Kommissionens rekommendation

av den 17 februari 2004

om det samordnade kontrollprogram som skall genomföras på foderområdet under 2004 i enlighet med rådets direktiv 95/53/EG

(Text av betydelse för EES)

(2004/163/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 95/53/EG av den 25 oktober 1995 om fastställande av principerna för organisationen av officiell kontroll på djurfoderområdet(1), särskilt artikel 22.3 i detta, och

av följande skäl:

(1) Enligt direktiv 95/53/EG skall kommissionen lägga fram en sammanfattande rapport av resultaten av de kontroller som genomförs på gemenskapsnivå. Denna rapport skall innehålla uppgifter om de officiella kontrollerna baserade på de uppgifter som medlemsstaterna lämnat om genomförandet av kontrollprogrammen 2002.

(2) Under 2003 har medlemsstaterna valt ut vissa frågor som bör ingå i ett samordnat kontrollprogram för år 2004.

(3) Även om det i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/32/EG av den 7 maj 2002 om främmande ämnen och produkter i djurfoder(2) fastställs högsta tillåtna halter av aflatoxin B1 i foder, finns det inga gemenskapsbestämmelser för andra mykotoxiner, t.ex. okratoxin A, zearalenon, deoxynivalenol och fumonisin. Om man samlade in uppgifter om förekomsten av dessa mykotoxiner genom stickprov, skulle det ge värdefull information som kunde tjäna som underlag för en bedömning av situationen med tanke på framtida lagstiftning. Dessutom är vissa foderråvaror, t.ex. spannmål och oljeväxtfrön särskilt utsatta för kontaminering med mykotoxiner på grund av förhållandena vid skörd, lagring och transport. Eftersom mykotoxinkoncentrationen växlar från år till år, är det lämpligt att samla in uppgifter från flera år efter varandra för alla de nämnda mykotoxinerna.

(4) Tidigare kontroller av förekomsten av antibiotika och koccidiostatika i vissa foder, där dessa ämnen inte är tillåtna, tyder på att det fortfarande sker överträdelser i detta avseende. Förekomsten är så frekvent och ärendet så känsligt att det är rimligt att fortsätta kontrollerna.

(5) Det är viktigt att säkerställa att den begränsning av användningen av foderråvaror av animaliskt ursprung i foder, fastlagd i EU-lagstiftningen, verkligen tillämpas.

(6) Fallet med kontamineringen av foder- och livsmedelskedjan med medroxyprogesteronacetat (MPA) visade hur viktigt valet av råvaror är för fodersäkerheten. Vissa ingredienser i foder är biprodukter från livsmedelsindustrin eller andra branscher eller kommer från utvinning av mineraler. Källan till foderråvaror med industriellt ursprung och de bearbetningsmetoder som tillämpas på dem kan vara av särskilt intresse för produktsäkerheten. Den här aspekten bör därför de behöriga myndigheterna beakta vid kontrollerna.

(7) Åtgärderna i denna rekommendation är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS.

1. Under år 2004 bör medlemsstaterna genomföra ett samordnat kontrollprogram med inriktning på följande:

a) Koncentrationen av mykotoxiner (aflatoxin B1, okratoxin A, zearalenon, deoxynivalenol och fumonisiner) i foder och därvid lämna uppgift om analysmetoder. Provtagningsmetoderna skall omfatta både stickprov och riktad provtagning. I det senare fallet skall proven vara foderråvaror som misstänks innehålla höga koncentrationer av mykotoxiner, t.ex. spannmål, oljeväxtfrön, oljehaltiga frukter, produkter och biprodukter till dessa samt foderråvaror som lagrats länge eller transporterats till havs över långa avstånd. Resultaten av kontrollerna skall av redovisas med hjälp av mallen i bilaga I.

b) Vissa medicinskt verksamma ämnen, oberoende av om de får användas som fodertillsatser för vissa djurarter och kategorier eller inte, som förekommer i förblandningar som inte innehåller läkemedel eller i foderblandningar där dessa medicinskt verksamma ämnen inte är tillåtna. Kontrollerna skall inriktas på dessa medicinskt verksamma ämnen i förblandningar och foderblandningar, om den behöriga myndigheten anser att det finns större möjlighet att finna oegentligheter. Resultaten skall redovisas med hjälp av mallen i bilaga II.

c) Genomförande av restriktioner för framställning och användning av foderråvaror av animaliskt ursprung enligt bilaga III.

d) Förfaranden som tillämpas av dem som tillverkar foderblandningar för att välja ut och bedöma anskaffningen av foderråvaror av industriellt ursprung och för att garantera sådana ingrediensers kvalitet och säkerhet enligt bilaga IV.

2. Medlemsstaterna bör redovisa resultaten av det samordnade kontrollprogrammet enligt punkt 1 i ett särskilt kapitel i den årsrapport om kontrollverksamheten som skall överlämnas den 1 april 2005 i enlighet med artikel 22.2 i direktiv 95/53/EG och den senaste versionen av den harmoniserade rapporteringsmodellen.

Utfärdad i Bryssel den 17 februari 2004.

På kommissionens vägnar

David Byrne

Ledamot av kommissionen

(1) EGT L 265, 8.11.1995, s. 17. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/46/EG (EUT L 234, 1.9.2003, s. 55).

(2) EGT L 140, 30.5.2002, s. 10. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2003/100/EG (EUT L 285, 1.11.2001, s. 33).

BILAGA I

>PIC FILE= "L_2004052SV.007102.TIF">

Den behöriga myndigheten skall också uppge

- vilka åtgärder som vidtas då den högsta tillåtna halten av aflatoxin B1 överskrids,

- analysmetoderna,

- detektionsgränserna.

BILAGA II

Förekomst av vissa medicinskt verksamma ämnen som inte är tillåtna som fodertillsatser

Vissa antibiotika, koccidiostatika och andra medicinskt verksamma ämnen får förekomma som tillsatser i förblandningar och foderblandningar för vissa djurarter och kategorier, när de är tillåtna enligt rådets direktiv 70/524/EEG av den 23 november 1970 om fodertillsatser(1).

Förekomsten av icke-tillåtna medicinskt verksamma ämnen i foder innebär en överträdelse.

De medicinskt verksamma ämnen som skall kontrolleras skall väljas bland följande:

1. Medicinskt verksamma ämnen som är tillåtna som fodertillsatser för endast vissa djurarter eller kategorier:

avilamycin

dekokinat

diclazuril

flavofosfolipol

halofuginon hydrobromid

lasalocid A natrium

maduramicinammonium alfa

monensinnatrium

narasin

narasin - nicarbazin

robenidin hydroklorid

salinomycinnatrium

semduramicinnatrium

2. Medicinskt verksamma ämnen som inte längre är tillåtna som fodertillsatser:

amprolium

amprolium/etopabat

arprinocid

avoparcin

carbadox

dimetridazol

dinitolmid

ipronidazol

metiklorpindol

metiklorpindol/metylbensokvat

nicarbazin

nifursol

olakvindox

ronidazol

spiramycin

tetracyklin

tylosinfosfat

virginiamycin

zinkbacitracin

andra antimikrobiella ämnen

3. Medicinskt verksamma ämnen som aldrig varit tillåtna som fodertillsatser:

andra ämnen

>PIC FILE= "L_2004052SV.007202.TIF">

Den behöriga myndigheten skall också uppge

- det totala antalet prover,

- namn på de ämnen som undersökts,

- tillämpade analysmetoder,

- detektionsgränser.

(1) EGT L 270, 14.12.1970, s. 1.

BILAGA III

Restriktioner för framställning och användning av foderråvaror av animaliskt ursprung

Utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 3-13 och 15 i direktiv 95/53/EG skall medlemsstaterna under 2004 genomföra ett samordnat kontrollprogram för att fastställa om de restriktioner har följts som införts när det gäller produktion och användning av produkter av animaliskt ursprung i foder.

För att säkerställa att förbudet mot utfodring av vissa djur med bearbetat animaliskt protein enligt bilaga IV till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 av den 22 maj 2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati(1), har tillämpats på ett effektivt sätt, bör medlemsstaterna genomföra ett särskilt kontrollprogram utifrån riktade kontroller. I enlighet med artikel 4 i direktiv 95/53/EG bör kontrollprogrammet bygga på en riskbaserad strategi, där samtliga produktionsled och typer av anläggningar där foder produceras, hanteras och administreras ingår. Medlemsstaterna bör särskilt ta hänsyn till definitionen av kriterier som kan relateras till en risk. Viktningen av varje enskilt kriterium bör stå i proportion till risken. Kontrollfrekvensen och antalet prov som skall analyseras på anläggningarna bör stå i ett samband till summan av viktningar som hänförs till dessa anläggningar.

Vid utarbetandet av ett kontrollprogram bör hänsyn tas till följande vägledande förteckning över anläggningar och kriterier:

>Plats för tabell>

Som ett alternativ till dessa vägledande anläggningar och kriterier kan medlemsstaterna överlämna sin egen riskbedömning till kommissionen före den 31 mars 2004 eller den 31 maj 2004 för de länder som blir medlemmar i gemenskapen den 1 maj 2004.

Provtagningen bör inriktas på de partier eller situationer där sannolikheten är störst för korskontaminering med förbjudet bearbetat protein (det första partiet efter transport av fodermedel innehållande bearbetat animaliskt protein som är förbjudet för detta parti, tekniska problem eller förändringar i produktionslinjerna, förändringar i lager eller silor för råvaror i bulkform).

Det lägsta antalet kontroller per år i en medlemsstat bör vara 10 per 100000 ton tillverkad foderblandning. Det lägsta antalet officiella prover per år i en medlemsstat bör vara 20 per 100000 ton tillverkad foderblandning. I avvaktan på att alternativa metoder godkänns bör proven analyseras genom identifiering och bedömning i mikroskop i enlighet med kommissionens direktiv 98/88/EG av den 13 november 1998 om riktlinjer för identifiering och bedömning i mikroskop av beståndsdelar av animaliskt ursprung i foder för den officiella foderkontrollen(2). Förekomst av förbjudna beståndsdelar av animaliskt ursprung i foder bör betraktas som överträdelse av foderförbudet.

Resultaten av kontrollprogrammen bör meddelas kommissionen i följande format.

>PIC FILE= "L_2004052SV.007501.TIF">

>PIC FILE= "L_2004052SV.007601.TIF">

Medlemsstaterna skall också analysera fetter och vegetabiliska oljor avsedda att användas i foder med tanke på förekomsten av spår av ben och redovisa resultaten av sådana analyser i den rapport som nämns i punkt 2 i rekommendationen.

(1) EGT L 147, 31.5.2001, s. 1.

(2) EGT L 318, 27.11.1998, s. 45.

BILAGA IV

Förfaranden för urval och bedömning av foderråvaror av industriellt ursprung

De behöriga myndigheterna skall kartlägga och kort beskriva de förfaranden som tillverkarna av foderblandningar tillämpar då de väljer ut och bedömer foderråvaror av industriellt ursprung. Vissa förfaranden kan bygga på egenskaper eller krav som fastställts i förväg för de levererade produkterna eller för leverantörerna. Andra förfaranden kan bygga på egna kontroller av att vissa kriterier iakttas då tillverkarna av foderblandningar kontrollerar foderråvarorna i samband med levereras.

För varje fastställt förfarande (förfarande för urval och bedömning av foderråvaror) bör de behöriga myndigheterna ange vilka för- och nackdelarna är för fodersäkerheten. Sutligen bör de med tanke på eventuella risker bedöma om varje förfarande är godtagbart, otillräckligt eller icke godtagbart vad gäller fodersäkerheten. De skall dessutom ange skälen till sitt ställningstagande.

>PIC FILE= "L_2004052SV.007603.TIF">