SV Europeiska unionens officiella tidning L 246/28

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 18 december 2013

om statligt stöd SA.33229 (2012/C) – (f.d. 2011/N) – Omstrukturering av NLB – Slovenien som Slovenien planerar att genomföra till förmån för Nova Ljubljanska banka d.d.

[delgivet med nr C(2013) 9632]

(Endast den engelska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2014/535/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett medlemsstaterna och berörda parter möjlighet att yttra sig (1), och

av följande skäl:

1. FÖRFARANDE

(1) Den 14 januari 2011 anmälde de slovenska myndigheterna ett kapitaltillskott på 250 miljoner euro till Nova Ljubljanska banka d.d. (nedan kallad NLB d.d.).

(2) Genom sitt beslut av den 7 mars 2011 (2) (nedan kallat det första undsättningsbeslutet) godkände kommissionen ett första undsättningsstöd till förmån för NLB d.d. under en period av sex månader och efter det att en omstruktureringsplan lämnats in.

(3) De slovenska myndigheterna anmälde en omstruktureringsplan den 22 juli 2011. De lämnade in ytterligare uppdateringar den 6 september 2011 och den 26 mars 2012.

(4) Den 16 maj 2012 informerade de slovenska myndigheterna kommissionen om sin avsikt att bevilja NLB d.d. ett andra kapitaltillskott. Åtgärden anmäldes den 6 juni 2012.

(5) Genom sitt beslut av den 2 juli 2012 (nedan kallat det andra beslutet om undsättning och om inledande av förfarandet) godkände kommissionen ett andra kapitaltillskott till NLB d.d. Samtidigt inledde kommissionen en fördjupad granskning eftersom den på grundval av den anmälda omstruktureringsplanen tvivlade på att NLB d.d. hade förmåga att återgå till lönsamhet och att åtgärderna för bördefördelning och begränsning av snedvridningen av konkurrensen var tillräckliga.

(6) Kommissionens andra beslut om undsättning och om inledande av förfarandet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning den 22 november 2012. Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter (3). Kommissionen har inte mottagit några synpunkter från berörda parter.

(7) Efter det andra beslutet om undsättning och om inledande av förfarandet anmälde de slovenska myndigheterna en reviderad omstruktureringsplan den 7 januari 2013, som var en ändring av den version som lämnades in den 25 mars 2013. I december 2013 lade de slovenska myndigheterna fram ännu en ändrad version av planen. Den version av planen som lämnades in till kommissionen i december 2013 kallas i detta beslut omstruktureringsplanen.

(8) På begäran från kommissionen lämnade de slovenska myndigheterna kompletterande upplysningar under perioden 2 juli 2012–9 december 2013.

(9) Den 10 april 2013 drog kommissionen enligt förfarandet vid makroekonomiska obalanser slutsatsen att Slovenien hade överdrivet stora ekonomiska obalanser. Enligt förfarandet vid makroekonomiska obalanser skulle Slovenien utföra ett stresstest uppifrån och ned och nedifrån och upp och en utvärdering av kvaliteten på tillgångarna i den slovenska banksektorn (nedan kallat stresstestet och kvalitetsutvärderingen), som också gjordes av oberoende konsulter. Resultaten från stresstestet och kvalitetsutvärderingen har inbegripits i omstruktureringsplanen.

(10) Eftersom det är bråttom godtar Republiken Slovenien att detta beslut undantagsvis antas på engelska.

2. BESKRIVNING AV STÖDMOTTAGAREN OCH ORSAKEN TILL DESS PROBLEM

(11) Tillsammans med sina filialer är NLB d.d. (nedan kallad NLB eller banken) Sloveniens största bank- och finanskoncern. Per den 30 september 2012 bestod koncernen av NLB d.d. och 47 banker, företag, filialer och representationskontor utomlands. NLB är en stor bankaktör i Slovenien och Sydosteuropa. Per den 30 september 2012 stod NLB för omkring 30 % av den slovenska banksektorn räknat i totala tillgångar. Banken hörde till de tre största bankerna i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Montenegro, Kosovo samt Republika Srpska och låg på sjätte plats i Bosnien och Hercegovina. Bankverksamhet är NLB:s viktigaste verksamhet, även om banken även tillhandahåller andra finansiella tjänster, såsom försäkringar, kapitalförvaltning, leasing, fakturakrediter och forfaiting.

(12) NLB har kreditbetyget Caa2 negativ utsikt enligt Moody's och har kreditbetyget BB- negativt hos Fitch. Båda kreditbetygen sänktes under 2013. Huvudorsakerna till sänkningen var kreditportföljens koncentration och fortsatta försämring och bankens svaga ekonomiska och kapitalrelaterade ställning under de rådande marknadsförhållandena.

(13) I Slovenien erbjuder NLB ett komplett sortiment av person- och företagsbanktjänster, med tonvikt på marknaden för banktjänster till privatkunder. Banken är även aktiv inom privat-, företags- och investeringsbankverksamhet.

(14) Per den 30 juni 2013 hade NLB följande kapitalstruktur: Republiken Slovenien innehade 77,51 % av NLB:s aktier, Kapitalska družba, d.d. 6,23 %, Slovenska Odškodninska Družba 5,58 % och Poteza borzno posredniška družba, d.d. (i konkursförfarande) 2,24 %.

(15) Per den 31 december 2012 hade NLB totala tillgångar på 14,3 miljarder euro och en total inlåning på omkring 9,1 miljarder euro, som bestod av inlåning till hushåll (6,5 miljarder euro), inlåning till företag (2 miljarder euro) och inlåning till staten (0,6 miljarder euro). Dessutom innehade banken 112 miljoner i skuldebrev under utgivning. Per samma datum uppgick NLB:s totala låneportfölj till icke-banksektorn till omkring 9,5 miljarder euro. Andelen lån i förhållande till inlåning var 104 % (jämfört med 105 % år 2011 och 127 % 2010).

(16) Den största orsaken till NLB:s problem är ökningen av nödlidande lån, som ökade från 0,6 miljarder euro 2008 (3,8 % av den totala lånevolymen) till 3,7 miljarder euro i december 2012 (28,2 % av den totala lånevolymen). Dessa dåliga resultat uppstod i samband med stark press på NLB:s kapitaltäckning till följd av den försämrade kvaliteten på bankens tillgångsportfölj, lagstiftningskrav på höjda kapitaltäckningskvoter och enligt investerarnas förväntningar och minskad tillgång till kapital och skuldfinansiering, särskilt kapitalmarknadsfinansiering.

(17) Innan finanskrisen bröt ut 2008 drevs NLB:s tillväxtstrategi av gynnsamma ekonomiska förhållanden. Under perioden 2002–2009 ökade NLB:s låneportfölj (nettolån) med 15 % årligen och inlåningen med 8 %. Utlåning till företag var den största orsaken till den höga tillväxten.

(18) Förutom denna organiska tillväxt utökade NLB verksamheten genom att förvärva flera bankdotterbolag i sydöstra Europa och etablerade även nya enheter inom segmenten leasing, fakturakrediter/forfaiting, livförsäkringar/pensionsfonder och kapitalförvaltning. Även dessa segment visade organisk tillväxt.

(19) I tabell 1 visas utvecklingen hos NLB:s tillgångar i Slovenien och sydöstra Europa under perioden 31 december 2006–30 september 2012. Tabell 1 NLB:s totala marknadsandelar för tillgångar (%) 2006 2007 2008 2009 2010 2011 9M 2012 NLB-koncernens totala tillgångar (miljoner euro) 14 409 18 308 18 918 19 606 17 888 16 445 14 915 Slovenien 36,7 36,5 35,6 34,8 32,6 31,7 30,2 Bosnien och Hercegovina – Federationen 5,7 5,7 5,7 5,1 6,1 5,9 5,5 Bosnien och Hercegovina – Republika Srpska 20,4 23,0 22,0 21,0 21,0 20,0 20,0 Montenegro 16,1 13,5 13,3 17,0 18,0 19,1 17,1 Kosovo — 14,9 13,4 14,3 14,9 15,1 16,3 Makedonien 16,8 19,2 19,6 19,9 20,4 19,2 17,4 Serbien 3,0 2,8 2,3 2,1 2,0 1,8 1,6

(20) NLB visade lönsamhet under perioden 2003–2008. Banken har emellertid genererat förluster efter skatt sedan 2009. Förlusterna uppgick till 87 miljoner euro 2009, 202 miljoner euro 2010, 239 miljoner euro 2011 och 273,5 miljoner euro 2012. Under den första terminen 2013 registrerade NLB förluster efter skatt på 91,2 miljoner euro. NLB:s låneportfölj började försämras 2009. De nödlidande lånen ökade från 3,8 % 2008 till 28,2 % i december 2012.

(21) Per den 30 juni 2013 uppgick NLB:s kapitalbas till 1 074,3 miljoner euro. Bankens kärnprimärkapitalkvot enligt EU:s förordning om kapitalkrav (4) (nedan kallad kapitalkravsförordningen) uppgick till 8,5 %.

(22) Den 4 december 2013 visade resultaten från stresstestet och kvalitetsutvärderingen att NLB hade ett kapitalunderskott på 1,8 miljarder euro (5) enligt det negativa scenariot.

3. STÖDÅTGÄRDERNA

(23) Hittills har NLB beviljats följande åtgärder som omfattar statligt stöd: i) Det första kapitaltillskottet på 250 miljoner euro, som godkändes tillfälligt enligt det första undsättningsbeslutet av den 7 mars 2011. ii) Det andra kapitaltillskottet på 382,9 miljoner euro, som godkändes tillfälligt enligt det andra beslutet om undsättning och om inledande av förfarandet av den 2 juli 2012.

(24) Förutom dessa två kapitaltillskott har Slovenien för avsikt att vidta följande två åtgärder till förmån för NLB: iii) Ett tredje kapitaltillskott på 1,558 miljarder euro. iv) En överföring till BAMC av en pool av värdeminskade tillgångar som består av nödlidande lån (till ett nominellt värde på 2,3 miljarder euro) och en förteckning över aktier (med ett marknadsvärde på 94 miljoner euro).

3.1 DET FÖRSTA KAPITALTILLSKOTTET TILL NLB

(25) Under åren 2009 och 2010 gjorde NLB förluster efter flera års vinster, främst på grund av det försämrade ekonomiska klimatet. Den svaga ekonomiska tillväxten och den ökande arbetslösheten ledde dels till minskad efterfrågan på lån, dels till en betydlig ökning av antalet osäkra lån. NLB:s kärnprimärkapitalkvot enligt kapitalkravsförordningen minskade från 6,9 % 2009 till 6 % 2010. I juli 2010 uppmanade den slovenska centralbanken NLB att stärka sin kapitalställning. Till följd av detta beslutade NLB att anskaffa mer kapital.

(26) NLB avsåg att anskaffa 250 miljoner euro i eget kapital, vilket motsvarade 1,6 % av bankens riskvägda tillgångar, via en marknadsintroduktion av sina aktier. Kapitalökningen genomfördes i två trancher. I det första skedet erbjöds akterna till befintliga aktieägare för teckning (det totala teckningsbara beloppet uppgick till 89,2 miljoner euro, och staten utövade fullständigt sin företrädesrätt). I det andra skedet erbjöds de återstående aktierna till allmänheten. På grund av bristande intresse från allmänheten tecknades aktierna till slut fullständigt av Slovenien.

(27) Detta första kapitaltillskott godkändes den 7 mars 2011 som tillfälligt undsättningsstöd i kommissionens första beslut om undsättning. Kommissionen meddelade att den skulle bedöma bördefördelningen mer i detalj under sin utvärdering av den omstruktureringsplan som Slovenien hade åtagit sig att lämna in (6).

3.2 DET ANDRA KAPITALTILLSKOTTET TILL NLB

(28) I maj 2011 krävde Sloveniens centralbank en ytterligare stärkning av NLB:s kapitalställning.

(29) I avsaknad av privata investerare beviljade Slovenien 382,9 miljoner euro till NLB i form av villkorade konvertibla instrument, som utgör kärnprimärkapital enligt de tillämpliga bestämmelserna. I mars 2013 förvandlade NLB de villkorade konvertibla instrumenten till egna stamaktier i enlighet med villkoret i avtalet om instrumenten.

(30) Detta andra kapitaltillskott godkändes av kommissionen genom det andra beslutet om undsättning och om inledande av förfarandet (7).

3.3 DET TREDJE KAPITALTILLSKOTTET TILL NLB

(31) Enligt resultaten av stresstestet och kvalitetsutvärderingen och med tanke på omstruktureringsplanens utformning, inklusive avyttringen av tillgångar och överföringen av vissa värdeminskade tillgångar till BAMC, har NLB ett kapitalunderskott på 1,8 miljarder euro. Med hänsyn till effekten av den planerade nedskrivningen av den efterställda skulden (som minskar NLB:s kapitalbehov med 250 miljoner euro) kommer staten att förse NLB med ytterligare kapital till ett belopp av 1,558 miljarder euro i form av statsobligationer och kontanter för att ge banken möjlighet att återgå till lönsamhet.

3.4 ÖVERFÖRING AV VÄRDEMINSKADE TILLGÅNGAR TILL BAMC

(32) Sloveniens lag om bankers stabilitet, som trädde i kraft i december 2012, utgör ramen för utfärdandet av garantier för att finansiera överföringar av ackumulerade problemtillgångar till BAMC, eller till ett specialföretag. Lagen innehåller även bestämmelser om kapitaltillskott för att hantera bankers förluster till följd av överföringar av tillgångar till deras långsiktiga ekonomiska värde.

(33) I maj 2013 utarbetade Slovenien ett nationellt reformprogram i syfte att genomföra EU:s landsspecifika rekommendationer till landet. Det nationella reformprogrammet omfattar överföringar av värdeminskade tillgångar till BAMC från de tre största slovenska bankerna, inklusive NLB. Följande tillgångar ska överföras till BAMC: konkursföretag, fordringar som ska omstruktureras, fordringar med fastigheter som säkerhet, finansiella holdingföretag och andra nödlidande lån.

(34) Den 17 maj 2013 lämnade Slovenien in en preliminär förteckning över tillgångar som skulle överföras från NLB till BAMC till ett belopp av 1,9 miljarder euro till kommissionen. Förteckningen har uppdaterats ytterligare sedan dess, och storleken på den tillgångsportfölj som kommer att överföras uppgår till 2,2 miljarder euro (nominellt belopp) för lån och 94 miljoner euro (marknadsvärde) för aktier.

4. OMSTRUKTURERINGSPLAN OCH ÅTAGANDEN

(35) De slovenska myndigheterna lämnade in en omstruktureringsplan som omfattar omstruktureringsperioden 2013–31 december 2017.

(36) De viktigaste inslagen i omstruktureringsplanen är stärkt företagsstyrning och riskhantering, starkare inriktning på bankens kärnmarknader, minskning av nödlidande lån samt ett kostnadsminskningsprogram. Omstruktureringsplanen omfattar finansiella prognoser för NLB enligt ett basscenario fram till den 31 december 2017. Det negativa scenario som tagits fram med hjälp av stresstestet och kvalitetsutvärderingen har också inbegripits.

(37) Slovenien gjorde ett antal åtaganden som anges i bilagan. För att se till att åtagandena verkligen genomförs kommer en förvaltare att utses för att övervaka processen. Förvaltarens övervakningsuppdrag täcker hela omstruktureringsperioden.

4.1 ÅTERGÅNG TILL LÖNSAMHET PÅ LÅNG SIKT

(38) De två viktigaste frågorna när det gäller återställandet av NLB:s lönsamhet är i) genomförande av moderna strukturer och rutiner för företagsstyrning för att se till att NLB:s beslut är mer affärsinriktade, och ii) en översyn av bankens kreditpolicyer och riskhanteringsprocesser, särskilt hanteringen av kreditrisker.

(39) De ändringar av företagsstyrningen som anges i bilagan ska enligt kapitalkravsdirektivet (8) och slovensk nationell lagstiftning genomföras inom tre månader efter den dag då detta beslut antas. Syftet med de ändringar av NLB:s stadgar och interna regler som blir följden av detta är att se till att NLB:s styrelse ensam har befogenheten och ansvaret för att leda NLB:s dagliga verksamhet på ett oberoende sätt och endast i bankens intresse. Detta medför i sin tur att armslängdsprincipen kommer att tillämpas på förbindelserna mellan banken och dess aktieägare, särskilt Slovenien. I detta avseende förbinder sig Slovenien att inte ingripa i utnämningen av tillsynsnämndens ledamöter och direktörer på annat sätt än genom att utöva sina aktieägarrättigheter enligt Sloveniens ordinarie bolagsrätt. NLB kommer att utse oberoende experter till två tredjedelar av platserna och rösträtterna i tillsynsnämnden och dess kommittéer. Banken kommer även att införa rutiner för att säkerställa en oberoende och objektiv intern revisionsfunktion. NLB kommer att tillämpa en försiktig, sund och hållbarhetsinriktad affärspolicy i genomförandet av de planerade åtgärderna. Banken kommer fortsatt att se över sina prestations- och ersättningspolicyer för att se till att de inte uppmuntrar till oskäligt risktagande, att de inriktas på långsiktiga och hållbara mål, att de är transparenta och överensstämmer med Europeiska bankmyndighetens riktlinjer för ersättningspolicy och ersättningspraxis av den 10 december 2010. Fram till den 31 december 2017 kommer NLB att införa ett tak för den totala ersättningen till alla styrelseledamöter och anställda som utför speciella arbetsuppgifter enligt de berörda reglerna i bankmeddelandet från 2013 (9). Den variabla årliga ersättningen till styrelsen och personal i front office-funktioner som utför särskilda arbetsuppgifter kommer att begränsas till fem månadslöner. Det variabla beloppet för personal i andra funktioner som utför särskilda arbetsuppgifter kommer att begränsas till tre månadslöner. Betalningen av minst 50 % av den variabla ersättningen kommer dessutom att skjutas upp under en period av tre år. Detta innebär att sådan ersättning fram till den 31 december 2017 inte kommer att vara högre än 15 gånger den nationella genomsnittslönen i Slovenien eller 10 gånger genomsnittslönen i NLB, beroende på vilken som är högst.

(40) NLB kommer dessutom att se över sina interna prissättnings- och riskhanteringsprocesser genom att tillämpa ett antal regler och åtgärder som anges närmare i bilagan. Prissättningen på nya lån kommer att anses vara lämplig om de nya lånen bidrar till att uppnå positiv avkastning på eget kapital på minst […] (10) % 2014, […] % 2015, […] % 2016 och […] % 2017 för varje klientförbindelse enligt de villkor som anges närmare i bilagan.

(41) NLB:s tillgångar kommer att delas upp mellan en väsentlig enhet (omkring 10,6 miljarder euro) och en icke väsentlig enhet (omkring 2 miljarder euro). En pool av värdeminskade tillgångar som består av nödlidande lån (till ett nominellt värde på 2,3 miljarder euro) och en förteckning över aktier (med ett marknadsvärde på 94 miljoner euro) kommer att överföras till BAMC enligt en åtgärd för värdeminskade tillgångar. NLB kommer att minska koncernens balansomslutning från omkring 17,9 miljarder euro 2010 till [10–20] miljarder euro till den 31 december 2017.

(42) Enligt omstruktureringsplanen förutses ett ytterligare kapitaltillskott på 1,558 miljarder euro från staten förutom det statliga stöd som banken mottog i mars 2011 och juli 2012. Detta tredje kapitaltillskott kommer omedelbart att öka kärnprimärkapitalkvoten enligt kapitalkravsförordningen till 15 % och kommer också att uppväga förväntade förluster. På så sätt försäkrar man sig om att NLB uppfyller de obligatoriska kapitalkraven under omstruktureringsperioden.

(43) NLB:s framtida affärsstrategi inriktas på bankens kärnmarknader, det vill säga banktjänster till privatpersoner, små och medelstora företag samt utvalda företagskunder. NLB planerar en betydlig minskning av sin portfölj med ägarintressen, som överensstämmer med bankens strategi att inrikta sig på kärnverksamheter i kärnregioner. I detta avseende kommer NLB:s icke väsentliga verksamhet att skäras ned betydligt enligt omstruktureringsplanen. Nedskärningarna omfattar försäljning av alla leasing-, fakturakredits-/forfaiting- och fastighetsverksamheter samt upphörande, tills vidare, med den icke väsentliga verksamheten att bevilja nya krediter till företagskunder utomlands.

(44) NLB kommer att minska sin kreditverksamhet i Slovenien inom följande branscher ([…] % minskning av riskvägda tillgångar i genomsnitt under perioden 31 december 2013–31 december 2017: i) företagskunder inom byggindustribranschen (riskvägda tillgångar från […] miljoner euro den 31 december 2013 till […] miljoner euro den 31 december 2017), ii) företagskunder inom transportindustribranschen (riskvägda tillgångar från […] miljoner euro den 31 december 2013 till […] miljoner euro den 31 december 2017, och iii) finansiella holdingföretag (riskvägda tillgångar från […] miljoner euro den 31 december 2013 till […] miljoner euro den 31 december 2017).

(45) Till följd av genomförandet av omstruktureringsplanen, särskilt överföringen av värdeminskade tillgångar till BAMC, kommer NLB:s totala tillgångar att minska från 14,5 miljarder euro den 31 december 2012 till [10–20] miljarder euro den 31 december 2017. De riskvägda tillgångarna kommer att minska från 11,1 miljarder euro per den 31 december 2012 till [5–10] miljarder euro per den 31 december 2017.

(46) NLB:s nuvarande portfölj är fullständigt finansierad under den ursprungliga löptiden. Inför framtiden planerar NLB att rikta om verksamheten för att koncentrera sig på inlåning från allmänheten, vilket är bankens historiska finansieringsbas, men planerar även att ha en diversifierad kapitalmarknadsfinanseringsbas. Andelen lån i förhållande till inlåning kommer att förbättras från 105 % 2012 till [70–80] % den 31 december 2017.

(47) NLB planerar även ett långtgående program för kontroll och minskning av kostnader. Bankens driftskostnader uppgick till 368 miljoner euro på koncernnivå 2012. NLB kommer att minska sina driftskostnader på koncernnivå (exklusive extra och ej återkommande engångskostnader, dvs. omstruktureringsutgifter) till [300–350] miljoner euro till den 31 december 2014, [300–350] miljoner euro till den 31 december 2015, [250–300] miljoner euro till den 31 december 2016 och [200–250] miljoner euro till den 31 december 2017.

(48) Enligt planerna bör NLB den 31 december 2017 ha uppnått en avkastning på eget kapital efter skatt på [5–10] %. Omstruktureringsplanen innehåller finansiella prognoser för perioden 2013–2017 och visar på en kärnprimärkapitalkvot enligt kapitalkravsförordningen på [10–20] % per den 31 december 2017. NLB:s vinst efter skatt kommer att uppgå till [100–150] miljoner euro 2017.

(49) Avslutningsvis kommer Slovenien att minska sitt aktieinnehav i NLB […] (den s.k. […] per den […]). Om Slovenien inte har ingått bindande försäljnings- och inköpsavtal för försäljningen av sitt aktieinnehav i NLB förutom […], kommer Slovenien och NLB att bevilja avyttringsförvaltaren ett exklusivt mandat att sälja […], […], […], […], […] och […].

4.2 BÖRDEFÖRDELNING

(50) Enligt omstruktureringsplanen råder förbud mot fördelning av kuponger, vinstutdelningar och vinster under planens löptid fram till den 31 december 2017.

(51) Slovenien garanterar att NLB under omstruktureringsperioden kommer att avstå från att göra betalningar avseende kapitalinstrument, om inte betalningarna härrör från en laglig skyldighet. Slovenien garanterar också att NLB inte kommer att säga upp eller köpa tillbaka sådana instrument utan förhandsgodkännande från kommissionen. Kuponger på kapitalinstrument som innehas av staten får betalas, om inte sådana betalningar skulle ge upphov till betalningar till andra investerare som inte skulle vara obligatoriska i annat fall. Åtagandet att inte betala kuponger under omstruktureringsperioden gäller inte nyligen utfärdade instrument (det vill säga instrument som utfärdats efter det att kommissionen antagit detta beslut) under förutsättning att eventuella betalningar av kuponger på sådana nyligen utfärdade instrument ger upphov till ett rättsligt krav att betala kuponger på NLB:s befintliga värdepapper vid tidpunkten för antagandet av detta beslut.

(52) NLB:s befintliga aktieägare försvagades redan allvarligt till följd av det första kapitaltillskottet i mars 2011 och det andra kapitaltillskottet i juli 2012. NLB:s kvarstående underordnade värdepapper uppgår till 250 miljoner euro. Slovenien förbinder sig att se till att NLB innan något statligt stöd beviljas (dvs. det tredje kapitaltillskottet och överföringen av värdeminskade tillgångar till BAMC) fullständigt skriver ned sina aktieägares egna kapital samt utestående underordnade skulder. Till följd av detta kommer staten att bli enda aktieägare i NLB, jämfört med den andel på 33,1 % som den innehade före det första statliga kapitaltillskottet i mars 2011.

(53) Slovenien åtar sig vidare att sälja NLB:s ägarintressen i de företag som anges i punkt 3 i bilagan, vars totala tillgångsvärde uppgick till [100–150] miljoner euro per den 31 december 2012 samt i de icke väsentliga dotterbolag som anges i punkt 4 i bilagan, vars totala tillgångsvärde var [950–1 000] miljoner euro per den 31 december 2012. NLB kommer även att sälja sina ägarintressen i alla de gemensamma företag som anges i punkt 5 i bilagan. Dessutom kommer NLB att lägga ned […] till den […].

(54) Eventuella tillskott från NLB till sina dotterbolag i form av eget kapital kommer att tecknas till i) 25 % rabatt på aktiepriset – efter justering för ”utspädningseffekter”, kvantifierat med användning av allmänt vedertagna marknadstekniker (11) – omedelbart före meddelandet om kapitaltillskottet, eller ii) det lägsta pris vid vilket andra aktieägare i dessa dotterbolag bidrar till kapitaltillskottet. För ej börsnoterade enheter kommer aktiernas marknadsvärde att fastställas med hjälp av en lämplig och allmänt vedertagen marknadsbaserad värderingsmetod. Om kapitaltillskottet består av hybridinstrument kommer dessa instrument att innehålla en alternativ kupongbetalningsmekanism och en bestämmelse som fastställer hybridinstrumentets omräkningsgrad till eget kapital vid 25 % rabatt på det teoretiska priset utan teckningsrätter (som fastställs på samma sätt som tillskott av eget kapital).

4.3 ÅTGÄRDER FÖR ATT BEGRÄNSA SNEDVRIDNING AV KONKURRENSEN

(55) För att begränsa snedvridning av konkurrensen planerar NLB att minska sin affärsverksamhet i Slovenien. NLB kommer att minska sin balansomslutning från omkring 17,9 miljarder euro 2010 till [10–20] miljarder euro till den 31 december 2017.

(56) NLB har bland annat åtagit sig att sälja sina ägarintressen i bankverksamheter på strategiska marknader. NLB kommer att sälja sina […] senast den […]. Den försäljningen kommer att minska NLB:s inflytande i […]. NLB kommer även att fullständigt avyttra sitt aktieinnehav i […] senast den […].

(57) NLB kommer att minska sin kreditverksamhet i byggbranschen, transportbranschen och i finansiella holdingföretag i Slovenien genom att minska sina riskvägda tillgångar med i genomsnitt […] % inom dessa branscher under perioden 31 december 2013–31 december 2017. NLB kommer dessutom att upphöra med sin affärsstrategi att tillhandahålla nya krediter till företagskunder utomlands.

(58) NLB kommer att upphöra med all leasing-, fakturakredit- och forfaitingverksamhet genom att avyttra dotterbolag i Slovenien och utomlands.

(59) NLB kommer att respektera kupongförbudet, ett förbud mot utdelning, ett förbud mot förvärv och ett förbud mot reklam och aggressiva marknadsföringsmetoder enligt de villkor som anges i de relevanta punkterna i bilagan.

(60) En kapitalåterbetalningsmekanism införs, enligt vilken NLB kommer att betala ut utdelningar till sina aktieägare 2015, 2016 och 2017 (12). För budgetåren 2015 och 2016 kommer NLB att betala det lägre beloppet av i) 50 % av överskottskapitalet över det tillämpliga lagstadgade kapitalkravet enligt EU:s och Sloveniens lagstiftningar (inklusive pelarna 1 och 2), plus en kapitalbuffert på 100 räntepunkter, eller ii) nettoinkomsten för det relevanta året. För budgetåret 2017 kommer NLB att betala det lägre beloppet av i) 100 % av överskottskapitalet över det tillämpliga lagstadgade kapitalkravet enligt EU:s och Sloveniens lagstiftningar (inklusive pelarna 1 och 2), plus en kapitalbuffert på 100 räntepunkter, eller ii) nettoinkomsten för det relevanta året. Utan att det påverkar den slovenska centralbankens befogenheter att utöva banktillsyn över NLB ska utbetalningen av utdelningar upphävas om detta skulle äventyra bankens solvensställning under följande år.

4.4 BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN FÖR VÄRDEMINSKADE TILLGÅNGAR

a) Mål

(61) NLB kommer att dra nytta av en åtgärd för värdeminskade tillgångar genom att överföra tillgångar till BAMC. Syftet med åtgärden är att undanröja osäkerheten kring det framtida värdet på NLB:s mest problematiska tillgångsportfölj och se till att banken koncentrerar sig på att genomföra omstruktureringsplanen.

b) Åtgärdens utformning och innehåll

(62) Slovenien inrättade BAMC för att skapa stabilitet i banksektorn.

(63) Det övergripande syftet med BAMC är att företaget ska förvalta de tillgångar företaget mottar och avyttra dem på ett ordnat sätt, med maximal återvinning. På så vis bidrar BAMC till omstruktureringen av finanssystemet, samtidigt som användningen av offentliga medel minimeras och marknadssnedvridningar undviks i så stor utsträckning som möjligt.

(64) BAMC får förvärva eller täcka risker, särskilt tillgångar, värdepapper, derivat, rättigheter och skyldigheter enligt godkända lån eller garantier med förbunden säkerhet. BAMC kommer att betala NLB det fastställda överföringsvärdet med statligt garanterade skuldebrev som utfärdas av BAMC. Överföringsvärdet för de tillgångar som överförs till BAMC ska motsvara eller vara lägre än tillgångarnas verkliga ekonomiska värde, som fastställts av kommissionens experter enligt bestämmelserna om statligt stöd.

c) Räckvidden för överföringar av värdeminskade tillgångar och lån

(65) Överföringen rör följande tillgångskategorier: a) Företag i konkurs med bostadsfastigheter som säkerhet. b) Fordringar på finansiella holdingföretag som ska omstruktureras. c) Andra företag i konkurs. d) Andra fordringar med bostadsfastigheter som säkerhet. e) Finansiella holdingföretag. f) Byggföretag. g) Transportföretag. h) Andra osäkra exponeringar.

(66) Den 17 maj 2013 lämnade Slovenien in en preliminär förteckning över tillgångar som skulle överföras från NLB till BAMC till ett belopp av 1,9 miljarder euro till kommissionen. Förteckningen har uppdaterats ytterligare sedan dess. Storleken på den portfölj som ska överföras uppgår till 2,3 miljarder euro (nominellt belopp) för lån och 94 miljoner euro (marknadsvärde) för aktier.

(67) Till följd av överföringen av tillgångar kommer NLB:s riskvägda tillgångar att minskas med 1,4 miljarder euro, vilket ger en sammanlagd minskning av kapitalbehoven på 112 miljoner euro. Dessa siffror rapporterades i den förteckning över tillgångar som ska överföras till BAMC som skickades till kommissionen den 14 november 2013.

d) Beräkningsmetod för överföringsvärdet

(68) Överföringsvärdet har preliminärt fastställts av Sloveniens centralbank enligt den metod som fastställs i lagen om inrättandet av BAMC. Metoden bygger på en bedömning av nettonuvärdet för framtida kassaflöden. För stora investeringar har en individuell bedömning av framtida kassaflöden utförts, medan man för små exponeringar använde en förenklad metod med en bedömning som grundas på lånens sannolikhet för fallissemang samt förlust vid fallissemang. Dessutom användes förväntade förluster i grundscenariot i ST som referens i beräkningen av överföringsvärdet. En särskild grupp bestående av de slovenska myndigheterna samt kommissionen, Europeiska centralbanken (ECB) och Europeiska bankmyndigheten (EBA) som observatörer samtyckte till den använda värderingsmetoden.

(69) För konkursföretag och nödlidande lån fastställdes de framtida kassaflödena genom marknadsvärdet på säkerheter och garantier. För att bedöma värdet på sådana säkerheter användes rapporter som utarbetats av oberoende experter under de senaste 12 månaderna.

(70) Nettonuvärdet på framtida kassaflöden beräknades därefter med en riskfri ränta.

e) Överföringsvärde

(71) Det överföringsvärde för NLB:s tillgångar som fastställts av Slovenien uppgår till 617 miljoner euro för lån (vilket motsvarar 27 % av deras värde i huvudboken) och 94 miljoner euro för aktier. Slovenien har förbundit sig att se till att överföringsvärdet för de tillgångar som överförs till BAMC ska motsvara eller vara lägre än tillgångarnas verkliga ekonomiska värde, som fastställts av kommissionens experter enligt bestämmelserna om statligt stöd.

(72) De slovenska myndigheterna har lämnat in en analys från Sloveniens centralbank, där banken bekräftar de detaljerade resultaten och de finansiella effekterna av NLB:s överföring av tillgångar till BAMC.

f) Marknadspris

(73) Slovenien har inte bedömt portföljens marknadsvärde.

g) Oberoende expertrådgivning för kommissionen

(74) Kommissionen har förlitat sig på oberoende experter som har bistått den i bedömningen av den föreslagna metoden och överföringspriset när det gäller de överförda tillgångarnas verkliga ekonomiska värde samt kvantifieringen av marknadsvärdet för dessa tillgångar enligt meddelandet om värdeminskade tillgångar (13), som utgör åtgärdens referensram.

5. SKÄL TILL ATT INLEDA DET FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDET

(75) Den 2 juli 2012 inledde kommissionen det formella granskningsförfarandet avseende kapitaltillskottsåtgärderna och den version av omstruktureringsplanen som hade lämnats in av Slovenien för att undersöka om de var förenliga med den inre marknaden i form av omstruktureringsstöd.

(76) Vid den tidpunkten uttryckte kommissionen tvivel om huruvida den version av omstruktureringsplanen för NLB som den hade mottagit bidrog till att garantera ett återställande till långsiktig lönsamhet och om bördefördelningen och åtgärderna för att begränsa snedvridning av konkurrensen var lämpliga (14). När det gällde lönsamhetsfrågan ifrågasatte kommissionen om NLB:s beslutsprocess var förenlig med marknadsnormerna. Den uppmärksammade särskilt eventuella problem i styrningen av företaget i samband med statens ingripande som största aktieägare i bankens dagliga verksamhet (15).

6. SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

(77) Kommissionen har inte mottagit några synpunkter från berörda parter med avseende på det formella granskningsförfarandet.

7. SLOVENIENS STÅNDPUNKT

(78) Slovenien instämmer i att det första, det andra och det tredje kapitaltillskottet samt överföringen av värdeminskade tillgångar till BAMC utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. Slovenien anser att dessa åtgärder är förenliga med den inre marknaden enligt artikel 107.3 b i EUF-fördraget.

(79) Slovenien hävdar att omstruktureringsplanen uppfyller alla villkor som anges i omstruktureringsmeddelandet (16), som kompletteras av bankmeddelandet från 2013.

(80) Slovenien anser särskilt att omstruktureringsplanen garanterar att NLB återgår till långsiktig lönsamhet utan statliga medel, att det egna bidraget till omstruktureringskostnaderna är tillräckligt och att planen bidrar till att begränsa snedvridningar av konkurrensen. Slovenien har gjort åtaganden om att stärka NLB:s företagsstyrning för att säkerställa ansvarsfulla beslutsprocesser i ledningen av bankens verksamheter.

(81) Sloveniens åtaganden anges i en förteckning i bilagan till detta beslut. För att se till att åtagandena verkligen genomförs kommer en förvaltare att utses för att övervaka processen. Slovenien har dessutom åtagit sig att respektera en tidsgräns för definierade avyttringar. Om någon av de fastställda tidsgränserna för avyttringar inte följs kommer en avyttringsförvaltare att utses.

8. BEDÖMNING

8.1 FÖREKOMST AV STATLIGT STÖD SAMT STÖDBELOPP

(82) Kommissionen har redan dragit slutsatsen (17) att det första och det andra kapitaltillskottet till NLB utgör statligt stöd, vilket inte har bestridits av Slovenien. I detta avsnitt bedömer kommissionen därför endast om de två nya åtgärderna (det tredje kapitaltillskottet och överföringen av värdeminskade tillgångar till BAMC) utgör statligt stöd.

(83) I artikel 107.1 i EUF-fördraget fastställs att stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag, är oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.

(84) Eftersom det tredje kapitaltillskottet på 1,558 miljarder euro kommer att tillhandahållas direkt av Slovenien, drar kommissionen slutsatsen att åtgärden härrör från statliga medel.

(85) Tack vare det tredje kapitaltillskottet får NLB kapital i en situation av finansiell och ekonomisk kris, där det med tanke på den starka osäkerheten kring den slovenska banksektorn skulle vara omöjligt att finna sådant kapital på marknaden. Kommissionen anser därför att en investerare i en marknadsekonomi inte skulle ha tillhandahållit det tredje kapitaltillskottet. Det tredje kapitaltillskottet måste därför anses utgöra en fördel för NLB. Dessutom är fördelen selektiv eftersom den bara gynnar en enda bank.

(86) Med tanke på att NLB är och kommer att fortsätta att vara aktiv inom finanssektorn, som är öppen för stark internationell konkurrens, kan eventuella fördelar till följd av statliga medel till banken påverka handeln inom unionen och snedvrida konkurrensen. Det tredje kapitaltillskottet utgör därför statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

(87) Stödinslaget i det tredje kapitaltillskottet uppgår till 1,558 miljarder euro.

(88) När det gäller överföringen av värdeminskade tillgångar till BAMC anser kommissionen att åtgärden omfattar statliga medel. Slovenien inrättade BAMC för att skapa stabilitet i banksektorn och hjälpa banker med problem att överföra sina risktillgångar från balansräkningen till ett pris över gällande marknadsvärde. Dessa tillgångsöverföringar från NLB till BAMC kommer att bidra till att begränsa den förlust som banken annars skulle behöva ta för att rensa i balansräkningen och genomföra omstruktureringsplanen.

(89) För att bedöma förekomsten av stöd i överföringen av värdeminskade tillgångar till BAMC har kommissionens experter oberoende av varandra fastställt det gällande marknadsvärdet för den portfölj som ska överföras samt dess verkliga ekonomiska värde, som samtidigt utgör det pris som tillgångarna kommer att överföras vid. Eftersom portföljens överföringsvärde är högre än det gällande marknadsvärdet utgör åtgärden en fördel för NLB.

(90) Den fördelen bidrar till att stärka NLB:s ställning jämfört med bankens konkurrenter i Slovenien och i andra medlemsstater som inte gynnas av samma statliga stöd. Åtgärden måste därför anses kunna snedvrida konkurrensen och handeln mellan medlemstaterna, även med tanke på att NLB är och kommer att fortsätta att vara aktiv inom finanssektorn, som är öppen för stark internationell konkurrens.

(91) När det gäller stödbeloppet i överföringen av värdeminskade tillgångar till BAMC ska det noteras att det i fotnot 2 till punkt 20 a i meddelandet om värdeminskade tillgångar fastställs att stödbeloppet motsvarar skillnaden mellan tillgångarnas överföringsvärde och marknadspriset. Överföringspriset är 617 miljoner euro, medan marknadspriset beräknas till 486 miljoner euro. Det stöd som beviljats NLB till följd av överföringen av värdeminskade tillgångar till BAMC uppgår till 130 miljoner euro.

(92) Det sammanlagda stödet till NLB till följd av det första, det andra och det tredje kapitaltillskottet samt överföringen av värdeminskade tillgångar till BAMC uppgår således till 2,321 miljarder euro, vilket utgör 20 % av NLB:s riskvägda tillgångar i december 2012.

8.2 STÖDETS FÖRENLIGHET

8.2.1 Rättslig grund för bedömningen av huruvida stödet är förenligt

(93) Enligt artikel 107.3 b i EUF-fördraget kan kommissionen sluta sig till att stöd är förenligt med den inre marknaden om det är avsett att ”avhjälpa en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi”. Kommissionen har förklarat att den globala finanskrisen kan skapa en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi och att åtgärder till stöd för banker är lämpliga för att avhjälpa sådana störningar. Kommissionen har lämnat närmare förklaringar och vidareutvecklat detta i sina sex krismeddelanden (18) och i bankmeddelandet från 2013.

(94) Bankmeddelandet från 2013 är tillämpligt på statliga stödåtgärder som anmälts från den 1 augusti och framåt. I NLB:s fall har Slovenien anmält ytterligare statligt stöd i form av kapitaltillskott och kapitallättnader efter den 1 augusti 2013. Detta innebär att bestämmelserna i bankmeddelandet från 2013 ska tillämpas i bedömningen av förenligheten hos NLB:s omstruktureringsplan.

(95) Kommissionens olika godkännanden av de åtgärder som har vidtagits av de slovenska myndigheterna för att bekämpa finanskrisen (19) bekräftar förekomsten av en allvarlig störning i den slovenska ekonomin. Den rättsliga grunden för att bedöma förenligheten hos samtliga åtgärder som ingår i omstruktureringsplanen (dvs. det första, det andra och det tredje kapitaltillskottet samt överföringen av värdeminskade tillgångar till BAMC) är följaktligen artikel 107.3 b i EUF-fördraget.

(96) När det närmare bestämt gäller förenligheten hos överföringen av värdeminskade tillgångar till BAMC bedömer kommissionen den åtgärden på grundval av meddelandet om värdeminskade tillgångar, som anpassades genom bankmeddelandet från 2013.

(97) I fråga om förenligheten hos det omstruktureringsstöd som lämnats till NLB bedömer kommissionen detta på grundval av omstruktureringsplanen, som i sin tur bedöms enligt omstruktureringsmeddelandet som kompletteras genom bankmeddelandet från 2013.

8.2.2 Förenlighet med meddelandet om värdeminskade tillgångar som anpassas och kompletteras genom bankmeddelandet från 2013

(98) När det gäller förenligheten hos det stöd som lämnats till NLB i form av en överföring av värdeminskade tillgångar till BAMC, måste kommissionen bedöma den åtgärden på grundval av meddelandet om värdeminskade tillgångar som anpassas och kompletteras genom bankmeddelandet från 2013. I meddelandet om värdeminskade tillgångar definieras räddningsprogram för värdeminskade tillgångar som åtgärder som ”befriar den mottagande banken från (eller kompenserar den för) skyldigheten att registrera en förlust eller en reserv för en eventuell förlust på grund av dess värdeminskade tillgångar och/eller frigöra lagstadgat kapital för andra ändamål”. I meddelandet anges också kriterier för sådana åtgärders förenlighet med den inre marknaden. Kriterierna omfattar följande: i) tillgångar som kan omfattas av räddningsåtgärder, ii) insyn och redovisning av värdeminskningar, iii) förvaltning av tillgångar, iv) en korrekt och konsekvent metod för värdering av tillgångar och v) lämplig ersättning och bördefördelning.

Stödberättigande tillgångar

(99) När det gäller frågan om huruvida tillgångarna är stödberättigande anges i avsnitt 5.4 i meddelandet om värdeminskade tillgångar att alla räddningsåtgärder måste grunda sig på en tydlig kartläggning av de värdeminskade tillgångarna.

(100) För att se till att räddningsåtgärderna är förenliga gäller även vissa gränser för att tillgångarna ska få omfattas av sådana åtgärder. I meddelandet om värdeminskade tillgångar anges emellertid också att man måste finna en jämvikt mellan målet att uppnå omedelbar finansiell stabilitet och att garantera en återgång till normala marknadsförhållanden, vilket talar för ett flexibelt tillvägagångssätt i kartläggningen av tillgångsklasser. Enligt meddelandet är tillgångar som utlöste finanskrisen stödberättigande (det hänvisas uttryckligen till amerikanska värdepapper mot säkerhet i panträtter), men det är också tillåtet att ”utan kvantitativa begränsningar” utsträcka stödberättigandet till ”väl avgränsade kategorier av tillgångar som är relevanta med tanke på det systemiska hotet”.

(101) I föreliggande ärende inriktas åtgärden för värdeminskade tillgångar på nödlidande tillgångar, som främst är relaterade till byggföretag, transportföretag och finansiella holdingföretag, eller nödlidande tillgångar med bostadsfastigheter som säkerhet. Det var inom dessa sektorer som NLB hade störst svårigheter, med stora portföljer av nödlidande lån (41 % av de nödlidande lånen för finansiella holdingföretag och 74 % för byggföretag). Den portfölj som ska överföras utgör över hälften av de värdeminskningar som bokförts av NLB d.d. per den 31 december 2012. Dessa tillgångar uppfyller därför kriterierna för stödberättigande i meddelandet om värdeminskade tillgångar.

Insyn och redovisning

(102) När det gäller insyn och redovisning bör stödberättigade banker enligt avsnitt 5.1 i meddelandet om värdeminskade tillgångar ge full insyn och öppet redovisa värdeminskningar av de tillgångar som kommer att omfattas av räddningsåtgärder på grundval av en korrekt värdering som certifierats av erkända oberoende experter och validerats av den behöriga tillsynsmyndigheten. Enligt meddelandet ska redovisningen och värderingen göras före ett statligt ingripande.

(103) Sloveniens centralbank har gjort en första värdering av tillgångarna. För det första offentliggjorde den slovenska centralbanken ett stresstest den 10 maj 2013, med uppgifter om kapitaleffekterna av överföringen av tillgångar från tre stora slovenska banker till BAMC. För det andra offentliggjordes det stresstest och den kvalitetsutvärdering som utförts av oberoende experter den 4 december 2013, med uppgifter om slovenska bankers kapitalunderskott i ett stresscenario. De tillgångsklasser som ska överföras är tydligt kartlagda, och överföringen kommer endast att genomföras enligt den värderingsmetod som har godkänts av Sloveniens centralbank. Medlemsstaten har således sett till att det råder tillräcklig insyn i och redovisning av samtliga värdeminskade tillgångar från NLB som ska överföras till BAMC. Det bör särskilt påpekas att stresstestet och kvalitetsutvärderingen som kartlägger bankens kapitalunderskott utfördes av externa experter.

Förvaltning av tillgångarna

(104) När det gäller förvaltning av tillgångar är det enligt avsnitt 5.6 i meddelandet om värdeminskade tillgångar viktigt att man försäkrar sig om att den förmånstagande banken och dess värdeminskade tillgångar skiljs åt både funktionellt och organisatoriskt, särskilt vad gäller förvaltning, personal och kundkrets. I meddelandet anges vidare att syftet med detta är att banken ska kunna koncentrera sig på att återställa lönsamheten och att hindra eventuella intressekonflikter.

(105) Tillgångarna kommer att förvaltas av BAMC, som är fullständigt oberoende gentemot NLB. Kommissionen drar därför slutsatsen att den separata tillgångsförvaltningen uppfyller kraven i meddelandet om värdeminskade tillgångar.

Värdering

(106) I avsnitt 5.5 i meddelandet om värdeminskade tillgångar påpekas att det för att undvika otillbörlig snedvridning av konkurrensen är av största vikt att tillämpa en korrekt och konsekvent metod för värdering. Huvudsyftet med värderingar är att fastställa tillgångarnas verkliga ekonomiska värde. Detta värde utgör ett riktmärke i den mån att en överföring av värdeminskade tillgångar till det värdet innebär att stödet är förenligt – det har en räddande verkan eftersom det är högre än det rådande marknadsvärdet, samtidigt som stödbeloppet begränsas till vad som är absolut nödvändigt.

(107) Sloveniens centralbank har bedömt portföljen, och kommissionen har med hjälp av externa experter kontrollerat värderingen och den underliggande allmänna metoden för att garantera ett konsekvent tillvägagångssätt på unionsnivå.

(108) Kommissionen drar följande slutsatser: i) Den information som har lämnats av NLB innehåller en ingående analys av hög kvalitet. ii) En värderingsbaserad metod med användning av NLB:s kreditbetyg och uppdaterade balansräkningsuppgifter är relevant för den portfölj som överförs till BAMC. iii) Den beräknade verkliga ekonomiska kostnaden för NLB:s företagslåneportfölj uppgår till 60,2 % av bruttoexponeringen, med en felmarginal på ± 5 % på grundval av en metod för jämförbar stress. Enligt metoden för jämförbar stress tillämpas en stress på nivån för avsättningar enligt en granskning av tillgångarnas kvalitet. Kommissionen och dess externa experter kalibrerade den nivån med hjälp av fallstudier. Det verkliga ekonomiska värdet enligt experternas uppskattning avser NLB:s företagslåneportfölj, som är större än den portfölj som slutligen identifierades för överföring till BAMC. Den uppskattningen kan därför inte användas som en proxyvariabel för bedömningen av det verkliga ekonomiska värdet på den portfölj som ska överföras till BAMC.

(109) Kommissionen bedömde portföljens verkliga ekonomiska värde enligt dessa faktorer. Kommissionen avskilde följande två lånekategorier i bedömningen: lån till upparbetade koncernföretag å ena sidan och lån till kreditomstruktureringar och nödlidande lån å andra sidan. Aktiernas verkliga ekonomiska värde bedömdes separat.

(110) På lån till upparbetade koncernföretag tillämpade kommissionen en värderingsbaserad metod enligt de externa experternas rekommendation. Kommissionen fastställde sannolikheten för fallissemang på grundval av NLB:s nuvarande kreditvärdering och uppdaterad finansiell information om exponeringen. Därefter bedömdes förlust vid fallissemang efter en detaljerad analys av säkerheter enligt befintlig kreditdokumentation eller tidigare kreditkvalitetsgranskningar.

(111) När det gällde lån till kreditomstruktureringar och nödlidande exponeringar lade kommissionen tonvikten vid en analys av säkerheter för att bedöma det värde som skulle kunna återvinnas i ett likvidationsscenario genom att använda försiktiga antaganden om värdet på säkerheterna och genom att väga in resultaten från stresstestet och kvalitetsutvärderingen.

(112) I fråga om aktier granskade kommissionen de värderingsrapporter som lämnats in av Slovenien för att bedöma huruvida de rapporterade marknadsvärdena överensstämde med marknadsnoteringarna för börsnoterade företag och om den värderingsmetod som använts för ej börsnoterade företag överensstämde med marknadsstandarderna.

(113) Kommissionen drar slutsatsen att det verkliga ekonomiska värdet på låneportföljen är 617 miljoner euro för ett nominellt belopp på 2,3 miljarder euro och att det verkliga ekonomiska värdet på aktieportföljen är 94 miljoner euro. Enligt omstruktureringsplanen ska tillgångarna överföras till BAMC vid verkligt ekonomiskt värde.

(114) När det gäller marknadsvärdet använder kommissionen en spridningstäckningsmetod för att bedöma det rådande marknadsvärdet vid tidpunkten för överföringen. På grundval av detta uppskattas portföljens marknadsvärde till 486 miljoner euro för lån och 94 miljoner euro för aktier.

(115) Stödbeloppet är därför skillnaden mellan överföringsvärdet och marknadsvärdet, som är 130 miljoner euro.

Bördefördelning och ersättning

(116) När det gäller bördefördelning upprepas i avsnitt 5.2 i meddelandet om värdeminskade tillgångar den allmänna principen att bankerna i största möjliga utsträckning ska bära de förluster som hänför sig till värdeminskade tillgångar för att säkerställa att aktieägarna tar en motsvarande del av ansvaret och bördan. Tillgångarna bör följaktligen överföras till ett pris som motsvarar eller är lägre än deras verkliga ekonomiska värde.

(117) Sloveniens åtagande är ett övergångspris för tillgångarna vid deras verkliga ekonomiska värde eller lägre, vilket överensstämmer med meddelandet om värdeminskade tillgångar.

Slutsats om åtgärden för värdeminskade tillgångar

(118) Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att överföringen av värdeminskade tillgångar till BAMC uppfyller alla villkor och krav i meddelandet om värdeminskade tillgångar som anpassas och kompletteras av bankmeddelandet från 2013.

8.2.3 Förenlighet med omstruktureringsmeddelandet som kompletteras av bankmeddelandet från 2013

(119) Enligt punkt 31 i bankmeddelandet från 2013 kommer omstruktureringsplaner med omstruktureringsstöd, med undantag för kraven på kapitalanskaffning och bördefördelning, även fortsättningsvis att bedömas på grundval av omstruktureringsmeddelandet.

(120) Enligt omstruktureringsmeddelandet och bankmeddelandet från 2013 måste en omstruktureringsplan för det första uppfylla kravet att den omstruktureringsprocess som en mottagare av statligt stöd genomgår är lämplig för att återställa stödmottagarens långsiktiga lönsamhet. För det andra måste stödbeloppet begränsas till vad som är absolut nödvändigt, och både aktieägare och innehavare av efterställda fordringar måste bidra till att minska kapitalunderskottet i största möjliga utsträckning. För det tredje måste det finnas åtgärder för att begränsa snedvridningar av konkurrensen till följd av konstlat stöd till stödmottagarens marknadskraft och för att säkra en konkurrenskraftig banksektor. Dessutom är det nödvändigt att hantera övervaknings- och förfarandefrågor.

i) Återställning av långsiktig lönsamhet

(121) Såsom anges i omstruktureringsmeddelandet ska medlemsstaterna lägga fram omfattande omstruktureringsplaner som visar hur stödmottagarens långsiktiga lönsamhet kommer att återställas utan statligt stöd inom en rimlig tidsperiod, dock högst fem år. Långsiktig lönsamhet uppnås när banken kan konkurrera på kapitalmarknaden av egen kraft, med iakttagande av relevanta rättsregler. För att banken ska kunna göra detta måste den kunna täcka alla sina kostnader och uppvisa en rimlig avkastning på eget kapital, med beaktande av sin riskprofil. Återställandet av en banks lönsamhet bör huvudsakligen härröra från interna åtgärder och bygga på en trovärdig omstruktureringsplan.

(122) Enligt NLB:s omstruktureringsplan, som täcker perioden fram till den 31 december 2017, kommer bankens lönsamhet att återställas i slutet av omstruktureringsperioden. Den viktigaste faktorn i detta är den förväntade förbättringen av portföljens kvalitet samt ett minskat behov av ytterligare värdeminskningar och avsättningar. NLB kommer även att återställa sin lönsamhet genom att bankens balansräkning rensas till följd av den planerade överföringen av nödlidande tillgångar till BAMC. Dessutom kommer driften av NLB att förbättras genom kostnadsminskningsåtgärder och stabilisering av inkomsten. För att säkra bankens lönsamhet efter överföringen av nödlidande tillgångar till BAMC grundas omstruktureringsplanen på ett antagande om ett kapitaltillskott från staten till ett belopp av 1,558 miljarder euro 2013 och en fullständig avskrivning av förlagsobligationer och aktieägarnas eget kapital till ett belopp av 250 miljoner euro.

(123) Enligt punkt 10 i omstruktureringsmeddelandet ska den föreslagna omstruktureringsplanen bidra till att avhjälpa enhetens brister. Omstruktureringsplanen innehåller en redogörelse för orsakerna till NLB:s svårigheter. NLB:s låneportfölj drabbades hårt under krisen och gav upphov till stora förluster i form av värdeminskningar.

(124) Tillväxten hos bankens låneportfölj finansierades av kapitalmarknaden, vilket ledde till en skyhög andel lån i förhållande till inlåning (från 74 % 2002 till 137 % 2009). Banken stärkte inte sin kapitalbas tillräckligt och förlitade sig starkt på hybridinstrument innan krisen bröt ut.

(125) Före krisen ackumulerade NLB exponeringar till byggindustrin, byggherrar och finansiella holdingföretag, men kvaliteten på riskhanteringen släpade efter. Ackumuleringen av dåliga lån visade sig vara förödande när krisen bröt ut och ekonomin saktades ned. Det nationella väganläggningsprojektet löpte ut 2008, och den inhemska efterfrågan på fastigheter minskade drastiskt. De flesta slovenska företag var starkt belånade och pressades av den ekonomiska nedgången, värdeminskade tillgångar och statsobligationer samt minskad tillgång till kredit. Den allvarliga ekonomiska nedgången i kombination med bristande riskhanteringsrutiner ledde till ett ökat antal nödlidande lån. De nödlidande lånen utgjorde i själva verket så mycket som 29 % av NLB:s bruttolån den 30 september 2012, och det var byggindustrin som visade de sämsta siffrorna (74 %). Till följd av detta uppgick förlusterna efter skatt till 87 miljoner euro 2009, 202 miljoner euro 2010, 240 miljoner euro 2011 och 273 miljoner euro 2012.

(126) Svaga företagsstyrningsregler, vilket i sin tur ledde till att staten gick in och fick inflytande över NLB:s dagliga verksamhet, var en annan orsak till bankens problem.

(127) Det finns därför fem stora problem som måste lösas för att NLB ska kunna återställas till långsiktig lönsamhet. För det första är det nödvändigt att stärka företagsstyrningen för att se till att bankens ledning ensam fattar ekonomiskt motiverade affärsbeslut och att staten inte kommer att påverka den dagliga verksamheten. För det andra måste NLB förbättra sin prissättningspolicy och riskhanteringsram så att marginalerna bevaras och förlusterna minimeras. För det tredje måste NLB rensa upp i sin balansräkning och minska sin exponering för problematiska branscher, antingen genom lämpliga avsättningar och skuldsanering av problematiska tillgångar eller genom en överföring av problematiska lån till BAMC. För det fjärde måste banken återställa balansräkningsstrukturen med hjälp av ett kapitaltillskott och genom att stärka inlåningsbasen eller minska skuldsättningskvoten. Avslutningsvis måste NLB förbättra sin operativa effektivitet för att säkra tillräcklig lönsamhet.

a) Stärka företagsstyrningen

(128) Åtagandena kommer att garantera att styrelsen och ledningen kan fastställa utlåningskriterier på ett oberoende sätt. Åtagandena garanterar också att lånen kommer att prissättas utifrån en prissättningspolicy med fastställda minimiregler för avkastning på eget kapital för alla lån, vilket bidrar till att begränsa möjligheten att banken lånar ut under marknadspris till följd av externt inflytande.

(129) Åtagandena förefaller vara tillräckliga för att på ett lämpligt sätt hantera och avhjälpa de största bristerna i styrningen av NLB. De innehåller lämpliga garantier för att förhindra intressekonflikter och se till att strategier och beslut är affärsorienterade och påverkas varken av andra mål än värdemaximering eller är föremål för olämpligt externt inflytande. De planerade ändringarna av företagsstyrningen kommer att leda till att banken blir mindre sårbar för externt inflytande, samtidigt som marknadsdisciplinen ökar genom strängare kontroll över och insyn i ledningens beslut.

(130) NLB kommer fortsatt att se över sina prestations- och ersättningspolicyer för att se till att de inte uppmuntrar till oskäligt risktagande och att de inriktas på långsiktiga och hållbara mål. Dessutom kommer ett tak att införas till och med den 31 december 2017 för den totala ersättningen till alla styrelseledamöter och anställda som utför speciella arbetsuppgifter enligt punkterna 37–39 i bankmeddelandet för att se till att omstruktureringsplanen genomförs i rätt tid.

(131) Slovenien åtar sig också att avyttra sitt aktieinnehav i NLB till […] % med […] till en investerare som är oberoende gentemot och inte har några kopplingar till Slovenien. Den avyttringen kommer avsevärt att minska det externa inflytandet över bankens ledning och affärsverksamheter.

b) Stärka prissättningspolicyn och riskhanteringsramen

(132) NLB kommer att stärka sin prissättningspolicy och riskhanteringsram genom ett antal regler och åtgärder som syftar till att skydda bankens bästa affärsintressen. Dessa åtgärder omfattar bland annat utbildning av personal, poängsättning av kunder, prissättning på ny produktion samt en översyn av kreditriskprocessen.

(133) Prissättningen på nya lån kommer till den 31 december 2017 att ge en positiv avkastning på eget kapital på minst […] % i varje kundförbindelse. Prissättningen kommer att fasas in gradvis, med början vid […] % avkastning på eget kapital i varje kundförbindelse 2014, för att nå […] % den 31 december 2017.

(134) Den förbättring av NLB:s prissättningspolicy och riskhanteringsram som blir följden av detta är både lämplig och nödvändig för att banken ska kunna föra en strängare kreditpolicy för ny utlåning och ha en mer konservativ policy för avsättningar. Dessa reformer bidrar till att lösa NLB:s svaga punkter, som ledde till en dålig kvalitet på låneportföljen, alltför många nödlidande lån och höga kreditkostnader. Åtgärderna bidrar till att hantera dessa orsaker till NLB:s dåliga lönsamhet och bidrar därför också till bankens långsiktiga lönsamhet.

(135) Enligt omstruktureringsplanen kommer det även att göras en organisatorisk uppdelning mellan NLB:s icke väsentliga verksamheter och kärnverksamheter. Denna omorganisation ger NLB möjlighet att rationalisera sina kärnverksamheter. Tack vare uppdelningen kan banken också genomföra en mer riktad strategi för att avveckla sina icke väsentliga verksamheter och förvalta de nödlidande tillgångarna för att maximera återvinningsvärdet.

c) Ombalansera verksamheten mot mindre riskabla verksamheter

(136) Till följd av omstruktureringsplanen kommer NLB:s riskvägda tillgångar att minska från 11,1 miljarder euro per den 31 december 2012 till [5–10] miljarder euro per den 31 december 2017. Minskningen av de riskvägda tillgångarna, särskilt inom de mest problematiska branscherna finansiella holdingföretag, transportföretag och byggföretag, garanterar att risken i samband med dessa exponeringar kommer att minska under omstruktureringsperioden.

(137) NLB kommer att överföra en portfölj på 2,3 miljarder euro i nödlidande lån till BAMC, vilket ger banken möjlighet att inrikta sig på förvaltningen av de lån som löper normalt samtidigt som man frigör resurser för att avveckla de återstående nödlidande lånen.

(138) Enligt NLB:s framtida strategi kommer banken att rikta om verksamheten mot mer konservativa affärer, med kärnsegmenten banktjänster till privatpersoner, små och medelstora företag och utvalda företagskunder i Slovenien. Banken kommer att åstadkomma detta genom avsevärda avyttringar och nedskärningar i icke väsentliga verksamheter för att frigöra resurser för kärnverksamheterna.

d) Återställa balansräkningens struktur

(139) NLB mottog redan kapitaltillskott från staten i mars 2011 och juli 2012. Tack vare det tredje kapitaltillskottet kan banken uppfylla den slovenska centralbankens kapitalkrav och därmed återställa lönsamheten.

(140) Bankens behov enligt stresstestet och kvalitetsutvärderingen har räknats in i beloppet för det tredje kapitaltillskottet. Efter det kapitaltillskottet kommer bankens kärnprimärkapitalkvot enligt kapitalkravsförordningen omedelbart att nå 15 % och kommer att nå [10–20] % den 31 december 2017, vilket långt överskrider den slovenska centralbankens kapitalkrav på 9 % kärnprimärkapitalkvot enligt kapitalkravsförordningen.

(141) NLB kommer dessutom att rensa sin balansräkning genom överföringen av en avsevärd portfölj av nödlidande och värdeminskade tillgångar till BAMC.

(142) Banken kommer att höja sin finansieringsprofil genom att minska koncernintern finansiering av sina dotterbolag, avyttra icke väsentliga verksamheter och rikta om verksamheten mot sin historiska finansieringsbas av inlåning från privatpersoner. Andelen lån i förhållande till inlåning kommer att förbättras från 105 % 2012 till [70–80] % den 31 december 2017.

e) Återställa långsiktig lönsamhet

(143) Den långsiktiga lönsamheten kommer att återställas tack vare bankens strategiska omriktning mot kärnverksamheterna banktjänster till privatpersoner, små och medelstora företag och utvalda företagskunder i Slovenien, vilket gör att banken kan uppfylla sina mål för avkastning på eget kapital.

(144) NLB kommer att förbättra sin nettoräntemarginal genom lämplig prissättning på ny utlåning. Prissättningen på nya lån kommer i synnerhet att ge en positiv avkastning på eget kapital på minst […] % 2014, […] % 2015, […] % 2016 och […] % in 2017 för varje kundförbindelse.

(145) NLB kommer även att dokumentera alla omstruktureringsbeslut. Dokumentationen kommer att omfatta en jämförelse med alternativa lösningar, till exempel verkställande av en säkerhet och uppsägning av förbindelsen. NLB kommer att visa att man har valt den lösning som maximerar bankens nettonuvärde.

(146) NLB planerar även ett långtgående program för kontroll och minskning av kostnader genom en omfattande konsolidering av bankens affärslokaler och nätverk av filialer samt personalnedskärningar. Banken kommer dessutom att förbättra sin operativa effektivitet, värva kunder enligt en riskanpassad och lönsamhetsinriktad strategi och optimera likviditet och andra kostnader. Omstruktureringsplanen beräknas leda till en minskning av K/I-talet till mindre än 60 %, jämförbart med de nivåer som banken låg på före krisen. NLB kommer till den 31 december 2017 att uppnå en avkastning på eget kapital efter skatt på [5–10] % och en kärnprimärkapitalkvot enligt kapitalkravsförordningen på [10–20] %. NLB:s vinst efter skatt kommer att uppgå till [100–150] miljoner euro 2017.

(147) Flödet av värdeminskningar förväntas minska allteftersom omstruktureringsplanen gradvis genomförs. Banken kommer att ha en sundare kreditriskprofil till följd av överföringen av värdeminskade tillgångar till BAMC, åtagandena i fråga om hantering av kreditrisken och omstruktureringen av återstående nödlidande lån i portföljen så att deras nettonuvärde maximeras för banken samt andra åtgärder som bidrar till att stärka bankens riskhanteringsram.

(148) Kommissionen anser därför att omstruktureringsplanen är lämplig för att återställa NLB:s långsiktiga lönsamhet.

ii) Eget bidrag och bördefördelning

(149) I omstruktureringsmeddelandet kompletterat av bankmeddelandet från 2013 anges att stödmottagaren bör lämna ett eget bidrag och att stöd bör begränsas till vad som är absolut nödvändigt för att begränsa snedvridningar av konkurrensen och hindra ett överdrivet risktagande. Därför fastställs att i) både omstruktureringskostnaderna och stödbeloppet bör vara begränsade, och ii) att befintliga aktieägare och innehavare av efterställda fordringar bör dela på bördan i så stor utsträckning som möjligt.

(150) En lämplig bördefördelning omfattar vanligtvis, efter det att förlusterna först absorberats av eget kapital, bidrag från innehavare av hybridkapital och innehavare av efterställda lån. Innehavare av hybridkapital och innehavare av efterställda lån måste bidra till att minska kapitalunderskottet i största möjliga utsträckning. Sådana bidrag kan utgöras antingen av en omräkning till kärnprimärkapital (20) eller en nedskrivning av kapitalbeloppet av instrumenten. Under alla omständigheter måste utbetalningar från stödmottagaren till innehavarna av sådana värdepapper förhindras så långt det är möjligt enligt lag.

(151) Det finns inget i omstruktureringsplanen som tyder på att stödet är större än vad som behövs för att täcka kostnaderna för återställandet av NLB:s lönsamhet. Det kapitalunderskott som behöver täckas genom det tredje kapitaltillskottet fastställdes på grundval av ett stresstest och en kvalitetsutvärdering. Uppskattningen av kapitaltillskottet bygger särskilt på en värdering av tillgångarna, som visar att den nivån är nödvändig och tillräcklig för att hantera en stressituation. Tack vare stresstestet och kvalitetsutvärderingen klargjordes den nödvändiga kapitalnivån ytterligare. Det tredje kapitaltillskottet uppgår till ett belopp som gör det möjligt för banken att uppfylla de lagstadgade kapitalkraven och marknadsförväntningarna. Dessutom kommer en kapitalåterbetalningsmekanism att finnas för att begränsa uppbyggnaden av överskottskapital i NLB, enligt vilken banken måste betala utdelningar för budgetåren 2015, 2016 och 2017 beräknat på en ökande procentandel av eventuellt överskottskapital. Kapitalåterbetalningsmekanismen garanterar att banken inte använder överskottskapital över de lagstadgade minimikapitalkraven för att inleda nya verksamheter innan den återbetalat staten.

(152) För att NLB d.d. ska kunna erhålla vinstutdelningar från sina dotterbolag och för att undvika uppbyggnad av likviditet hos dem får dessa dotterbolag betala ut vinstutdelningar trots att det råder ett förbud mot sådana utbetalningar. Dessa bolag får utbetala vinstutdelningar om NLB d.d., direkt eller indirekt, har det största aktieinnehavet och alla externa aktieägare tillsammans innehar mindre än 15 % av aktierna och rösträtterna i det berörda bolaget. Kommissionen anser att dotterbolagens möjlighet att utbetala vinstutdelningar till NLB d.d. bidrar till att begränsa stödbeloppet till vad som är absolut nödvändigt. Det kommer dessutom att ge NLB tillräcklig flexibilitet för en effektiv förvaltning av bankens konsoliderade kapital och likviditet och underlätta återbetalningen av stödet. Det faktum att även minoritetsaktieägarna i dotterbolagen skulle få del av vinstutdelningarna till följd av denna bestämmelse är en proportionerlig spridningseffekt jämfört med fördelarna, särskilt med tanke på det relativt låga belopp av vinstutdelningar som slutligen kommer att betalas ut till alla andra aktieägare än NLB d.d., vilket inte kommer att vara större än en tiondel av beloppet för de vinstutdelningar som slutligen kan betalas till NLB d.d.

(153) För det första uppfyller åtagandena om bördefördelning för aktieägare och innehavare av efterställda fordringar omstruktureringsmeddelandet kompletterat av bankmeddelandet från 2013.

(154) I detta avseende har Slovenien åtagit sig att se till att NLB innan något statligt stöd beviljas till banken (dvs. det tredje kapitaltillskottet och överföringen av värdeminskade tillgångar till BAMC) gör en fullständig nedskrivning av aktieägarnas egna kapital och utestående underställda skulder för att se till att kraven i bankmeddelandet från 2013 uppfylls. Kommissionen välkomnar att bidraget från innehavarna av efterställda fordringar uppnås i största möjliga utsträckning, vilket säkerställer en lämplig bördefördelning. Tillskotten av statligt kapital kommer först att genomföras efter det att innehavarna av efterställda fordringar har avvecklats fullständigt. Denna bestämmelse garanterar att alla befintliga innehavare av efterställda fordringar fullständigt måste bidra till bankens omstruktureringskostnader innan staten går in. Staten kommer därmed att äga 100 % av bankens aktier efter det tredje kapitaltillskottet, jämfört med 33,1 % efter statens första kapitaltillskott.

(155) För det andra anges det i punkt 24 i omstruktureringsmeddelandet att en lämplig ersättning för statligt kapital också är ett sätt att uppnå bördefördelning.

(156) När det gäller det första och det andra kapitaltillskottet konstaterar kommissionen att de gjordes till priser som var förenliga med principerna om bördefördelning (21). När det gäller det tredje kapitaltillskottet som ingår i omstruktureringsplanen kommer staten att äga 100 % av banken efter rekapitaliseringen, vilket maximerar bördefördelningen. Kommissionen har dessutom redan fastställt att ersättningsnivån för överföringen av värdeminskade tillgångar till BAMC är lämplig.

(157) För det tredje kommer de omstruktureringskostnader som omstruktureringsplanen ger upphov till att täckas genom interna åtgärder av NLB. Banken kommer att genomföra kostnadsnedskärningar, vilket kommer att leda till en minskning av driftskostnaderna från 368 miljoner euro per den 31 december 2012 till [250–300] miljoner euro per den 31 december 2017 i ett basscenario. Enligt omstruktureringsplanen kommer NLB även att avyttra minst [80–90] % av sina icke-bankverksamheter. Dessutom införs en kapitalåterbetalningsmekanism som möjliggör betalningar av vinstutdelningar till staten för budgetåren 2015, 2016 och 2017 i största möjliga utsträckning och utan att äventyra bankens lagstadgade kapitalkrav.

(158) För det fjärde har Slovenien förutom dessa strukturella åtgärder även åtagit sig att införa ett kupongförbud, ett förbud mot förvärv och ett förbud mot reklam och aggressiva marknadsföringsmetoder.

(159) Kommissionen konstaterar att åtagandet att inte betala kuponger under omstruktureringsperioden inte gäller nyligen utfärdade instrument under förutsättning att eventuella betalningar av kuponger på sådana nyligen utfärdade instrument ger upphov till ett rättsligt krav att betala kuponger på NLB:s befintliga värdepapper vid tidpunkten för antagandet av detta beslut (22). Kommissionen godtar den begränsningen av kupongförbudet för att ge koncernen möjlighet att anskaffa nytt hybridkapital på marknaden enligt punkt 26 i omstruktureringsmeddelandet. Genom att utfärda underordnade värdepapper efter datumet för antagandet av detta beslut kan banken anskaffa ytterligare finansiering och hybridkapital utan att utlösa betalning av kuponger på befintliga värdepapper, särskilt befintliga underordnade skulder. Genom begränsningen av kupongförbudet kan banken därför utfärda ytterligare kärnprimärkapital enligt kapitalkravsförordningen, vilket eventuellt kan minska det kapital banken behöver i form av eget kapital. I detta avseende är det viktigt att påminna om att kupongerna för att vara kvalificerade som kärnprimärkapital enligt kapitalkravsförordningen måste vara valfria och inte får vara obligatoriska för skuldinstrument. I föreliggande ärende bör det även noteras att efter den fullständiga nedskrivningen av NLB:s aktieägares egna kapital och utestående underordnade skulder kommer inget eget kapital eller underordnade skulder att finnas kvar i NLB. Begränsningen av kupongförbudet urholkar inte de nyttiga effekterna av förbud av det slag som diskuteras i omstruktureringsbeslutet, eftersom det åtagande som NLB har gjort om att betalningen av kuponger på nya instrument inte kommer att ge upphov till en rättslig skyldighet att göra kupongbetalningar på NLB:s befintliga värdepapper kommer att förhindra eventuellt onödigt utflöde av kapital.

(160) Bördefördelningen för eget kapital, hybridinstrument och innehavare av underordnade fordringar, kostnadsminskningar, avyttringar och lämplig ersättning för stödet utgör följaktligen ett tillräckligt eget bidrag från NLB till kostnaderna för bankens omstrukturering.

(161) Kommissionen drar därför slutsatsen att omstruktureringsplanen möjliggör ett lämpligt eget bidrag och en lämplig bördefördelning.

iii) Åtgärder för att begränsa snedvridning av konkurrensen

(162) Enligt avsnitt 4 i omstruktureringsmeddelandet bör omstruktureringsplaner innehålla åtgärder för att begränsa snedvridningar av konkurrensen. Dessa åtgärder bör vara särskilt anpassade för att ta itu med de snedvridningar som identifierats på de marknader där den stödmottagande banken är verksam efter omstruktureringen. Typen och formen av sådana åtgärder är beroende av två kriterier: För det första stödbeloppets storlek och de villkor och omständigheter på grundval av vilka stödet beviljats och för det andra särdragen på den eller de marknader där stödmottagaren kommer att bedriva sin verksamhet. Dessutom beaktar kommissionen storleken på stödmottagarens egna bidrag och bördefördelning under omstruktureringsperioden.

(163) NLB har mottagit statligt stöd i form av kapitaltillskott och åtgärder för värdeminskade tillgångar upp till ett belopp av 2,321 miljarder euro, vilket motsvarar 20 % av NLB:s riskvägda tillgångar (23). Lämplig ersättning för stödet och åtgärder för att begränsa eventuella snedvridningar av konkurrensen är viktiga, särskilt med tanke på att stödbeloppet är förhållandevis stort.

(164) En första åtgärd som kommer att bidra till att begränsa snedvridningar av konkurrensen är avyttringen av NLB:s andelar i […]. Avyttringen av NLB:s […] kommer att minska bankens marknadsandel […]. Avyttringen av NLB:s […] kommer också att bidra till att begränsa bankens marknadsandel och öppna marknaden för konkurrenter.

(165) Minskningen av NLB:s marknadsnärvaro när det gäller lån till företag i bygg- och transportbranschen samt till finansiella holdingföretag uppnås tack vare de årliga begränsningarna av de riskvägda tillgångarna inom dessa branscher.

(166) Dessutom kommer NLB att avveckla sina leasing-, fakturakredit- och forfaitverksamheter samt icke väsentliga verksamheter i Slovenien och utomlands, vilket ytterligare kommer att bidra till att begränsa den eventuella spridningseffekten av det statliga stöd som mottagits för andra verksamheter än bankens kärnbankverksamheter.

(167) NLB kommer att fortsätta sin verksamhet under förhållanden som begränsar snedvridningar av konkurrensen. Som en monolinebank med stärkt riskhantering och styrningspolicy och en mer effektiv utlåningspolicy med förbättrad prissättning som når en avkastning på eget kapital på [10–20] % på nya lån per den 31 december 2017, kommer banken att avstå från att erbjuda överdrivet fördelaktiga villkor till sina kunder. Dessa faktorer bidrar till NLB:s lönsamhet, men begränsar även snedvridningar av konkurrensen.

(168) Slovenien har åtagit sig att genomföra ett förbud mot förvärv för att se till att NLB inte använder det statliga stöd som banken mottagit för att förvärva nya verksamheter. Dessutom införs en kapitalåterbetalningsmekanism som ger NLB möjlighet att betala vinstutdelningar till staten för budgetåren 2015, 2016 och 2017 i största möjliga utsträckning och utan att äventyra bankens lagstadgade kapitalkrav. Kapitalåterbetalningsmekanismen garanterar att banken inte använder överskottskapital över de lagstadgade minimikapitalkraven eller andra lagstadgade krav för att inleda nya verksamheter innan den återbetalat staten.

(169) Förutom dessa strukturella åtgärder har Slovenien även åtagit sig att genomföra en uppsättning beteendemässiga begränsningar för att förhindra snedvridningar av konkurrensen. Kommissionen välkomnar förbudet mot reklam om statligt stöd och mot aggressiva marknadsföringsmetoder, vilket förhindrar NLB att använda stödet för att agera på ett konkurrensbegränsande sätt på marknaden.

(170) Kombinationen av åtgärder och åtaganden ger tillräckliga garantier för att begränsa eventuella snedvridningar av konkurrensen med tanke på storleken på det stödbelopp som NLB mottagit.

8.2.4 Övervakning av omstruktureringsplanen

(171) Enligt avsnitt 5 i omstruktureringsmeddelandet kompletterat av bankmeddelandet från 2013 behöver kommissionen regelbundna rapporter för att kunna kontrollera att omstruktureringsplanen genomförs ordentligt. Slovenien kommer att utse en förvaltare för att övervaka processen som kommer att förse kommissionen med övervakningsrapporter varje halvår.

(172) För att se till att omstruktureringsplanen genomförs ordentligt under hela löptiden kommer de slovenska myndigheterna att vidta alla nödvändiga åtgärder för att se till att NLB fullgör de åtaganden som anges i listan över villkor.

(173) Dessutom kommer en oberoende och tillräckligt kvalificerad förvaltare fortlöpande övervaka att omstruktureringsplanen genomförs korrekt och att alla åtaganden i listan över villkor i bilagan till detta beslut genomförs fullständigt och korrekt. Övervakningsförvaltaren kommer att ha obegränsad åtkomst till all information som behövs för att övervaka genomförandet av detta beslut. Kommissionen eller övervakningsförvaltaren får be NLB om förklaringar och förtydliganden. Slovenien och NLB ska samarbeta fullständigt med kommissionen och övervakningsförvaltaren i alla frågor i samband med övervakningen.

8.2.5 Slutsats och avslutande av granskningen av omstruktureringsplanen

(174) Kommissionen konstaterar att frågorna om lönsamhet (inklusive styrning), bördefördelning och snedvridning av konkurrensen behandlas på lämpligt sätt i den omstruktureringsplan som lagts fram av Slovenien. Planen överensstämmer med kraven i omstruktureringsmeddelandet kompletterat av bankmeddelandet från 2013.

(175) Kommissionen har därför fått lämpliga svar på sina tvivel angående omstruktureringsplanens förenlighet i det andra beslutet om undsättning och om inledande av förfarandet.

9. SLUTSATS

(176) Kommissionen drar slutsatsen att det första, det andra och det tredje kapitaltillskottet till NLB och överföringen av värdeminskade tillgångar till BAMC utgör omstruktureringsstöd till förmån för NLB.

(177) Kommissionen drar slutsatsen att omstruktureringsåtgärderna, det vill säga det första, det andra och det tredje kapitaltillskottet samt överföringen av värdeminskade tillgångar till BAMC, är lämpliga för att NLB ska kunna återställa sin långsiktiga lönsamhet, att bördefördelningen är tillräcklig och att åtgärderna är tillräckliga och proportionerliga för att utjämna de snedvridande marknadseffekterna av stödåtgärderna i fråga. Kommissionen anser därför att den inlämnade omstruktureringsplanen uppfyller kriterierna i omstruktureringsmeddelandet kompletterat av bankmeddelandet från 2013 och meddelandet om värdeminskade tillgångar som anpassas och kompletteras av bankmeddelandet från 2013. Omstruktureringsåtgärderna kan därför anses vara förenliga med den inre marknaden i enlighet med artikel 107.3 b i EUF-fördraget. Det första, det andra och det tredje kapitaltillskottet och överföringen av värdeminskade tillgångar till BAMC kan följaktligen godkännas i enlighet med omstruktureringsplanen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det omstruktureringsstöd som Republiken Slovenien har beviljat NLB, som består av ett första kapitaltillskott på 250 miljoner euro, ett andra kapitaltillskott på 382,9 miljoner euro och ett tredje kapitaltillskott på 1 558 miljoner euro samt en överföring av värdeminskade tillgångar till BAMC med ett stödinslag på 130 miljoner euro, utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

Omstruktureringsstödet är förenligt med den inre marknaden enligt omstruktureringsplanen och de åtaganden som anges i bilagan.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Republiken Slovenien.

Utfärdat i Bryssel den 18 december 2013. På kommissionens vägnar Joaquín ALMUNIA Vice ordförande

(1) Kommissionens beslut i ärende nr SA.34937 (2012/C) (f.d. 2012/N) Det andra kapitaltillskottet till NLB och SA.33229 (2012/C) (f.d. 2011/N) Omstrukturering av NLB – Slovenien (EUT C 361, 22.11.2012, s. 18).

(2) Kommissionens beslut i ärende SA.32261 (11/N) Räddningsåtgärd i form av kapitaltillskott till förmån för NLB (EUT C 189, 29.6.2011, s. 2).

(3) Se fotnot 1.

(4) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (EUT L 176, 27.6.2013, s. 1).

(5) Kapitalunderskottet omfattar kapitaleffekten av överföringen av tillgångar till statens företag för förvaltning av banktillgångar (nedan kallat BAMC).

(6) En detaljerad beskrivning finns i skälen 16–22 i det första undsättningsbeslutet.

(7) En detaljerad beskrivning finns i skälen 23–31 i det andra undsättningsbeslutet.

(8) Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013 om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv 2002/87/EG och om upphävande av direktiv 2006/48/EG och 2006/49/EG (EUT L 176, 27.6.2013, s. 338).

(9) Meddelande från kommissionen om tillämpning, från och med den 1 augusti 2013, av reglerna om statligt stöd på stödåtgärder till förmån för banker i samband med finanskrisen (bankmeddelandet) (EUT C 216, 30.7.2013, s. 1).

(10) Konfidentiella uppgifter.

(11) Till exempel genom användning av ett teoretiskt pris utan teckningsrätter (nedan kallat TERP).

(12) I de finansiella prognoser för NLB som ingår i omstruktureringsplanen beaktas inte effekterna av denna kapitalåterbetalningsmekanism.

(13) Meddelande från kommissionen om behandlingen av värdeminskade tillgångar inom gemenskapens banksektor (EUT C 72, 26.3.2009, s. 1).

(14) Se skälen 91–104 i det andra beslutet om kapitaltillskott och om inledande av förfarandet av den 2 juli 2012.

(15) Se skäl 97 i det andra beslutet om kapitaltillskott och om inledande av förfarandet av den 2 juli 2012.

(16) Kommissionens meddelande av den 23 juli 2009 om återställandet av lönsamheten och bedömningen av omstruktureringsåtgärder inom finanssektorn under den rådande krisen enligt reglerna om statligt stöd (EUT C 195, 19.8.2009, s. 9).

(17) Se skälen 34–41 i det första undsättningsbeslutet och skälen 61–66 i det andra beslutet om undsättning och om inledande av förfarandet.

(18) Meddelande om tillämpning av reglerna om statligt stöd på åtgärder till förmån för finansinstitut med anledning av den globala finanskrisen (bankmeddelandet från 2008) (EUT C 270, 25.10.2008, s. 8), meddelande om rekapitalisering av finansinstitut under den rådande finanskrisen: begränsning av stödet till ett minimum och garantier mot otillbörlig snedvridning av konkurrensen (rekapitaliseringsmeddelandet) (EUT C 10, 15.1.2009, s. 2), meddelandet om värdeminskade tillgångar, omstruktureringsmeddelandet, meddelandet från kommissionen om tillämpning, från och med den 1 januari 2011, av reglerna om statligt stöd på stödåtgärder till förmån för banker med anledning av finanskrisen (”förlängningsmeddelandet från 2010”) (EUT C 329, 7.12.2010, s. 7) och meddelandet från kommissionen om tillämpning, från och med den 1 januari 2012, av reglerna om statligt stöd på stödåtgärder till förmån för banker i samband med finanskrisen (”förlängningsmeddelandet från 2011”) (EUT C 356, 6.12.2011, s. 7).

(19) Se t.ex. räddning i form av kapitaltillskott till förmån för NLB, SA.32261 (11/N), det andra kapitaltillskottet till NLB och omstrukturering av NLB, SA.34937 (2011/N) SA.33229 (2012/N) och rekapitalisering av NKBM SA.35709 (EUT C 162, 7.6.2013, s. 5).

(20) Enligt definitionen i artikel 26 i förordning (EU) nr 575/2013.

(21) Se skälen 50–63 i det första undsättningsbeslutet och skälen 73–88 i det andra beslutet om undsättning och om inledande av förfarandet.

(22) Andra beslut innehåller liknande åtaganden, se skäl 218 i kommissionens beslut i ärendet omstrukturering av Royal Bank of Scotland och deltagande i ett system för skydd av tillgångar C(2009)10112 slutlig (EUT C 119, 7.5.2010, s. 1) och skäl 165 i kommissionens beslut i ärendet om omstrukturering av Lloyds Banking Group C(2009)9087 slutlig (EUT C 46, 24.2.2010, s. 2).

(23) Riskvägda tillångar per december 2012.