KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1023/97 av den 6 juni 1997 om införande av en preliminär antidumpningstull på viss import av flata lastpallar av trä med ursprung i Polen samt om godtagande av de åtaganden som gjorts av vissa exportörer i samband med denna import

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1), ändrad genom förordning (EG) nr 2331/96 (2), särskilt artiklarna 7 och 8 i denna,

efter samråd med rådgivande kommittén, och

med beaktande av följande:

A. FÖRFARANDE

(1) I juli 1995 meddelade kommissionen, genom ett tillkännagivande som offentliggjordes i Europeiska gemenskapernas officiella tidning (3), att ett antidumpningsförfarande skulle indelas i fråga om import av flata lastpallar av trä med ursprung i Polen.

Förfarandet inleddes till följd av ett klagomål som ingivits av Anton Heggenstaller AR, Unterbernbach/Bayern, Tyskland, för Fédération des fabricants de palettes et emballages en bois (FEFPEB), som i sin tur agerade för alla de tillverkarsammanslutningar i Frankrike, Tyskland, Italien, Nederländerna, Portugal, Sverige och Förenade kungariket som är medlemmar i denna organisation, samt för flera enskilda gemenskapstillverkare. Klagomålet innehöll bevisning om dumpning av den berörda produkten med ursprung i Polen och om väsentlig skada till följd därav, vilken ansågs tillräcklig för att motivera inledandet av ett förfarande.

(2) Kommissionen underrättade officiellt de tillverkare, exportörer och importörer som man visste berördes, företrädarna för exportlandet samt de klagande om att en undersökning skulle inledas, och de direkt berörda parterna gavs möjlighet att skriftligen lämna sina synpunkter och att begära att bli hörda.

(3) På grund av det stora antalet berörda ekonomiska aktörer togs stickprov bland exportörerna och gemenskapstillverkarna. Kommissionen skickade frågeformulär till de företag som valts ut för stickprovet för exportörer, till de exportörer som begärt individuell behandling, till en importör i gemenskapen som är dessa exportörer närstående och till de företag som valts ut för stickprovet för gemenskapstillverkare.

(4) Kommissionen kontrollerade alla uppgifter som bedömdes som nödvändiga för ett preliminärt fastställande och genomförde undersökningar på plats hos ett antal tillverkare i gemenskapen och tillverkare/exportörer i Polen samt hos en importör i gemenskapen som är de polska exportörerna närstående. De tillverkare/exportörer i Polen och den närstående importör i gemenskapen som undersökts anges nedan:

a) Tillverkare/exportörer i Polen:

- PPHU Alpa, Spolka z o o., Dobrzyca.

- PPH i U. Eldagran, Slawoborze.

- Intur-Kfs, Spolka z o o, Inowroclaw.

- ZPH Palettenwerk Kazimierz Kozik, Bystra Podhalanska.

- Paletex, Roman Panasiuk, Warszawa.

- PPHU Palimex, Spolka z o o, Wloszakowice.

- RSP Rzecko, Choszczno.

- Sabelmar Import-Export, Konczyce Male.

- Tor-Pal, Spolka z o o, Kwidzyn.

- ZPPD, Zielona Gora.

b) Importör i gemenskapen:

- Pallettenservice Brigitte Möncke, Hamburg, Tyskland

(5) Eftersom det vid undersökningen av skadan fastställdes att situationen för gemenskapsindustrin var mycket negativ verkade det inte lämpligt att peka ut de företag som ingick i stickprovet för gemenskapstillverkare (se punkterna 33 och 34 nedan) genom att nämna dem vid namn i denna förordning. Detta skulle kunna skada deras affärsförbindelser med kunder och leverantörer.

(6) Dumpningsundersökningen omfattade perioden från och med den 1 januari 1994 till och med den 31 december 1994 ("undersökningsperioden"). Undersökningen av skadan omfattade perioden från och med den 1 januari 1991 till och med undersökningsperiodens utgång.

(7) Vad beträffar de nya medlemsstaternas anslutning till Europeiska unionen har skadan för gemenskapsindustrin och de polska exportörernas dumpning fastställts på grundval av relevanta uppgifter som samlats in på gemenskapens territorium, inbegripet de nya medlemsstaterna, Österrike, Finland och Sverige, även vad gäller perioden före den 1 januari 1995, dagen för anslutningen. Eftersom eventuella åtgärder skulle tillämpas på import till gemenskapen i dess helhet bör även undersökningen omfatta gemenskapen i dess helhet.

B. PRODUKT SOM ÄR FÖREMÅL FÖR UNDERSÖKNING OCH LIKADAN PRODUKT

(8) Den produkt som är föremål för undersökning är flata lastpallar av trä enligt KN-nummer 4415 20 20. Dessa är flata bärbara träplattformar som används vid hantering, lagring och transport av varor och material. Flata lastpallar av trä tillverkas antingen på beställning eller följer standardspecifikationer, t.ex. EUR-lastpallen, som är den mest sålda standardtypen, och de olika typerna av CP-lastpallar, dvs. CP1, CP3 och CP5.

(9) Det fastställdes att samtliga typer av lastpallar har samma användningsområden, oavsett om de säljs på den polska marknaden, exporteras från Polen till gemenskapen eller tillverkas av gemenskapsindustrin, och att deras grundläggande fysiska och tekniska egenskaper är identiska eller mycket likartade. Därför ansågs alla dessa lastpallar som likadana produkter i enlighet med artikel 1.4 i förordning (EG) nr 384/96 (nedan kallad "grundförordningen").

C. DUMPNING

1. Stickprov

(10) Eftersom antalet polska tillverkare/exportörer som förklarade sig villiga att samarbeta i förfarandet och lämnade tillräckliga uppgifter var mycket stort (56 företag), beslutade kommissionen att begränsa undersökningen till ett rimligt antal parter och valde ut ett representativt stickprov omfattande åtta företag, på grundval av de uppgifter som var tillgängliga när urvalet gjordes och i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. De slutliga urvalet gjordes i samråd med och med samtycke från den klagande, de polska myndigheterna och de samarbetsvilliga polska exportörerna.

Följande åtta företag valdes ut:

- PPHiU Eldagran, Slawoborze.

- Eurohandels, Spolka z o o, Szczecin.

- Intur-Kfs, Spolka z o o, Inowroclaw.

- Biuro Handlowe Jawar Export-Import, Trzebnica.

- ZPH Palettenwerk Kazimierz Kozik, Bystra Podhalanska.

- RSP Rzecko, Choszczno.

- Sabelmar Import-Export, Konczyce Male.

- ZPPD Zielona Gora.

(11) Dessutom begärde två polska exportörer som inte valts ut för stickprovet individuell behandling vid förfarandet. I enlighet med artikel 17.3 i grundförordningen godtog kommissionen denna begäran, särskilt eftersom inga tidsfrister enligt artikel 24 i grundförordningen hade föreskrivits för förfarandet och de individuella undersökningarna därmed inte skulle kunna förhindra att undersökningen avslutades i rätt tid. Följande företag beviljades individuell behandling:

- PPHU Alpa, Spolka z o o, Dobrzyca

- PPHU Palimex, Spolka z o o, Wloszakowice

(12) En polsk exportör som valts ut för stickprovet besvarade inte frågeformuläret. En annan polsk exportör, som inte tillverkade lastpallar och inte sålde på hemmamarknaden, besvarade frågeformuläret, men dess leverantörer, vars deltagande var nödvändigt för fastställandet av normalvärdet, vägrade samarbeta. Kommissionen tvingades därför bortse från de uppgifter som lämnats av den berörda exportören.

(13) Under dessa förhållanden ansåg kommissionen det lämpligt att till det ursprungliga urvalet lägga ytterligare två tillverkare för att på så vis förstärka stickprovets representativitet både i kvantitativa termer och vad beträffar villkoren på den polska hemmamarknaden för lastpallar.

Följande två företag valdes ut:

- Paletex, Roman Panasiuk, Warszawa

- Tor-Pal, Spolka z o o, Kwidzyn

(14) En del av de företag som ingick i stickprovet och en del av de andra samarbetsvilliga företagen är medlemmar i den polska sammanslutningen för tillverkare av EUR-lastpallar. Medlemmarna i denna sammanslutning begärde att få behandlas åtskilt från icke-medlemmar, eftersom, hävdades det, det var mycket mer troligt att de senare icke organiserade mindre tillverkarna skulle bedriva dumpning.

(15) Undersökningen har emellertid visat att det inte finns några betydande skillnader mellan de två grupperna av företag som skulle berättiga en separat behandling.

2. Normalvärde

(16) I de flesta fall måste normalvärdet konstrueras i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen, eftersom försäljningen på hemmamarknaden varken var tillräcklig eller förekom vid normal handel. Vid beräkningen av konstruerat normalvärde för en viss lastpallstyp användes de försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader som den berörda tillverkaren faktiskt haft i samband med försäljning på hemmamarknaden av denna eller andra typer, under förutsättning att denna försäljning var tillräcklig. Den berörda tillverkarens vinster vid försäljning på hemmamarknaden av andra typer användes när denna försäljning var tillräcklig och ägde rum vid normal handel. I övriga fall beräknades försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinster på grundval av ett vägt genomsnitt av dessa belopp för andra undersökta tillverkare i samband med försäljning på hemmamarknaden av jämförbara typer.

(17) Endast för en tillverkare kunde normalvärdet för samtliga typer som exporterades till gemenskapen beräknas på grundval av de faktiska priserna på hemmamarknaden vid motsvarande försäljning av jämförbara typer till oberoende kunder, eftersom denna försäljning var tillräcklig och ägde rum vid normal handel.

(18) Vad beträffar en typ som exporterades till gemenskapen av åtta av de undersökta tillverkarna var sex av dessa tillverkares försäljning av en jämförbar typ på hemmamarknaden antingen otillräcklig eller ej förekommande vid normal handel. I enlighet med artikel 2.1 i grundförordningen fastställdes normalvärdet för den berörda typen i fråga om fem av dessa sex företag på grundval av ett vägt genomsnitt av priset hos de två andra undersökta tillverkarna, vilkas försäljning av typen i fråga på hemmamarknaden var tillräcklig och ägde rum vid normal handel. Vad gäller den sjätte tillverkaren konstruerades normalvärdet i enlighet med metoden i punkt 16, eftersom det vägda genomsnittspriset för de två andra tillverkarna verkade vara lägre än den berörda tillverkarens tillverkningskostnad för den aktuella typen, som såldes i tillräckliga kvantiteter på hemmamarknaden.

3. Exportpris

(19) I de flesta fall fastställdes exportpriset på grundval av de priser som faktiskt betalades eller skulle betalas för de lastpallar som såldes på export till oberoende importörer i gemenskapen.

(20) En del av en tillverkares försäljning av lastpallar gick till ett icke-närstående företag i Polen som sedan exporterade lastpallarna till gemenskapen. Eftersom tillverkaren kände till lastpallarnas slutliga bestämmelseort, ansågs det att dessa såldes på export till gemenskapen av tillverkaren i fråga. Exportpriset för den berörda försäljningen fastställdes därför på grundval av de priser som den icke-närstående polska tillverkaren faktiskt betalade eller skulle betala till den undersökta tillverkaren.

(21) Hos två tillverkare gick all export till gemenskapen till samma närstående importör till priser som inte ansågs vara tillförlitliga. Det beslutades därför att i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen konstruera dessa tillverkares exportpriser på grundval av de priser till vilka de importerade produkterna första gången såldes vidare till en oberoende köpare i gemenskapen. I syfte att fastställa ett tillförlitligt exportpris gjordes en justering för alla kostnader som importören hade mellan importen och återförsäljningen samt för förväntad vinst. Vinstmarginalen uppskattades på grundval av den vinst som en oberoende importör i gemenskapen normalt uppnår.

4. Jämförelse

(22) Det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje lastpallstyp jämfördes med ett vägt genomsnittligt exportpris för alla exporttransaktioner till gemenskapen för den jämförbara typen, i enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen. Jämförelsen gjordes på grundval av priset fritt fabrik och i samma handelsled. För att säkerställa en rättvis jämförelse tog kommissionen i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen hänsyn till olikheter i de faktorer som påstods och konstaterades påverka priserna och prisernas jämförbarhet.

(23) Två tillverkare hade begärt en justering för olikheter i fråga om rabatter. Kommissionen beviljade inte denna justering, eftersom tillverkarna inte kunde visa att de påstådda rabatterna verkligen lämnats eller överenskommits.

(24) Flera företag hade begärt en justering för olikheter i handelsled mellan försäljning på export- respektive hemmamarknaden, eftersom de i gemenskapen sålde uteslutande till handlare medan de i Polen sålde uteslutande eller huvudsakligen till slutanvändare.

För en av de två tillverkare vars normalvärde beräknats på grundval av deras egna priser på hemmamarknaden beviljade inte kommissionen någon justering för olikheter i handelsled, eftersom inga konsekventa och tydliga olikheter i försäljarnas priser och funktioner i de olika handelsleden på hemmamarknaden kunde konstateras. För den andra tillverkaren beviljades dock en särskild justering, trots att den olikhet i handelsled som konstaterats inte kunde kvantifieras eftersom det endast fanns ett handelsled på hemmamarknaden. Vad beträffar tillverkare för vilka normalvärdet måste konstrueras hade detta fastställts i exportförsäljningens handelsled, och någon justering för olikheter i handelsled var därför inte nödvändig.

(25) För omräkningen av exportfakturorna, som var uttryckta i gemenskapsvalutor (mestadels tyska mark), till inhemsk valuta (zloty), begärde fyra tillverkare att den växelkurs som gällde 60 dagar efter fakturadatum skulle användas i stället för fakturadatumets växelkurs. Som stöd för sin begäran hänvisade dessa företag till artikel 2.10 j i grundförordningen och till zlotyns kontinuerliga värdeminskning under undersökningsperioden. Kommissionen beviljade ingen sådan justering, eftersom syftet med artikel 2.10 j är att ge exportörerna tid att anpassa sina exportpriser så att dessa återspeglar varaktiga växelkursförändringar. Därav följer att det i den artikeln inte ges utrymme för någon justering för att ta hänsyn till växelkursvariationer som äger rum efter försäljningsdagen.

5. Dumpningsmarginaler

a) Samarbetsvilliga tillverkare som ingick i stickprovet

(26) Jämförelsen enligt punkt 22 visar att sex tillverkare har bedrivit dumpning. För två tillverkare konstaterades ingen dumpning. De preliminära dumpningsmarginalerna för de åtta tillverkarna, uttryckta i procent av importpriset cif fritt gemenskapens gräns, är följande:

>Plats för tabell>

b) Tillverkare som beviljats individuell behandling

(27) Jämförelsen enligt ovan visar att det har förekommit dumpning från de två tillverkare som beviljats individuell behandling (PPHU Alpa, Spolka zoo, Dobrzyca och PPHU Palimex, Spolka zoo, Wloszakowice). Eftersom de två tillverkarna är varandra indirekt närstående genom samma närstående importör tilldelades de en och samma dumpningsmarginal för att förhindra att all framtida export till gemenskapen går via det företag som har den lägre dumpningsmarginalen. Denna individuella dumpningsmarginal fastställdes på grundval av ett vägt genomsnitt av tillverkarnas enskilda dumpningsmarginaler, och den uppgår till 6,3 %.

c) Andra samarbetsvilliga tillverkare som inte ingick i stickprovet

(28) För att fastställa vilken dumpningsmarginal som skulle tillämpas i fråga om de samarbetsvilliga polska tillverkare som inte ingick i stickprovet beräknade kommissionen i enlighet med artikel 9.6 i grundförordningen en vägd genomsnittlig dumpningsmarginal för tillverkarna i stickprovet.

(29) Vid denna beräkning bortsågs i enlighet med artikel 9.6 i grundförordningen från minimimarginaler och marginaler som fastställts på grundval av de mest tillförlitliga uppgifter som fanns tillgängliga.

(30) Med hjälp av denna metod fastställdes en vägd genomsnittlig dumpningsmarginal på 6,3 %.

d) Icke-samarbetsvilliga företag

(31) För de två exportörer som ingick i stickprovet men som inte samarbetade vid undersökningen och för alla andra icke-samarbetsvilliga tillverkare i Polen måste preliminära dumpningsmarginaler fastställas på grundval av tillgängliga uppgifter. I detta syfte användes den högsta dumpningsmarginal som konstaterats för de undersökta tillverkarna, dvs. 10,6 %. Att anta att den dumpningsmarginal som skall tilldelas företag som inte är samarbetsvilliga eller som inte ger sig till känna är lägre än den högsta dumpningsmarginal som konstaterats för en samarbetsvillig tillverkare som undersökts vore, i överensstämmelse med artikel 18.6 i grundförordningen, att premiera bristande samarbete, även om de samarbetsvilliga tillverkarna står för en betydande andel av den sammanlagda exporten från Polen till gemenskapen.

D. GEMENSKAPSINDUSTRIN

1. Definition

(32) De gemenskapstillverkare som stödde det klagomål som ligger till grund för förfarandet utgjorde en betydande del, enligt artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen, av gemenskapens sammanlagda tillverkning av den berörda produkten.

En importör hävdade att flera tillverkare i gemenskapen importerade de påstått dumpade lastpallarna från Polen. Undersökningen visade emellertid att kvantiteterna lastpallar som importerades från Polen av vissa gemenskapstillverkare var relativt små i förhållande till tillverkningsvolymen hos dessa tillverkare, vars huvudsakliga intresse utan tvivel fortfarande var tillverkning av lastpallar i gemenskapen. Den begränsade importen i fråga var en defensiv reaktion mot lågprisimport från Polen.

Det vore följaktligen inte motiverat att undanta tillverkare som importerar lastpallar från Polen vid fastställandet av gemenskapsindustrins omfattning. Gemenskapsindustrin enligt artikel 4.1 i grundförordningen utgörs sålunda av de gemenskapstillverkare som stödde klagomålet.

2. Stickprov

(33) Med hänsyn till det stora antal företag som stödde klagomålet, vilka huvudsakligen är belägna i Frankrike, Tyskland, Italien, Nederländerna, Sverige, Förenade kungariket och Portugal, användes följande tillvägagångssätt: som första åtgärd konstaterades att Frankrikes, Italiens, Nederländernas och Tysklands marknader var representativa för hela gemenskapens marknad. Dessa medlemsstater (nedan kallade "utvalda marknader") står tillsammans för en stor majoritet av gemenskapens sammanlagda tillverkning och sammanlagda import från Polen av den berörda produkten, nämligen mer än 70 % av den sammanlagda tillverkningen och mer än 85 % av den sammanlagda importen från Polen.

(34) Som andra åtgärd användes stickprov enligt artikel 17 i grundförordningen för att begränsa undersökningen av situationen för gemenskapsindustrins tillverkare på de utvalda marknaderna till att omfatta vissa av tillverkarna.

Det stickprov som utfördes bland tillverkarna (nedan kallat "stickprovet") omfattade en representativ volym av gemenskapsindustrins tillverkning och försäljning, som kommissionen ansåg skulle kunna undersökas inom en rimlig tidsperiod. Stickprovet utgjordes av nio tillverkare belägna på de utvalda marknaderna vilka valdes ut bland de tillverkare som uttryckt stöd för klagomålet.

Tre tillverkare valdes ut i Tyskland och två valdes ut på var och en av de andra tre marknaderna. Urvalet gjordes på grundval av omsättning, geografiskt läge inom varje medlemsstat och en viss produktmix.

I enlighet med artikel 17 i grundförordningen underrättades alla berörda parter om detta urval, och ingen protesterade mot det.

E. SKADA

(35) På grundval av definitionen av gemenskapsindustrin och stickprovet enligt ovan undersöktes skada, såsom denna definieras i artikel 3.2, 3.3 och 3.5 i grundförordningen, med utgångspunkt i två kategorier uppgifter. Den första kategorin rör situationen för gemenskapsindustrin och den berörda försäljningen, marknadsandelar, tillverkning, kapacitet, kapacitetsutnyttjande och sysselsättningsindikatorer. Relevanta uppgifter samlades in och kontrollerades vid de nationella lastpallssammanslutningarna och medlemsstaternas myndigheter. Den andra kategorin uppgifter omfattar resultatrelaterade skadeindikatorer hos de enskilda företag som ingick i stickprovet samt dessas lönsamhet, prisutveckling, prisunderskridande och målprisunderskridande. De sistnämnda uppgifterna, som togs fram i stickprovet, kontrollerades mot de uppgifter som erhållits från medlemsstaternas myndigheter och från de nationella lastpallssammanslutningarna.

Vid fastställandet av de skadefaktorer som är relevanta för gemenskapsindustrin togs ingen hänsyn till gemenskapstillverkares import av polska lastpallar.

1. Förbrukning i gemenskapen

(36) Den totala förbrukningen i gemenskapen fastställdes som den totala importen av lastpallar till gemenskapen plus den totala försäljningen av lastpallar som tillverkats i gemenskapen minus gemenskapens totala export av lastpallar till tredje land. Mellan 1991 och 1994 var förbrukningen, uttryckt i ton, relativt stabil på omkring 5 200 000 ton.

2. Den dumpade importens volym och marknadsandel

(37) Mellan 1991 och undersökningsperiodens slut ökade importen från Polen från 297 000 ton till 557 000 ton, dvs. med 87 %.

(38) Vad beträffar marknadsandelen fastställde kommissionen att den dumpade polska importens andel av gemenskapens marknad ökade från 5,7 % till 10,6 %, dvs. med 86 %.

3. Prisnivå och prisjämförelse i gemenskapen

a) Den dumpade polska importens genomsnittspris

(39) Den polska importens genomsnittspris per ton totalt sett, dvs. för alla olika modeller av importerade lastpallar, beräknat på grundval av importstatistik från Eurostat, sjönk från 212 ecu 1991 till 157 ecu under undersökningsperioden, dvs. med 26 %.

(40) Det genomsnittliga priset cif per ton under undersökningsperioden, beräknat på grundval av de uppgifter som lämnats av de samarbetsvilliga polska exportörer som ingick i stickprovet, fastställdes till 158 ecu per ton, vilket alltså i stort sett överensstämmer med det genomsnittliga importpris som fastställts för all import från Polen.

b) Gemenskapsindustrins prisutveckling

(41) Den generella utvecklingen av priserna för alla typer av lastpallar som såldes i hela gemenskapen av de företag som ingick i stickprovet visade en nedgång på 7,5 % mellan 1991 och undersökningsperiodens slut.

(42) Dessutom analyserades utvecklingen av de priser som togs ut av de företag som ingick i stickprovet på de utvalda marknaderna, där import från Polen förekommer i särskilt stor utsträckning. Denna analys gjordes för de modeller av lastpallar som utgör den största delen av både importen från Polen och försäljningen i gemenskapen hos de företag som ingick i stickprovet, nämligen EUR-lastpallen och lastpallar av typerna CP1, CP3 och CP5. Denna analys visade att priserna hos de företag som ingick i stickprovet sjönk med mer än 15 % under den ovannämnda perioden.

c) Prisunderskridande

(43) De priser som de undersökta polska exportörerna tog ut vid återförsäljning till oberoende köpare i gemenskapen jämfördes med de priser som togs ut av de företag som ingick i stickprovet för identiska modeller på de utvalda marknaderna och i samma handelsled.

De identiska modeller som jämfördes var EUR-lastpallar av typerna CP1, CP3 och CP5.

(44) Under undersökningsperioden stod försäljningen av de ovannämnda typerna av lastpallar för större delen av den totala omsättningen för stickprovet. De ovannämnda modellerna konstaterades även i hög grad vara representativa för de undersökta polska exportörernas totala exportomsättning till gemenskapen under samma period.

(45) Till följd av detta fastställdes genomsnittliga prisunderskridandemarginaler på mellan 2 % och 31 % för de ovannämnda polska exportörerna. De vägda genomsnittliga prisunderskridandemarginalerna, uttryckta i procent av återförsäljningspriset för stickprovet, var omkring 14 %.

4. Gemenskapsindustrins situation

a) Försäljning

(46) Mellan 1991 och undersökningsperioden minskade gemenskapsindustrins försäljningsvolym med 7 %, dvs. från omkring 2 921 000 ton till 2 716 000 ton.

b) Marknadsandel

(47) Till följd av denna försäljningsminskning minskade gemenskapsindustrins marknadsandel från 55,8 % 1991 till 51,6 % 1994, dvs. med 7,5 %.

c) Tillverkning, kapacitet och kapacitetsutnyttjande

(48) Mellan 1991 och undersökningsperioden minskade gemenskapsindustrins tillverkning med 6,6 %, från 2 861 000 ton till 2 674 000 ton.

Under samma period var gemenskapsindustrins totala kapacitet stabil på omkring 3 100 000 ton. Gemenskapsindustrins kapacitetsutnyttjande minskade emellertid med mer än fem procentenheter, från 91 % till 86 %.

d) Sysselsättning

(49) Mellan 1991 och 1994 minskade antalet anställda i gemenskapsindustrin med 2 800 personer, dvs. med 14 %. Det fastställdes också att över 100 små och medelstora företag inom denna industri lades ned i gemenskapen under samma period.

e) Lönsamhet

(50) Den genomsnittliga avkastningen på försäljningen av den berörda produkten sjönk från en vinst på 1,5 % av omsättningen 1991 till förluster på 2,9 % under undersökningsperioden.

5. Slutsats om skada

(51) Samtliga skadefaktorer uppvisade en försämring under hela den period som analyserades. Det fastställdes särskilt att gemenskapsindustrins försäljningspriser sjunkit och att gemenskapsindustrin vållats ekonomiska förluster. Denna slutsats dras trots att vissa skadefaktorer, t.ex. försäljningen, förbättrades mellan 1993 och undersökningsperioden. En sådan förbättring måste emellertid ses mot bakgrund av att marknaden återhämtade sig med 9 % under samma period.

(52) Trots att gemenskapsindustrin sänkte sina priser avsevärt mellan 1991 och 1994 på en stagnerande marknad, förlorade den ändå marknadsandelar medan de polska exportörerna ständigt ökade sina.

Gemenskapsindustrins tillverkning minskade också, liksom dess försäljningsvolym och kapacitetsutnyttjande. Sysselsättningssituationen konstaterades vara mycket negativ, och den försämrade lönsamheten hade, tillsammans med förluster på försäljningen, negativa verkningar på kassaflödet och gemenskapsindustrins förmåga att skaffa kapital.

(53) Analysen av de skadefaktorer som anges ovan visar att gemenskapsindustrin har vållats väsentlig skada under den period som undersökts.

F. SKADANS ORSAKSSAMBAND

(54) För att säkerställa att skada som orsakats av andra faktorer inte tillskrevs den dumpade importen i fråga undersökte kommissionen om den väsentliga skada som vållats gemenskapsindustrin orsakats av den dumpade polska importen eller om andra faktorer kunde ha orsakat eller bidragit till denna skada.

Sådana andra faktorer som skulle ha kunnat påverka gemenskapsindustrins situation är konkurrens från andra tillverkare i gemenskapen, annan import än den från Polen och det ekonomiska klimatet under hela den period som omfattas av undersökningen, särskilt en eventuell nedgång i efterfrågan.

1. Verkningar av den dumpade importen

(55) Det fastställdes att lastpallar som tillverkas i gemenskapen och sådana som importeras från Polen konkurrerar direkt med varandra på gemenskapens marknad. Denna konkurrens gäller huvudsakligen priset, eftersom lastpallar oftast följer standardspecifikationer och det inte finns några betydande kvalitetsskillnader mellan importerade lastpallar och sådana som tillverkas i gemenskapen. Bägge typerna är avsedda för samma kunder och säljs genom likartade försäljningskanaler på hela gemenskapens marknad. På en marknad som är så öppen för insyn hade förekomsten av dumpad import som såldes till låga priser därför en direkt negativ verkan på gemenskapsindustrins situation under den period som undersöktes.

(56) Såsom framgår av ovanstående avgöranden om skada sammanfaller försämringen av gemenskapsindustrins situation vad gäller försäljning, tillverkning, marknadsandel, sysselsättning och lönsamhet med ökningen av volymen polsk import som såldes till låga priser som avsevärt underskred gemenskapsindustrins.

(57) För att åskådliggöra den dumpade polska importens verkningar och den skada som gemenskapsindustrin vållats gjorde kommissionen en övergripande analys av var och en av de skadeindikatorer som var relevanta för gemenskapsindustrin på de utvalda marknader där förekomsten av polska lastpallar som såldes till låga priser var störst.

På dessa marknader fastställdes att importen från Polen ökade med 88 % mellan 1991 och 1994, medan gemenskapsindustrin förlorade 12 % av sin marknadsandel och dess försäljningsvolym minskade med 11 %, dess tillverkning med 12 %, dess kapacitetsutnyttjande med 9 % och dess sysselsättning med 22 %.

(58) Försämringen av gemenskapsindustrins ekonomiska situation på de utvalda marknaderna är ännu större än den som fastställts för denna industri med avseende på hela gemenskapens marknad. Denna slutsats bekräftas av det faktum att gemenskapsindustrin såsom anges i punkt 42 drabbades av ett större prisfall på dessa marknader.

(59) Dessutom visade en analys av både de polska exportörernas och gemenskapsindustrins resultat på hela gemenskapens marknad när förbrukningen minskade 1993 eller återhämtade sig 1994 att den dumpade importen från Polen ständigt hade en konstant negativ verkan på gemenskapsindustrin.

(60) Trots att förbrukningen minskade med mer än 5 % 1993 jämfört med 1992 ökade importvolymen från Polen med 8 % och dess marknadsandel med 2 procentenheter, medan det genomsnittliga polska importpriset sjönk med 12 %. Under samma period minskade gemenskapsindustrins försäljning och tillverkning med 3 %, trots att de genomsnittliga försäljningspriserna sjönk med 8 %. Detta ledde till att gemenskapsindustrins ekonomiska situation försämrades ytterligare, vilket framgår av dess negativa resultat 1993 (förluster på 2,7 % av omsättningen).

(61) Under 1994 (undersökningsperioden) ökade gemenskapsindustrins försäljning med endast 5 % trots att förbrukningen ökade med 9 % jämfört med 1993, vilket ledde till en ytterligare förlust av marknadsandelar på 2 % och negativa ekonomiska resultat trots att försäljningspriset steg med 4 %. Samtidigt fortsatte exportörerna av polska lastpallar att sänka sina försäljningspriser, vilket ledde till att deras försäljning ökade med 34 % och deras marknadsandel med 39 %.

(62) De slutsatser som dragits på grundval av den detaljerade analys som beskrivs ovan och mot bakgrund av orsakssambandet mellan den väsentliga skada som gemenskapsindustrin vållats och den polska dumpade importen förstärks av undersökningsresultaten avseende gemenskapsindustrins situation på de utvalda marknaderna, där de negativa verkningarna av den dumpade polska importen är större.

2. Andra faktorer

a) Situationen för andra tillverkare i gemenskapen

(63) En analys av situationen för andra tillverkare i gemenskapen visade att utvecklingen för deras skadefaktorer under den period som omfattas av undersökningen av skada också var negativ mellan 1992 och undersökningsperioden. Deras marknadsandel minskade från 34,7 % till 33,3 %, dvs. med 4 %, medan sysselsättningen minskade med 5 % och kapacitetsutnyttjandet med 4 %.

De tillgängliga uppgifterna tyder inte på att de andra tillverkarna i gemenskapen använder mer avancerad eller effektiv teknik än den övriga lastpallsindustrin. Eftersom eventuella skillnader vad gäller produktionsresultat mellan de klagande och de icke-klagande tillverkarna i gemenskapen är mycket små, kan inte den skada som de klagande tillverkarna vållats bero på otillräcklig kostnads- eller tillverkningseffektivitet hos dessa.

De andra tillverkarna bedriver emellertid av tradition förutom tillverkning av lastpallar även handelsverksamhet av olika slag (trävaror och liknande, reparerade lastpallar osv.), vilket förklarar att deras situation var något bättre än de klagande tillverkarnas situation under undersökningsperioden.

(64) Det bör påpekas att de lastpallar som säljs av många av de andra tillverkarna i gemenskapen är avsedda för lokala köpare som beställer små kvantiteter varor, medan de klagande tillverkarna vanligtvis levererar till kunder som beställer stora kvantiteter lastpallar. Konkurrensen mellan de två grupperna av gemenskapstillverkare var därför relativt begränsad. Den negativa utvecklingen för de andra gemenskapstillverkarnas skadeindikatorer stödjer följaktligen slutsatsen att även de drabbades av den dumpade polska importen.

b) Annan import till gemenskapen

(65) Mellan 1991 och undersökningsperioden minskade annan import till gemenskapen, särskilt från Ungern, Tjeckien och Slovakien, vilken tillsammans utgör 75 % av all annan import av lastpallar till gemenskapen, med 33 %. Det genomsnittliga priset för denna import var relativt stabilt, och den marknadsandel den förlorade, från 6 % 1991 till 4 % under undersökningsperioden, gick uteslutande till polska exportörer. De eventuella verkningar denna import hade på gemenskapsindustrin var därför mycket begränsade.

c) Ekonomiskt klimat

(66) Undersökningen visade att den allmänna konjunkturnedgången i gemenskapen även orsakade en nedgång på marknaden för lastpallar, huvudsakligen under 1993 vilket lastpallsförbrukningens utveckling på gemenskapens marknad visar. Eftersom denna nedgång var av allmän karaktär borde dess verkningar emellertid drabba alla ekonomiska aktörer på ett jämförbart sätt. Resultatet av analysen ovan visar att detta inte var fallet vad beträffar verkningarna på importen till gemenskapen från Polen, som ökade, och på gemenskapsindustrins försäljning, som minskade.

(67) Resultaten av undersökningen av skada visar att den polska importen under hela undersökningsperioden hade en negativ verkan på gemenskapsindustrins situation, både under konjunkturnedgången och efter denna, när verkningarna av nedgången i stort sett försvann under 1994.

Trots att marknaden återhämtade sig avsevärt under 1994 jämfört med 1993 försämrades gemenskapsindustrins allmänna situation på grund av den ökande importvolymen och de låga polska priserna som, tvärtemot den allmänna tendensen, fortsatte att sjunka under denna period, varigenom gemenskapsindustrins återhämtning hindrades.

Det är därför möjligt att konjunkturnedgången i gemenskapen försvagade gemenskapsindustrin och alla andra ekonomiska aktörer, men den polska importen utgjorde ett klart hinder mot en återhämtning under den uppgång som inleddes 1994.

3. Slutsats om orsakssamband

(68) Eftersom lastpallar tekniskt sett är en okomplicerad produkt och eftersom lastpallar med ursprung i Polen som exporteras till gemenskapen och lastpallar som tillverkas av gemenskapsindustrin och säljs på gemenskapens marknad konstaterats vara likadana produkter som säljs genom likartade försäljningskanaler i gemenskapen, anser kommissionen att den dumpade importen av polska lastpallar hade en negativ verkan på hela gemenskapens marknad.

Denna verkan förstärktes av det faktum att marknaden för lastpallar är öppen för insyn, vilket innebär att gemenskapstillverkarnas och de polska exportörernas potentiella och fasta kunder har god kännedom om de låga priserna.

(69) Av dessa skäl och på grundval av analysen ovan drar kommissionen slutsatsen att den dumpade polska importen har vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada.

G. GEMENSKAPENS INTRESSE

1. Allmänt

(70) Trots de begränsade uppgifter som lämnades av de berörda parterna eller som kommissionen på annat sätt fick tillgång till, gjordes en uppskattning av alla intressen hos de ekonomiska aktörerna i gemenskapen. I detta syfte och i enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen preliminärt om det, trots att skada orsakad av dumpad import hade konstaterats, med säkerhet kunde fastslås att det inte skulle ligga i gemenskapens intresse att vidta preliminära antidumpningsåtgärder.

För detta ändamål övervägde kommissionen verkan av eventuella åtgärder och konsekvenserna av att inte vidta några åtgärder.

2. Konsekvenser för gemenskapsindustrin

(71) Vad beträffar gemenskapsindustrin konstaterade kommissionen att även om denna industri under den period som undersöktes var konkurrenskraftig och allmänt sett livskraftig så försämrades dess ekonomiska situation, vilket tydligt visas av det pristryck, den prisdepression och de ekonomiska förluster den drabbades av.

(72) Om inga åtgärder vidtogs skulle situationen för många gemenskapstillverkare, främst små och medelstora företag, utan tvekan försämras ytterligare, vilket med säkerhet skulle tvinga vissa företag att lägga ned. Denna risk åskådliggörs av det antal företagsnedläggningar som denna industri drabbats av under senare tid, vilket framgår av punkt 49. Detta skulle leda till minskad konkurrens och sysselsättning på gemenskapens marknad.

3. Konsekvenser för industrier i ett tidigare led i förädlingskedjan

(73) Träindustrin, som levererar den viktigaste råvaran för tillverkning av lastpallar, är i hög grad beroende av sin försäljning till lastpallsindustrin. Om en del av denna industri skulle läggas ned skulle det därför få avsevärda negativa konsekvenser för lönsamheten och sysselsättningen i hela träindustrin, som därför, om inga åtgärder vidtogs, också skulle påverkas negativt av den dumpade importen från Polen.

4. Konsekvenser för användarna

(74) Kommissionen analyserade de potentiella användarna av lastpallar på marknaden. Denna analys visade att de viktigaste användarna är transport- och logistikföretag tillsammans med en blandad grupp industrier (byggnadsmaterial, kemikalier, bryggerier osv.) som använder lastpallar för sin egen förpackning och transport.

(75) Om inga åtgärder för att återställa en rättvis konkurrens vidtogs, skulle användarindustrierna i viss mån kunna dra fördel av möjligheten att köpa lastpallar till låga priser. Alla eventuella kostnadsfördelar skulle emellertid vara mycket marginella, eftersom lastpallar är billiga, kan återanvändas ett stort antal gånger och endast utgör en begränsad del av användarens transportkostnader. Denna slutsats stöds av det faktum att inga sådana användarföretag gav sig till känna för att lämna uppgifter inom ramen för denna undersökning.

Dessutom skulle eventuella verkningar av en kostnadsökning för användare av lastpallar mildras av den höga graden av konkurrens på gemenskapens marknad, där ett stort antal leverantörer som inte påverkas av åtgärderna är verksamma.

5. Konsekvenser för importörerna

(76) En importör i en allmän synpunkt att åtgärderna skulle strida mot gemenskapens intresse.

Han hävdade att åtgärderna endast skulle få negativa verkningar på lastpallspriserna, kostnaderna och sysselsättningen i gemenskapen, särskilt för importörer och användare, och påstod i det sammanhanget att lastpallar tillverkade i Polen respektive gemenskapen ofta inte är jämförbara, framför allt av kvalitetsskäl.

(77) Eftersom inga uppgifter lades fram till stöd för denna synpunkt drog kommissionen slutsatsen att de argument som framförts inte kunde beaktas.

6. Konsekvenser för konkurrensklimatet

(78) Vad beträffar konkurrensen på marknaden för lastpallar av trä måste två aspekter framhållas. För det första har de planerade åtgärderna en sådan utformning och nivå att de inte leder till att de polska exportörerna utestängs från gemenskapens marknad, och polska produkter kommer därför även i framtiden att finnas på marknaden.För det andra finns det ingenting som tyder på att annan import till gemenskapen, som konstaterades ha förlorat en avsevärd del av marknaden under undersökningsperioden, inte skulle kunna öka sin andel av gemenskapens marknad när rättvisa konkurrensvillkor väl har återställts.

Sålunda skulle användare av den berörda produkten troligen få del av fördelarna med en marknad där större konkurrens råder.

7. Slutsats

(79) Kommissionen jämförde de negativa verkningarna för importörer och användare av en eventuell prishöjning med konsekvenserna för gemenskapsindustrin och den ekonomiska situationen som helhet av att inte vidta några åtgärder.

Kommissionen drar slutsatsen att det om inga åtgärder införs är mycket troligt att fler små och medelstora företag i gemenskapen tvingas lägga ned, och detta skulle få en rad negativa konsekvenser för ekonomin som helhet. Vad beträffar de eventuella negativa verkningarna för importörer och användare anser kommissionen att fördelarna med att inte vidta några åtgärder endast skulle komma ett begränsat antal importörer till del, och inte nödvändigtvis användarindustrierna, medan en förstärkt rättvis konkurrens skulle innebära fördelar för hela marknaden.

(80) Mot bakgrund av dessa omständigheter och överväganden och efter att ha granskat alla tillgängliga uppgifter med särskilt övervägande av behovet av att undanröja den skadevållande dumpningens handelssnedvridande verkningar och att återställa rättvis konkurrens, konstaterade kommissionen att det på det hela taget inte finns några tvingande skäl att inte vidta åtgärder mot dem dumpade importen i fråga.

H. PRELIMINÄRA ÅTGÄRDER

1. Nivå för undanröjande av skada

(81) Vid fastställandet av den nivå åtgärderna måste ha för att den skada som orsakas av den dumpade importen skall undanröjas, jämförde kommissionen exportpriserna för denna import med den prisnivå som skulle göra det möjligt för gemenskapsindustrin att täcka sina kostnader och uppnå en skälig vinst.

(82) Med denna utgångspunkt fastställdes nivåer för undanröjande av skada för varje typ av lastpall genom en jämförelse mellan exportpriserna för en viss typ och de undersökta gemenskapstillverkarnas genomsnittliga tillverkningskostnad för den jämförbara typen, med tillägg av en vinstmarginal på 5 % av omsättningen. Gemenskapsindustrin ansågs behöva denna vinst för långsiktiga investeringar i avsaknad av skadevållande dumpning.

2. Åtaganden

(83) Vissa polska tillverkare har i enlighet med artikel 8.1 i grundförordningen gjort prisåtaganden för den med avseende på exportvolymen viktigaste lastpallstypen, EUR-lastpallen. De prishöjningar som åtagandena innebär är tillräckliga för att undanröja den konstaterade dumpningens skadliga verkan. Kommissionen anser därför att de berörda exporterande tillverkarnas åtaganden kan godtas.

(84) Kommissionen påpekar att det vid överträdelse eller återtagande av åtagandet kan komma att införas en preliminär antidumpningstull på grundval av de mest tillförlitliga uppgifter som finns tillgängliga, i enlighet med artikel 8.10 i grundförordningen.

(85) Det bör dessutom noteras att undersökningen av dumpning och skada i enlighet med artikel 8.6 i grundförordningen skall fullföljas, trots att åtaganden godtagits under undersökningens gång.

3. Preliminära tullar

(86) I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen skall den preliminära tullen motsvara dumpningsmarginalen eller den nivå som är nödvändig för att undanröja skadan om denna är lägre.

(87) För alla undersökta polska tillverkare var de preliminära nivåer som var nödvändiga för att undanröja skadan (nivåer för undanröjande av skada) i samtliga fall högre än de konstaterade dumpningsmarginalerna, bägge uttryckta i procent av värdet cif fritt gemenskapens gräns, före tull, på importen i fråga. Dessutom var den vägda genomsnittliga nivå för undanröjande av skada som preliminärt fastställts för de polska tillverkare som ingick i stickprovet högre än motsvarande vägda genomsnittliga dumpningsmarginal. Följaktligen bör de preliminära tullarna i samtliga fall baseras på de konstaterade dumpningsmarginalerna.

(88) I fråga om två polska tillverkare kommer ingen preliminär tull att införas eftersom ingen dumpning preliminärt kunde konstateras.(89) Vad beträffar de två polska tillverkare som ingick i stickprovet men som inte samarbetade vid undersökningen samt alla andra icke-samarbetsvilliga tillverkare i Polen, bör den preliminära tullen av de skäl som anges i punkt 31 grundas på den högsta dumpningsmarginal som konstaterades för de samarbetsvilliga tillverkare som undersöktes.

I. SLUTBESTÄMMELSER

(90) I syfte att försöka nå en lösning som är godtagbar för Polen och gemenskapen och i enlighet med Europaavtalet mellan gemenskapens och Polen underrättade kommissionen den 27 november 1996 associeringsrådet EG/Polen om de preliminära avgöranden som träffats och de preliminära åtgärder som avsågs vidtas. Eftersom associeringsrådet inte fattade något beslut inom 30 dagar efter denna underrättelse får kommissionen i enlighet med artikel 33.3 b i Europaavtalet EG/Polen vidta preliminära antidumpningsåtgärder i fråga om import av den berörda produkten med ursprung i Polen.

(91) Enligt god förvaltningssed bör en period fastställas inom vilken berörda parter skriftligen kan lämna sina synpunkter och begära att bli hörda. Vidare bör det anges att alla avgöranden i denna förordning är preliminära och kan övervägas på nytt vid fastställandet av slutgiltiga antidumpningsåtgärder som kommissionen eventuellt föreslår.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1. En preliminär antidumpningstull skall införas på import av flata lastpallar av trä enligt KN-nummer ex 4415 20 20 (Taric-nummer 4415 2020 10) med ursprung i Polen.

2. Satsen för den preliminära tull som skall tillämpas på nettopriset fritt gemenskapens gräns, före tull, skall vara 10,6 % (Taric-tilläggsnummer 8900).

3. Produkter som tillverkas av följande företag skall undantas från den tullsats som anges i punkt 2:

a) De företag som anges nedan, som i stället skall omfattas av följande tullsatser:

>Plats för tabell>

b) De företag som anges i bilaga I, som i stället skall omfattas av en tullsats på 6,3 % (Taric-tilläggsnummer 8019).

4. Produkter som tillverkas av följande företag skall inte omfattas av någon preliminär tull:

>Plats för tabell>

5. Om inte annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

6. Övergång till fri omsättning i gemenskapen för de produkter som avses i punkt 1 får endast ske om en säkerhet som motsvarar nivån på den preliminära tullen lämnas.

Artikel 2

Trots vad som sägs i artikel 1 skall de preliminära tullarna inte tillämpas på import av en viss lastpallstyp, nämligen EUR-lastpallen, en flat lastpall av trä märkt med det inregistrerade varumärket "EUR" och det godkännande järnvägsbolagets initialer, som tillverkas, exporteras och faktureras direkt till köpare i gemenskapen av de företag som anges i bilaga II (Taric-tilläggsnummer 8021), vilkas åtaganden härmed godtas.

Artikel 3

I enlighet med artikel 20.1 i förordning (EG) nr 384/96 och utan att det påverkar tillämpningen av artikel 20.2 och 20.3 i den förordningen kan berörda parter inom 15 dagar efter det att den här förordningen träder i kraft lämna sina synpunkter skriftligen och begära att bli hörda muntligen av kommissionen.

I enlighet med artikel 21.4 i förordning (EG) nr 384/96 kan berörda parter inom en månad efter det att den här förordningen träder i kraft lämna synpunkter på dess tillämpning.

Artikel 4

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Om inte annat följer av artiklarna 7, 9, 10 och 14 i förordning (EG) nr 384/96 skall artikel 1 i den här förordningen tillämpas under en period av sex månader såvida rådet inte före utgången av den perioden antar slutgiltiga åtgärder.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 6 juni 1997.

På kommissionens vägnar

Leon BRITTAN

Vice ordförande

(1) EGT nr L 56, 6.3.1996, s. 1.

(2) EGT nr L 317, 6.12.1996, s. 1.

(3) EGT nr C 178, 13.7.1995, s. 6.

BILAGA I

Tillverkare

"Baum-Holz" SC, PL-10-547 Olsztyn

"DAST" GmbH, PL-60-682 Poznan

Drew-Pol Import-Export, Mr. Wodarz Norbert, PL-46-030 Murow

Eugeniusz Dziurny - Czeslaw Nowak, PL-38-313 Snietnica

FPH "Tina" - E.J. Grabias, PL-40-733 Katowice

Firma Produkcyjno-Handlowa, Mr. Tadeusz Fisher, PL-87-313 Maly Gleboczek

Firma Produkcyjno-Uslugowo-Handlowa "Rol-Mar", Mr. Adam Piatek, PL-57-300 Klodzko

Import-Export, Miroslaw Przybyiek, PL-98-363 Klonowa

Internationale Paletten Company, PL-84-300 Lebork

"Kross-Pol" Sp. z o o, PL-78-100 Kolobrzeg

PPH "Drewnex" SA, PL-31-159 Kraków

PPH "GKT" SC, PL-23-414 Majdan Nowy

PPH "Pamadex" J. Szczypka, PL-43-518 Ligota

PPH "Unikat", PL-23-408 Aleksandrow IV

PPHU "ADAPOL" SC, PL-06-200 Wolomin

Sp. "PPHU" Alwa z o o, PL-76-123 Tychowo

PPHU "SMS" - St. Mrozowicz, PL-83-320 Suleczyno

PTH "Mirex", PL-78-100 Kolobrzeg

"PW Peteco" Sp. z o o, PL-04-330 Warszawa

Parafia Rzymsko-Katolicka, M. B. Niepokalanej Dzialalnosc Gospodaroza, PL-33-300 Nowy Sacz

Produkcja Palet "Andrzej Adamus", Mr. Marek Gajzler, PL-63-523 Kuznia Grabowska

Produkcja, Skup Palet Drewnanych, Stanislaw Lachowicz, PL-37-536 Majdan Sieniawski 170

Przedsiebiorstwo "Amesko", Mr. Andrzej Skora, Director, PL-55-100 Trzebnica

Przedsiebiorstwo Handlowe Uslugowe "Justyna", PL-66-620 Gubin

Przedsiebiorstwo Handlowe-Uslugowe "Akropol", PL-30-140 Kraków

Przedsiebiorstwo Handlowe Uslugowe Produkcyjne "Lech", Mr. Lech Szwec, PL-68-200 Zary

Przedsiebiorstwo Obrobki Drewna "Palet-Pol" Sp. o o, Mr. Andrzej Niemiec, PL-66-311 Dabrowka WLKP

Przedsiebiorstwo Produkcyjno Handlowe, Zygmunt Skibinski, ul. Kopernika 18, PL-87-820 Kowal

Przedsiebiorstwo Produkcyjno Handlowe-Uslugowe, "AWA" Sp. z o o, PL-33-300 Nowy Sacz

Przedsiebiorstwo Wielobranzowe, Mr. Zdzislaw Milocki, PL-14-100 Ostroda

"Scan-Product-System Wood" SA, Podczerwone, PL-34-470 Czarny Dunajec

SC "Cama", Mr. Dariusz Zuk, PL-21-004 Krasienin

SUTR "Rol Trak", PL-59-230 Prochowice

Stolarstwo Export-Import, Mr. Tadeusz Swirski, PL-57-520 Dlugopole Zdroj

Torunskie Przedsiebiorstwo Przemyslu Drzewnego w Toruniu, Mr. Adam Wisniewski, PL-87-100 Torun

"Transdrewneks" Sp. z o o, PL-86-317 Grudziadz-Owczarki

WZPUM "Euro-Tech", Import-Export Spedycja, PL-87-111 Rakszawa

Wytwazanie Skrzyn i Opakowan Drewnianych, Malgorzata i Ryszard Nowak, PL-77-207 Piaszyna

Zaklad Produkcyjno Bohuszko, Mr. Ryszard Bohuszko, PL-69-220 Osno

Zaklad Produkcyjno Handlowy "Maw" SC, Mr. Andrzej Kulej, PL-58-536 Lubomierz

Zaklad Uslugowo-Handlowy "Rolmex", Mr. E. Cackowski, Direktor, PL-87-600 Lipno

Zaklad Wielobranzowy Produkcyjno Uslugowy, Ryszard Potoniec, PL-33-370 Muszyna

Zaklad Przerobu Drewna, JZS Kawinscy, PL-78-500 Drawsko Pomorskie

Zphu "Drewex", Spolka Cywilna, Ms. Agnieszka Pawlaczyk, PL-66-440 Skwierzyna

BILAGA II

Tillverkare

"Baum-Holz" SC, PL-10-547 Olsztyn

Eugeniusz Dziurny - Czeslaw Nowak, PL-38-313 Snietnica

FPH "Tina" - E.J. Grabias, PL-40-733 Katowice

Firma "Sabelmar" - Leszek Sabela, PL-43-525 Konczyce Male

Import-Export, Miroslaw Przybylek, PL-98-363 Klonowa

Internationale Paletten Company, PL-84-300 Lebork

"Kross-Pol" Sp. z o o, PL-78-100 Kolobrzeg

PPH "Drewnex" SA, PL-31-159 Kraków

PPH "GKT" SC, PL-23-414 Majdan Nowy

PPH "Pamadex" J. Szcypka, PL-43-518 Ligota

PPH "Unikat", PL-23-408 Aleksandrow IV

PPHU "ADAPOL" SC, PL-06-200 Wolomin

PPHU "Alpa" Sp. z o o, PL-76-038 Dobrzyca

"PPHU" Alwa Sp. z o o, PL-76-123 Tychowo

PPHU "Palimex" Sp. z o o, PL-64-140 Wloszakowice

PPHU "SMS" - St. Mrozowicz, PL-83-320 Suleczyno

PTH "Mirex", PL-78-100 Kolobrzeg

PW "Intur-KFS" Sp. z o o, PL-88-100 Inowroclaw

PW "Peteco" Sp. z o o, PL-04-330 Warszawa

"Paletex" Produkcja Palet, Roman Panasiuk, PL-01-601 Warszawa

Produkcja Palet "Andrzej Adamus", Mr. Marek Gajzler, PL-63-523 Kuznia Grabowska

Przedsiebiorstwo Produkcyjno Handlowe, Zygmunt Skibinski, ul. Kopernika 18, PL-87-820 Kowal

Przedsiebiorstwo Handlowe-Uszugowe "Akropol", PL-30-140 Kraków

SUTR "Rol Trak", PL-59-230 Prochowice

"Scan-Product-System Wood" SA, Podczerwone, PL-34-470 Czarny Dunajec

"Transdrewneks" Sp. z o o, PL-86-317 Grudziadz-Owczarki

WZPUM "Euro-Tech", Import-Export Spedycja, PL-87-111 Rakszawa

ZPH "Palettenwerk" - K. Kozik, PL-34-789 Bystra Podhalanska

Zakzad Przerobu Drewna, JZS Kawinscy, PL-78-500 Drawsko Pomorskie.