3.

Avsnitt 6.2.1.1 ska ersättas med följande: ’6.2.1.1 Typ av tillgångar 1. Gemensamma krav för att godtas De måste vara skuldförbindelser som har a) ett fast och villkorslöst kapitalbelopp (1), och b) en kupong som ej kan resultera i ett negativt kassaflöde och är en av följande: i) Fast kupong, nollkupong och kupong med räntetrappa, dvs. instrument med förutbestämda kupongbetalningar och förutbestämt kupongvärde. ii) Kupong med rak, rörlig ränta kopplad till ett enda index som motsvarar en europenningmarknadsränta, t.ex. EURIBOR, LIBOR och liknande index, eller en konstant swappränta till förfallodagen, t.ex. CMS, EIISDA, EUSA index. iii) Rak rörlig kupong med eller utan hävstång vars ränta är kopplad till ett enda index som motsvarar en europenningmarknadsränta, t.ex. EURIBOR, LIBOR och liknande index, eller en konstant swappränta till förfallodagen, t.ex. CMS, EIISDA, EUSA index. iv) Rak, rörlig kupong med eller utan hävstång vars ränta är kopplad till avkastningen på en av euroområdets statsobligationer med en löptid på högst ett år (antingen som index eller bruttoavkastningsbenchmark). v) Rak real kupong vars ränta är kopplad till ett inflationsindex för euroområdet och inte innehåller några komplexa konstruktioner med valmöjligheter som t.ex. räntekorridorer, att räntan fixeras stegvis etc. Följande kupongstrukturer undantas uttryckligen: alla rörliga kuponger kopplade till räntor i utländsk valuta, råvaru- och aktieindex samt valutakurser, kuponger som är kopplade till skillnaden mellan två index, till en swappspread eller andra kombinationer av index, varje form av kupong där räntan fixeras stegvis eller bara utgår inom vissa intervall, samt även omvända rörliga kuponger och kuponger som är beroende av ett kreditbetyg. Dessutom undantas komplexa löptidskonstruktioner, t.ex. så kallade target redemption notes samt möjligheter att ändra kupongtyp genom att använda sig av extra rättigheter att kräva inlösen. För att godtas får en kupong inte ge emittenten några valmöjligheter, dvs. ändringar av en kupongs definition under instrumentets löptid som är beroende av en emittents beslut får ej vara möjliga. Om det förekommer räntegolv och -tak ska dessa vara fasta och definierade på förhand. Om det rör sig om en kupong med räntetrappa kommer instrumentet att klassificeras ur ett framåtblickande perspektiv. Om de ovannämnda kriterierna inte uppfylls medför detta att tillgångar inte kan godtas även om de endast avser vissa delar av avkastningen (t.ex. ett premium) och även om en icke-negativ kupongbetalning och en återbetalning av kapitalbeloppet uttryckligen garanteras. Kraven enligt punkt 1 a and 1 b gäller fram till dess att skulden lösts in. Skuldförbindelserna får ej medföra någon rätt till kapital och/eller ränta som är efterställd andra skuldförbindelser som emittenten gett ut. 2. Ytterligare kriterier för att godta värdepapper med bakomliggande tillgångar Inom ramen för Eurosystemets penningpolitiska styrsystem betecknas säkerställda obligationer inte som värdepapper med bakomliggande tillgångar. Punkt 1 a tillämpas inte på värdepapper med bakomliggande tillgångar. Eurosystem bedömer huruvida värdepapper med bakomliggande tillgångar godtas med hjälp av ytterligare kriterier som framgår av detta avsnitt. De kassaflödesgenererande tillgångarna som täcker värdepapper med bakomliggande tillgångar ska uppfylla följande kriterier: a) Förvärv av sådana tillgångar måste ske i enlighet med lagstiftningen i en EU-medlemsstat. b) De ska ha förvärvats av ett SPV-företag för värdepapperisering i enlighet med lagstiftningen i en medlemsstat från upphovsmannen eller ett ombud på ett sätt som Eurosystemet anser vara en ”verklig försäljning” som kan göras gällande mot tredje part, och som är utom räckhåll för upphovsmannen och dennes fordringsägare, eller för ombudet och dennes fordringsägare, även för det fall upphovsmannen eller ombudet blir insolvent (2). c) De ska härröra från och säljas till emittenten av en upphovsman med säte i EES och, i tillämpliga fall, ett ombud med säte i EES. d) De får inte, helt eller delvis, faktiskt eller potentiellt, bestå av trancher av andra värdepapper med bakomliggande tillgångar (3). De får inte heller, helt eller delvis, faktiskt eller potentiellt, bestå av kreditlänkade obligationer, swappar eller andra derivatinstrument (4) eller syntetiska värdepapper. e) Om de är kreditfordringar ska gäldenärerna och borgenärerna ha sitt säte (eller hemvist om det rör sig om fysiska personer) i EES och det tillhörande värdepapperet ska, i tillämpliga fall, finnas i EES. De lagar som styr dessa kreditfordringar ska vara ett EES-lands lagstiftning. Om de utgörs av obligationer ska emittenterna ha sitt säte i EES, obligationerna ska ges ut i ett EES-land enligt ett EES-lands lagstiftning och samtliga tillhörande värdepapper ska finnas i EES. Såsom framgår i avsnitt 6.2.1.7 måste emittenten av ett värdepapper med bakomliggande tillgångar vara etablerad inom EES. Om upphovsmännen, eller i tillämpliga fall ombuden, har sitt säte i euroområdet eller i Storbritannien har Eurosystemet kontrollerat att det inte förekommer några allvarliga clawback-bestämmelser i dessa rättsordningar. Om upphovsmannen, eller i tillämpliga fall ombudet, har sitt säte i ett annat EES-land, kan värdepapperen med bakomliggande tillgångar bara godtas om Eurosystemet säkerställer att dess rättigheter på lämpligt vis skyddas mot clawback-bestämmelser som Eurosystemet bedömer vara relevanta i respektive EES-lands lag. För detta ändamål måste det, innan värdepapperen med bakomliggande tillgångar kan anses vara godtagbara, lämnas in en oberoende rättslig bedömning i en form som är godtagbar för Eurosystemet där det fastställs vilka clawback-bestämmelser som är tillämpliga i landet. För att Eurosystemet ska kunna bedöma huruvida dess rättigheter på lämpligt vis skyddas mot clawback-bestämmelser kan det begära in andra handlingar, inklusive ett solvensintyg från mottagaren, för den kritiska perioden. Clawback-bestämmelser som Eurosystemet anser vara allvarliga och därför inte acceptabla är till exempel bestämmelser som innebär att konkursförvaltaren kan ogiltigförklara en försäljning av kassaflödesgenererande tillgångar som täcker värdepapper med bakomliggande tillgångar enbart på grundval av att den har genomförts under en viss period (den kritiska perioden) innan säljaren (upphovsmannen/ombudet) förklarats insolvent eller som innebär att mottagaren endast kan förhindra en sådan ogiltigförklaring genom att styrka att han ej hade kännedom om att säljaren (upphovsmannen/ombudet) var insolvent vid tidpunkten för försäljningen. Beträffande strukturerade emissioner får en tranch (eller undertranch), för att vara godtagbar, inte vara efterställd andra trancher av samma värdepappersemission. En tranch (eller undertranch) betraktas som inte efterställd andra trancher (eller undertrancher) av samma värdepappersemission om, i enlighet med betalningsprioritet tillämplig efter leverans av ett verkställighetsmeddelande, enligt prospektet, ingen annan tranch (eller undertranch) ges prioritet vad avser att erhålla betalning (kapital och ränta) före den tranchen (eller undertranchen) och således en sådan tranch (eller undertranch) är sist att ta förluster bland olika trancher eller undertrancher i en sådan strukturerad emission. För strukturerade emissioner där det enligt prospektet krävs leverans av ett avräknings- och verkställighetsmeddelande måste det säkerställas att en tranch (eller undertranch) inte är efterställd den betalningsprioritet som anges i såväl avräknings- som verkställighetsmeddelandet. För att värdepapper med bakomliggande tillgångar ska vara, eller fortsätta att vara, godtagbara vid Eurosystemets penningpolitiska operationer, kräver Eurosystemet att de berörda parterna bakom värdepapperena med bakomliggande tillgångar tillhandahåller omfattande och standardiserad information på lån-nivå om den pool av kassaflödesgenererande tillgångar som ligger till grund för värdepapperena med bakomliggande tillgångar i enlighet med tillägg 8. För att bedöma huruvida värdepapper med bakomliggande tillgångar är godtagbara beaktar Eurosystemet de uppgifter som fyllts i de obligatoriska fälten i respektive mall för rapportering på lån-nivå i enlighet med tillägg 8. I sin bedömning av godtagbarheten beaktar Eurosystemet a) huruvida uppgifter saknas, och b) hur ofta enskilda fält med uppgifter på lån-nivå saknar meningsfullt innehåll. För att vara godtagbara måste värdepapper med bakomliggande tillgångar ha sådana kassaflödesgenererande tillgångar som Eurosystemet anser vara homogena, dvs. de kassaflödesgenererande tillgångar som utgör basen för värdepapper med bakomliggande tillgångar ska bara bestå av en tillgångsklass, antingen bolån, kommersiella fastighetslån, lån till små och medelstora företag, billån, konsumentkrediter eller leasingkrav. Värdepapper med bakomliggande tillgångar godtas inte vid Eurosystemets penningpolitiska transaktioner om poolen av underliggande tillgångar består av heterogena tillgångar eftersom dessa inte kan rapporteras via en enda rapporteringsmall för den aktuella tillgångsklassen (5). Eurosystemet förbehåller sig rätten att kräva bekräftelse och klargörande av berörda tredje parter (t.ex. utfärdare, ursprunglig borgenär eller arrangör) där Eurosystemet anser det befogat för att bedöma godtagbarheten av värdepapper med bakomliggande tillgångar och med avseende på bestämmelsen om uppgifter på lån-nivå. Om sådana krav inte tillgodoses kan detta medföra att transaktionen med värdepapperena med bakomliggande tillgångar tills vidare avbryts eller ej godtas. 3. Ytterligare kriterier för att godta säkerställda obligationer Från och med den 31 mars 2013 ska säkerställda obligationer omfattas av följande ytterligare krav: Säkerhetspoolen för säkerställda obligationer får inte omfatta värdepapper med bakomliggande tillgångar, med undantag för värdepapper med bakomliggande tillgångar a) som uppfyller kraven enligt direktiven 2006/48/EG och 2006/49/EG avseende värdepapper med bakomliggande tillgångar i säkerställda obligationer, b) härrör från en medlem i samma konsoliderade grupp i vilken emittenten av de säkerställda obligationerna ingår eller av en enhet som är närstående till samma centrala enhet till vilken emittenten av de säkerställda obligationerna också är närstående, c) som används som tekniska verktyg för att överföra hypotekslån eller garanterade fastighetslån från upphovsenheten till säkerhetspoolen. Säkerställda obligationer som fanns med på förteckningen över godtagbara värdepapper med bakomliggande tillgångar från den 28 november 2012 och inte uppfyllt kraven a–c godtas även fortsättningsvis fram till den 28 november 2014.