige partnern för insatsen som skall stå för finansiell förvaltning och samordna de olika partnerna i insatsen. Denna ansvarige partner skall bära det ekonomiska och rättsliga ansvaret inför förvaltningsmyndigheten. Den ansvarige partnern skall, eventuellt genom avtal, dela upp de gemensamma ansvarsområdena mellan partnerna.

32. Avdelning III i Allmänna förordningen om fondernas finansiella bidrag och finansiella förvaltning samt bestämmelserna om övervakning, utvärdering och finansiell kontroll, med undantag av artikel 44, skall gälla för programmen för gemenskapsinitiativet. I enlighet med artikel 21.4 i den nämnda förordningen, kan programmen inom gemenskapsinitiativen, på initiativ av medlemsstaterna eller av kommissionen i samförstånd med de berörda medlemsstaterna, ses över efter den utvärdering efter halva tiden som avses i artikel 42 i samma förordning.

33. Vid två tillfällen under perioden 2000-2006 kommer kommissionen att ge förslag till förvaltningsskommittén enligt artikel 48.2 c i Allmänna förordningen, beträffande den uppdragsbeskrivning som skall finnas med när de ansvariga förvaltningsmyndigheterna går ut med en inbjudan att inkomma med förslag inom ramen för del C.

VII. Samordning mellan ERUF, Phare, Tacis, Meda, EDF, Sapard och ISPA

34. För tillämpningen av artikel 20.2 första stycket i Allmänna förordningen gäller att samordningen mellan stödet enligt ERUF och de övriga instrument som bidrar till finansieringen av Interreg III-initiativet avser ett områdes geografiska stödberättigande, fleråriga programplanering, insatsernas stödberättigande och mekanismerna för genomförande, övervakning, utvärdering och kontroll.

De påtagliga förbättringar i den gemensamma organisationen som avses i punkt 8 kommer inom de samarbetsprogram som beskrivs i detta kapitel att kunna uppnås i takt med de framsteg som görs i fråga om samordningen mellan ERUF och övriga finansiella instrument.

Kommissionen åtar sig att en gång om året för den rådgivande kommitté som avses i artikel 48.3 d i Allmänna förordningen lägga fram en lägesrapport avseende samordningen mellan ERUF och övriga finansiella instrument.

Gränsregionalt samarbete (del A)

35. När det gäller gränsregionalt samarbete över gemenskapens externa gränser, skall gränsområden i grannländerna inkluderas i förslagen till program för gemenskapsinitiativ som inlämnas till kommissionen av de utsedda myndigheterna i medlemsstaterna i samförstånd med de berörda grannländerna. Fastställandet av dessa områden måste överensstämma med de kriterier som antagits för Interreg III. En förteckning över de områden som är stödberättigade inom ramen för det gränsöverskridande samarbetet inom Phare-CBC-programmet håller på att utarbetas av de stödmottagande länderna. Förteckningen kommer att göras tillgänglig innan de gemensamma programdokumenten utarbetas.

36. Interreg III:s program för gemenskapsinitiativet för gränsregionalt samarbete (del A), såsom det anges i punkterna 21-22 samt 25-26, skall vara det programdokument för det gemensamma gränsöverskridande samarbetet som avses i artikel 7 i kommissionens förordning (EG) nr 2760/98 av den 18 december 1998 om genomförande av ett program för gränsöverskridande samarbete inom ramen för Phare-programmet(5), nedan kallad förordningen om Phare-CBC. När det gäller finansiering genom ERUF, kommer kommissionen att besluta om fondens bidrag när den godkänner programmet. Stöden från det gränsöverskridande samarbetet inom Phare-CBC, liksom från Tacis, Meda, Sapard eller ISPA skall följa principerna och reglerna i dessa instrument och de belopp som förts in i finansieringsplanen för, i första hand, perioden 2000-2002 skall vara vägledande. Hänsyn skall tas till en balanserad finansiering på båda sidor om gränserna i fråga, med hänsyn till tillgängliga medel skillnader när det gäller ekonomisk utveckling och förmåga att tillgodogöra sig EU-stöd.

37. I enlighet med artikel 2.2 andra stycket i rådets förordning 1267/1999 av den 21 juni 1999 om upprättande av ett strukturpolitiskt föranslutningsinstrument(6) får undantag tillåtas när det gäller ISPA från tillämpningen av den minimistorlek (5 miljoner euro) som i princip krävs för åtgärder inom ramen för detta instrument, med hänsyn till de särskilda villkor som fastställts av kommissionen på grundval av särskilda rekommendationer från övervakningskommittén.

38. Övervakningskommittén, styrkommittén (eller styrkommittéerna), det gemensamma tekniska sekretariatet, och i förekommande fall förvaltningsmyndigheten (se punkt 25), skall inrättas med medverkan av företrädare från de tredje länder som deltar i programmet för gemenskapsinitiativet.

Om en gemensam förvaltningsmyndighet inte är möjlig skall representanter för tredje land delta i förvaltningsmyndighetens verksamhet inom ramarna för deras respektive behörighetsområden.

39. När det gäller program för gemenskapsinitiativ finansierade genom ERUF och det gränsöverskridande samarbetet inom Phare-CBC skal övervakningskommittén för programmet enligt punkt 28 och den gemensamma samarbetskommittén enligt artikel 7 i förordningen om Phare-CBC utgöra en enda kommitté, nedan kallad Övervakningskommittén för Interreg/Phare-CBC.

Övervakningskommittén för Interreg/Phare-CBC skall besluta om interna regler och förfaranden, med hänsyn till de berörda ländernas institutionella, juridiska och ekonomiska system. I dessa regler kommer det vid behov att ingå närmare beskrivningar av tillämpningen av punkt 28 och artikel 7 i förordningen om Phare-CBC.

Övervakningskommittén för Interreg/Phare-CBC skall omfatta företrädare för de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna och berörda icke-medlemsländer samt för kommissionen, och vid behov Europeiska investeringsbanken. När det gäller verksamheter som medfinansieras av ERUF skall kommissionens och eventuellt även Europeiska investeringsbankens företrädare delta som rådgivare i arbetet i Övervakningskommittén för Interreg/Phare-CBC. Denna kommitté ansvarar för att fastställa programkomplementet enligt artikel 15 i Allmänna förordningen eller godkänna ändringar av det.

40. Insatserna och projekten skall väljas ut på grundval av deras stödberättigande enligt Interreg III av styrkommittén (eller styrkommittéerna) eller av Övervakningskommittén för Interreg/Phare-CBC i dess funktion som styrkommitté (se punkt 29).

41. Godkännande av de insatser eller projekt som skall finansieras enligt programmet för gemenskapsinitiativet skall följa de särskilda reglerna för ERUF och för varje annat finansieringsinstrument som bidrar till programmet.

42. Godkännande av de projekt som skall finansieras enligt det gränsöverskridande samarbetet inom Phare-CBC skall följa förfarandet i artikel 7.3 och artikel 8 i förordningen om Phare-CBC.

I enlighet med artikel 5.2 i samma förordning skall det fastställas särskilda bestämmelser om möjligheter att använda en begränsad del av anslagen till program för småskaliga projekt som inbegriper lokala ekonomiska aktörer. Småskaliga projekt som finansieras av det gränsöverskridande samarbetet inom Phare-CBC och som uppgår till högst 300000 euro skall godkännas av den gemensamma samarbetskommittén eller av den styrkommitté som ansvarar för fonden för småskaliga projekt (FSP)(7).

Undantag från tillämpningen av det normala kravet på att projekten omfattar minst 2 miljoner euro kommer endast att tillåtas efter en bedömning av det enskilda fallet och i den mån det handlar om faktiskt gränsöverskridande samarbete som överenstämmer med de prioriteringar som definieras i de gemensamma gränsöverskridande programdokumenten. Projekten får omfatta en samling insatser med ett tydligt utvecklingsmål. Övervakningskommittén för Interreg/Phare-CBC (se punkt 39) kommer att utfärda särskilda rekommendationer för undantag från minimistorleken på projekt med hänsyn till de förfaranden som avses i första stycket i denna punkt. I de gränsområden där villkoren i artikel 12 i rådets förordning (EG) nr 1266/1999 av den 21 juni 1999 om samordning av stödet till kandidatländerna inom ramen för föranslutningsstrategin och om ändring av förordning (EEG) nr 3906/89(8) om samordning av instrumenten före anslutning är uppfyllda kan, baserat på en bedömning av varje fall för sig, nya förfaranden i ett senare skede införas, som innebär att urval av projekt och godkännande av finansiering från det gränsöverskridande samarbetet inom Phare-CBC delegeras i samförstånd med kommissionen. Den institutionsuppbyggnad som behövs för att sådana förfaranden skall kunna införas kommer att bli det främsta målet för programmen under perioden 2000-2001.

Transnationellt samarbete (del B)

43. Icke-medlemsstater kan delta i transnationellt samarbete i enlighet med kapitel III i dessa riktlinjer, baserat på förslag till program för gemenskapsinitiativ som inlämnas till kommissionen av de utsedda myndigheterna i medlemsstaterna i samförstånd med de berörda icke-medlemsländerna.

Projekt i länder med stöd från Phare med anknytning till transnationellt samarbete inom ramen för Interreg III får ges stöd genom de nationella Phare-programmen.

När det gäller finansiering genom ERUF, skall kommissionen besluta om ett bidrag från fonden när den godkänner varje program. När det gäller Phare, Tacis, Meda, EDF, Sapard och ISPA skall de projekt som skall finansieras genom dessa program godkännas genom de förfaranden som fastställs i de bestämmelser som gäller för dessa program. Om så är möjligt får ett vägledande belopp för bidrag till det transnationella programmet i fråga ges för perioden 2000-2002.

Punkt 37 kan om så är lämpligt också tillämpas på transnationellt samarbete.

44. Kommissionen skall sörja för att punkterna 38-42 tillämpas för transnationellt samarbete.

Interregionalt samarbete (del C)

45. När det gäller finansiering från ERUF skall kommissionen bevilja stöd från ERUF när den godkänner det globala stödet eller programmet.

Projekt i länder med stöd från Phare med anknytning till transnationellt samarbete inom ramen för Interreg III får ges stöd genom de nationella Phare-programmen.

Kommissionen får i samförstånd med de berörda icke-medlemsländerna besluta om gemenskapsstöd, från Phare, Tacis, Meda, EDF, Sapard och ISPA, i enlighet med de regler som gäller för dessa program, till enskilda organ som förvaltar det interregionala samarbetet. Om så är möjligt får detta stöd ges i form av ett vägledande totalt belopp för vart och ett av instrumenten i fråga.

Punkt 37 kan om så är lämpligt också tillämpas på interregionalt samarbete.

Utvärdering av arbetet

46. Under år 2000 kommer kommissionen att lägga fram lämpliga förslag för att ytterligare stärka samordningen mellan ERUF, Phare, Tacis, Meda, EDF, Sapard och ISPA-medel.

I samband med den översyn av hur verksamheten inom Phare-programmet fortlöper, som planeras ske under år 2000, kommer kommissionen att undersöka möjligheterna att förstärka kopplingen mellan det gränsöverskridande samarbetet inom Phare-CBC och transnationella och interregionala åtgärder inom del B och C av Interreg III.

Genom varje relevant samarbetsinstrument eller avtal och efter skapandet av varje nytt EU-instrument för fred och återuppbyggnad på Balkan kommer kommissionen vid lämpligt tillfälle att undersöka möjligheterna att stimulera en samordning mellan Interreg III och ett sådant instrumentet enligt villkor som skall definieras när det blir aktuellt, främst för de italienska regionerna vid Adriatiska havet.

VIII. Finansiering

47. Gemenskapsinitiativet Interreg III skall finansieras gemensamt av medlemsstaterna och gemenskapen.

48. I enlighet med artikel 20.2 i Allmänna förodningen har ERUF:s totala bidrag till Interreg III under perioden 2000-2006 fastställs till 4875 miljoner euro i 1999 års priser. I enlighet med artikel 7.7 i Allmänna förordningen skall ERUF:s bidrag till varje program för gemenskapsinitiativ indexregleras med 2 % per år fram till och med 2003. Senast den 31 december 2003 skall kommissionen bestämma indexregleringens storlek för perioden 2004-2006. Utan att det påverkar undantagen i artikel 29.3 a i förordningen, får ERUF:s bidrag uppgå till 75 % av den totala kostnaden i mål 1-regioner och upp till 50 % i övriga områden.

Kommissionen skall anta vägledande finansiella tilldelningar för varje medlemsstat. När medlemsstaterna fördelar detta belopp skall de ha som riktmärke att minst 50 % av deras totala anslag till Interreg III anslås till gränsregionalt samarbete inom ramen för del A. Kommissionen och medlemsstaterna skall också se till att alla gränser behandlas på ett rättvist sätt. Minst 14 % av den vägledande fördelningen för varje medlemsstat kommer att tilldelas del B och 6 % tilldelas del C.

49. För perioden 2000-2002 för icke-medlemsländer som deltar i Interreg III, kommer stödet till samarbetet från det gränsöverskridande samarbetet inom Phare-CBC att uppgå till högst 480 miljoner euro och stöd kommer också i förekommande fall att betalas ut från de nationella Phare-programmen, ISPA och Sapard. För Tacis, Meda och EDF kommer tilldelningar för samordnad verksamhet att fastställas under de årliga budgetförfarandena, och i enlighet med befintliga regler, i syfte att maximera det gränsöverskridande och transnationella samarbetet över gemenskapens yttre gränser.

Lån från EIB kan också komma att ställas till förfogande.

50. I enlighet med artikel 3.2 i ERUF-förordningen skall ERUF, som ett led i genomförandet av Interreg III-initiativet, finansiera de åtgärder för landsbygdsutveckling som är stödberättigande enligt EUGFJ, åtgärder för utveckling av mänskliga resurser som är stödberättigande enligt ESF, och de åtgärder för anpassning av fiskestrukturer som är stödberättigande enligt FFU.

51. Gemenskapsinitiativen får bidra med tekniskt stöd till skapande, finansiering och genomförande av programmen enligt artiklarna 2 och 20 i Allmänna förordningen.

52. Särskilt tekniskt stöd får tillhandahållas inom programmen, särskilt i syfte att skapa och utveckla gemensamma organisationsformer. I enlighet med artikel 29 i Allmänna förordningen skall de fastställda delfinansieringssatserna tillämpas i alla fall där tekniskt stöd ges på begäran av en medlemsstat.

Om sådant tekniskt stöd ges på kommissionens initiativ eftersom det skulle gynna mer än en medlemsstat, får det finansieras med upp till 100 %.

53. För att främja utbyte av erfarenheter och goda metoder, särskilt genom nätverksamhet som har avseende på erfarenheter inom delarna A, B och C inom ramen för Interreg III, får en summa på högst 47 miljoner euro användas.

De fastställda delfinansieringssatserna skall tillämpas när sådana åtgärder vidtas på begäran av medlemsstaterna.

Om åtgärderna vidtas på kommissionens initiativ får de dock finansieras med upp till 100 %.

I detta sammanhang skall kommissionen inrätta ett Observationsorgan för gränsregionalt, transnationellt och interregionalt samarbete. Detta organ som helt kommer att finansieras av gemenskapen kommer att få följande uppgifter:

- Samordning och utbyte av erfarenheter och goda metoder på gemenskapsnivå avseende åtgärder som vidtagtis inom ramen för Interreg III.

- Tekniskt stöd och främjande av skapande och konsolidering av gemensamma strukturer för programplanering, övervakning och förvaltning.

- Kommissionens samordning av inbjudan att inkomma med förslag som avser gränsregionalt samarbete. Insamling av uppgifter om projekt som godkänts (för att undvika att projekt ges dubbla anslag och för att främja samverkan) och om genomförandet av dem.

- Skrifter, databaser och webbplatser.

Kommission skall genom ett detaljerat beslut definiera det arbete som skall utföras av Observationsorganet och skall specificera dess struktur, sammansättning, arbetssätt och dess exakta arbetsuppgifter. Detta beslut kommer att tas inom ramen för det beslut om användning av utomstående resurser som kommer att antas av kommissionen som en del av den reformprocess som påbörjats. Detta beslut kommer att sändas till medlemsstaterna som information.

54. Finansieringen till 100 % på kommissionens initiativ som omfattas av de båda typer av tekniskt stöd som beskrivs i punkterna 52 (andra stycket) och 53 (tredje stycket), inbegripet finansieringen av observationsorganet, får inte överstiga 2 % av det totala ERUF-bidrag som anges i punkt 48.

IX. Tidplan

55. Kommissionen anmodar medlemsstaterna och de utsedda regionala myndigheterna, i förekommande fall i samförstånd med de berörda icke-medlemsländerna, att lämna in detaljerade förslag till program för gemenskapsinitiativ inom Interreg III-initiativet inom sex månader från den dag då detta meddelande har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Förslag som inkommit efter detta datum kommer inte beaktas av kommissionen.

56. All korrespondens som hänför sig till detta meddelande skall sändas till följande adress: Europeiska kommissionen Generaldirektoratet för regionalpolitik Rue de la Loi/Wetstraat 200 B - 1049 Bruxelles/Bryssel

Utfärdat i Bryssel den 28 april 2000.

(1) EGT L 161, 26.6.1999, s. 1.

(2) EGT L 193, 31.7.1993, s. 34.

(3) EGT L 213, 13.8.1999, s. 1.

(4) Meddelande från kommissionen 97/C 285/10 "Deltagande av europeiska ekonomiska intressegrupperingar (EEIG) i offentlig upphandling och i program som finansieras med offentliga medel" (EGT C 285, 20.9.1997, s. 17).

(5) EGT L 345, 19.12.1998, s. 49.

(6) EGT L 161, 26.6.1999, s. 73.

(7) För att skapa förutsättningar för förbättrad samordning inom Interreg III, pågår för närvarande en undersökning av huruvida denna gräns kan höjas.

(8) EGT L 161, 26.6.1999, s. 68.

BILAGA I

DEL A: STÖDBERÄTTIGADE OMRÅDEN

BELGIQUE/BELGIË

Antwerpen (Arr.)

Arlon

Ath

Bastogne

Brugge

Dinant

Eeklo

Gent (Arr.)

Ieper

Kortrijk

Liège (Arr.)

Maaseik

Mons

Mouscron

Neufchâteau

Philippeville

Sint-Niklaas

Thuin

Tongeren

Tournai

Turnhout

Verviers

Veurne

Virton

DANMARK

Bornholms Amtskommune

Frederiksborg Amtskommune

Fyns Amtskommune

København og Frederiksberg Kommuner

Københavns Amtskommune

Roskilde Amtskommune

Sønderjyllands Amtskommune

Størstrøms Amtskommune

DEUTSCHLAND

Aachen, Kreisfreie Stadt

Aachen, Landkreis

Altötting

Annaberg

Aue-Schwarzenberg

Aurich

Bad Tölz-Wolfratshausen

Baden-Baden, Stadtkreis

Barnim

Bautzen

Berchtesgadener Land

Bitburg-Prüm

Bodenseekreis

Borken

Breisgau-Hochschwarzwald

Cham

Cottbus, Kreisfreie Stadt

Daun

Düren

Emden, Kreisfreie Stadt

Emmendingen

Emsland

Euskirchen

Flensburg, Kreisfreie Stadt

Frankfurt (Oder), Kreisfreie Stadt

Freiberg

Freiburg im Breisgau, Stadtkreis

Freyung-Grafenau

Garmisch-Partenkirchen

Germersheim

Görlitz, Kreisfreie Stadt

Grafschaft Bentheim

Greifswald, Kreisfreie Stadt

Heinsberg

Hof, Kreisfreie Stadt

Hof, Landkreis

Karlsruhe, Landkreis

Karlsruhe, Stadtkreis

Kaufbeuren, Kreisfreie Stadt

Kempten (Allgäu), Kreisfreie Stadt

Kiel, Kreisfreie Stadt

Kleve

Konstanz

Landau in der Pfalz

Leer

Lindau-Bodensee

Löbau-Zittau

Lörrach

Lübeck, Kreisfreie Stadt

Märkisch-Oderland

Merzig-Wadern

Miesbach

Mittlerer Erzgebirgskreis

Mönchengladbach, Kreisfreie Stadt

Neustadt an der Waldnaab

Niederschlesischer Oberlausitzkreis

Nordfriesland

Oberallgäu

Oder-Spree

Ortenaukreis

Ostallgäu

Ostholstein

Ostvorpommern

Passau, Kreisfreie Stadt

Passau, Landkreis

Pirmasens, Kreisfreie Stadt

Plauen, Kreisfreie Stadt

Plön

Rastatt

Regen

Rendsburg-Eckernförde

Rosenheim, Kreisfreie Stadt

Rosenheim, Landkreis

Rottal-Inn

Saarbrücken, Stadtverband

Saarlouis

Saar-Pfalz-Kreis

Sächsische Schweiz

Schleswig-Flensburg

Schwandorf

Schwarzwald-Baar-Kreis

Spree-Neiße

Steinfurt

Südliche Weinstraße

Südwestpfalz

Tirschenreuth

Traunstein

Trier Kreisfreie Stadt

Trier-Saarburg

Uckermark

Ücker-Randow

Viersen

Vogtlandkreis

Waldshut

Weiden in der Oberpfalz, Kreisfreie Stadt

Weißeritzkreis

Wesel

Wunsiedel im Fichtelgebirge

Zweibrücken, Kreisfreie Stadt

ELLADA

Achaia

Aitoloakarnania

Chania

Chios

Dodekanisos

Drama

Evros

Florina

Ioannina

Irakleio

Kastoria

Kavala

Kefallinia

Kerkyra

Kilkis

Lasithi

Lefkada

Lesvos

Pella

Preveza

Rethymni

Rodopi

Samos

Serres

Thesprotia

Thessaloniki

Xanthi

Zakinthos

ESPAÑA

Badajoz

Cáceres

Cádiz

Ceuta

Girona

Guipúzcoa

Huelva

Huesca

Lleida

Málaga

Melilla

Navarra

Ourense

Pontevedra

Salamanca

Zamora

FRANCE

Ain

Aisne

Alpes-de-Haute-Provence

Alpes-Maritimes

Ardennes

Ariège

Bas-Rhin

Corse du Sud

Doubs

Haut-Rhin

Haute-Corse

Haute-Garonne

Hautes-Pyrénées

Haute-Savoie

Hautes-Alpes

Jura

Meurthe-et-Moselle

Meuse

Moselle

Nord

Pas-de-Calais

Pyrénées-Atlantiques

Pyrénées-Orientales

Savoie

Seine-Maritime

Somme

Territoire de Belfort

IRELAND

Border

Dublin

Mid-east

South-east

ITALIA

Bari

Belluno

Biella

Bolzano-Bozen

Brindisi

Como

Cuneo

Gorizia

Imperia

Lecce

Lecco

Livorno

Novara

Sassari

Sondrio

Torino

Trieste

Udine

Valle d'Aosta

Varese

Venezia

Verbano-Lusio-Ossola

Vercelli

LUXEMBOURG

Luxembourg (Storhertigdömet)

NEDERLAND

Achterhoek

Arnhem-Nijmegen

Delfzijl med omgivning

Midden-Limburg

Midden-Noord-Brabant

Noord-Limburg

Noord-Overijssel

Oost-Groningen

Overig Groningen

Overig Zeeland

Twente

West-Noord-Brabant

Zeeuwesch-Vlaanderen

Zuid-Limburg

Zuidoost-Drenthe

Zuidoost-Noord-Brabant

ÖSTERREICH

Außerfern

Bludenz-Bregenzer Wald

Innsbruck

Innviertel

Klagenfurt-Villach

Mittelburgenland

Mühlviertel

Nordburgenland

Oberkärnten

Oststeiermark

Osttirol

Pinzgau-Pongau

Rheintal-Bodenseegebiet

Salzburg med omgivning

Südburgenland

Tiroler Oberland

Tiroler Unterland

Unterkärnten

Waldviertel

Weinviertel

West- und Südsteiermark

Wien

Wiener Umland/Nordteil

Wiener Umland/Südteil

PORTUGAL

Alentejo Central

Algarve

Alto Alentejo

Alto Trás-os-Montes

Baixo Alentejo

Beira Interior Norte

Beira Interior Sul

Cávado

Douro

Minho-Lima

SUOMI/FINLAND

Ahvenanmaa/Åland

Etelä-Karjala

Etelä-Savo

Itä-Uusimaa

Kainuu

Keski-Pohjanmaa

Kymenlaakso

Lappi

Pohjanmaa

Pohjois-Karjala

Pohjois-Pohjanmaa

Uusimaa

Varsinais-Suomi

SVERIGE

Dalarnas län

Jämtlands län

Norrbottens län

Skåne län

Stockholms län

Värmlands län

Västerbottens län

Västra Götalands län

UNITED KINGDOM

Brighton and Hove

Conwy and Denbighshire (endast den del som är stödberättigad enligt Interreg II A)

East of Northern Ireland

East Sussex CC

Gibraltar

Gwynedd

Isle of Anglesey

Kent CC

Medways Towns

North of Northern Ireland

South West Wales

West and South of Northern Ireland

BILAGA II

DEL A: VÄGLEDANDE FÖRTECKNING ÖVER PRIORITERADE ÄMNEN OCH STÖDBERÄTTIGANDE ÅTGÄRDER

I enlighet med Allmänna förordningen måste alla insatser som delfinansieras av ERUF omfattas av ändamålet för strukturfonderna och följa reglerna om stödberättigande kostnader. De måste också vara förenliga med annan gemenskapspolitik, inklusive konkurrensreglerna.

1. Främjande av utveckling i städer, på landsbygden och i kustområden

Analys av det gränsöverskridande området.

Förberedelse av riktlinjer och gemensam planering av förvaltning av området inklusive de gränsöverskridande områdena som en integrerad geografisk enhet (inklusive förebyggande av naturkatastrofer och tekniska katastrofer).

Främjande av flersektorella ramar för markutnyttjande.

Planering och skydd av gränsöverskridande områden. I synnerhet platser av betydelse för gemenskapen som Natura 2000-områden.

Stadsutveckling

Förberedelse av gemensamma riktlinjer för planering och förvaltning av områden mellan tätbebyggelse nära gränser, med särskild hänsyn tagen till principerna och riktlinjerna i "En varaktig utveckling av Europeiska unionens städer: ett handlingsprogram" (KOM(1998) 605 slutlig).

Samarbete mellan stads- och landsbygsområden för att främja varaktig utveckling.

Renovering och utveckling av historiska stadskärnor med utnyttjande av en gemensam gärnsöverskridande strategi (exklusive bostäder).

Planering av gränsöverskridande industriområden.

Landsbygdsutveckling

Gränsöverskridande planering av jordbruksmark och andra gränsöverskridande förbättringar av markinnehav.

Diversifiering av verksamheter för att främja nya sysselsättningsmöjligheter eller generera tilläggsinkomster för befolkningen på landsbygden.

Gränsöverskridande landsbygdsutveckling, främst genom saluföring och främjande av kvalitetsprodukter, stimulans av turist- och hantverksverksamheter, förbättringar av levnadsvillkor samt renovering och utveckling av byar, bevarande av landsbygdens kulturav samt utveckling och underhåll av vissa skyddade gränsöverskridande områden.

Förbättring, varaktig utveckling och bevarande av gränsöverskridande skogsresurser och utvidgning av gränsöverskridande skogsområden, under förutsättning att bestämmelserna i kapitel VIII i EUGFJ-förordningen om landsbygdsutveckling följs (inklusive förebyggande av naturkatastrofer i bergområden).

Utveckling i kustområden

Förberedelse av gemensamma riktlinjer för planering och förvaltning av kustområden.

Skydd av kustmiljön genom förbyggande, kontroll och återställande av miljömässigt nedslitna områden, bortskaffande av avfall och skapande och/eller gemensamt utnyttjande av resurser och infrastruktur (inklusive för behandling av avfallsvatten).

Skydd av kvaliteten på vattenresurser på land och i havet i kustområden.

2. Utveckling av företagaranda och små och medelstora företag (SMF), turism och lokala utvecklings- och sysselsättningsinitiativ

Företagaranda och små och medelstora företag

Utveckling av gränsöverskridande nät av ekonomiska förbindelser mellan små och medelstora företag för skapande eller utveckling av affärsmässiga, yrkesmässiga eller gränsöverskridande utvecklingsorganisationer för att förbättra samarbete, information, överföring av ledningsskicklighet och teknologi samt studier och marknadsundersökningar.

Stöd och stimulans för utveckling av små och medelstora företag genom investeringsstöd.

Förbättrad tillgång över gränserna till finansiering, kredit och företagstjänster.

Utveckling av lämpliga gränsöverskridande finansieringsinstrument.

Driftsutgifter som rör de organisationer som nämns ovan får delfinansieras enbart under en igångsättningsfas som inte får överstiga tre år, och enligt en glidande skala.

Turism

Utveckling av kvalitetsurism och miljövänlig turism (inklusive lantgårdsturism) genom projekt för investeringar, utformning och införande av nya turistprodukter (kulturturism, miljöturism) som skapar varaktiga arbetstillfällen.

Säljfrämjande åtgärder, marknadsstudier och inrättande av gemensamma bokningssystem.

Lokala utvecklings- och sysselsättningsinitiativ

Uppbyggnad av nät av närområdestjänster eller tjänster i andra ämnen inom ramen för lokala utvecklings- och sysselsättningsinitiativ(1).

3. Integration på arbetsmarknaden och främjande av social delaktighet

Skapande av och/eller utveckling av en integrerad arbetsmarknad på båda sidor om gränsen i enlighet med uppgifterna för ESF (artikel 1 i ESF-förordningen), medan vederbörlig hänsyn tas till skyldigheten att bidra till att främja lika möjligheter för kvinnor och män, och engagera arbetsmarknadens parter.

I de områden där det finns ett gränsöverskridande Eures-partnerskap, kommer särskild uppmärksamhet att ägnas åt genomförande av insatser som kompletterar eller stödjer detta partnerskap och som bidrar till att den gränsöverskridande arbetsmarknaden fungerar bättre. Dessa insatser kommer att fastställas i samförstånd med Eures lokala partner.

Främjande av samarbete på området för yrkesutbildning, ömsesidigt erkännande av examensbevis och system för överföring av pensionsrättigheter.

Utveckling av gränsöverskridande territoriella sysselsättningspakter.

Gränsöverskridande social integration.

4. Samarbete om forskning, teknisk utveckling, undervisning, kultur, kommunikationer, hälsovård och civilskydd

Stimulans av samarbete mellan forsknings-, teknik- och utvecklingscenter på området för utbildning (skolutbildning, högre utbildning och universitetsutbildning samt yrkesutbildning), kultur (inklusive media och sport), kommunikationer, hälsovård och civilskydd genom skapande och/eller gemensamt utnyttjande av resurser samt institutioner och anläggningar för att främja sysselsättning och höja konkurrenskraften i gränsöverskridande områden.

Förbättrat tillträde för lokalbefolkningen till gränsöverskridande anläggningar och möjligheter på detta område.

Investeringar i utbildning och hälsovård som har en lokal och sysselsättningsskapande dimension.

Kulturevenemang (utställningar, festivaler) är endast stödberättigande om de genererar varaktigt samarbete och arbetstillfällen. Som regel kan därför enstaka evenemang inte erhålla stöd. Regelbundet återkommande evenemang kan få stöd endast under igångsättningsfasen. De aspekter som stöds kommer att vara främst av organisatorisk art snarare än artistisk (produktion, inköp av konstverk, betalning till konstnärer).

De projekt som väljs för samfinansiering genom andra gemenskapsfinansiella instrument i dessa områden som det femte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling, Culture 2000, Media II, Socrates, Leonardo da Vinci, Tempus, etc. är inte berättigade till stöd inom ramen för detta initiativ.

5. Skydd av miljön, energieffektivitet och förnybara energikällor

Skydd av miljön genom förebyggande (inklusive naturkatastrofer och tekniska katastrofer), övervakning, återställande av nedsliten miljö, rationellt energiutnyttjande, återvinning och avfallshantering samt skapande och/eller gemensamt utnyttjande av resurser och infrastruktur (inklusive rening av avloppsvatten).

Effektiv energiförvaltning, alternativa och förnybara energikällor.

Förvaltning av gränsregionala naturområden, särskilt de som är av gemenskapsintresse, för turiständamål.

6. Grundläggande infrastruktur av gränsregional betydelse

Förbättringar av transporter

Undanröjande av hinder för allmänna kommunikationer, särskilt mellan städer nära gränser.

Främjande av miljövänliga transportmedel, inklusive i synnerhet alternativa transportsätt (cykling, promenader) med tillhörande infrastruktur.

Undanröjande av flaskhalsar (även till sjöss).

Förbindelser med transeuropeiska nät. Slutförandet av dessa nät är i sig stödberättigande endast i vederbörligen motiverade fall, och då enbart vid externa gränser.

Förbättringar av annan infrastruktur

Utveckling och förbättring av gränsregional infrastruktur i en omfattning som motsvarar den lokala utvecklingen och utvecklingen av sysselsättningen.

Tillhandahållande av gränsöverskridande system för telekommunikationer samt vatten- och energisystem.

Förbättring av informations- och kommunikationsnät och -tjänster.

Driftskostnader för de åtgärder som beskrivs i punkt 6 är inte stödberättigande.

7. Samarbete på de rättsliga och administrativa områdena

Förberedande arbete (pilotprojekt, studier) för att minska de problem som de återstående hindren för den inre marknaden utgör inom ramen för "handlingsplan för den inre marknaden" (t.ex. konsumentskydd, finansiella tjänster, offentlig upphandling, regionalstöd) eller genom förekomst av olika rättssystem (t.ex. sociala trygghetssystem, skatter) och administrativa system (t.ex. illegal handel, immigration och asyl, civilskydd, skapande av gränsöverskridande industriområden).

Förbättrad säkerhet vid externa gränser genom gemensam utbildning av den berörda personalen och bättre ömsesidiga informationssystem.

Projekt som valts ut för samfinansiering av andra gemenskapsfinansiella instrument på dessa områden som Falcone, Grotius, Odysseus, Oisin, Stop, Robert Schuman-åtgärden och rådets åtgärdsplan som antogs den 3 december 1998 är inte berättigade till stöd inom ramen för detta initiativ.

De offentliga myndigheternas normala administrativa kostnader är inte stödberättigande.

8. Samarbete mellan medborgare och institutioner

Ökad kommunikation och utvidgat samarbete mellan medborgare, privata eller frivilligorganisationer samt myndigheter och institutioner för att utveckla de kontakter och den institutionella bas som stödjer gränsöverskridande integration i gränsområden, och införande av allmän och målinriktad språkträning i detta syfte för att främja sysselsättningen.

Skapande av fonder med begränsade resurser (mikroprojektfaciliteter) för att genomföra småskaliga projekt som främjar gränsöverskridande samordning mellan människorna i området (av typen människa till människa). Förvaltningen av dessa fonder kommer att direkt anförtros det gränsregionala samarbetsinitiativet (t.ex. Euro-regioner).

Enstaka evenemang kommer endast att vara stödberättigande enligt dessa fonder om de utgör en del av en gemensam strategi för utveckling eller förbättring av integration över gränserna.

9. Tekniskt stöd

Studier och tekniskt stöd för föreberedelse av gränsregionala strategier.

Tekniskt stöd för att upprätta gränsregionala partnerskap genom att skapa eller utveckla gemensamma strukturer för att genomföra det gränsöverskridande samarbetsprogrammet.

ERUF:s bidrag till tekniskt stöd får uppgå till 100 % och kommer att minskas för att ta hänsyn till det stöd som redan beviljats enligt Interreg I och II.

(1) En europeisk strategi för stimulans av lokala utvecklings- och sysselsättningsinitiativ, kommissionens meddelande KOM(95) 273 (EGT C 265, 12.10.1995).

BILAGA III

DEL B: STÖDBERÄTTIGADE OMRÅDEN

>Plats för tabell>

BILAGA IV

DEL B: PRIORITERINGAR OCH ÅTGÄRDER

Som anges i Allmänna förordningen måste alla verksamheter som medfinansieras av strukturfonderna överensstämma med annan gemenskapspolitik, inklusive konkurrensreglerna.

I samband med främjandet av en harmonisk, balanserad och hållbar utveckling skall åtgärderna i denna del bidra till ekonomisk och social integration och till utvecklingen i de berörda samarbetsområdena.

1. Strategier för regional utvecklingsplanering inklusive samarbete mellan städer och mellan landsbygsdområden och stadsområden i syfte att främja polycentrisk och varaktig utveckling

- Utarbetande av planer för regional utveckling av det transnationella området.

- En bedömning av de effekter politiken och projekten får på områden som deltar i ett transnationellt samarbete.

- Utveckling av samarbetet mellan storstadsområden och "gateway cities" för att utveckla större områden med global ekonomisk integration, särskilt i unionens randområden.

- Utveckling av strategiska allianser och uppbyggnad av nät mellan små och medelstora städer, inklusive åtgärder för att stärka mindre städers roll när det gäller att utveckla landsbygdsregioner.

- Samarbete i forsknings- och utvecklingsfrågor och tillträde till innovation, särskilt när det gäller nät i städer.

- Åtgärder för att medvetandegöra allmänheten om långsiktig utvecklingsplanering och för att främja planerings- och forskningsinstitutioners arbete i nät för att utveckla gemensam observation och övervakning.

2. Utveckling av effektiva och varaktiga transportsystem och bättre tillträde till informationssamhället

- Bättre lokalt och regionalt tillträde till nationella och transnationella transportnät och -knutar, särskilt genom förbindelser till sekundära nät. Motorvägar och huvudvägar samt annan liknande infrastruktur är uteslutna.

- Främjande av multimodala transporter och en förskjutning till mer miljövänliga transportsätt, särskilt till sjöss, på inre vattenvägar och på järnväg liksom icke-motoriserade transportsätt.

- Understödjande av användning av informations- och kommunikationsteknik för att utveckla arbete i nät och "virtuella" grupperingar särskilt för att stödja gemensamma företags- och marknadsföringsstrategier och i syfte att ge de små och medelstora företagen bättre tillträde till innovation, särskilt teknisk.

- Utnyttjande av informations- och kommunikationsteknik för att förbättra offentliga tjänster, inklusive överföring av know-how och teknologi mellan lokala myndigheter och utveckling av tillämpningar av allmänt intresse (utbildning, hälsovård etc.).

- Utveckling av telematiktjänster och -tillämpningar baserad på de möjligheter som informationssamhället erbjuder för att överbrygga avstånd och främja tillträde till kunskap och nyskapande, särskilt inom sektorer som elektronisk handel, utbildning, forskning och distansarbete.

3. Värnande om miljön och god förvaltning av kulturav och naturresurser, särskilt vatten

- Bidrag till ytterligare utveckling av ett europeiskt ekologiskt nät (Natura 2000) som förbinder skyddade platser av regional, nationell, transnationell betydelse samt av gemenskapsbetydelse.

- Kreativt återställande av kulturlandskap som skadats av mänskliga verksamheter, inklusive områden som hotas eller försämrats av jordbruksnedläggning, inom ramen för integrerade strategier för regional utvecklingsplanering.

- Innovativt främjande av natur- och kulturtillgångar i landsbygdsområden som en möjlighet att främja utveckling av varaktig turism, särskilt i glest befolkade områden.

- Främjande av samarbete för skydd och kreativ utveckling av kulturarvet.

- Formulering av gemensamma strategier för förebyggande riskhantering i områden där ökad risk för naturkatastrofer föreligger.

- Utarbetande och genomförande av samordnade strategier och åtgärder för förebyggande av översvämningar i transnationella flodbäcken.

- Utarbetande och genomförande av integrerade strategier och åtgärder som hänför sig till det transnationella samarbetsområdet för förebyggande av torka.

- Gemensam förvaltning av kustfarvatten.

- Främjande av förnybara energikällor.

4. Särskilda prioriteringar

- Främjande av integrerat samarbete i havs- och öområden.

- Främjande av integrerat samarbete i de yttersta randområdena.

5. Tekniskt stöd

- Tekniskt stöd för inrättande av transnationella partnerskap genom skapande eller utveckling av gemensamma strukturer för genomförande av det transnationella samarbetsprogrammet. Stödet kommer att ta hänsyn till det stöd som redan mottagits inom ramen för Interreg II.

BILAGA V

GENOMFÖRANDEVILLKOR FÖR DEL C: GRÄNSREGIONALT SAMARBETE

Gränsregionalt samarbete kommer i likhet med de andra delarna inom Interreg III att bli föremål för decentraliserad programplanering och förvaltning av medlemsstaternas ansvariga myndigheter.

Gränsregionalt samarbete avser samarbetsverksamhet i hela unionen och med grannländerna. För att få samma konkurrensvillkor i alla regioner i Europa kommer en inbjudan att inkomma med förslag att innehålla samma uppdragsbeskrivning i hela unionen. En sådan standardiserad beskrivning skall samtliga medlemsstater gemensamt fastställa inom ramen för de övervakningskommittéer som avses i artikel 48.2 c i Allmänna förordningen. Därefter skall den godkännas av kommissionen.

På grundval av de samarbetsområden som fastställts för del B skall berörda medlemsstater gemensamt utarbeta ett program för gränsregionalt samarbete på respektive område. Dessa bör inte överlappa varandra. Två olika programplaneringsmetoder är tänkbara:

- att man antingen skapar ett särskilt program med en enda prioritering, eller

- att man integrerar det gränsregionala samarbetet som en av prioriteringarna i det relevanta del B-programmet.

I båda fallen kan styrkommittén (som sköter projekturvalet) och förvaltningsmyndigheten (som formellt beviljar gemenskapens stöd till varje projekt) vara desamma som för del B-programmet, men man kan också välja att ha separata kommittéer.

Förvaltningsmyndigheterna skall vid samma tidpunkt gå ut med en inbjudan att inkomma med förslag. Enligt vad som sägs i andra stycket skall uppdragsbeskrivningen vara densamma. För att underlätta en spridning på gemenskapsnivå kan kommissionen offentliggöra denna inbjudan i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Projektledarna skall lägga fram de gränsregionala samarbetsprojekten för den förvaltningsmyndighet som har ansvaret i det geografiska område där respektive projektledare är verksam.

Som i alla strukturfondsprogram är det förvaltningsmyndigheterna som skall göra projekturvalet, godkänna projekt, samt bevilja det ekonomiska stödet. De skall också ha ansvaret för övervakningen av projektets genomförande och för den finansiella kontrollen.

Kommissionen skall bistå förvaltningsmyndigheterna så att samordningen dem emellan underlättas. Syftet är att hela processen skall genomsyras av samma helhetssyn.

ALLMÄNNA FÖRKLARINGAR

Kommissionens förklaring om de italienska regionerna och tredje lands regioner vid Adriatiska havet

När det finns politiska förutsättningar för att främja ett Interreg III-samarbete mellan de italienska regionerna och tredje lands regioner vid Adriatiska havet kommer kommissionen att undersöka hur detta på bästa sätt kan samordnas med andra samarbetsinstrument.

Kommissionens förklaring om det särskilda åtagande som gjordes av Europeiska rådet i Berlin

Kommissionen står fast vid att alla de särskilda åtaganden som Europeiska rådet gjorde i Berlin beträffande gemenskapsinitiativen för Österrike och Nederländerna skall hållas, i synnerhet inom ramen för Interreg III.

Kommissionens förklaring om samarbete mellen Interreg III och länderna på Balkan

När det finns politiska förutsättningar för att främja ett samarbete inom Interreg III mellan de mest berörda medlemsstaterna d.v.s. Österrike, Grekland och Italien och tredje länderna på Balkan kommer kommissionen att undersöka hur detta på bästa sätt kan samordnas med andra samarbetsinstrument.

FÖRKLARING OM DEL A

Kommissionens förklaring om Belfast

Kommissionen välkomnar de positiva resultat som uppnåtts dels genom det särskilda programmet för fred och försoning i Nordirland och i angränsande grevskap i Irland, dels genom Interreg II A-programmet för samarbete mellan Nordirland och Irland.

För att i framtiden kunna bygga vidare på de resultat som uppnåtts genom dessa program anser kommissionen att Belfast (såväl Outer Belfast som Belfast på Nuts III-nivå) bör delta i det nya Interreg III-programmet under del A för perioden 2000-2006. Detta kan ske enligt regeln om en flexibilitet på 20 % för angränsande områden (punkt 10 riktlinjerna för Interreg III).

Kommissionens förklaring om Interreg III del A i Belgien

För att samarbetet i de gränsregionala programmen för Nederländerna, Förbundsrepubliken Tyskland, Storhertigdömet Luxemburg och Frankrike skall kunna ge goda resultat anser kommissionen att ett deltagande av arrondissementen Hasselt, Huy, Waremme och Marche-en-Famenne bör prioriteras i det nya Interreg III-programmet under del A för perioden 2000-2006. Detta kan ske enligt regeln om en flexibilitet på 20 % för angränsande områden (punkt 10 i riktlinjerna för Interreg III). Hänsyn skall särskilt tas till att det måste finnas en konsekvent linje i projekten under berörda program.

FÖRKLARINGAR OM DEL B

Kommissionens förklaring om samarbetet i omådet vid Barents hav

Inom ramen för det framtida Interreg III B-programmet för transnationellt samarbete i Östersjöområdet noterar kommissionen särskilt de önskemål som Sverige och Finland har framfört om att prioritera ett utvidgat samarbete mellan dessa båda medlemsstater och grannländerna (Norge och Ryssland) i området vid Barents hav.

Kommissionens förklaring om samarbetet i södra Östersjöområdet

Kommissionen anser att det pågående samarbetet inom artikel 10-projektet Swebaltcop bör fortsätta under det nya gemenskapsinitiativet Interreg III. Med tanke på den typ av samarbete som det här är frågan om bör verksamheterna i framtiden organiseras inom Östersjöprogrammet under del B. Om det skulle uppstå samordningsproblem mellan Interreg III och det gränsregionala Phare-CBC-samarbetet är kommissionen redo att undersöka andra möjligheter att uppmuntra detta samarbete.

FÖRKLARINGAR OM KAPITEL VII

Kommissionens förklaring om kapitel VII

De tidsfrister för automatiskt återtagande av medel som föreskrivs i artikel 31.2 andra stycket i Allmänna förordningen kan förlängas. Detta får medges efter en granskning från fall till fall, och för att kunna ta hänsyn till förseningar som uppstått på grund av externa finansieringsorgans rutiner för sitt beslutsfattande.

Kommissionens förklaring om Interreg III och Tacis

Kommissionen är medveten om den nordliga dimensionens betydelse och om de nuvarande svårigheterna att beakta denna inom ramen för samarbetet mellan gemenskapsinitiativet Interreg III och Tacis. Det är kommissionens avsikt att få till stånd en effektiv samordning och en konsekvent linje i Interreg III-programmen och Tacis-stödet. Detta kan till exempel åstadkommas genom riktlinjer som skapar bättre förutsättningar för samarbetet, utan att för den skull påverka det politiska läget via de kopplingar som eventuellt kan finnas till genomförandet av Tacis.

Kommissionens förklaring om Interreg III och Meda

Kommissionen är medveten om Medelhavsdimensionens betydelse och om de nuvarande svårigheterna att beakta denna inom ramen för samarbetet mellan gemenskapsinitiativet Interreg III och Meda. Det är kommissionens avsikt att få till stånd en effektiv samordning och en konsekvent linje i Interreg III-programmen och Meda-stödet. Detta kan t.ex. åstadkommas genom riktlinjer som skapar bättre förutsättningar för samarbetet.

Kommissionens förklaring om EPSON

Under förutsättning att de 15 medlemsstaterna är beredda att lägga fram ett gemensamt förslag till nätverkssamarbete mellan de olika organen för regional utvecklingsplanering (ESPON, d.v.s. European Spatial Planning Observatory Network), och att de samtidigt visar hur dessa studier och analyser av de regionala utvecklingstendenserna i Europa kan finansieras, är kommissionen beredd att delfinansiera detta samarbete med medel från den budgetpost (nätverk) som avses i punkt 53 i utkastet till riktlinjer för Interreg III.