KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EEG) nr 1538/91 av den 5 juni 1991 om tillämpningsföreskrifter för förordning (EEG) nr 1906/90 om vissa handelsnormer för fjäderfäkött

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 1906/90 av den 26 juni 1990 om vissa handelsnormer för fjäderfäkött(1), särskilt artikel 9 i denna, och

med beaktande av följande:

Genom förordning (EEG) nr 1906/90 antogs vissa handelsnormer för fjäderfä. Tillämpningen av dessa kräver att man fastställer bestämmelser om särskilt förteckningen över de fjäderfäslaktkroppar, delar därav och slaktbiprodukter för vilka nämnda förordning gäller, klassificering efter konformation, utseende och vikt, typer av presentationsformer, det namn i vilket de aktuella produkterna skall säljas, det valfria användandet av uppgifter om kylmetoder och produktionssystem, villkoren för lagring och transport av vissa typer av fjäderfäkött och tillsynen av dessa bestämmelser för att säkerställa att de tillämpas enhetligt inom hela gemenskapen.

För att göra det möjligt att saluföra fjäderfä i olika klasser beroende på konformation och utseende, är det nödvändigt att fastställa definitioner av slaktkropparnas arter, ålder och presentationsformer, samt när det gäller styckningsdelar av fjäderfäkött, den anatomiska konformationen och innehållet. För den produkt som kallas "foie gras", dvs. fet gås- och anklever, är det med hänsyn till denna produkts höga värde och den därav följande risken för bedrägligt förfarande, nödvändigt att fastställa särskilt exakta minimihandelsnormer.

Dessa normer behöver inte tillämpas på vissa produkter och presentationsformer som är av lokal eller på annat sätt begränsad betydelse. De namn i vilka sådana produkter säljs bör emellertid inte vara av en sådan art att de väsentligt kan vilseleda konsumenten att förväxla dessa produkter med produkter som omfattas av dessa bestämmelser. Likaledes bör denna bestämmelse även gälla för ytterligare beskrivande termer som används för att närmare namnge sådana produkter.

Lagrings- och hanteringstemperaturen är av avgörande betydelse för upprätthållandet av höga kvalitetsnormer. Följaktligen är det lämpligt att fastställa en minimitemperatur vid vilken frysta produkter av fjäderfäkött skall förvaras.

Bestämmelserna i denna förordning, särskilt dem om kontroll och genomförande, skall tillämpas enhetligt inom hela gemenskapen. Även de tillämpningsföreskrifter som fastställs i dessa syften skall vara enhetliga. Följaktligen är det nödvändigt att besluta om gemensamma åtgärder med hänsyn till provtagningsförfaranden och toleranser.

För att ge konsumenten tillräckliga, otvetydiga och objektiva upplysningar om sådana produkter som bjuds ut till försäljning, samt för att inom hela gemenskapen säkerställa den fria rörligheten för dessa produkter, är det nödvändigt att så långt som möjligt säkerställa att det i handelsnormer för fjäderfäkött tas hänsyn till bestämmelserna i rådets direktiv nr 76/211/EEG av den 20 januari 1976 om tillnärmningen av medlemsstaternas lagar om vissa konsumentförpackade produkters sammansättning efter vikt eller volym(2), ändrat genom direktiv nr 78/891/EEG(3).

Exempel på frivilliga uppgifter som får användas vid märkning är kylmetoden och särskilda produktionssystem. Med hänsyn till konsumentskyddet bör det fastställas att vid märkning med produktionssystemet skall angivande av vissa uppgifter, såsom ålder vid slakt eller gödningsperiodens längd och innehållet i vissa foderingredienser, vara underordnat noggrant definierade kriterier för både driftsförhållanden och kvantitetsgränser.

Det är lämpligt att kommissionen ständigt övervakar att särskilt de eventuella nationella åtgärder som vidtas till följd av dessa bestämmelser är förenliga med gemenskapsrätten, inbegripet handelsnormerna. Särskilda bestämmelser bör även fastställas för registreringen och den regelbundna kontrollen av företag som har tillstånd att använda termer som hänvisar till särskilda produktionssystem. Sådana företag måste följaktligen vara skyldiga att för detta syfte föra regelbundna och detaljerade register.

Med hänsyn till den särskilda arten av dessa kontroller kan de behöriga myndigheterna i den aktuella medlemsstaten, förutsatt att det finns lämpliga tillsyns- och säkerhetsföreskrifter, delegera ansvaret för dessa kontroller till externa organ som har lämpliga kvalifikationer och vederbörligt tillstånd.

Om aktörerna i tredje land vill använda de valfria uppgifterna om kylmetoder och produktionssystem bör de ges möjlighet att göra detta, förutsatt att de beviljas tillstånd av den behöriga myndigheten i det aktuella tredje landet, vilken myndighet skall finnas uppförd i en förteckning som sammanställts av kommissionen.

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för fjäderfäkött och ägg.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De produkter som avses i artikel 1.2 i förordning (EEG) nr 1906/90 definieras på följande sätt:

1. Fjäderfäslaktkroppar

a) TAMHÖNS (Gallus domesticus)

- kycklingar, slaktkycklingar: höns med böjlig bröstbensspets (inte förbenad),

- tuppar, hönor, gryt- eller kokhöns: höns med stel bröstbensspets (förbenad),

- kapuner: tuppar som före könsmognaden kastrerats genom ett kirurgiskt ingrepp,

- poussin, coquelets: kycklingar med en kroppsvikt på högst 750 g (utan krås, huvud och fötter),

b) KALKONER (Meleagris gallopavo dom.)

- (unga)kalkoner: kalkoner med böjlig bröstbensspets (inte förbenad),

- kalkoner: kalkoner med stel bröstbensspets (förbenad),

c) ANKOR OCH MYSKÄNDER (Anas platyrhynchos dom., cairina muschata)

- (unga) ankor eller ankungar, (unga) myskänder: änder med böjlig bröstbensspets (inte förbenad),

- ankor, myskänder: änder med stel bröstbensspets (förbenad),

d) GÄSS (Anser anser dom.)

- (unga) gäss eller gåsungar: gäss med böjlig bröstbensspets (inte förbenad). Fettlagret över hela slaktkroppen är tunt eller medeltjockt. Unggåsens fett kan ha en färg som tyder på en särskild diet,

- gäss: gäss med stel bröstbensspets (förbenad). Över hela kroppen finns ett medeltjockt till tjockt fettlager,

e) PÄRLHÖNS (Numida meleagris domesticus)

- (unga) pärlhöns: pärlhöns med böjlig bröstbensspets (inte förbenad),

- pärlhöns: pärlhöns med stel bröstbensspets (förbenad).

Vid tillämpning av denna förordning skall könsrelaterade varianter av nämnda termer tolkas som synonyma termer.

2. Styckningsdelar av fjäderfäkött

a) Halva: halva kroppen, som delats genom ett längsgående snitt längs bröstbenet och ryggbenet.

b) Kvart: en halva som delats genom ett tvärsnitt så att lår- och bröstkvarter erhålls.

c) Bakdelspart: båda lårkvarterna förenade med en del av ryggen, med eller utan gumpen.

d) Bröst: bröstbenet och revbenen eller en del därav, fördelad på båda sidor om bröstbenet, med omgivande muskulatur. Bröstet kan vara helt eller halvt.

e) Klubba: lårbenet, skenbenet och vadbenet med omgivande muskulatur. De två snitten skall göras vid lederna.

f) Kycklingklubba med en del av ryggen: ryggdelens vikt får inte överstiga 25 % av hela bitens vikt.

g) Överlår: lårbenet med omgivande muskulatur. De två snitten skall göras vid lederna.

h) Ben: skenbenet och vadbenet med omgivande muskulatur. De två snitten skall göras vid lederna.

i) Vinge: överarmsbenet, strålbenet och armbågsbenet med omgivande muskulatur. När det gäller kalkonvingar kan överarmsbenet eller strålbenet/armbågsbenet med omgivande muskulatur presenteras som separata delar. Spetsen med handlovsbenen kan vara borttagen men behöver inte vara det. Snitten skall göras vid lederna.

j) Sammanhängande vingar: båda vingarna förenade av med del av ryggen, varvid ryggdelens vikt inte får överstiga 45 % av hela styckningsdelens vikt.

k) Bröstfilé: hela eller halva bröstet utan ben, dvs. utan bröstben och revben. När det gäller kalkonbröst kan filén bestå av enbart den djupa bröstmuskeln.

l) Bröstfilé med nyckelben: bröstfilén utan skinn och enbart med bröstbenets broskartade spets, varvid nyckelbenets och broskets vikt inte får överstiga 3 % av hela styckningsdelens vikt.

Till och med den 31 december 1991 får de två snitten göras i närheten av lederna när det gäller de produkter som anges i e, g och h.

De produkter som anges i d-k får presenteras med eller utan skinn. Avsaknaden av skinn hos de produkter som anges i d-j eller förekomsten av skinn hos de produkter som anges i k, skall anges vid märkningen i enlighet med artikel 1.3 a i rådets direktiv 79/112/EEG(4).

3) Fet gås- och anklever:

Lever av gäss eller ankor av arterna cairina muschata eller c.m. × Anas platyrachos som har götts på ett sådant sätt att de utvecklat hypertrofi till följd av fettinlagring i levercellerna.

Djur från vilka sådan lever hämtas skall vara fullständigt avblodade och levern skall ha en enhetlig färg.

Levrarna skall ha följande vikt:

- Anklever skall väga minst 250 g netto.

- Gåslever skall väga minst 400 g netto.

Artikel 2

1. För saluförande i enlighet med denna förordning skall slaktkroppar bjudas ut till försäljning i en av följande former:

- Delvis urtagen ("effilé", "roped").

- Urtagen, med inkråm.

- Urtagen, utan inkråm.

2. Delvis urtagna slaktkroppar är slaktkroppar från vilka hjärta, lever, lungor, muskelmage, kräva och njurar inte har avlägsnats.

3. För alla presentationsformer av fjäderfäslaktkroppar får luft- och matstrupen lämnas kvar i kroppen om huvudet inte är borttaget.

4. Inkråm får endast bestå av följande:

Hjärta, hals, muskelmage och lever samt alla andra delar som anses vara ätliga på den marknad där produkten är tänkt att slutligen konsumeras. Levern skall vara utan gallblåsa. Muskelmagen skall vara utan hornlagret och innehållet i muskelmagen skall vara urtaget. Hjärtat kan vara med eller utan hjärtsäcken. Om halsen sitter kvar på kroppen anses den inte utgöra del av inkråmet.

Om ett av dessa fyra organ vanligtvis inte ingår i de slaktkroppar som bjuds ut till försäljning skall det vid märkningen anges att detta organ saknas.

Artikel 3

1. De namn under vilka produkter som omfattas av denna förordning säljs, i den bemärkelse som avses i artikel 3.1.1 i direktiv 79/112/EEG, skall vara de namn som nämns i artikel 1 samt motsvarande termer på övriga gemenskapsspråk som anges i bilaga 1, åtföljda av följande hänvisning:

- För hela slaktkroppar en hänvisning till en av de presentationsformer som fastställs i artikel 2.1.

- För styckningsdelar av fjäderfä en hänvisning till respektive arter.

2. De namn som definieras i artikel 1.1 och 1.2 får kompletteras med andra termer, förutsatt att dessa inte i avsevärd grad vilseleder konsumenten, särskilt inte på ett sådant sätt att det kan leda till en förväxling med andra produkter som anges i artikel 1.1 och 1.2 eller med de uppgifter som avses i artikel 10.

Artikel 4

Andra produkter än de som definieras i artikel 1 får endast saluföras inom gemenskapen under namn som inte i avsevärd grad vilseleder konsumenten genom att ge upphov till förväxling med de produkter som anges i artikel 1 eller med de uppgifter som avses i artikel 10.

Artikel 5

Följande tilläggsbestämmelser skall gälla för fryst fjäderfäkött enligt definitionen i artikel 2.6 i förordning (EEG) nr 1906/90:

Fryst fjäderfäkött som berörs av denna förordning skall hålla en stabil temperatur på högst - 12 °C på alla ställen i produkten, med eventuella kortvariga temperaturökningar på högst 3 °C. Dessa toleranser för produktens temperatur skall vara tillåtna i enlighet med god förvarings- och distributionspraxis vid lokal distribution och i frysdiskar i detaljhandeln.

Artikel 6

1. Fjäderfäslaktkroppar och styckningsdelar av fjäderfä som omfattas av denna förordning skall uppfylla följande minimikrav för att klassificeras i klass A och B:

- Hela, med hänsyn tagen till presentationsformen.

- Rena, fria från synliga synliga föroreningar och blod.

- Fria från främmande lukter.

- Fria från synliga blodfläckar, undantaget sådana som är små och icke iögonenfallande.

- Fria från utskjutande brutna ben.

- Fria från svåra kontusioner.

Färskt fjäderfäkött får inte uppvisa tecken på tidigare frysning.

2. För att klassificeras som klass A skall slaktkroppar och styckningsdelar av fjäderfä dessutom uppfylla följande kriterier:

- De skall ha en god konformation. Köttet skall vara fylligt, bröstet väl utvecklat, brett, långt och köttigt, och låren skall vara köttiga. Kycklingar, unga ankor eller ankungar och kalkoner skall ha ett tunt, jämnt fettlager på bröstet, ryggen och låren. På tuppar, höns, ankor och unga gäss är det tillåtet med ett tjockare fettlager. Gäss skall ha ett medeltjockt till tjockt fettlager över hela slaktkroppen.

- Ett fåtal små fjädrar, fjäderspolar (ving- eller stjärtpennslut) och dun (trådfjädrar) får finnas på bröst, klubba, gump, fotleder och vingspetsar. Kokhöns, ankor, kalkoner och gäss får ha ett fåtal sådana rester även på andra kroppsdelar.

- Viss skada, kontusion och missfärgning är tillåten under förutsättning att den är liten och icke iögonenfallande och inte förekommer på bröst eller klubba. Vingspetsen får saknas. En liten rödfärgning av vingspetsar och fjäderfolliklar är tillåten.

- Frysta eller djupfrysta fjäderfä får inte uppvisa tecken på frysbränna(5), undantaget sådan som oväsentlig, liten och icke iögonenfallande och inte förekommer på bröst eller klubba.

Artikel 7

1. Beslut till följd av underlåtenhet att följa artikel 1 och 6 får endast fattas med avseende på hela det parti som har kontrollerats i enlighet med bestämmelserna i denna artikel.

2. Ett parti skall bestå av allt fjäderfäkött av samma typ, samma klass och från samma produktionsomgång eller samma slakthus eller styckningsanläggning, belägen på samma plats, som skall kontrolleras.

3. Ett prov bestående av följande antal enskilda produkter enligt artikel 1 skall väljas ut slumpmässigt från varje parti för kontroll i slakthus, styckningsanläggningar, grossist- och deltaljhandelslager, eller vid import från tredje land, vid förtullningen.

>Plats för tabell>

4. Vid kontroll av ett parti fjäderfäkött av klass A är det i punkt 3 angivna antalet defekta enheter tillåtet med avseende på

a) styckningsdelar av ben, klubba, ben och vingar, där snittet inte har lagts i lederna,

b) förekomst av högst 2 viktprocent brosk (bröstbenets böjliga spets) för bröstfiléer,

c) förekomst av en liten och icke iögonenfallande skada, kontusion, missfärgning och tecken på frysbränna på bröst och ben.

5. Vid kontroll av ett parti fjäderfäkött av klass B skall det tillåtna antalet defekta enheter hos de produkter som anges i 4 a och 4 b fördubblas.

6. Om det kontrollerade partiet bedöms vara bristfälligt, skall kontrollorganet förbjuda att det saluförs eller importeras om det kommer från tredje land, såvida inte respektive till dess att bevis föreligger för att åtgärder har vidtagits så att partiet överensstämmer med bestämmelserna i artikel 1 och 6.

Artikel 8

1. Konsumentförpackat fryst eller djupfryst fjäderfäkött får i enlighet med artikel 3.3 i förordning (EEG) nr 1906/90 klassificeras i viktkategorier i konsumentförpackningar i den bemärkelse som avses i artikel 2 i direktiv 76/211/EEG.

Dessa konsumentförpackningar kan bestå av

- konsumentförpackningar som innehåller en fjäderfäslaktkropp, eller

- konsumentförpackningar som innehåller en eller flera styckningsdelar av fjäderfä av samma typ och art enligt definitionen i artikel 1.

2. I enlighet med punkt 3 och 4 skall det på alla konsumentförpackningar finnas en uppgift om produktens vikt, den "nominella vikt" som de skall innehålla.

3. Konsumentförpackningar med fryst eller djupfryst fjäderfäkött får klassificeras i kategorier av nominella vikter enligt följande:

- Slaktkroppar 1 100 g: klasser på 100 g (1 100 - 1 200 - 1 300 osv.)

- Utskurna bitar: 250 g - 500 g - 750 g - 1 000 g - 1 500 g - 2 000 g - 2 500 g - 3 000 g - 5 000 g.

4. De konsumentförpackningar som avses i punkt 1 skall uppfylla följande krav:

- Det faktiska innehållet får genomsnittligt inte vara mindre än den nominella vikten.

- Andelen konsumentförpackningar med en negativ avvikelse som är större än den tillåtna negativa avvikelse som fastställs i punkt 9 och 10 skall för ett parti färdiga förpackningar vara så liten att partiet uppfyller kraven i de kontroller som anges i punkt 11.

- En konsumentförpackning med en negativ avvikelse som är mer än dubbelt så stor som den tillåtna negativa avvikelse som anges i punkt 9 och 10 får inte saluföras.

Den definition av nominell vikt, faktiskt innehåll och negativ avvikelse som fastställs i bilaga 1 till direktiv 76/211/EEG skall tillämpas i denna förordning.

5. Med hänsyn till det ansvar som vilar på förpackaren eller importören av fryst eller djupfryst fjäderfäkött och de kontroller som skall utföras av de behöriga myndigheterna, skall punkt 4, 5 och 6 i bilaga 1 till direktiv 76/211/EEG också tillämpas.

6. Kontrollen av konsumentförpackningar skall utföras genom att prov väljs ut och omfattar två delar:

- En kontroll avseende det faktiska innehållet i varje konsumentförpackning i provet.

- En kontroll avseende det genomsnittliga faktiska innehållet i konsumentförpackningarna i provet.

Ett parti konsumentförpackningar skall anses vara godkänt om resultaten av båda dessa kontroller uppfyller de kriterier för godkännande som anges i punkt 11 och 12.

7. Ett parti skall bestå av alla konsumentförpackningar av samma nominella vikt, samma typ och av samma produktionsomgång som är förpackade på samma ställe och som skall kontrolleras.

Partiets storlek skall begränsas till de kvantiteter som fastställs nedan:

- När konsumentförpackningar kontrolleras i slutet av förpackningslinjen skall antalet i varje parti motsvara förpackningslinjens maximala kapacitet per timme utan begränsning vad gäller partiets storlek.

- I övriga fall skall partiets storlek vara begränsad till 10 000.

8. Ett prov som består av följande antal konsumentförpackningar skall slumpmässigt väljas ut från varje parti som skall kontrolleras.

>Plats för tabell>

För partier som innehåller färre konsumentförpackningar än 100 skall den icke destruktiva kontroll, som avses i bilaga 2 till direktiv 76/211/EEG, om denna genomförs, avse hela partiet.

9. För konsumentförpackade enskilda fjäderfäslaktkroppar är det tillåtet med följande negativa avvikelser:

>Plats för tabell>

10. För konsumentförpackade styckningsdelar av fjäderfä är det tillåtet med följande negativa avvikelser:

>Plats för tabell>

11. För kontrollen av det faktiska innehållet i varje färdig förpackning i provet skall det minsta godtagbara innehållet beräknas genom att den tillåtna negativa avvikelsen för det aktuella innehållet subtraheras från den färdiga förpackningens nominella vikt.

De konsumentförpackningar i provet som har ett faktiskt innehåll som är mindre än det minsta godtagbara innehållet, skall anses vara defekta.

Det kontrollerade partiet med konsumentförpackningar skall godkännas eller underkännas om antalet defekta enheter i provet är färre än eller lika med kriteriet för godkännande respektive lika med eller fler än kriteriet för underkännande enligt nedan:

>Plats för tabell>

12. Vid kontroll av det genomsnittliga faktiska innehållet skall ett parti med konsumentförpackningar anses vara godkänt om det genomsnittliga faktiska innehållet i de färdiga förpackningar som utgör provet överstiger kriteriet för godkännande enligt nedan:

>Plats för tabell>

Standardavvikelsen skall beräknas i enlighet med punkt 2.3.2.2 i bilaga 2 till direktiv 76/211/EEG.

13. Bestämmelserna i artikel 4.4 i direktiv 76/211/EEG skall gälla.

Artikel 9

Uppgift om att en av nedan angivna kylmetoder har använts och motsvarande termer på övriga gemenskapsspråk som anges i bilaga 2 får anges vid märkning i den bemärkelse som avses i artikel 1.3 a i direktiv 79/112/EEG:

>Plats för tabell>

Artikel 10

1. Vid angivande av andra produktionssystem än organisk eller biologisk drift får endast de termer som anges nedan och motsvarande termer på övriga gemenskapsspråk som finns angivna i bilaga 3 användas vid märkning enligt artikel 1.3 a i direktiv 79/112/EEC, om de tillämpliga villkoren enligt bilaga 4 är uppfyllda:

a) "Utfodrade med ... % ..."

b) "Extensivt uppfödd inomhus"

c) "Tillgång till utomhusvistelse"

d) "Fri tillgång till utomhusvistelse"

e) "Tillgång till utomhusvistelse utan inhägnad".

Dessa termer får kompletteras med uppgifter som hänvisar till de särskilda kännetecknen för respektive produktionssystem.

2. Angivande av slaktålder eller gödningsperiodens längd får endast göras med en av de termer som anges i punkt 1 och endast för en ålder som är lägst den som anges i bilaga 4 b, c eller d. Denna bestämmelse gäller emellertid inte för poussins.

3. Dessa bestämmelser skall gälla utan att påverka tillämpningen av nationella tekniska bestämmelser som är mer omfattande än de minimikrav som anges i bilaga 4, och som endast gäller för producenter i den berörda medlemsstaten, förutsatt att de nationella bestämmelserna är förenliga med gemenskapsrätten och de gemensamma handelsnormerna för fjäderfäkött.

4. Kommissionen skall underrättas om de nationella åtgärder som avses i punkt 3.

5. Närhelst kommissionen så begär skall medlemsstaterna överlämna alla uppgifter som är nödvändiga för att bedöma om de åtgärder som avses i denna artikel är förenliga med gemenskapsrätten och de gemensamma handelsnormerna för fjäderfäkött.

Artikel 11

1. Slakterier som har tillstånd att använda de termer som anges i artikel 10 skall vara föremål för särskild registrering. De skall föra ett separat register per produktionssystem

- över namn och adress på fjäderfäproducenter som skall registreras efter en kontroll av den behöriga myndigheten i medlemsstaten, och

- på begäran av denna myndighet, antalet djur som varje producent håller vid varje produktionsomgång.

2. Nämnda producenter skall därefter kontrolleras regelbundet. De skall föra aktuella register över antalet fåglar per fjäderfäsystem. Av dessa register skall även framgå antalet sålda djur och köparnas namn.

3. Regelbundna kontroller som avser iakttagandet av artikel 10 och 11 skall göras på

- jordbruksföretag: minst en gång per produktionsomgång,

- foderfabriker: minst en gång per använd foderblandning, i alla händelser minst en gång om året,

- slakterier: minst fyra gånger per år,

- kläckerier: minst en gång per år för de produktionssystem som avses i artikel 10.1 d och e.

4. Varje medlemsstat skall före den 1 juli 1991 till övriga medlemsstater och kommissionen överlämna en förteckning över de godkända slakterier som registrerats i enlighet med punkt 1. Av denna förteckning skall framgå namn och adress och det nummer som tilldelats varje slakteri. Övriga medlemsstater och kommissionen skall i början av varje kvartal av kalenderåret underrättas om eventuella ändringar av denna förteckning.

Artikel 12

När det gäller kontrollen av angivandet av använt produktionssystem enligt artikel 5.6, andra stycket i förordning (EEG) nr 1906/90 skall de organ som medlemsstaterna utsett uppfylla de kriterier som fastställs i europeisk standard nr ES/45011 av den 26 juni 1989, och skall som sådana godkännas och kontrolleras av den behöriga myndigheten i den aktuella medlemsstaten.

Artikel 13

Fjäderfäkött som importeras från tredje land får vara märkt med en eller flera av de valfria uppgifter som anges i artikel 9 eller 10, om köttet åtföljs av ett intyg som utfärdats av den behöriga myndigheten i ursprungslandet, om att de aktuella produkterna är i överensstämmelse med tillämpliga bestämmelser i denna förordning.

På begäran av ett tredje land skall kommissionen utarbeta en förteckning över sådana myndigheter.

Artikel 14

Produktnamnen och andra termer enligt denna förordning skall anges åtminstone på det eller de språk som talas i den medlemsstat där detaljhandeln eller annan användning äger rum.

Artikel 15

Denna förordning träder i kraft den 20 juni 1991.

Den skall tillämpas från och med den 1 juli 1991.

Till och med den 31 december 1991 får aktörerna emellertid förpacka produkter som omfattas av denna förordning i förpackningsmaterial som är försett med de uppgifter som anges i gemenskapslagstiftningen eller i den nationella lagstiftning som tillämpades före denna förordnings ikraftträdande. Dessa produkter får sedan saluföras till och med den 31 december 1992.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 5 juni 1991.

På kommissionens vägnar

Ray MAC SHARRY

Ledamot av kommissionen

(1) EGT nr L 173, 6.7.1990, s. 1.

(2) EGT nr L 46, 21.2.1976, s. 1.

(3) EGT nr L 311, 4.11.1978, s. 21.

(4) EGT nr L 33, 8.2.1979, s. 1.

(5) Frysbränna: (i bemärkelsen kvalitetsförsämring) är en lokal eller fläckvis irreversibel uttorkning av skinnet och/eller köttet som kan visa sig som förändringar av

- den ursprungliga färgen (oftast blekare) och/eller

-smaken och lukten (utan smak eller härsken) och/eller

-konsistensen (torr, svampaktig).

BILAGA 1

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

BILAGA 2

>Plats för tabell>

BILAGA 3

>Plats för tabell>

BILAGA 4

a) Fodertyp:

Hänvisning till följande särskilda foderingredienser får endast göras i följande fall:

- Till spannmål, om spannmål svarar för minst 65 viktprocent av den foderblandning som givits under merparten av gödningsperioden och som innehåller högst 15 procent biprodukter av spannmål. Om hänvisning görs till ett visst spannmål skall detta emellertid utgöra minst 35 procent av den använda foderblandningen och när det gäller majs, minst 50 procent.

- Till baljväxter eller grönsaker, om de svarar för minst 5 viktprocent av den foderblandning som givits under merparten av gödningsperioden.

- Till mejeriprodukter, om de svarar för minst 5 viktprocent av den foderblandning som givits under slutskedet.

Termen "havreutfodrad gås" kan emellertid användas om gåsen under det tre veckor långa slutskedet har utfodrats med minst 500 g havre per dag.

b) Extensivt uppfödd inomhus:

Denna term får endast användas i de fall

- beläggningstätheten per kvadratmeter golvyta för följande djur inte överstiger:

- kycklingar: 12 djur, men högst 25 kg levande vikt,

- ankor, pärlhöns, kalkoner: 25 kg levande vikt,

- gäss: 15 kg levande vikt,

- följande djurs slaktålder är:

- kycklingar: lägst 56 dagar,

- kalkoner: lägst 70 dagar,

- gäss: lägst 112 dagar,

- pekingankor: lägst 49 dagar,

- myskänder: lägst 77 dagar för honor och lägst 84 dagar för hanar,

- pärlhöns: lägst 82 dagar.

c) Tillgång till utomhusvistelse:

Denna term får endast användas om

- beläggningstätheten i fjäderfästallet och slaktåldern överensstämmer med bestämmelserna under b, med undantag för kycklingar där beläggningstätheten får ökas till 13, men den levande vikten får vara högst 27,5 kg per m²,

- djuren under minst hälften av sin livstid under dagtid har haft fortlöpande tillträde till rastgård utomhus med en till största delen vegetationstäckt markyta på minst:

- 1 m² per kyckling eller pärlhöns,

- 2 m² per anka,

- 4 m² per kalkon eller gås,

- den foderblandning som används i gödningsskedet innehåller minst 70 % spannmål,

- fjäderfästallet, för kycklingars vidkommande, är utrustat med utgångshål som tillsammans är lika långa eller längre än ett av fjäderfästallets långsidor.

d) Fri tillgång till utomhusvistelse:

Denna term får endast användas om

- beläggningstätheten per kvadratmeter inomhus för följande djur inte överstiger:

- kycklingar: 12, men högst 25 kg levande vikt; i mobila fjäderfästall som har en golvyta på högst 150 m² och hålls öppna nattetid får beläggningstätheten ökas till 20, men den levande vikten får vara högst 40 kg per m²,

- kapuner: 6,25 (upp till en ålder av 81 dagar: 12), men högst 25 kg levande vikt,

- myskänder: 8 hanar, men högst 28 kg levande vikt, eller

10 honor, men högst 20 kg levande vikt,

- pärlhöns: 13, men högst 20 kg levande vikt

- kalkoner: 6 (upp till en ålder av sju veckor: 10), men högst 25 kg levande vikt,

- gäss: 3, om de varit instängda under de tre sista gödningsveckorna, men högst 15 kg levande vikt,

- den totala arealen på fjäderfästallen på ett enskilt produktionsställe inte överstiger 1 600 m²,

- varje fjäderfästall rymmer högst

- 4 800 kycklingar,

- 5 200 pärlhöns i fjäderfästall med tillträde till fri yta eller 2 000 i intensiva golvstallar,

- 4 000 myskänder (honor) eller 3 200 myskänder (hanar),

- 2 500 kapuner, gäss och kalkoner,

- djuren dagtid har fortlöpande tillträde till rastgård utomhus från en lägsta ålder av

- sex veckor för kycklingar och kapuner,

- åtta veckor för ankor, gäss, pärlhöns och kalkoner,

- rastgården utomhus består av en huvudsakligen vegetationstäckt markyta på minst

- 2 m² per kyckling eller anka eller pärlhöna,

- 4 m² per kapun,

- 6 m² per kalkon,

- 10 m² per gås.

För pärlhöns får rastgårdar utomhus ersättas av ett minst 2 m högt intensivt golvstall med en golvyta som är minst dubbelt så stor som husytan och utrustat med sittpinnar av en sådan längd att varje djur förfogar över minst 10 cm,

- de gödda djuren är av en stam som är erkänd som långsamt växande,

- den foderblandning som används i gödningsstadiet innehåller minst 70 % spannmål,

- lägsta slaktålder är

- 81 dagar för kycklingar,

- 150 dagar för kapuner,

- 77 dagar för myskänder (honor),

- 84 dagar för myskänder (hanar),

- 94 dagar för pärlhöns,

- 140 dagar för kalkoner och stekgäss,

- 102 dagar för gäss avsedda för produktion av fet gås- eller anklever och ankfilé.

e) Tillgång till utomhusvistelse utan inhägnad:

Denna term får endast användas när de kriterier som fastställs under d är uppfyllda, förutom att djuren under dagtid skall ha fortlöpande tillträde till utomhus hönsgård på en obegränsad yta.