Rådets yttrande

av den 18 februari 2003

om Belgiens uppdaterade stabilitetsprogram för 2003-2005

(2003/C 51/01)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGETT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken(1), särskilt artikel 5.3 i denna,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter samråd med Ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

Rådet granskade den 18 februari 2003 2002 års uppdatering av Belgiens stabilitetsprogram som omfattar perioden 2003-2005. Belgiens program uppfyller i huvudsak bestämmelserna i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogrammens utformning och innehåll. Rådet anser att den ekonomiska politik som beskrivs i det uppdaterade programmet delvis följer rekommendationerna i de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken.

Rådet noterar att den ekonomiska aktiviteten var fortsatt svag under 2002, eftersom den reala BNP-tillväxten beräknas till 0,7 % jämfört med 1,3 % i 2001 års uppdatering. Den ekonomiska nedgångens påverkan på de offentliga finanserna var mindre under 2002 och den offentliga sektorns finanser nådde balans, efter ett litet överskott på 0,2 % av BNP under 2001 (ett överskott på 0,4 % av BNP om UMTS-intäkterna räknas med). Under 2001 och 2002 minskade den offentliga skuldkvoten ytterligare, men bara med 3,5 procentenheter av BNP. Skulden minskade långsammare än tidigare på grund av en låg BNP-tillväxt, men också på grund av finansiella transaktioner som ökade skulden. Under 2002 var skuldkvoten fortfarande hög, 106,1 % av BNP.

Enligt det uppdaterade programmet förväntas den ekonomiska återhämtningen ske gradvis och nå sin högsta nivå under 2003. Den kommer att fortsätta att vara stark under de närmaste åren och stödjas av en återhämtning i den internationella handeln och en bibehållen inhemsk efterfrågan. I programmet räknar man med en real BNP-tillväxt på 2,1 % under 2003, vilken förefaller kunna bli lägre mot bakgrund av den senaste tidens internationella utveckling, och en starkare men sannolik tillväxt på 2,5 % under 2004 och 2005.

2002 års uppdatering av stabilitetsprogrammet räknar med balans i den offentliga sektorns finanser under 2003 och överskott på 0,3 % av BNP 2004 och 0,5 % av BNP 2005. Den mark som förlorats jämfört med målet i den förra uppdateringen skulle delvis kunna återvinnas genom en något snabbare anpassning av budgeten under 2004 och 2005.

Rådet konstaterar att det konjunkturrensade saldot, som kommissionen räknat fram med hjälp av produktionsfunktionsmetoden, efter att ha förbättrats avsevärt under 2002 med 0,5 % av BNP, beräknas förbli praktiskt taget oförändrat under perioden 2003-2005 och nå ett överskott på mellan 0,2 % och 0,3 % av BNP. Rådet noterar därför med tillfredsställelse att Belgien fortsätter att uppfylla stabilitets- och tillväxtpaktens krav på att på medellång sikt nå ett saldo nära balans eller som uppvisar överskott.

Rådet noterar att den offentliga skuldkvoten beräknas minska med omkring 4 procentenheter av BNP under den period som omfattas av 2002 års uppdatering, till 93,6 % av BNP år 2005. Statens planerade övertagande av skulder från offentliga företag under 2004-2005, som nämns i programmet, kan dock leda till att skulden temporärt minskar långsammare. Rådet anser det nödvändigt att bibehålla den nedåtgående trenden i den offentliga skuldkvoten.

Rådet noterar att den finanspolitiska strategin i 2002 års uppdatering liksom tidigare utgår ifrån att man uppnår höga primära överskott och att räntebetalningarna minskar under den period som omfattas av programmet. Rådet har i sina tidigare yttranden rekommenderat en sådan strategi som, baserad på en effektiv kontroll av utgiftsökningarna, har visat sig framgångsrik när det gäller att undanröja underskott i den offentliga sektorns finanser och gör det möjligt att avsevärt minska den offentliga skuldkvoten. Rådet noterar emellertid att de primära överskott på omkring 5,5 % av BNP som man räknar med i det nya programmet är lägre än de som realiserats under de senaste åren och som legat över 6 % av BNP. Rådet noterar regeringens avsikt att sätta gränsen för ökningen i reala termer av utgifterna i kategori I (inbegripet den federala regeringen och socialförsäkringssystemet) vid 1,5 %, även om detta inte nämns i den föreliggande uppdateringen. Rådet uppmanar enträget de belgiska myndigheterna att hålla fast vid denna gräns under programperioden.

Rådet anser att de finanspolitiska konsolideringsplanerna i 2002 års uppdaterade program utgör minsta möjliga som krävs för att möta den utmaning som en snabb minskning av den fortfarande mycket höga skuldkvoten utgör och för att förbereda sig för de budgetmässiga följderna av en åldrande befolkning. Rådet anser att ytterligare budgetanpassning skulle vara motiverat under 2003, med hänsyn till att den reala BNP-tillväxten beräknas öka till 2,1 %. Rådet rekommenderar Belgien att ta varje tillfälle i akt att genomföra ytterligare budgetanpassningar under 2003 och följande år. Rådet uppmanar Belgien att bibehålla de primära överskotten vid omkring 6 % av BNP per år och att fortsätta att iaktta den gräns på 1,5 % per år för ökningen i reala termer för utgifterna i kategori I under den period som omfattas av programmet.

Rådet välkomnar de åtgärder som vidtogs 2001 för att förbättra övervakningen av de offentliga finansernas hållbarhet som en del av den årliga budgetplaneringen, och som omfattar regelbundna bedömningar av de budgetmässiga konsekvenserna av en åldrande befolkning. På grundval av nuvarande politik och i synnerhet den politik som innebär att man bibehåller höga primära överskott bör Belgien kunna klara av de finanspolitiska effekterna av att befolkningen åldras. Man bör dock komma ihåg att finansutvecklingen på lång sikt i ett land med hög skuldsättning som Belgien är mycket känslig för huruvida de medelfristiga budgetmålen kan nås och om de kan upprätthållas i längden. Om Belgien misslyckas med att fortsätta politiken med stora primära överskott skulle detta innebära att risken för ohållbara offentliga finanser inte kan uteslutas. För att se till att de offentliga finanserna är hållbara, måste minskningen av skulden kompletteras med åtgärder för att öka sysselsättningen, särskilt bland äldre arbetstagare, eftersom den effektiva pensionsåldern är bland de lägsta i alla EU-länder.

Rådet noterar med tillfredsställelse de framsteg som gjorts i genomförandet av strukturreformer, bland annat lagsförslag för att införa ett regelverk för tilläggspensioner, enklare förfaranden för affärsverksamhet och fortsatt genomförande av skattereformer som syftar till att förbättra det ekonomiska resultatet och främja skapande av sysselsättning. Rådet bedömer det viktigt att kostnaderna för strukturreformerna, särskilt de som innebär skattesänkningar och sänkta avgifter, fortsätter att överensstämma med den eftersträvade budgetanpassningen och att minskningen av den offentliga skuldkvoten säkerställs.

Rådet välkomnar det förnyade avtalet mellan olika delar av landets styre för att fastställa finanspolitiska mål och åtagandet att se till att de uppnås. Rådet anser sådana "interna stabilitetsprogram" särskilt lämpliga i den federala institutionella struktur som Belgien har.

(1) EGT L 209, 2.8.1997.