KOMMISSIONENS BESLUT av den 14 november 1994 om fastställande av miljökriterier för tilldelning av gemenskapens miljömärke till hushållsrullar (94/925/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 880/92 av den 23 mars 1992 om ett gemenskapsprogram för tilldelning av miljömärke(1), särskilt artikel 5.1 andra stycket i denna, och

med beaktande av följande:

Enligt artikel 5.1 första stycket i förordning (EEG) nr 880/92 skall villkoren för tilldelningen av gemenskapens miljömärke fastställas för varje produktgrupp för sig.

Enligt artikel 10.2 i förordning (EEG) nr 880/92 skall en produkts påverkan på miljön utvärderas på grundval av särskilda kriterier för produktgrupperna.

I enlighet med artikel 6 i förordning (EEG) nr 880/92 har kommissionen rådgjort med de viktigaste intressegrupperna i ett samrådsforum (referensgrupp).

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats med stöd av artikel 7 i förordning (EEG) nr 880/92.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Produktgruppen hushållsrullar definieras på följande sätt:

"Rullar med papper avsett för hushållsbruk. Pappret är lämpligt för absorbering av vätskor och rengöring av smutsiga ytor. Det består normalt av kräppat eller präglat papper i ett eller flera skikt. Besläktade produkter tillverkade av mjukpapper som t. ex. servetter och torkdukar ingår inte i produktgruppen."

Artikel 2

Den miljömässiga påverkan av den produktgrupp som definieras i artikel 1 skall bedömas på grundval av kriterier som anges i bilagan.

Artikel 3

Definitionen av produktgruppen och kriterierna för produktgruppen skall gälla under en treårsperiod från och med den dag då detta beslut träder i kraft.

Artikel 4

Produktgruppen skall tilldelas koden "005" för administrativa ändamål.

Artikel 5

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 14 november 1994.

På kommissionens vägnar

Yannis PALEOKRASSAS

Ledamot av kommissionen

(1) EGT nr L 99, 11.4.1992, s. 1.

BILAGA

KRITERIER FÖR MILJÖMÄRKNING AV HUSHÅLLSRULLAR

Ekologiska kriterier

i) Den fiberhaltiga råvaran i papperstillverkningen skall vara pappersmassa framställd av nya fibrer eller av pappersavfall(1*) eller blandningar därav. Allt nytt trä skall komma från regioner där ett hållbart skogsbruk(*) praktiseras.

ii) En produkts effekter på miljön skall utvärderas på grundval av följande parametrar:

a) Förbrukning av förnybara resurser(*).

b) Förbrukning av icke-förnybara resurser(*).

c) Utsläpp av koldioxid.

d) Utsläpp av svavel/svaveldioxid.

e) Utsläpp av organiska ämnen till vatten (COD).

f) Utsläpp av klorerade organiska ämnen (till vatten) (AOX).

g) Utsläpp av avfall(*).

Produktens prestanda för varje parameter skall uttryckas av belastningspoäng, i enlighet med bedömningssystemet som anges i tabellen i detta dokument. Om belastningspoängen för produktens prestanda för parametrarna c, d, e, f och g överskrider de värden som anges som gränsvärden i det system som specificeras i tabellen i detta dokument, kan produkten inte tilldelas miljömärket.

>Plats för tabell>

Metoden för beräkning och provning av en produkts prestation i förhållande till dessa parametrar beskrivs i tillägget till denna bilaga.

iii) För att produkten skall kunna erhålla miljömärket får det justerade totala antalet belastningspoäng för produkten, definierat som "totalt antal belastningspoäng" × multiplikationsfaktor, inte överskrida 6,5 poäng.

"Totalt antal belastningspoäng" skall beräknas i enlighet med tabellen.

Multiplikationsfaktorn skall beräknas enligt supplementet till denna bilaga.

iv) Den produkt som avses i ansökan får inte överskrida fastställda gränsvärden. Detta gäller parametrarna CO2, SO2, COD, AOX och avfall.

Prestandakriterium

Produkten skall vara ändamålsenlig.

Supplement till bilagan till beslutet om miljömärkning av hushållsrullar

Styrka

1. I praktiken är ingen produkt olämplig på grundval av styrkan i torrt tillstånd och därför är det egenskaperna i vått tillstånd som avgör denna variabel. Ett erkänt mått på styrka kallas geometrisk medeldragstyrka (GMT) och beräknas enligt formeln:

GMT = >NUM>VÅT LP × VÅT TP/

>DN>gms

där: VÅT LP är våtstyrka i längsprofil(2*),

VÅT TP är våtstyrka i tvärprofil(*),

gms är produktens vikt (i gram) per kvadratmeter.

Absorptionsförmåga

2. Absorptionsförmågan mäts genom bestämning av den specifika absorbansen(*), nämligen den mängd vatten (i gram) som absorberas per gram produkt. Detta mått kopplar således absorptionsförmågan till den produktmängd som används.

3. Genom att kombinera de två variablerna har oberoende källor, med olika testmetoder, visat att GMT och absorptionsförmåga inte är inbördes beroende, utom i ett fåtal extrema fall. Detta innebär att de inte är kopplade till varandra. Hög dragstyrka medför exempelvis inte att absorbansen är hög eller låg. De två variablerna uppvisar dessutom tillräcklig variation för att göra det möjligt att tillämpa ett poängsystem.

4. Ett antal av de aktuella produkter som representerar extremvarorna på marknaden har provats och deras styrka och absorbans anges på följande sätt. För alla praktiska ändamål kommer GMT att få en normalfördelning med extremvärdena 2 ≤ och ≥ 6 med ett medelvärde på 4. Absorbansen kan representeras med extremvärdena ≤ 3,5 och ≥ 5 och ett medelvärde på 4. I båda fallen tilldelas det högsta extremvärdet 1 poäng och det lägsta extremvärdet 5 poäng med de mellanliggande poängvärdena proportionellt fördelade.

5. Skalan går från 1 = Bra till 5 = Dåligt. En produkt som har god styrka men dålig absorbans skulle alltså få 6 poäng. Andra exempel visar att en produkt som bedömts som bra beträffande båda variablerna som bäst skulle få 2 poäng och att en produkt som är dålig i båda avseendena skulle få 10 poäng.

6. Enligt detta system fick de produkter som faktiskt provades följande poäng:

>Plats för tabell>

7. När dessa poäng sätts i relation till den generella metodologin, står det klart att de bör användas som en multiplikationsfaktor. Detta beror på att prestationskriteriet har ett samband med den produktmängd som används. För samma uppgift krävs större mängd av en sämre produkt och därigenom multipliceras miljöpåverkan. Detta speglar den ganska klara uppfattningen inom industrin att extremvärdena på marknaden inte motsvarar proportionen 2:10 utan snarare 0,75:1,0. Förhållandet mellan pappersförbrukningen av de bästa produkterna och pappersförbrukningen av de sämsta produkterna är med andra ord ungefär 0,75. Det föreslås därför att poängen i skalan 2 10 omvandlas linjärt till skalan 0,75 1,0. Provexemplen skulle därigenom ges följande multiplikationsfaktorer:

>Plats för tabell>

Tillämpning

8. Tillämpningen av de detaljerade kriterierna gör det möjligt att lägga samman poängen från de olika miljökriterierna till ett samlat poängtal på 6,5. Multiplikationsfaktorn för en hushållsrulle med resultatet 6,5 grundbelastningspoäng skulle, i extrema fall, ge ett värde på 4,9 (6,5 × 0,75). För en bra hushållsrulle speglar denna beräkningsmetod en bättre prestation genom bättre utnyttjande av produkten (dvs. ett ton av produkten räcker längre), vilket leder till att miljön påverkas i mindre grad. Däremot bestraffas inte en sämre hushållsrulle ytterligare (multiplikationsfaktor = 1,0) och den kan därför fortfarande tilldelas miljömärket.

TILLÄGG Beräknings- och provningsmetoder för varje parameter

Innehåll

1. Definition, beräkning och provning av parametrarna 37

1.1. Förnybara resurser 37

1.2. Icke-förnybara resurser 38

1.3. Koldioxid, CO2 38

1.4. Svavel, S, och svaveldioxid, SO2 39

1.5. Organiska ämnen till vatten, COD 39

1.6. Klorerade organiska ämnen, AOX 40

1.7. Avfall 40

2. Kontroll och beräkning 41

2.1. Val av analyslaboratorium 41

2.2. Beräkning av utsläppsvärden 41

2.3. Provtagningsperioder och -frekvenser 41

2.4. Hållbart skogsbruk 41

1. Definition, beräkning och bestämning av parametrarna

I detta tillägg definieras var och en av parametrarna i tabell 1 i kriteriedokumentet och de relevanta provtagningsmetoderna anges.

1.1. Förnybara resurser

Definition av hållbart skogsbruk:

Definition av hållbart skogsbruk: I detta beslut definieras hållbart skogsbruk enligt beskrivningen i resolution H1 - Allmänna riktlinjer för ett hållbart skogsbruk i Europa - som antogs på ministerkonferensen för bevarandet av skogarna i Europa i Helsingfors i juni 1993:

Skogsbruket och utnyttjandet av skogar och skogsmark på ett sätt och i en omfattning som bibehåller den biologiska mångfalden, produktiviteten, återväxten och livskraften samt potentialen att, nu och i framtiden, fylla relevanta ekologiska, ekonomiska och sociala funktioner på lokal, nationell och global nivå på ett sätt som inte skadar andra ekosystem.

För de stater som inte har antagit Helsingforsresolutionen, definieras skogsbruk enligt beskrivningen i dokumentet "Icke bindande förklaring om principerna för global samsyn beträffande bruk, vård och en hållbar utveckling av alla slags skogar" som antogs vid Förenta nationernas konferens om miljö och utveckling i Rio de Janeiro i juni 1992.

Efter en treårsperiod kommer detta beslut att revideras mot bakgrund av utveckling av kriterier och policy för hållbart skogsbruk utarbetade i internationella forum.

Definition av förbrukning av förnybara resurser:

Råvarorna är de vegetabiliska fibrer som används i papperstillverkning, dvs. huvudsakligen trä, men även andra resurser måste ingå när de används, t. ex. bambu, elefantgräs och andra delar av fleråriga växter som odlas för att användas som råvaror i papperstillverkningen. Om vegetabiliska fibrer används till energiproduktion i pappersbruket, skall även denna mängd inbegripas.

Från beräkningen utesluts material som

- pappersavfall (enligt definition i avsnitt 1.7)

- ved från gallring i syfte att ge omkringstående träd växtplats eller att avlägsna sjuka eller skadade träd,

- ved från vindfällen och från träd som blåst sönder eller knäckts av snöns tyngd,

- vedavfall, sågspån och sågavfall från sågverk och bark,

- jordbruksavfall (bagass, halm osv.). Halm är inte jordbruksavfall om det odlas för att användas som råvara i papperstillverkning.

Beräkning av förnybara resurser:

Parametern skall betraktas som en del av massbalansen för papperstillverkning. Perioden för massbalansen skall baseras på ett år. Mängden ved eller liknande som används per ton tillverkad pappersprodukt skall mätas. Om pappersbruket importerar massa för tillverkningen av papper, skall leverantören förse pappersbruket med relevant dokumentation.

1.2. Icke-förnybara resurser:

Definition av förbrukning av icke-förnybara resurser:

Endast den förbrukning av fossila bränseln som är kopplad till tillverkningsfaserna i livscykeln skall beaktas. Detta inbegriper förbrukningen av fossila bränslen i elproduktionen för det allmänna nätet. Tre energikällor beaktas: kol, olja och gas.

Beräkning av icke-förnybara resurser:

Icke-förnybara resurser betraktas som en kombination av relativa tillgängliga mängder och olika utsläpp från olika källor. Parametern beräknas därför som TORE - ton oljeresursekvivalenter.

Parametern skall betraktas som en del av massbalansen för papperstillverkning. Perioden för massbalansen skall baseras på ett år.

IFR (TORE/ton papper(3)) = x ton olja/ton papper + 0,11 × y (ton kol/ton papper) + 7,3 × 10-4 × z (m3 gas/ton papper) + 5,0 × 10-5 × v (kWh/ton papper),

där

>Plats för tabell>

1.3. Koldioxid, CO2:

Definition av utsläpp av koldioxid, CO2:

Utsläpp av CO2 från fossilt bränsle och elproduktion som härrör från mass- och papperstillverkningen skall beaktas, medan utsläpp av CO2 från användning av förnybara resurser inte inkluderas. Den mängd CO2 som släpps ut från massa- och papperstillverkning skall inkluderas.

Beräkning av koldioxidutsläpp, CO2:

Utsläpp av CO2 härrör från icke-förnybara resurser och från utsläpp av CO2 från elproduktion utanför pappersbruket.

Parametern skall betraktas som en del av massbalansen för papperstillverkning. Perioden för massbalansen skall beräknas på ett år.

CO2 (ton/ton papper) = 3,00 × x (ton olja/ton papper) + 2,50 × y (ton kol/ton papper) + 2,22 × 10-3 × z (m3 gas/ton papper) + 4,4 × 10-4 × v (kWh/ton papper)

där

>Plats för tabell>

Bestämning av koldioxid, CO2:

CO2 beräknas på en massbalans för de olika energikällor som använts.

1.4. Svavel, S, och svaveldioxid, SO2:

Definition av utsläpp av svavel, S, och svaveldioxid, SO2:

Den mängd svavel som släpps ut från massa- och papperstillverkningen skall inkluderas och denna siffra skall baseras på mätningar vid anläggningarna. Utsläppet från elproduktionen utanför anläggningen är det genomsnittliga utsläppet av SO2 från produktionen av den el som krävs. Om reningsteknik används skall beräkningen baseras på utsläppen efter rening.

Beräkning av utsläpp av svavel, S, och svaveldioxid, SO2:

SO2-utsläpp härrör från icke-förnybara resurser och från kemikalier. I den icke-förnybara energin ingår el och när el används skall hänsyn tas till utsläppet av SO2 från elproduktionen utanför anläggningen. I formeln för SO2-utsläppet nedan beaktas endast energirelaterad SO2.

Parametern skall betraktas som en del av massbalansen för papperstillverkning. Perioden för massbalansen skall baseras på ett år.

SO2 (kg S/ton papper) = kg S/ton papper (uppmätt) + 1,25 x 10-3 x v (kWh/ton papper)

där v = förbrukat antal kWh.

Bestämning av svavel, S, och svaveldioxid, SO2:

SO2 bestäms antingen med en massbalans eller mäts från utsläppspunkten i enlighet med VDI 2462.

1.5. Organiska ämnen till vatten, COD:

Definition av organiska ämnen till vatten, COD:

Parametern COD kommer att användas för att beskriva utsläpp till vatten av organiskt material.

Beräkning av organiska ämnen till vatten, COD:

COD bestäms på ett ofiltrerat prov. Detta innebär att den organiska delen av suspenderade fasta ämnen inkluderas. Den oorganiska delen betraktas normalt som oskadlig och kommer endast att ge lokala effekter beroende på typen av reningsåtgärder och mottagande vattenområde. Parametern "total mängd uppslammade fasta ämnen" (TSS) kommer därför inte att inkluderas. Om reningsteknik används skall beräkningen baseras på utsläppen efter rening.

Om ett kommunalt avloppsreningsverk används skall den använda energin, liksom utsläpp som härrör från energianvändningen, beaktas vid beräkningen av massbalansen. Det relativa bidraget i procent skall användas.

Parametern skall betraktas som en del av massbalansen för papperstillverkning. Perioden för massbalansen skall baseras på ett år.

Bestämning av organiska ämnen till vatten, COD:

COD bestäms på ofiltrerade prov i enlighet med ISO 6060.

1.6. Klorerade organiska ämnen, AOX:

Definition av klorerade organiska ämnen, AOX:

AOX-parametern utgör den mängd adsorberbara organiska halogener som släpps ut från anläggningen. Parametern är en summa som visar den totala mängd ämnen som adsorberas på organiskt material (i metoden på aktivt kol). I avloppsvatten är det t. ex. klorerade ämnen som tenderar att adsorberas på slammet i avloppsreningsverket. Klorerade organiska ämnen bestäms som kg AOX/ton papper.

Beräkning av klorerade organiska ämnen:

Om reningsteknik används skall beräkningen baseras på utsläppen efter rening. Om avloppsvattnet avleds till ett kommunalt avloppsreningsverk, skall beräkningen baseras på den faktiska reningsgraden vid reningsverket i fråga.

Parametern skall betraktas som en del av massbalansen för papperstillverkningen. Perioden för massbalansen skall baseras på ett år.

Bestämning av klorerade organiska ämnen AOX:

AOX bestäms enligt ISO 9562.

1.7. Avfall:

Definition av avfall (positivt och negativt):

Avfall inkluderar allt fast avfall som skall bortskaffas. Detta innebär att slam från avloppsvattenrening och aska från förbränning skall inkluderas. Om avloppsvattnet behandlas på ett kommunalt reningsverk, skall utsläppen från det kommunala reningsverket inkluderas i beräkningarna.

Beräkning av avfall:

Det relativa bidraget från papperstillverkning skall beräknas och resultatet av den beräkningen skall ligga till grund för beräkningen av mängden avfall.

Om avfallsanläggningen är en förbränningsanläggning skall utsläppen till luften beaktas. Den relativa mängden avfall från förbränningsanläggningen, t. ex. aska, skall beaktas.

Användning av returfibrer betraktas som "bortförande av avfall". Följaktligen skall den mängd returfibrer som används vid tillverkningen av 1 ton papper dras av från den mängd avfall som genereras under tillverkningen.

Parametern skall betraktas som en del av massbalansen för papperstillverkning. Perioden för massbalansen skall baseras på ett år.

Pappersavfall:

Returpapper är papper som tillverkats i en tidigare tillverkningsprocess och som har använts eller antas ha använts i det syfte som det var avsett för.

När sådant papper samlas in osorterat och därefter sorteras för att användas till pappersmassa, kan det kallas returfibrer, medan sådant papper som är avsett för energiframställning eller bortskaffning kallas "pappersavfall".

2. Kontroll och beräkning

2.1. Val av analyslaboratorium

Analys av kemikalier och utsläpp skall utföras av laboratorier som har utsetts av det behöriga organet eller godkänts enligt kraven i EN 45001 eller motsvarande.

Alternativt får testinstitutioner som är registrerade i enlighet med ISO 9001 eller 9002 användas.

2.2. Beräkning av utsläppsvärden:

Belastningspoängen skall för varje parameter beräknas enligt de relevanta punkterna i denna bilaga eller enligt det relevanta kriteriedokumentet.

Om pappersbruket importerar massa till papperstillverkningen, skall massaleverantören förse pappersproducenten med den relevanta dokumentationen, med relevanta uppgifter om utsläpp och resursförbrukning för massframställningen. Massaleverantörer, även utanför EU, skall tillåta att en tredje part utför kontroller. Det sammanlagda resultatet skall baseras på de beräknade parametrarna för både pappersbruket och, i förekommande fall, massatillverkningen. Det sammanlagda resultatet kommer - med hjälp av tabell I i kriteriebilagan - att ge det totala antalet belastningspoäng.

Om en importör ansöker om miljömärket, skall både tillverkaren och leverantören förse importören med den relevanta dokumentationen, med relevanta uppgifter om utsläpp och resursförbrukning för massan. Resultaten måste jämföras med tabell I i kriteriebilagan och utifrån detta fastställs belastningspoängen för varje parameter.

Om bruket producerar olika produkter skall brukets totala utsläpp beräknas för var och en av parametrarna efter storleken på den specifika produktionen över samma perioder som anges för beräkning av massbalansen för varje parameter.

Om papperstillverkningen eller tillverkningen av halvfabrikat resulterar i utsläpp i avfalls- eller kommunala anläggningar, skall utsläppen från sådana anläggningar ingå i beräkningen.

2.3. Provningsfrekvens

Provtagning och mätning skall ske så ofta att det kan säkerställas att produkten uppfyller de kriterier som fastställs i de relevanta kriteriedokumenten.

2.4. Hållbart skogsbruk

Varje sökande som lämnar en ansökan för en produkt som innehåller jungfruliga fibrer skall intyga att sådan pappersmassa härrör från skog som brukas hållbart i enlighet med definitionen i detta tillägg.

(1*) Tillägget till denna bilaga innehåller definitionen av de termer som är märkta med en asterisk.

(2*) Mätt med användning av en erkänd industristandardmetod.

(3) I formlerna avser uttrycket papper mjukpapper.