Kommissionens beslut

av den 3 april 2002

om undantaget för bränsle för blandad användning som Förenade kungariket planerar att genomföra genom klimatförändringsskatten och en utvidgning av undantaget till att omfatta vissa konkurrerande bearbetningsprocesser

[delgivet med nr K(2002) 1189]

(Endast den engelska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2002/676/EG, EKSG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2 första stycket i detta,

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen, särskilt artikel 4 c i detta och kommissionens beslut nr 2496/96/EKSG av den 18 december 1996 om gemenskapsregler för statligt stöd till stålindustrin(1) (stålstödsreglerna),

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a i detta och protokoll 14 till detta,

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig i enlighet med artikel 88.2 i EG-fördraget(2) och artikel 6.5 i gemenskapsreglerna för statligt stöd till stålindustrin(3), och med beaktande av dessa synpunkter avseende undantaget för bränsle för blandad användning i klimatförändringsskatten, och

av följande skäl:

1. FÖRFARANDE

(1) Genom en skrivelse av den 14 februari 2000 anmälde Förenade kungariket en klimatförändringsskatt till kommissionen. Den rättsliga grunden för klimatförändringsskatten är finanslagen från 2000 (Finance Act 2000, Section 30 och Schedules 6 och 7). Genom en skrivelse av den 5 april 2000 anmälde Förenade kungariket klimatförändringsskatten till kommissionen i enlighet med gemenskapsreglerna för statligt stöd till stålindustrin.

(2) Genom skrivelser av den 28 mars 2001 (SG(2001) D/287332) och den 5 april 2001 (SG(2001) D/287443) underrättade kommissionen Förenade kungariket om att den hade beslutat inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget och artikel 6.5 i gemenskapsreglerna för statligt stöd till stålindustrin avseende undantaget för bränsle för blandad användning i samband med klimatförändringsskatten.

(3) Kommissionens beslut om att inleda förfarandet offentliggjordes i Europeiska gemenskapernas officiella tidning(4). Kommissionen uppmanade de berörda parterna att inkomma med sina synpunkter.

(4) Kommissionen mottog synpunkter från berörda parter. I samband med undersökningsförfarandet enligt artikel 88.2 i EG-fördraget mottog kommissionen, genom en skrivelse av den 31 juli 2001, synpunkter från British Cement Association och, genom en skrivelse av den 31 juli, från British Lime Association. Dessutom mottog kommissionen, under undersökningsförfarandet i enlighet med artikel 6.5 i gemenskapsreglerna för statligt stöd till stålindustrin, genom en skrivelse av den 27 juli 2001 synpunkter från UK Steel Association, genom en skrivelse av den 2 augusti 2001 från European Independent Steelworks Association, genom en skrivelse av den 19 juli 2001 från Corus och genom en skrivelse av den 6 augusti 2001 från ASW. Kommissionen vidarebefordrade dessa synpunkter till Förenade kungariket genom skrivelser av den 7 och den 21 augusti 2001.

(5) Genom en skrivelse av den 6 augusti svarade Förenade kungariket på kommissionens skrivelser av den 28 mars och den 5 april. Genom en skrivelse av den 21 september lämnade Förenade kungariket sina synpunkter på synpunkterna från tredje parter.

2. NÄRMARE BESKRIVNING

2.1 Klimatförändringsskatten

(6) Lagförslaget om klimatförändringsskatten är en del av regeringens miljöbeskattningspolitik och en central del i regeringens klimatförändringsprogram. Detta program innehåller regeringens förslag om hur Förenade kungariket skall kunna uppnå Kyotoprotokollets bindande mål att utsläppen av växthusgaser skall sänkas med 12,5 % och förslag om hur man skall nå regeringens egen målsättning om att sänka koldioxidutsläppen med 20 % fram till 2010.

(7) Klimatförändringsskatten är utformad för att täcka användningen av energiprodukter utanför hushållen som används som bränsle. Användningen som bränsle inkluderar belysning, uppvärmningsbränsle, samt bränsle för att driva motorer och apparater. Energiprodukter som används som bränsle omfattas av klimatförändringsskatten när den används av konsumenter inom industrin (inklusive bränsleindustrin), handel, jordbruk, offentliga sektorn och andra tjänster. Skatten debiteras slutkonsumenten på försäljningsstället. Varor som beskattas är el, gas, kol och andra fasta bränslen samt gasol (LPG).

(8) Mineraloljor omfattas inte av skatten eftersom de redan är belagda med punktskatt i enlighet med rådets direktiv 92/81/EEG av den 19 oktober 1992 om harmonisering av strukturerna för punktskatter på mineraloljor (mineraloljedirektivet)(5).

(9) Klimatförändringsskattens rättsliga grund är finanslagen från 2000 (Finance Act 2000, Section 30 och Schedules 6 och 7), som fick kungligt godkännande den 28 juli 2000.

(10) I sitt beslut, som sändes den 28 mars och den 5 april 2001, gjorde kommissionen inga invändningar mot vissa av undantagen från klimatförändringsskatten, nämligen ett undantag för el, gas och kol som används för allmänna kommunikationer och järnvägstransporter, ett undantag för insatsvarorna bränsle och el som framställs i "kvalitetsmärkta" kraftvärmeanläggningar, ett undantag för el som framställs från miljövänliga energikällor och skattesänkningar för företag som ingår klimatförändringsavtal. I den omfattning dessa åtgärder innehåller inslag av statligt stöd anmälde Förenade kungariket dessa för en period på tio år. Eftersom kommission inte gjorde några invändningar trädde klimatförändringsskatten i kraft den 1 april 2001.

2.2 Annan användning än som bränsle och undantag för bränsle för blandad användning

(11) Enligt klimatförändringsskatten kommer de energiprodukter som omfattas av skatten att undantas från den när de används för andra ändamål än som bränsle. Klimatförändringsskatten tillämpas därmed inte på energiprodukter som enbart används som råmaterial (undantag för annan användning än som bränsle). Dessutom, om en energiprodukt huvudsakligen används för andra ändamål än som bränsle undantas användningen av produkten från klimatförändringsskatten (undantag för bränsle för blandad användning). En fullständig förteckning över de bearbetningsprocesser som inkluderar bränsle för blandad användning finns i 2001 års klimatförändringsbestämmelser (bränsleanvändning) (Climate Change (Use as Fuel) Regulations 2001). Kommissionen inledde undersökningsförfarandet enligt artikel 88.2 i EG-fördraget och artikel 6.5 i gemenskapsreglerna för statligt stöd till stålindustrin avseende undantaget för bränsle för blandad användning.

2.3 Skälen till att förfarandet inleds

(12) Under inledningen av förfarandet ifrågasatte kommissionen om undantaget för bränsle för blandad användning kan betraktas som en allmän åtgärd, eftersom det gynnar vissa företag eller framställningen av vissa varor, nämligen vissa metaller, batterier och vissa kemiska ämnen. Kommissionen ansåg också att undantaget inom sektorn för stålproduktion gynnar ett eller flera företag framför andra, beroende på den produktionsmetod som används.

(13) Kommissionen ansåg att undantaget för bränsle för blandad användning inte kan berättigas på grundval av skattesystemets logik och allmänna natur, eftersom det inte är förenligt med klimatförändringsskattens mål att minska koldioxidutsläppen. Kommissionen konstaterar att de brittiska myndigheterna hävdar att det är förenligt med bestämmelserna i mineraloljedirektivet och förslaget till rådets direktiv om en omstrukturering av gemenskapens regelverk för beskattning av energiprodukter(6) (förslaget) att enbart beskatta energi som används som bränsle.

(14) Kommissionen noterar att en sådan definition på en energiskatts omfattning, där inte all användning av energiprodukter beskattas, kan ingå i ett skattesystems logik, såsom det som fastställs i mineraloljedirektivet och i förslaget. Kommissionen anser dock att det undantag som föreslås för bränsle för blandad användning sträcker sig utöver en sådan definition av skattens omfattning. Skälen till dessa tvivel är följande:

a) Förenade kungariket undantar helt bränslen från skatten, även om de bara delvis används för andra ändamål än som bränsle enligt definitionen ovan. Kommissionen betvivlar dock att de brittiska myndigheterna inte skulle kunna utforma en mekanism för att uppskatta förhållandet mellan användningen som bränsle och annan användning än som bränsle för vissa processer, och sedan tillämpa den för skatteuttaget.

b) Genom undantaget kan man inte behandla jämförbara situationer på ett likvärdigt sätt, i den utsträckning vissa processer för blandad användning undantas från skatten, medan andra processer, som också kan betraktas som blandad användning, inte undantas.

c) Förslaget är inte i kraft och kan därmed inte automatiskt hänvisas till för att fastställa skattesystemets logik och allmänna natur. Det kan däremot ge viss vägledning. Kommissionen noterar att undantaget inte omfattar energi till alla metallurgiska processer, vilket krävs enligt artikel 13.1 a i förslaget.

3. SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

(15) De synpunkter som mottagits från tredje parter kan sammanfattas enligt följande:

a) British Cement Association stöder principen i undantaget för bränsle för blandad användning, men hyser farhågor om att jämförbara situationer i praktiken inte behandlas likvärdigt. Klimatförändringsskatten diskriminerar i synnerhet cementtillverkningen. Undantaget för bränsle för blandad användning ger upphov till en snedvridning av konkurrensen mellan cement- och betongprodukter samt de stålprodukter som tillverkas genom masugnsanvändning.

Enligt British Cement Association är den dominerande kemiska reaktionen vid framställning av cement en kemisk behandling av kalciumkarbonat (CaCO3) till kalciumoxid (CaO). Omvandlingen av CaCO3 till CaO är en kemisk reaktion som vanligtvis kräver 496 kWh per ton CaCO3, med en liknande siffra för dolomitisk kalksten. Under cementtillverkningsprocessen används merparten av den tillförda energin som bränsle för den kemiska reaktionen vid förbränningen av kalk.

b) British Lime Association stöder i princip Förenade kungarikets strategi för blandad användning men hyser farhågor om att den i praktiken inte behandlar jämförbara situationer likvärdigt och diskriminerar kalksten. Den anser att undantaget för bränsle för blandad användning hotar att snedvrida konkurrensen i Förenade kungariket och att förteckningen över undantag bör ändras till att inkludera kalksten.

Enligt British Lime Association krävs energi vid kalkstenstillverkning för att omvandla en malm, kalksten, till en aktiv kemisk produkt, kalk. Den kemiska reaktionen för framställning av osläckt kalk med hög kalciumhalt är: CaCO3 CaO + CO2. Den kemiska reaktionen för framställning av dolomitisk kalk är: CaCO3 MgCO3 + energi = CaOMgO + 2CO2. Vid kommersiell tillverkning krävs värmeenergi till en temperatur som överstiger 1000 °C för att omvandla kalksten till kalk.

c) UK Steel Association lämnar inte några synpunkter på huruvida den anser undantaget för bränsle för blandad användning vara en allmän åtgärd eller en åtgärd som ingår i skattesystemets logik och allmänna natur. Den hyser farhågor om att undantaget för bränsle för blandad användning skall ge upphov till en snedvridning av konkurrensen och anser att bästa sättet att få snedvridningen att upphöra vore att den brittiska regeringen också undantog den el som används i elektriska ljusbågsugnar från klimatförändringsskatten.

d) European Independent Steelworks Association hävdar att användningen av koks för andra ändamål än som bränsle i masugn utgör mindre än 50 % av den koks som används som insatsvara och att det inte skulle vara alltför svårt att dela upp användningen som bränsle och för andra ändamål än som bränsle. Den anser att användningen av elektrisk ljusbågsugn bör undantas som en metallurgisk process, i linje med förslaget, och att undantaget för koks i masugn, utan att ett liknande undantag beviljas de stålproducenter som bedriver tillverkning i elektriska ljusbågsugnar, utgör ett stöd till de brittiska stålproducenter som bedriver tillverkning i masugn, vilket strider mot Europeiska kol- och stålgemenskapens regler om statligt stöd.

e) ASW hävdar att undantaget för bränsle för blandad användning är ett statligt stöd som bara omfattar ståltillverkaren Corus, vilket diskriminerar elektriska ljusbågsugnar och som inte kan motiveras på grundval av skattesystemets natur och logik. ASW uppskattar att annan användning av koks än som bränsle i masugn utgör högst 47 % av koksen som insatsvara. Den understryker att användningen av elektrisk ljusbågsugn är den minst miljöfarliga ståltillverkningsprocessen, eftersom den kräver mindre energi och avger mindre koldioxid. ASW anser också att undantaget för bränsle för blandad användning är oförenligt med förslaget, eftersom det inte omfattar alla metallurgiska processer. Slutligen anser inte ASW att undantaget för bränsle för blandad användning är förenligt med gemenskapens riktlinjer avseende statligt stöd till miljöskydd(7) (riktlinjerna för statligt stöd till miljöskydd).

f) Corus anser inte att undantaget för bränsle för blandad användning utgör statligt stöd, eftersom det berättigas genom systemets natur eller ekonomi. Corus anser att undantaget följer de allmänna principerna i mineraloljedirektivet och förslaget. Enligt Corus använder masugnar koks som råmaterial och att bara mellan 0 % och 3 % av den koks som beskattas används för andra ändamål än kemisk reduktion. Corus anser att i elektriska ljusbågsugnar används bara tillsatsen av kol (i form av koks eller kol) som råmaterial. Tillverkaren anser ljusbågsugnsproducenternas eventuella ekonomiska nackdelar vara försumbara. Slutligen anser Corus att om undantaget för bränsle för blandad användning skall betraktas som statligt stöd är det förenligt med riktlinjerna för statligt stöd till miljöskydd.

4. SYNPUNKTER FRÅN FÖRENADE KUNGARIKET

4.1 Fördelning

(16) Förenade kungarikets ståndpunkt är att klimatförändringsskatten bara omfattar beskattningsbara varor när de enbart används som bränsle. De brittiska myndigheterna anser att om en beskattningsbar vara används både som bränsle och för annan användning än som bränsle (som råmaterial) kan inte klimatförändringsskatten åläggas den del av den beskattningsbara varan som används som bränsle (fördelning).

(17) Som stöd för denna ståndpunkt belyser de brittiska myndigheterna det faktum att inte i någon av de berörda parternas eftergifter ansågs fördelning vara en lösning på frågan om blandad användning. De brittiska myndigheterna uppmärksammar kommissionen på de vitt varierande siffror som lämnats för att definiera förhållandet mellan koks som används som bränsle och koks som inte används som bränsle i masugnar, vilket gör det svårt att exakt fastställa energiprodukternas användning som bränsle och annan användning än som bränsle. De brittiska myndigheterna gör också gällande att mycket variabla faktorer, såsom kvaliteten på koks och malm, måste beaktas.

(18) De brittiska myndigheterna uppmanar kommissionen att notera att inga andra medlemsstater har använt en fördelningsmetod för att behandla frågan om bränslen för blandad användning. De brittiska myndigheterna menar att det stöder deras åsikt att det varken är vetenskapligt möjligt eller praktiskt att genomföra en fördelning.

4.2 Bränsle för blandad användning inom systemets natur och logik

(19) Eftersom de brittiska myndigheterna inte anser en fördelning vara möjlig hävdar de att när den beskattningsbara varan används för blandad användning skall varan, enligt systemets natur och logik, beviljas fullständigt undantag i de fall den i första hand används som råmaterial (annan användning än som bränsle), men också då den, som en biprodukt, används för uppvärmning. Enligt de brittiska myndigheterna ingår ett undantag för bränsle för blandad användning i systemets natur och logik av samma orsaker som undantaget för annan användning än som bränsle.

(20) Enligt de brittiska myndigheterna återspeglar undantaget för annan användning än som bränsle den vida accepterade åsikten att det finns tillverkningsprocesser som inte använder särskilda former av energi för uppvärmning eller belysning, som el eller för att driva motorer, utan enbart som råmaterial. Klimatförändringsskatten åläggs, i linje med sina mål och på samma sätt som andra energiskatter i Förenade kungariket, användningen av energi som bränsle. Användningen av energi som råmaterial omfattas inte av den tillämpning av energibeskattningen som avses i Förenade kungariket - den undantas både från klimatförändringsskatten och punktskatter på mineralolja.

(21) De brittiska myndigheterna understryker att kommissionen har godkänt undantaget för annan användning än som bränsle. Undantaget ingår som en del i skattesystemets natur och logik av två orsaker:

a) Insatsen av energi som råmaterial avgörs av kemin vid reaktionerna. En given tillverkningsmängd kräver en insats av en given mängd energiprodukt. Detta kemiska och fysiska förhållande kan inte ändras. Därmed avlägsnas tillverkarens möjligheter att öka effektiviteten vad gäller den mängd energiprodukt som krävs. Att under dessa förhållanden ålägga klimatförändringsskatt på energi (som normalt är ett incitament till en effektivare energianvändning) tjänar inget syfte.

De brittiska myndigheterna accepterar att det inom stålsektorn ges ett antal valmöjligheter i samband med masugnars hjälpprocesser (de som använder energi som bränsle och som inte gynnas av undantaget för bränsle för blandad användning) som ökar effektiviteten. Dessa omfattar sådana inslag som fläktkapacitet, temperaturkontroll, isolering av ledningar och användning av värmeåtervinning. Det framhålls dock att inget av dessa steg minskar den mängd koks som används som råmaterial eller den oljeinsprutning som krävs för att framkalla den kemiska reduktionen.

b) Den typ av råmaterial som krävs begränsas kraftigt av kemin vid reaktionen. Till exempel kräver vissa reaktioner solida kolbaserade bränslen, andra kräver energi som tillhandahålls som råmaterial i form av gas. Det är inte möjligt för tillverkaren att byta till alternativa energikällor, såsom förnybart genererad el, och att under dessa förhållanden ålägga klimatförändringsskatt på energi (som normalt skulle skapa ett incitament till att byta till sådana alternativa källor) tjänar inte något syfte.

(22) De brittiska myndigheterna anser att undantaget för bränsle för annan användning och för blandad användning helt ingår i energiskattesystemets natur och logik och att det i princip inte finns någon skillnad mellan energi för annan användning och för blandad användning. De brittiska myndigheterna framhåller därför att det inte bör förekomma någon skillnad i strategin för beskattningen av bränsle för annan användning och för blandad användning.

(23) De brittiska myndigheterna framhåller att undantaget för bränsle för annan användning och för blandad användning överensstämmer med alla andra aspekter i klimatförändringsskatten. Denna logik framgår i klimatförändringsskattens övriga undantag och avdrag. Det åtgärdspaket som klimatförändringsskatten utgör innehåller undantag för kollektiv transport, viss förnybar energi, "kvalitetsmärkta" kraftvärmeanläggningar och ett tillfälligt undantag för naturgas i Nordirland. Det innehåller också nedsättningar av klimatförändringsskatten för företag som ingår energibesparingsavtal. De brittiska myndigheterna anser att dessa aspekter i klimatförändringsskattepaketet klart inriktats på att uppnå samma övergripande mål och likaså är förenliga med klimatförändringsskattens natur och logik.

(24) När det gäller de synpunkter som mottagits från tredje parter anser de brittiska myndigheterna att de flesta synpunkter som lämnats helt stöder principen i undantaget för bränsle för blandad användning och att det område som i de flesta fall ifrågasätts är om det är de rätta processerna som gynnas av undantaget. Beträffande de särskilda synpunkter som lämnats av British Cement Association och British Lime Association, noterar de brittiska myndigheterna att båda organisationerna hävdar att kemiska omvandlingar är inblandade i tillverkningen av cement och kalk - som gör dem till mineralogiska omvandlingsprocesser, och som därmed är berättigade till undantaget för bränsle för blandad användning. De brittiska myndigheterna ifrågasätter inte de kemiska upplysningar som lämnats men håller inte med om att de är irrelevanta vid en bedömning av berättigande till undantaget för bränsle för blandad användning. Vid tillverkningen av cement och kalk krävs vid reaktionerna enbart energi som bränsle. Energi - i form av värme - tillför den temperatur som krävs vid förbränningen av kalk eller för att insatsvaror av kalciumkarbonat eller magnesiumkarbonat skall reagera. I båda fallen används energin snarare som bränsle än som råmaterial. De brittiska myndigheterna betonar att undantaget för bränsle för blandad användning tillämpas på processer där en energiprodukt primärt används som råmaterial, men där den också tillför värme som en biprodukt. Eftersom energi inte används som råvara eller råmaterial vid tillverkningen av cement eller kalk strider det mot klimatförändringsskattens natur och logik att inkludera cement- eller kalktillverkning i förteckningen över de processer som är berättigade till undantaget för bränsle för blandad användning.

(25) Medan de brittiska myndigheterna framhåller att undantaget för bränsle för blandad användning ingår i klimatförändringsskattens (som är en miljöskatt) natur och logik, godtar de att den i vissa situationer kan leda till en onaturlig miljöpåverkan. Till exempel, när en process på grund av bestämmelsen om bränsle för blandad användning undantas från skatten, medan en konkurrerande process som är mindre miljöfarlig beskattas. Av denna orsak har de brittiska myndigheterna åtagit sig att generellt avlägsna sådana snedvridningar och har följaktligen ändrat sin anmälan.

(26) De brittiska myndigheterna föreslår att undantaget för bränsle för blandad användning ändras för att täcka situationer där en mindre energi-intensiv återvinningsprocess åläggs en högre klimatförändringsskatt än en mer energi-intensiv, konkurrerande, primär bearbetningsprocess som omfattas av undantaget för bränsle för annan eller blandad användning. Det nya undantaget är utformat för att tillämpas under dessa mycket begränsade förhållanden där energibeskattningssystemet genom klimatförändringsskattens natur och logik för närvarande framkallar ett resultat som går emot skattens övergripande miljömål. Undantaget skall bara tillämpas på:

a) Återvinningsprocesser, där återvinningen är mindre energi-intensiv (definieras som att mindre energi används för att tillverka en lika stor produktkvantitet) än den primära bearbetningsprocessen, men där återvinningsprocessen åläggs en högre klimatförändringsskatt än den primära bearbetningsprocessen (definieras som den klimatförändringsskatt som skall betalas per ton för produkten), och

b) i de fall denna situation uppstår på grund av att den primära bearbetningsprocessen är berättigad till ett undantag från klimatförändringsskatten för bränsle för annan eller blandad användning, och

c) de bearbetningsprocesser eller delvisa bearbetningsprocesser som direkt konkurrerar - till exempel skulle det nya undantaget, vid ståltillverkning, bara tillämpas på den energi som används i en elektrisk ljusbågsugn, eftersom det är den bearbetningsprocess som konkurrerar med råvaruproducenternas masugn, och inte tillämpas på någon annan del av ståltillverkningsprocessen.

(27) De brittiska myndigheterna åtar sig att offentliggöra villkoren i undantaget och att uppmana de näringslivsområden som anser sig vara berättigade att lämna in ansökningar tillsammans med bestyrkande handlingar. Alla ansökningar kommer att bedömas mot bakgrund av ovan angivna villkor - och vid behov med hjälp av sakkunniga på det tekniska området. Giltiga ansökningar kommer att godkännas och mottagarna kommer att ha rätt att lämna ett skattenedsättningsbevis till sina energileverantörer (eller ändra de bevis som redan lämnats in för andra förmåner).

4.3 Undantagets omfattning

(28) De brittiska myndigheternas ståndpunkt är att de korrekt har fastställt de bearbetningsprocesser som uppfyller villkoren för undantaget för bränsle för blandad användning och att dessa villkor anges i 2001 års bestämmelser för klimatförändringsskatten (bränsleanvändning) (Climate Change Levy (Use as Fuel) Regulations 2001). De brittiska myndigheterna hävdar att den energianvändning som undantas från klimatförändringsskatten är ett resultat av de överväganden som gjorts av sakkunniga från HM Customs and Excise tillsammans med kompletterande, oberoende vetenskaplig rådgivning från Energy Technology Support Unit (ETSU). I de fall det varit lämpligt har de brittiska myndigheterna genomfört tekniska samråd tillsammans med företrädare från de berörda industrierna.

(29) I samband med de synpunkter som mottagits från tredje parter klargör de brittiska myndigheterna att det finns en klar skillnad mellan bränsle för uppvärmning, som möjliggör en kemisk reaktion, och bränsle som används som råmaterial. I det första fallet har det ingen betydelse hur bränslet eller värmen framställs. I det andra fallet avgörs den exakta mängden och typen av energi av den kemiska reaktionens natur.

(30) De brittiska myndigheterna anser därför att elektriska ljusbågsugnar och andra bearbetningsprocesser som tagits upp av tredje parter (cement, glas, keramik och kalk) inte uppfyller villkoren för undantaget för bränsle för blandad användning. Bränslet används inte som råmaterial, dess användning avgörs inte heller av oföränderliga vetenskapliga ekvationer. Det används snarare för rena uppvärmningsändamål.

(31) När det gäller de särskilda synpunkter som mottagits från tredje parter inom stålsektorn, instämmer inte de brittiska myndigheterna i att användningen av koks i masugn i första hand bör betraktas som bränsleanvändning (som ASW och European Independent Steelworks Association föreslår). De brittiska myndigheterna anser att den tekniska utgångspunkten för påståendet att mindre än 50 % av koksen används som insatsvara i masugn grundas på en felaktig tolkning av de siffror som lämnats av International Iron and Steel Institute(8). De brittiska myndigheterna anser att en mer korrekt tolkning av siffrorna skulle ge ett resultat som visar att mellan 57 % och 90 % av koksen som insatsvara i masugn används för annan användning än som bränsle, men att mycket betydande variationer kan förekomma som avgörs av faktorer såsom kvaliteten på malmen och koksen(9).

(32) De brittiska myndigheterna accepterar inte heller att både masugnar och elektriska ljusbågsugnar undantas från klimatförändringsskatten som metallurgiska bearbetningsprocesser (som EISA, ASW och UK Steel Association föreslår). De brittiska myndigheterna anser att det inte finns någon överenskommen definition på metallurgiska bearbetningsprocesser i enlighet med de syften som anges i artikel 13.1 i förslaget och anser att undantaget för bränsle för blandad användning omfattar alla processer, inklusive metallurgiska processer, där energi i första hand används som råmaterial, men också tillför värme som en bi-produkt.

(33) Med hänsyn tagen till de synpunkter som mottogs avseende de processer som omfattas av EG-fördraget anser de brittiska myndigheterna att de processer som det hänvisas till, vilka kan betraktas som mineralogiska processer, inte uppfyller villkoren för undantaget för bränsle för blandad användning. Vid cement- och kalktillverkning krävs energi helt och hållet som bränsle för att uppnå de temperaturer som behövs för att förbränna kalk eller för insatsvaror av kalciumkarbonat eller magnesiumkarbonat att reagera. Det skulle därmed sträcka sig utöver klimatförändringsskattens logik och natur att inkludera cement eller kalktillverkning i förteckningen över de processer som är berättigade till undantaget för bränsle för blandad användning.

(34) De brittiska myndigheterna bedömer att effekterna av undantaget för mindre miljöfarliga direkta konkurrenter kommer att begränsas till andrahandstillverkare av metall inom sektorerna järnmetall och icke-järnmetall. De brittiska myndigheterna har inte kännedom om några andra produkter eller produktionsprocesser som uppfyller villkoren för berättigande. Till exempel anser de inte att andra återvinningsprocesser som grundar sig på glas, gummi, plast, cement, kalk eller keramik, är berättigade. Denna bedömning görs dock utan att det påverkar tillämpningen av undantaget för ytterligare processer, som bedöms mot bakgrund av de villkor som anges ovan.

5. BEDÖMNING AV ÅTGÄRDEN

(35) Undantaget för bränsle för blandad användning skall bedömas i enlighet med artikel 87 i EG-fördraget, artikel 4 c i EKSG-fördraget, gemenskapsreglerna för statligt stöd till stålindustrin och artikel 61.2 a i EES-avtalet och protokoll 14 till detta.

(36) I artikel 87.1 i EG-fördraget anges att allt stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, i den omfattning den påverkar handeln mellan medlemsstaterna, är oförenligt med den gemensamma marknaden. I artikel 4 c i EKSG-fördraget anges att subventioner eller statliga stödåtgärder eller särskilda pålagor som ålagts av staterna oavsett i vilken form det sker är oförenliga med den gemensamma marknaden och därför förbjudna.

(37) Införandet av miljöskatter på konsumtion av el, kol och andra solida bränslen, gas och gasol (LPG) omfattas inte som sådana av artikel 87 i EG-fördraget eller artikel 4 c i EKSG-fördraget, eftersom de är allmänna åtgärder som inte gynnar särskilda företag eller industrisektorer. Undantag från en allmän skatt, nedsatta avgifter och återbäring av skatten omfattas dock av artikel 87 i EG-fördraget och artikel 4 c i EKSG-fördraget om de riktar sig till vissa företag eller sektorer och om dessa undantag berättigas av systemets natur eller ekonomi (se principerna i kommissionens meddelande om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på åtgärder som omfattar direkt beskattning av företag(10), särskilt punkt 13 och följande punkter).

(38) Kommissionen anser att undantaget för bränsle för blandad användning ger de mottagande företagen en förmån som finansieras med hjälp av statliga medel. I sin bedömning av om detta undantag är en allmän åtgärd, som de brittiska myndigheterna hävdar, eller om det utgör statligt stöd, anser kommissionen det nödvändigt att bedöma om effekterna gynnar vissa företag eller produktionen av vissa varor. Kommissionen noterar att undantaget för bränsle för blandad användning bara gynnar vissa företag och sektorer. Enligt de brittiska myndigheternas upplysningar skall undantaget för bränsle för blandad användning utvidgas till att omfatta användningen av energiprodukter inom vissa begränsade processer, som anges i förteckningen i 2001 års bestämmelser för klimatförändringsskatten (bränsleanvändning) (Climat Change Levy (Use as Fuels) Regulations 2001). Kommissionen betraktar därför undantaget för bränsle för blandad användning som en selektiv åtgärd.

(39) Kommissionen konstaterar att det skall övervägas om undantaget för bränsle för blandad användning berättigas genom skattesystemets logik och natur.

(40) Kommissionen noterar att klimatförändringsskatten åläggs energi som används som bränsle, men inte energi som inte används som bränsle. Kommissionen accepterar att det ingår i ett miljöskattesystems logik och natur att beskatta energiprodukter som används som bränsle, men att undanta energiprodukter som enbart används för andra ändamål än som bränsle. Kommissionen har godkänt detta undantag från klimatförändringsskatten.

(41) Kommissionen noterar att de brittiska myndigheterna har dragit sina slutsatser om de processer som använder energiprodukter enbart som bränsle utifrån de överväganden som gjorts av sakkunniga från HM Customs and Excise och, i de fall det varit lämpligt, kompletterande, oberoende vetenskaplig rådgivning från Energy Technology Support Unit. Kommissionen noterar vidare att inte i någon av de synpunkter som lämnats av tredje parter bestrids att den el som används i elektriska ljusbågsugnar eller den energi som används för tillverkning av cement eller kalk används som råmaterial eller reduktionsmedel. Kommissionen accepterar följaktligen de brittiska myndigheternas ståndpunkt att de energiprodukter som används vid dessa processer huvudsakligen används som bränsle.

(42) I sitt beslut om att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget och artikel 4 c i gemenskapsreglerna för statligt stöd till stålindustrin ifrågasatte kommissionen om inte de brittiska myndigheterna hade kunnat fördela klimatförändringsskatten på de processer som använder energi delvis som bränsle och delvis för annan användning. Faktum är att kommissionen ifrågasatte om det var nödvändigt att bevilja ett fullständigt undantag för bränsle för blandad användning.

(43) Kommissionen konstaterar emellertid på grundval av de upplysningar som lämnats under granskningsförfarandet att det verkar finnas stora praktiska svårigheter när det gäller att fördela klimatförändringsskatten på den energi som används som bränsle för blandad användning. Kommissionen noterar vidare att mycket variabla faktorer, som kvaliteten på råmaterialet, måste beaktas vid fördelningen av den energi som används som bränsle respektive annan användning än som bränsle. Kommissionen påpekar att ingen av de parter som lämnade synpunkter till kommissionen angav fördelning som ett alternativ till undantaget för bränsle för blandad användning. Kommissionen godtar att fördelning kanske inte är något praktiskt genomförbart alternativ för de brittiska myndigheterna.

(44) Kommissionen noterar vidare att undantaget för bränsle för blandad användning skall utvidgas till att omfatta situationer där en energiprodukt i första hand används som råmaterial, men tillför ett inslag av värme som biprodukt. Kommissionen framhåller att under sådana förhållanden kan den typ och mängd av energiprodukt som krävs avgöras av kemins natur vid reaktionen. Kommissionen noterar att möjligheten för en tillverkare att, i förekommande fall, ändra den typ och mängd av energiprodukt som krävs vid processen är mycket begränsad.

(45) I den utsträckning förslaget till direktiv om beskattning av energiprodukter kan ge viss vägledning om undantaget för bränsle för blandad användning ligger inom systemets allmänna logik och natur, konstaterar kommissionen att artikel 13.1 a i förslaget föreskriver ett undantag för energiprodukter och el som huvudsakligen används vid kemisk reduktion samt metallurgiska och elektrolytiska processer. Kommissionen anser därför att undantaget för bränsle för blandad användning i princip ligger i linje med förslaget, där en energiprodukt eller el huvudsakligen används för andra ändamål än som bränsle.

(46) Med hänsyn tagen till alla dessa omständigheter anser därför kommissionen att det, åtminstone där fördelning inte är ett praktiskt genomförbart alternativ, ligger i miljöskattesystemets logik och natur att bevilja undantag för energiprodukter som i första hand används för andra ändamål än som bränsle. Kommissionen godtar, på grundval av de upplysningar den samlat in under granskningen, att koks i masugn i första hand används för kemisk reduktion.

(47) Kommissionen uttryckte sina tvivel avseende effekterna av undantaget för bränsle för blandad användning. Kommissionen konstaterar att tillämpningen av undantaget för bränsle för blandad användning kan leda till en snedvridning av konkurrensen och viss negativ miljöpåverkan, då mindre miljöfarliga processer kan komma att behandlas mer ofördelaktigt jämfört med direkt konkurrerande processer som omfattas av undantaget för bränsle för blandad användning.

(48) De brittiska myndigheterna medger dessa konsekvenser av klimatförändringsskatten och har följaktligen ändrat sin anmälan genom att utvidga undantaget till att omfatta vissa processer när särskilda villkor är uppfyllda.

(49) Kommissionen framhåller de brittiska myndigheternas uppskattning av effekterna av ändringen, nämligen att de kommer att begränsas till andrahandsproducenter av metall inom sektorerna järnmetall och icke-järnmetall, eftersom det är de enda sektorer inom vilka mindre miljöfarliga återvinningsprocesser konkurrerar med de primära processer som omfattas av undantaget för bränsle för blandad användning. Kommissionen noterar de brittiska myndigheternas ståndpunkt att ändringen inte kommer att påverka tillverkningen av cement eller kalk, som varken är en återvinningsprocess eller är utsatt för snedvridningar till följd av tillämpningen av undantaget för bränsle för annan användning eller för blandad användning när det gäller en konkurrerande primär produktionsprocess.

(50) Det åligger kommissionen att överväga om det undantag som utvidgats till att omfatta konkurrerande bearbetningsprocesser berättigas av systemets natur och logik eller om det utgör statligt stöd.

(51) Mot bakgrund av klimatförändringsskattens tillämpningsområde, att beskatta bränsleanvändningen av energi, anser inte kommissionen att undantaget för de processer som kan klassificeras som användning av energiprodukter enbart som bränsle ligger inom systemets natur och logik.

(52) Kommissionen anser därför att undantaget utgör statligt stöd. Det bör undersökas om undantaget kan anses vara förenligt med fördraget. Kommissionen påpekar att det i artikel 87.3 c i EG-fördraget föreskrivs att stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner kan anses vara förenligt med den gemensamma marknaden när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset.

(53) Kommissionen noterar att i den ändring som de brittiska myndigheterna anmält skall direkt konkurrerande råvaru- och återvinningsprocesser behandlas på likartat sätt i samband med uttag av klimatförändringsskatten. Kommissionen anser därför att ändringen i stor utsträckning kommer att minska snedvridningarna av konkurrensen och minska den negativa miljöpåverkan som kan uppstå genom undantaget för bränsle för blandad användning. Kommissionen anser därför att ett sådant undantag, som begränsar den negativa miljöpåverkan som kan uppstå genom undantaget för bränsle för blandad användning, kan godtas mot bakgrund av gemenskapens miljöpolitik. Kommissionen anser inte att undantaget påverkar handeln i negativ riktning. Faktum är att det är utformat för att säkerställa att rättvisa handelsvillkor bibehålls. Kommissionen anser därför att stödet kan betraktas som förenligt med den gemensamma marknaden under en inledande period på tio år, fram till dess att övriga inslag av statligt stöd i klimatförändringsskatten skall anmälas på nytt.

(54) Mot bakgrund av de brittiska myndigheternas ståndpunkt och deras åtagande att behandla direkt konkurrerande råvaru- och återvinningsprocesser på ett likvärdigt sätt i samband med klimatförändringsskatten, och därmed begränsa nackdelarna för de mindre miljöfarliga bearbetningsprocesseserna, har kommissionens farhågor för miljöpåverkan och snedvridning av konkurrensen dämpats.

6. SLUTSATS

(55) Mot bakgrund av vad som anges ovan anser kommissionen att undantaget för bränsle för blandad användning ingår i klimatförändringsskattens logik och natur. Kommissionen anser att undantaget för mindre miljöfarliga bearbetningsprocesser, nämligen återvinningsprocesser som direkt konkurrerar med råvaruprocesser som omfattas av undantaget för bränsle för annan eller blandad användning, utgör tillåtet statligt stöd. Kommissionen godkänner därför undantaget för bränsle för blandad användning och gör inga invändningar mot undantaget för konkurrerande bearbetningsprocesser.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det undantag för bränsle för blandad användning som Förenade kungariket planerar att genomföra enligt klimatförändringsskatten, som infördes genom Förenade kungarikets finanslag från 2000 (Finance Act 2000, Section 30 och Schedules 6 och 7), utgör inte stöd enligt innebörden i artikel 87.1 i EG-fördraget eller artikel 4 c i EKSG-fördraget.

Artikel 2

Undantaget för mindre miljöfarliga processer, nämligen återvinningsprocesser som direkt konkurrerar med råvaruprocesser som omfattas av undantaget för bränsle för annan eller blandad användning, utgör statligt stöd enligt innebörden i artikel 87.1 i fördraget.

Stödet uppfyller dock villkoren för undantag enligt artikel 87.3 c i fördraget och är därför förenligt med den gemensamma marknaden.

Detta godkännande beviljas för en inledande period på tio år.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Förenade kungariket, Storbritannien och Nordirland.

Utfärdat i Bryssel den 3 april 2002.

På kommissionens vägnar

Mario Monti

Ledamot av kommissionen

(1) EGT L 338, 28.12.1996, s. 42.

(2) EGT C 185, 30.6.2001, s. 22.

(3) EGT C 191, 7.7.2001, s. 3.

(4) Se fotnoterna 2 och 3.

(5) EGT L 316, 31.10.1992, s. 12.

(6) EGT C 139, 6.5.1997, s. 14.

(7) EGT C 37, 3.2.2001, s. 3.

(8) Energy Use in the Steel Industry, Committee on Technology, Bryssel, september 1998, International Iron and Steel Institute, punkt. 3.3.8.3. CJ Cairns m.fl.

(9) Rapportens författare bekräftade denna tolkning av siffrorna för kommissionen.

(10) EGT C 384, 10.12.1998, s. 3.