Rådets yttrande

av den 10 februari 2004

om Förenade kungarikets uppdaterade konvergensprogram för 2002/2003 till 2008/2009

(2004/C 43/07)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGETT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken(1), särskilt artikel 9.3 i denna,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och efter att ha hört Ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

Den 10 februari 2004 granskade rådet Förenade kungarikets uppdaterade konvergensprogram för perioden 2002/2003 till och med 2008/2009. Det uppdaterade programmet uppfyller i huvudsak kraven i den reviderade "uppförandekoden" på stabilitets- och konvergensprogrammens innehåll och utformning.

Uppdateringens underliggande budgetstrategi utgår från fortsatt sunda offentliga finanser som del i en sammanhållen strategi för hög och stabil ekonomisk tillväxt. Under programperioden skall enligt uppdateringens beräkningar både intäkternas och utgifternas andel av BNP öka, med en mindre ökning av den offentliga skuldens måttliga andel av BNP. Ett omfattande offentligt investeringsprogram håller på att genomföras.

I programmet görs en skillnad mellan dess makroekonomiska beräkningar om ekonomin som helhet och BNP-tillväxten i beräkningarna om de offentliga finanserna. Av försiktighetsskäl är den senare satt till 0,25 % lägre per år. I uppdateringen väntas den reala BNP-tillväxten för ekonomin som helhet öka från beräknade 2 % för 2003 till 3-3,5 % för 2004 och 2005. Det sista året med detaljerade makroekonomiska beräkningar är 2006, då tillväxten skall sjunka till en trendmässig nivå på 2,5-3 % och det nuvarande negativa BNP-gapet skall utjämnas. Den underliggande trendmässiga sysselsättningsökningen beräknas till 0,2 % per år. Inflationen enligt det harmoniserade indexet för konsumentpriser väntas gradvis öka från 1,5 % 2003 till 2 % 2006, vilket är det nyligen omräknade inflationsmålet. Det makroekonomiska scenariot för ekonomin som helhet ligger nära kommissionens bedömning, och så är ännu mera fallet med uppdateringens beräkningar om de offentliga finansernas något lägre tillväxttakt. Emellertid är den förväntade tillväxten enligt uppdateringen fortfarande något högre än i kommissionens kortfristiga prognos.

I uppdateringen väntas ett offentligt underskott på 2,6 % av BNP 2004/2005, jämfört med ett väntat underskott på 3,3 % av BNP 2003/2004. För 2005/2006, 2006/2007, 2007/2008 och 2008/2009 beräknas nominella underskott på 2,4 %, 2,1 %, 2,0 % respektive 1,8 % av BNP. I uppdateringen beräknas det konjunkturrensade underskottet sjunka med 0,4 % mellan 2003/2004 och 2004/2005, ned till 2,0 % av BNP. Följande år uppgår underskotten till 2,2 %, 2,1 %, 2,0 % och 1,8 % av BNP. Kommissionens beräkningar med den allmänt vedertagna metoden uppvisar liknande konjunkturrensade förändringar. Bruttoskuldkvoten väntas gradvis öka från 37,9 % av BNP 2002/2003 och stabiliseras på 41,5 % 2008/2009.

På budgetårsbasis väntas de offentliga finanserna i programmet överskrida referensvärdet på 3 % av BNP 2003/2004. Om detta bekräftas kan det innebära ett alltför stort underskott. I prognosen förutspås också en stark ökning av intäkternas andel av BNP. Även om det konjunkturrensade underskottet väntas sjunka till 1,8 % 2008/2009, förefaller det under hela programperioden saknas en tillräcklig säkerhetsmarginal, enligt kommissionens beräkningar, för att undvika att referensvärdet på 3 % av BNP överskrids under normala konjunkturväxlingar. Enligt budgetprognoserna i uppdateringen kommer stabilitets- och tillväxtpaktens medelfristiga mål om offentliga finanser nära balans eller med överskott inte att uppnås under programperioden. Det bör dock samtidigt noteras att de beräknade budgetsaldona till stor del beror på att man håller på att genomföra ett intensivt offentligt investeringsprogram, som ökar de statliga nettoinvesteringarnas andel av BNP från 1,1 % 2002/2003 till 2,2 % 2005/2006, jämfört med ett EU-genomsnitt på 1,5 % 2002. Under programperioden ligger dessutom bruttoskuldens andel av BNP klart under 60 % av BNP. De brittiska myndigheterna har själva ambitionen att hålla nettoskulden under 40 % av BNP.

De brittiska myndigheterna bevakar fortlöpande om de offentliga finanserna är långsiktigt hållbara, vilket är ett huvudåtagande i Förenade kungarikets finanspolitik. Med en försiktig medelfristig finanspolitik skulle risken undvikas för obalanser i budgeten i samband med befolkningens åldrande. På grundval av den nuvarande politiken tycks Förenade kungariket vara inne i en hållbar utveckling, men en viss risk kan uppstå på lång sikt på grund av befolkningens åldrande. Kommissionens beräkningar av kvantitativa indikatorer visar att skuldkvoten tenderar att öka på lång sikt. Beaktas måste också att pensionssystemets bärkraft mycket beror på privata pensionsbolags resultat, i synnerhet om den privata sidan ger betydligt färre eller mindre pensioner än förväntat. Det finns dock ett visst spelrum tack vare den låga skuldsättningen och de relativt låga skatterna.

I 2003 års allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken uppmanas de brittiska myndigheterna att "se till att offentliga tjänster som sammanhänger med de aviserade offentliga utgiftsökningarna (inklusive investeringar i transportinfrastruktur) tillhandahålls effektivt samtidigt som kostnadseffektiviteten säkerställs". Den ekonomiska politiken i det uppdaterade programmet överensstämmer i stort sett med rekommendationerna i de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken, särskilt när det gäller budgetkonsekvenser.

(1) EGT L 209, 2.8.1997.