RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 119/97 av den 20 januari 1997 om införande av slutgiltiga antidumpningstullar på import av vissa ringpärmsmekanismer med ursprung i Malaysia och Folkrepubliken Kina och om slutgiltigt uttag av de preliminära tullarna

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1), särskilt artiklarna 9 och 23 i denna,

med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

med beaktande av följande:

I. PRELIMINÄRA ÅTGÄRDER

(1) Genom kommissionens förordning (EG) nr 1465/96 (2) (nedan kallad "förordningen om preliminär tull") infördes preliminära antidumpningstullar på import till gemenskapen av vissa ringpärmsmekanismer som omfattas av KN-nummer ur 8305 10 00 och som har sitt ursprung i Malaysia eller Folkrepubliken Kina.

II. EFTERFÖLJANDE FÖRFARANDE

(2) Efter införande av de preliminära antidumpningsåtgärderna har några berörda parter lämnat skriftliga synpunkter.

(3) De parter som begärt det har beviljats möjlighet att bli hörda av kommissionen.

(4) Kommissionen har fortsatt att inhämta och kontrollera alla uppgifter som ansetts nödvändiga för att fastställa sina slutgiltiga avgöranden.

(5) Parterna har informerats om de viktigaste omständigheter och överväganden som ligger till grund för avsikten att rekommendera införande av slutgiltiga antidumpningstullar och slutgiltigt uttag av de belopp för vilka säkerhet ställts genom preliminära tullar. Parterna medgavs också en tid inom vilken de kunde lämna synpunkter efter mottagandet av denna information.

(6) De berörda parternas muntliga och skriftliga kommentarer övervägdes och beaktades i de fall det ansågs lämpligt i kommissionens slutgiltiga avgöranden.

III. PRODUKT SOM ÄR FÖREMÅL FÖR UTREDNING OCH LIKADAN PRODUKT

(7) För de preliminära avgörandena ansåg kommissionen att ringpärmsmekanismer som tillverkades och såldes i gemenskapen, ringpärmsmekanismer som tillverkades och såldes i Malaysia och sådana som exporterades till gemenskapen från Malaysia och Folkrepubliken Kina var att betrakta som "likadana produkter" enligt artikel 1.4 i förordning (EG) nr 384/96 (nedan kallad "grundantidumpningsförordningen"), eftersom dessa mekanismer antingen är identiska eller har egenskaper som i hög grad liknar varandra.

(8) En importör, som också tillverkar produkter som befinner sig i ett senare led i förädlingskedjan (dvs. producent av ringpärmar och annat kontorsmateriel), framförde på nytt de argument som han gjort tidigare, nämligen att mekanismer med 17 och 23 ringar inte är likadana produkter i förhållande till de standardmässiga produkterna med två till fyra ringar och således bör uteslutas från detta förfarandes räckvidd.

(9) Till stöd för sitt påstående hävdade importören att endast mekanismer med två till fyra ringar nämndes i klagomålet, vilket innebar att mekanismerna med 17 eller 23 ringar inte tagits med i förteckningen över påstått dumpade produkter.

Även om det är riktigt att man i de beräkningar som anges i klagomålet som primafaciebevis för dumpning och därav vållad skada endast använde modeller med två till fyra ringar som exempel, bör det också erinras om att i den produktbeskrivning som finns med i klagomålet upptas alla ringmekanismer som har minst två ringar. I detta sammanhang bör det noteras att ringpärmsmekanismer med exempelvis 6, 13 eller 16 ringar säljs på gemenskapens marknad.

(10) Det har framförts att förutom antalet ringar har mekanismerna med 17 eller 23 ringar särskiljande fysiska egenskaper, särskilt en längre och bredare bottenplatta, vilket gör att de är slitstarkare än andra mekanismer, och följaktligen betydligt annorlunda.

Följden av en undersökning av denna fråga ledde till slutsatsen att eventuella variationer kunde anses jämförbara med dem som redan finns bland de olika modellerna med två eller fyra ringar. Följaktligen anses det inte finnas någon annan avgörande fysisk skillnad än antalet ringar mellan de ringmekanismer som har 17 till 23 ringar, å ena sidan, och övriga ringmekanismer, å den andra sidan.

(11) Vidare har det hävdats att metoderna och kostnaderna för att tillverka mekanismer med 17 eller 23 ringar på ett avgörande sätt skiljer sig åt från dem som gäller för andra ringmekanismer.

Det bör noteras att de metoder och maskiner som krävs för att tillverka ringarna, sätta fast dem vid plattorna och montera plattorna i mekanismens omslag i grunden är likadana för alla slag av ringpärmsmekanismer. Den högre andelen råmaterial och de ringmonteringsoperationer som måste upprepas i fallet med mekanismer med 17 och 23 ringar medför skillnad i tillverkningskostnaderna. Denna skillnad, även om den är stor, är dock inte oproportionerlig mot de skillnader som kunnat konstateras mellan små och stora slag av mekanismer med färre antal ringar. De särskilda tillverkningsmetoderna, om det nu finns några, och de därmed sammanhängande kostnaderna för mekanismer med 17 eller 23 ringar är följaktligen inte sådana att dessa mekanismer ändrar deras likhet med andra mekanismer. Under alla omständigheter gäller att alla sådana skillnader i de tillverkningsmetoder som må ha använts i enlighet med sedvanlig praxis hos gemenskapens institutioner är irrelevanta för analysen av likadan produkt.

(12) Det har också framförts att mekanismer med 17 eller 23 ringar var tillräckligt dyra för att de bara av den anledningen borde anses tillhöra ett separat marknadssegment.

Även om en betydande prisskillnad mellan mekanismer med 17 eller 23 ringar och liknande mekanismer med färre antal ringar kunde konstateras, anses det att med tanke på likheten vad gäller användning och kunder ersättningseffekter skulle kunna uppstå om produkterna skulle undergå avgörande prisutvecklingsskillnader. Således bör den slutsatsen dras att marknadssegmentet för mekanismer med 17 eller 23 ringar inte har tillräckligt särskiljande egenskaper för att helt och hållet uteslutas från undersökningens räckvidd.

(13) Det hävdades att skillnader också fanns vid användning av pärmar med olika mekanismer. Pärmar med "standardmekanismer" skulle vara i huvudsak avsedda för papper där kunden själv slår hål, medan pärmar med 17 och 23 ringar skulle användas för redan hålslaget papper på grund av såväl priset på det speciella hålslaget som det ringa antal papperssidor som kan hålslås samtidigt.

Det bör dock erinras om att i vissa slag av pärmar såsom kalendrar eller kataloger, där ringmekanismer med två till sex ringar används och vilka omfattas av detta förfarande, används också redan hålslaget papper som införs i slutprodukten, eller hålslagna kompletterande sidor, och att hålslag för några av dessa inte nödvändigtvis finns tillgängliga för kunden. Dessutom finns hålslaget papper för mekanismer med två till fyra ringar tillgängliga på marknaden och säljs i avsevärda kvantiteter i gemenskapen, särskilt för användning i skolor (som också utgör huvudmarknaden för mekanismerna med 17 eller 23 ringar). Slutsatsen kan därför dras att mekanismer med 17 eller 23 ringar har en användning som liknar den som gäller för andra slag av mekanismer.

(14) Det anfördes också att spakmekanismer, vilka omfattas av samma KN-nummer som ringpärmsmekanismer och är uteslutna från detta förfarandes räckvidd, i högre grad liknar mekanismer med två ringar än mekanismerna med 17 och 23 ringar.

De fysiska egenskaperna och marknaderna för spakmekanismer konstaterades vara så pass skiljaktiga från dem som gäller för ringmekanismer för att motivera att utesluta dessa spakmekanismer från klagomålet och från förfarandets räckvidd.

(15) Följden av en undersökning av framförda argument bekräftar att ringpärmsmekanismer med 17 och 23 ringar har egenskaper som nära påminner om dem som andra ringpärmsmekanismer har och således utgör likadana produkter som andra ringpärmsmekanismer enligt artikel 1.4 i grundantidumpningsförordningen. Följaktligen avvisas ovannämnda begäran.

IV. DUMPNING

A. Tredje land med marknadsekonomi

(16) Då förfarandet inleddes hade en importör motsatt sig valet av Malaysia som jämförbar marknad för fastställande av normalvärde för Folkrepubliken Kina. Eftersom dennes argument inte var bestyrkta och något alternativt land inte hade föreslagits, informerade kommissionen denne berörde part den 22 november 1995 om att hans invändningar måste avvisas. I ett brev som nådde kommissionen den 27 november 1995 föreslog samme importör att för fastställande av normalvärde för Folkrepubliken Kina skulle användas tillverkningskostnaden för en italiensk producent, som inte ingick i gemenskapsindustrin.

Eftersom detta brev mottogs 20 dagar efter den frist som angivits i tillkännagivandet om inledande av ett förfarande, kunde förslaget inte beaktas. Efter att ha fått kännedom om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för införande av preliminära åtgärder, upprepade importören sina argument. Trots att begäran hade lämnats efter varje gällande frist för val av tredje land med marknadsekonomi, undersökte kommissionen huruvida en förändring av beräkningsmetoden skulle inverka på tullens nivå. I detta syfte och med tanke på att tillverkningskostnaden för en enstaka producent inte kunde anses vara representativ för andra gemenskapsproducenters situation, tolkade kommissionen begäran som ett yrkande om att använda gemenskapen som en jämförbar marknad för fastställande av normalvärde för exporten från Folkrepubliken Kina. Kommissionen jämförde sedan de genomsnittliga riktpriser som fastställts för gemenskapsindustrin (dess faktiska priser var lägre än tillverkningskostnaderna) med genomsnittliga kinesiska exportpriser. Denna beräkning av dumpning visade att dessa metoder inte skulle ha någon inverkan på den tullnivå som slutgiltigt föreslogs av kommissionen, eftersom båda metoderna innebar att den konstaterade dumpningsmarginalen klart överskred den slutgiltigt fastställda skadeelimineringsnivån.

Med tanke på ovan nämnda överväganden och med hänsyn till att enligt artikel 2.7 i grundantidumpningsförordningen i lämpliga fall ett marknadsekonomiland som är föremål för samma undersökning kan användas, har kommissionen dragit slutsatsen att valet av Malaysia för att fastställa normalvärde inte var oskäligt och att det inte fanns några skäl för att ändra detta val av jämförbart land.

B. Malaysia

1. Normalvärde

(17) En importör hävdade att den inhemska försäljningen i Malaysia, som utgjorde 5,8 % av den kvantitet som exporterades till gemenskapen inte var tillräckligt representativ för fastställande av normalvärde. Kommissionen tillämpade i detta avseende artikel 2.2 i grundantidumpningsförordningen, enligt vilken en inhemsk försäljningsvolym på 5 % anses vara tillräcklig för att den inhemska marknaden skall kunna anses vara representativ.

(18) Samme importör framförde också att det endast finns begränsad konkurrens på Malaysias marknad och att således inhemska priser är högre än de skulle vara enligt normala konkurrensförhållanden. Kommissionen hade redan undersökt denna fråga vid valet av Malaysia som lämpligt jämförbart land och behandlade detta argument i punkt 10 i förordningen om preliminär tull. Eftersom inga nya argument eller bevis lades fram bekräftade kommissionen att en viss grad av konkurrens på Malaysias marknad bevisligen råder, eftersom där finns ringpärmsmekanismer från Folkrepubliken Kina. Därför kunde slutsatsen dras att Malaysia är ett rimligt val för fastställande av normalvärde för Folkrepubliken Kina.

2. Dumpningsmarginal

(19) Det har inte lämnats några andra argument som skulle kunna leda till ändring av fastställandet av dumpning. Kommissionen anser att metoderna för att beräkna dumpning och de preliminära avgöranden som anges i punkterna 18 till 26 i förordningen om preliminär tull bör bekräftas. Följaktligen fastställs det slutgiltigt att dumpningsmarginalen för Malaysia är 42,8 %.

C. Folkrepubliken Kina

1. Normalvärde

(20) Två kinesiska exportörer begärde att normalvärdet skulle justeras på grund av skillnader i kostnadsstrukturen till följd av låga arbetskraftskostnader i Folkrepubliken Kina samt på grund av skillnader i produktionsteknik.

Vad gäller arbetskraftskostnader noterar kommissionen att skälet för att använda ett tredje land med marknadsekonomi är avsaknaden av tillförlitlig kostnads- och prisinformation i det berörda landet som inte har marknadsekonomi. Följaktligen är det ogrundat att påstå att vissa kostnader är lägre i icke-marknadsekonomilandet än i det jämförbara landet och att justeringar av normalvärdet borde göras vid tillämpning av detta normalvärde på icke-marknadsekonomilandet.

Vad gäller olika produktionsteknik anser kommissionen att den produktionsmetod som används för att tillverka en särskild produkt är irrelevant så länge produktens fysiska egenskaper och användning är likartade. I detta fall har de påstådda skillnaderna inte medfört några betydande skillnader i den berörda produktens grundläggande fysiska egenskaper. I enlighet med artikel 2.10 a i grundantidumpningsförordningen måste således begäran avvisas.

(21) Två berörda parter har framfört att de inte kunde ge synpunkter på kommissionens beräkning av normalvärde på grund av att de absoluta talen avseende beräkning av normalvärde för det jämförbara landet av konfidentialitetsskäl inte lämnades ut till de kinesiska exportörerna. I sitt brev till dessa parter hade kommissionen tagit med alla beräkningar som var relevanta för dessa bolag och i detalj beskrivit den metod som kommissionen använt för att fastställa normalvärde, med vederbörligt beaktande av skyddet av konfidentiella uppgifter enligt artikel 20.4 i grundantidumpningsförordningen. Att röja de absoluta talen skulle strida mot en berörd parts lagliga rätt till konfidentiell behandling och var inte nödvändig för att förstå beräkningen. Således kunde argumentet inte godtas.

2. Exportpris

(22) En exportör hävdade att överdrivet stora belopp hade dragits av från exportpriset avseende uppskjutna rabatter som konstaterats på plats hos den närstående importören.

Kommissionen noterar att detta bolag i sitt svar i kommissionens frågeformulär inte hade informerat om sådana rabatter, vilka konstaterades när kommissionens tjänstemän gjorde en kontroll på platsen. Därför var kommissionen tvungen att fastställa storleken på avdragen på grundval av de uppgifter som inhämtats där. Vidare avser exportörens begäran ett uppskattat värde för sådana rabatter, medan de belopp som kommissionen faktiskt drog av var de som kontrollerades i undersökningen.

(23) En exportör anförde att kommissionen hade dragit av en för stor vinstmarginal i jämförelse med den faktiska nettovinst som gjordes av dennes närstående importör.

På grund av det samarbetsavtal som finns mellan de två bolagen har kommissionen inte kunnat beakta den vinstmarginal som den närstående importören anger i redovisningen för beräkning av ett tillförlitligt exportpris. I linje med kommissionens praxis ansågs det vara rimligt att använda faktiska uppgifter från oberoende bolag som importerar den berörda produkten till gemenskapen. För att fastställa den normala vinstmarginalen för dessa företag togs det enbart hänsyn till den berörda produkten. Således inkluderar vinstmarginalen på 7,8 % inte några vinstmarginaler från annat kontorsmateriel än ringpärmsmekanismer. Vinstmarginal fastställdes på grundval av de oberoende importörernas uppgifter, vilka har kontrollerats på plats hos dessa, med beaktande av deras olika försäljningsvolymer.

3. Jämförelse

(24) Två berörda parter gjorde förfrågningar om och ifrågasatte delvis den justering för handelsled som kommissionen beaktade i syfte att jämföra Malaysias normalvärde och kinesiska exportpriser. En part hävdade att denna justering borde ha varit större.

Kommissionen konstaterar att ingen av de berörda exportörerna någonsin begärde någon sådan justering under de olika skedena i undersökningen och att kommissionen på eget initiativ och för en rättvis jämförelse ansåg, att det var lämpligt att bevilja en sådan justering i detta fall. I avsaknad av uttryckliga bevis från någon av de berörda exportörerna ansåg kommissionen det vara lämpligt att basera sin beräkning på sin praxis i liknande situationer för att fastställa ett rimligt belopp på sådan justering.

4. Individuell behandling

(25) World Wide Stationery, nedan "WWS", som på ett mycket tidigt stadium hade ansökt om individuell behandling, upprepade sin begäran efter införandet av preliminära åtgärder.

Efter ytterligare bedömning av omständigheterna drog kommissionen slutsatsen, efter kontroll i Hongkong, att individuell behandling kunde beviljas detta bolag med hänsyn till själva innehållet och genomförandeåtgärderna i produktionsavtalet mellan WWS och företrädarna för de lokala myndigheterna i Folkrepubliken Kina. Enligt detta avtal framstod det som om det Hongkongbaserade bolaget styrde tillverkningen i Folkrepubliken Kina, eftersom det till de lokala kinesiska myndigheterna endast betalade en bearbetningsavgift per ton exporterade produkter. De maskiner som användes i tillverkningen i Folkrepubliken Kina ägdes av WWS och bokfördes som tillgångar i dess redovisning. WWS tycktes också kontrollera försörjningen såväl med råmaterial som all försäljning av den berörda produkten. Under dessa omständigheter ansågs det lämpligt att fastställa en individuell dumpningsmarginal och en individuell antidumpningstull för WWS.

(26) De närstående bolagen Champion Stationery Manufacturing Co. Ltd och Sun Kwong Metal Manufacturer Co. Ltd, som kommissionen betraktade som ett enda bolag av de skäl som anges i punkt 5 b i förordningen om preliminär tull upprepade inte sin begäran om individuell behandling och framlade inte några ytterligare argument i detta avseende efter införandet av preliminära åtgärder. Följaktligen bekräftar kommissionen sina preliminära avgörande enligt punkterna 37 till 39 i förordningen om preliminär tull, enligt vilka begäran om individuell behandling hade avvisats.

(27) I sitt svar på det slutgiltiga avgörandet kritiserade Bensons för Wha Hing Stationery, nedan kallat "WHS", Hong Kongs räkning att endast WWS skulle dra fördel av individuell behandling. Det hävdade att WHS också skulle ha uppfyllt kommissionens villkor för individuell behandling och således borde vara lämpligt för sådan behandling. Kommissionen noterar dock att WHS inte begärde individuell behandling inom fastställda frister och reste frågan om individuell behandling först vid ett mycket sent skede i undersökningen. Kommissionen kunde följaktligen inte kontrollera huruvida WHS uppfyllde de tillämpliga väsentliga villkoren med hänsyn till de sedvanliga fristerna i detta förfarande. Således kunde kommissionen inte föreslå individuell behandling för WHS.

5. Dumpningsmarginal

(28) Kommissionen anser att de metoder som beskrivs för beräkning av dumpning och de preliminära avgöranden som beskrivs i punkterna 27 till 36 i förordningen om preliminär tull bör bekräftas.

WWS individuella dumpningsmarginaler uppgår till 96,6 %. Den slutgiltiga dumpningsmarginalen för övriga exportörer i Folkrepubliken Kina som helhet uppgår till 129,22 %.

V. GEMENSKAPSINDUSTRIN

(29) Vad gäller gemenskapsindustrin har behandlingen av en EG-producents import från Ungern, inklusive frågan om regler om ursprung som inte medför förmånsbehandling, ifrågasatts av ett flertal exportörer och en importör, utan dock att deras påståenden i detta avseende har styrkts.

Som det förklaras i punkt 43 i förordningen om preliminär tull godtar kommissionen det faktum att en majoritet av produkterna i fråga klart har sitt ursprung i Ungern. Detta gäller exempelvis när alla använda delar kommer från Ungern och/eller betydande bearbetning äger rum där. Dessa produkter hade således uteslutits från gemenskapens produktion och spelade därför inte någon roll för definitionen av gemenskapsindustrin. Försäljning av dessa produkter (som faktiskt tillverkats i Ungern) har verkligen inte inbegripits i gemenskapsindustrins försäljning vid bedömningen av den skada som denna industri vållats.

Omvänt gäller att produkter som enbart monteras i Ungern av delar från Österrike betraktades som del av gemenskapens produktion, eftersom den montering som produkterna hade genomgått i Ungern inte gav de färdiga produkterna ungerskt ursprung. Detta avgörande grundades på tillämpliga regler om ursprung som inte medför förmånsbehandling, med tanke på att det är gemenskapernas institutioners praxis att i princip grunda sina slutsatser i antidumpningsundersökningar på dessa regler. Tillämpning av de regler om ursprung som medför förmånsbehandling som anges i artikel 1 i protokoll 4 till associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Ungern skulle varken vara lämplig eller berättigad i ett antidumpningsförfarande.

(30) Slutsatsen blir att det avgörande bekräftas som anges i förordningen om preliminär tull och som går ut på att de två klagande gemenskapsproducenterna utgör gemenskapsindustrin enligt artikel 4.1 i grundantidumpningsförordningen.

VI. SKADA

A. Inledande anmärkning

(31) Vad gäller de metoder som använts för att fastställa skada och som beskrivs i punkt 46 i förordningen om preliminär tull, bör det erinras om att kommissionen analyserade uppgifter avseende tiden 1992 till september 1995, och att den geografiska räckvidden för undersökningen under denna tid var gemenskapen i dess sammansättning då förfarandet inleddes, dvs. inklusive alla femton medlemsstater.

(32) Ett flertal exportörer upprepade argumentet, vilket kommissionen redan hade behandlat i punkt 46 i förordningen om preliminär tull, att för fastställande av skada kan uppgifter som avser Österrikes industri bara beaktas i den mån de avser tiden efter den 1 januari 1995, när Österrike blev medlem av Europeiska unionen. En exportör anförde att de kombinerade bestämmelserna i artiklarna 3.4 och 4 i avtalet om tillämpning av artikel VI i GATT 1994 skulle utesluta icke-medlemsländer från definitionen av inhemsk industri och ett flertal exportörer anförde att varken artikel VI i GATT 1994 eller EES-avtalet skulle rättfärdiga kommissionens beslut att fastställa skada delvis på grundval av uppgifter från Österrike, vilka avser tiden mellan januari 1992 och december 1994.

Vid behandling av detta argument bör det noteras att avtalet om tillämpning av artikel VI i GATT 1994 föreskriver att införande av åtgärder på ett givet territorium måste grundas på en formell undersökning av vilka effekter den påstådda dumpningen har på samma territorium. Således har undersökningen i detta fall omfattat alla femton medlemsstater. Detta gjordes möjligt särskilt på grund av att den marknad som undersökts var integrerad redan före gemenskapens utvidgning.

Följaktligen bekräftas att den österrikiske producenten med rätta har betraktats som en del av gemenskapsindustrin (som den definieras enligt artikel 4.1 i grundantidumpningsförordningen) och har haft rätt att agera som klagande. Av detta skäl bekräftas det att för att bedöma vilken skada som vållats måste utvecklingen granskas för gemenskapsindustrin under flera år så som den definierades då detta förfarande inleddes.

B. Gemenskapens förbrukning

(33) På grundval av prognoser för den årliga förbrukningen per captia av pärmar har en importör att förbrukningen av ringpärmsmekanismer på gemenskapens marknad uppgick till 400 miljoner enheter och inte 283 miljoner enheter, som uppges i förordningen om preliminär tull.

Det bör erinras om att kommissionen grundade sina preliminära avgöranden på den information som erhållits från exportörer, importörer och gemenskapsproducenter. På grund av den höga samarbetsnivån i detta fall har uppgifter från alla större bolag på marknaden analyserats och ingen part har kunnat ange någon producent/importör som skulle ha förbisetts under undersökningstiden och vars försäljning skulle kunna förklara skillnaden mellan kommissionens bedömning och hävdad annorlunda storlek på marknaden. Således anses det att de uppgifter som erhållits från bolagen i detta fall utgör en mera tillförlitlig grund för beräkning av gemenskapens förbrukning än bara en uppskattning grundad på förbrukning per capita. Följaktligen bekräftas de avgöranden som anges i punkt 47 i förordningen om preliminär tull.

C. Faktorer och överväganden som avser den dumpade importen

(34) En exportör föreslog att det borde tas hänsyn till kvalitetsskillnad i syfte att säkerställa en rättvis jämförelse mellan hans exportförsäljning av den likadana produkten i gemenskapen och försäljning av gemenskapsindustrin. Exportören anförde att han tillverkar ringpärmsmekanismer med en smalare bottenplatta, som skulle vara 12 till 17,5 % billigare än de mekanismer med bredare bottenplatta som säljs av klagandena. Den berörda exportören begärde att det borde tas hänsyn till detta genom justeringar vid beräkningen av graden av prisunderskridande.

Efter att ha undersökt exportörens påstående har kommissionen kontrollerat att endast modeller med samma bredd (inom 1 mm:s avvikelse) jämfördes och fann att ingen enhetlig prisskillnad under några omständigheter kunde fastställas mellan mekanismer med olika bredd. Av dessa skäl bekräftas de avgöranden som beskrivs i punkterna 52 till 54 och de metoder som beskrivs i punkt 84 i förordningen om preliminär tull.

D. Gemenskapsindustrins situation

(35) En exportör anförde att gemenskapsindustrins negativa utvecklingstendenser vad gäller produktion, försäljning och sysselsättning vållades av att en tidigare brittisk tillverkare i ökande omfattning hade omlokaliserat sin tillverkning till Fjärran Östern.

Det bör noteras, att eftersom tillverkaren i fråga upphörde med sin tillverkning i gemenskapen under 1991, har han inte inbegripits i definitionen av gemenskapsindustrin i detta förfarande, och de skadeindikatorer som fastställts i detta fall grundar sig inte på uppgifter om honom. Följaktligen avvisades detta argument.

(36) Det har inte framförts några ytterligare bestyrkta argument rörande de avgöranden som anges i punkterna 55 till 62 i förordningen om preliminär tull.

E. Slutsats om skada

(37) Mot bakgrund av det ovan nämnda och i avsaknad av andra argument bekräftas att gemenskapsindustrin har vållats väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3 i grundantidumpningsförordningen.

VII. ORSAKSSAMBAND

(38) En exportör anförde att den skada som vållats gemenskapsindustrin berodde på industrins omstrukturering.

Som det förklaras i förordningen om preliminär tull, i synnerhet i punkterna 61 och 65, visar den faktiska situationen snarare att gemenskapsindustrin har hindrats från att dra fördel av sin omstrukturering eftersom den, ställd inför den dumpade importen, varken har kunnat nå positiva ekonomiska resultat eller erhålla stabila marknadsandelar. Följaktligen anses att skadan inte har vållats av gemenskapsindustrins omstrukturering och således avvisades detta argument.

(39) Samme exportör upprepade sitt argument att den skada som vållats gemenskapsindustrin hade orsakats av den partiella överföringen till Ungern av en av gemenskapsproducenten bedriven verksamhet.

Eftersom några nya bevis som styrker detta påstående inte har framlagts, bekräftas de avgöranden som anges i punkt 71 i förordningen om preliminär tull.

(40) Påståendet att skadan är en följd av tidigare konkurrenshindrande förfaranden, vilka skulle ha bedrivits före förordningen om preliminär tull, har framförts på nytt av ett antal parter.

De parter som gjorde dessa påståenden tillhandahöll inte några bevis i detta hänseende och det bör erinras om att det inte har lämnats något klagomål hos någon konkurrensmyndighet i gemenskapen. Av detta skäl kunde ett sådant påstående inte beaktas.

(41) Eftersom inga nya argument mottogs i samband med de avgöranden som anges i punkterna 67 till 74 i förordningen om preliminär tull, bekräftas dessa avgöranden.

VIII. GEMENSKAPENS INTRESSE

A. Allmänt

(42) Det bör från punkterna 75 och följande i förordningen om preliminär tull erinras om att en bedömning av alla olika intressen, inklusive gemenskapsindustrins och användarnas intresse gjordes och att kommissionen preliminärt drog slutsatsen att det inte fanns några tvingande skäl till att inte vidta åtgärder mot importen i fråga. Senare ägde en ytterligare granskning av de frågor som bedömts vara relevanta för analysen av gemenskapens intresse rum.

B. Effekter för användare

1. Inledning

(43) Ett flertal berörda parter upprepade de argument som beskrivs i punkterna 77 till 80 i förordningen om preliminär tull, enligt vilka antidumpningsåtgärder skulle inverka menligt på situationen för gemenskapens pärmtillverkare.

2. Insamling av information

(44) De slutsatser som beskrivs nedan grundas på uppgifter som erhållits av olika berörda användare, totalt 27 bolag, varvid kvantitativa uppgifter fanns eller var meningsfulla för 9 av dessa, vilka representerade 17 % av den årliga synliga konsumtionen i gemenskapen av ringpärmsmekanismer. I de fall där det var möjligt kontrollerades dessa uppgifters tillförlitlighet vid besök hos bolagen.

3. Industriell effekt för den industri som befinner sig i ett senare led i förädlingskedjan

(45) Vid fastställandet av storleken på den industri som befinner sig i ett senare led i förädlingskedjan och som skulle kunna påverkas av åtgärder mot ringpärmsmekanismer bör den del av kontorsmaterielföretagen som sysslar med andra kontorsprodukter än pärmar uteslutas. På grundval av den årliga produktionen i gemenskapen av pärmar och de produktivitetssatser som anges i inlämnade synpunkter anses det att antalet sysselsatta i gemenskapens pärmindustri är 6 000 personer.

(46) Vad gäller pärmindustrins struktur fastställdes det att det förekommer två kategorier av produkter, standardprodukter och enligt kundönskemål specialtillverkade produkter. På grundval av dessa två kategoriers produktivitetsnivå och marknadsandelar för berörda användare anses det att den pärmindustri som säljer enligt kundönskemål specialtillverkade produkter volymmässigt utgör en tredjedel av gemenskapens pärmindustri och 50 % av industrins totala omsättning.

(47) Några parter anförde att antidumpningsåtgärder mot ringpärmsmekanismer skulle innebära att importerade ringpärmsmekanismer skulle uteslutas från gemenskapens marknad, vilket skulle medföra att de två gemenskapsproducenterna blev de enda försörjningskällorna. Vidare har det anförts att på grund av den ene gemenskapstillverkarens storlek marknaden i en snar framtid kunde bli ett monopol. Det bör dock noteras att skillnaden i storlek mellan de två gemenskapsproducenterna är begränsad och inte sådan att det är sannolikt att den ena av dem kommer att försvinna. Några nya bevis avseende den första delen av detta argument mottogs inte. Följaktligen bekräftas de avgöranden som anges i punkt 78 i förordningen om preliminär tull.

4. Direkt ekonomisk effekt för den industri som befinner sig i ett senare led i förädlingskedjan

(48) För det första har det hävdats att för vissa särskilda pärmtyper står ringpärmsmekanismen för upp till 30 % av kostnaden för att tillverka en pärm.

I detta avseende konstaterades att mekanismen är en viktig del i den färdigtillverkade pärmen och att antalet ringar och storleken har stor betydelse för mekanismens andel av kostnaden för den färdiga pärmen. Med tanke på denna variation anses det att en meningsfull analys av ringpärmsmekanismers betydelse för kostnaderna inte kunde grundas på någon specifik pärmmodell, utan borde göras på global grund för varje bolag, med beaktande av den faktiska produktmixen i dess försäljning.

Således ansågs det att den totala kostnaden för ringpärmsmekanismen för ett givet bolag bör fastställas mot bakgrund av det totala värdet för dess pärmförsäljning. Detta ledde till ett vägt genomsnittligt relationstal om 10,8 % ("kostnadsrelation"), vilket var ganska enhetligt för de undersökta bolagen. Även om det fanns skillnader mellan de bolag som koncentrerade sig på att tillverka standardprodukter och de företag som riktade in sig på att tillverka enligt kundönskemål specialtillverkade pärmar, hade inget bolag i genomsnitt ett högre relationstal än 13 %.

(49) Vad gäller ringpärmsmekanismens priseffekt för standardprodukter hänvisar en inlaga, som mottagits efter det att det slutgiltiga avgörandet framlagts till ett relationstal på 14,4 %. Detta påstås härröra från det faktum att priset för en enligt kundönskemål specialtillverkad pärm är dubbelt så högt som det för en standardpärm och att kostnadsrelationen för dem således borde vara hälften av den som gäller för standardpärmen.

Detta synsätt bortser totalt från det faktum att dessa två pärmkategorier inte nödvändigtvis tillverkas med samma mekanism. Särskilda slag av mekanismer, som tillverkas i små serier, är dyra och används i enligt kundönskemål specialtillverkade pärmar. Detta medför att båda leden i kostnadsrelationen är olika och att även om kostnadsrelationen för standardpärmar är högre än den för enligt kundönskemål specialtillverkade pärmar, är den inte dubbelt så hög. Som det förklaras i punkt 48 kunde ingen högre kostnadsrelation än 13 % konstateras. Vidare är några bolag endast sysselsatta med att tillverka standardtyper.

(50) För det andra, delvis på grundval av ovannämnda påstående om kostnadsrelation, har det hävdats att införande av antidumpningsåtgärder skulle få en allvarlig negativ inverkan på pärmtillverkarnas ekonomiska situation.

Dessa påståenden om åtgärdernas förutsebara inverkan har studerats i detalj. Vad gäller ringpärmsmekanismers försäljningspriser är det sannolikt att gemenskapsindustrin med en marknadsandel om 35 % inte skulle kunna höja sina priser över en viss nivågräns (vilken kan uppskattas till under 10 %) utan att riskera att ytterligare förvärra den för närvarande negativa tendensen i dess marknadsandel. Vidare utgör importen från länder som inte berörs av detta förfarande 9 % av marknaden för ringpärmsmekanismer och det förväntas att dessa tillverkare inte kommer att vilja eller kunna framtvinga prisökningar. Vad gäller importen från Malaysia bör det erinras om att den skadeelimineringsnivå som förutses för detta land är avsevärt lägre än den som gäller för Folkrepubliken Kina. Eftersom marknadsandelen för mekanismer med kinesiskt ursprung är 45 % fastställdes det att, även om dessa mekanismer skulle undergå prisökning med 20 % i återförsäljarledet och de mekanismer med ursprung i andra länder än Folkrepubliken Kina skulle omfattas av sådana prisökningar som antas i denna punkt, skulle den genomsnittliga prisökningen på marknaden som helhet uppskattningsvis uppgå till 12 %.

Mot bakgrund av den genomsnittliga kostnadsrelation som fastställs i punkt 48 anses det således att den sannolika totala effekten på pärmindustrins omsättning efter införandet av åtgärder kommer att uppgå till 12 % av 10,8 %, dvs. 1,3 %. Även i det osannolika fallet att den högsta antidumpningstull som föreslås fullt ut skulle avspeglas i återförsäljningspriset för ringpärmsmekanismer, dvs. 39,4 % på cif-nivå eller 29,9 % i ledet för återförsäljning av ringpärmsmekanismer, kan en effekt på högst 3,2 % på pärmtillverkarnas försäljningspriser förutses.

(51) Det har också hävdats att de ökade kostnaderna för pärmar inte kunde avspeglas i prisökningar för slutprodukten på grund av utbudsöverskottet av pärmar på marknaden, förändringar i distributionen av pärmar och fruktan att efterfrågan minskar.

Mot bakgrund av att det faktum att den genomsnittliga prisökning på pärmar som skulle äga rum i detaljistledet eller vad gäller försäljning till företag skulle underskrida 1 % (se punkt 50 där prisökningen för pärmar fritt fabrik uppskattas till 1,3 %), anses det att det inte är sannolikt att någon betydande minskning av efterfrågan kommer att orsakas och att en eventuell effekt på pärmkonsumenternas situation kommer att vara minimal. Dessutom bör det noteras att det inte tycks existera några ersättningsprodukter som skulle vara så konkurrenskraftiga att de skulle ersätta pärmar vid minsta prisökning på dem. Vissa bolag i pärmindustrin har till och med bekräftat att ingen förändring i konsumtionsmönstret kunde förutses under de kommande 5 till 10 åren.

Följaktligen dras slutsatsen att varken den relativt starka konkurrensen mellan pärmtillverkare eller uppkomsten av ersättningsprodukter inom Europeiska gemenskapen sannolikt kommer att hindra pärmtillverkarna från att höja sina priser enligt sina kostnader, särskilt med tanke på den begränsade ökning som krävs för att avspegla verkan av antidumpningstullar till den nivå som föreslås.

5. Konkurrens från tredje land

(52) Ett flertal berörda parter upprepade sina argument, beskrivna i punkt 79 i förordningen om preliminär tull, om att antidumpningsåtgärder skulle inverka på gemenskapens pärmtillverkares konkurrensposition gentemot pärmtillverkare i tredje land. Dessa exportörer kunde dra nytta av de lägre kostnaderna för mekanismer och den globala inköpspolitiken hos vissa stora standardpärmdistributörer, vilkas inflytande på marknaden håller på att öka. Det hävdades att detta skulle kunna leda till att den gemenskapsindustri som befinner sig i ett senare led i förädlingskedjan förlorar marknadsandelar och därmed kommer att frestas att omlokalisera sin produktion till grannländer. Vid behandlingen av detta påstående bör det erinras om att pärmmarknaden kan delas upp i två segment, nämligen i segmentet för enligt kundönskemål specialtillverkade pärmar och i segmentet för standardtillverkade pärmar.

a) Specialtillverkade produkter

(53) Det bör återigen betonas att, för den del av marknaden där försäljningen sker mellan företag, det är grundläggande att tillverkare finns nära kunderna och har flexibilitet i produktionen så att de kan möta kundernas krav och ge service. Vidare kan för detta slag av produkt effekten av ringpärmsmekanismen på det slutliga priset vara lägre än det beräknade genomsnitt som fastställs i punkt 48. Det bör således framhävas att frågan om konkurrenskraft i detta marknadssegment i huvudsak är beroende av förekomsten av importerade standardprodukter som senare specialanpassas. I detta sammanhang förekommer det import av färdiga presentationsprodukter av polypropen från Fjärran Östern, inbegripet de minsta pärmmodellerna. Vad gäller den utbytbarhet som kunde finnas mellan dessa produkter och enligt kundönskemål specialtillverkade pärmar, bör det dock poängteras att en enligt kundönskemål specialtillverkad pärm inte endast är en standardpärm med tryckt logotyp. Enligt kundönskemål specialtillverkade pärmar är verkligen gjorda av en rad olika råmaterial och med hjälp av olika tillverkningsmetoder, som används för att producera ett litet antal helt individualiserade produkter. Av PR-skäl skulle en övergång från denna särskilda enligt kundönskemål specialtillverkade produkt till en standardpärm som blott försetts med en logotyp kräva en så pass stor prisskillnad att en sådan utveckling sannolikt inte kommer att orsakas av effekten av antidumpningsåtgärder.

b) Standardtillverkade produkter

(54) Vad angår gemenskapens tillverkare av standardpärmar har det påståtts att deras marknad styrdes av påverkan från pärmdistributörerna. Distributionen kännetecknas i ökande utsträckning av stora kedjor av stormarknader som för en inköpspolitik som går ut på att dra nytta av det lägsta världsmarknadspriset för jämförbara produkter och denna politik begränsas enbart av transportkostnaderna. I detta sammanhang fastställdes det att vägtransportkostnader för ett normalt avstånd inom en medlemsstat eller mellan ett angränsande icke-medlemsland och gemenskapen inte skulle underskrida 5 % av produktens värde. För ett längre avstånd mellan icke-medlemsländer och gemenskapen skulle transportkostnaderna kunna uppgå till 10 % av produktens värde, om sjötransport måste ske.

(55) Till följd av den högsta kostnadsrelation som avses i punkt 49 anses det att den förutsebara priseffekten för standardpärmindustrin skulle begränsas till högst 13 % (högsta kostnadsrelation för standardpärmar) multiplicerat med 12 % (genomsnittlig prisökning), motsvarande 1,6 %.

På grundval av detta bör analysen göra åtskillnad mellan konkurrens från Norge, länderna i Central- och Östeuropa (CEEC) och länderna i Fjärran Östern.

b.1 Konkurrens från Norge

(56) Det har hävdats att importen från Norge för närvarande skulle utgöra det största hotet mot gemenskapens pärmindustri, eftersom denna import redan var betydande och dessutom ökande.

Eftersom det inte har framförts något klagomål eller några dokumenterade bevis om orättvisa handelsmetoder, verkar det vara rimligt att anse att gemenskapens pärmindustri har fritt-fabrik-kostnader, som är identiska med eller liknar deras norska konkurrenters kostnader. Kommissionen anser att den kostnadsökning som gemenskapens pärmtillverkare skulle kunna drabbas av fortfarande skulle låta dem vara konkurrenskraftiga, eftersom transportkostnaderna för deras norska konkurrenters försäljning inom gemenskapen i detta fall skulle vara minst tre gånger högre (5 %) än denna förutsebara kostnadsökning (1,6 %).

b.2 Konkurrens från CEEC

(57) Det har påståtts att CEEC befinner sig i en så pass konkurrenskraftig situation att de skulle kunna bygga upp en pärmindustri som kan konkurrera på gemenskapens marknad.

I detta avseende bör det noteras att tills nu har pärmindustrins storlek i dessa länder förblivit liten och importstatistiken för kontorsprodukter visar låga siffror. Dock kan varken denna industris tillväxt eller dess komparativa fördelar uttryckta i lägre arbetskraftskostnader förnekas. De lägre tillverkningskostnader som kan erhållas i dessa länder jämfört med i gemenskapen uppväger transportkostnaderna till gemenskapens marknad.

Det bör dock beaktas att inrättande av en exportorienterad pärmindustri i grannländer skulle vara en följd av omlokalisering av gemenskapens tillverkning. Även om hänvisningar till affärsplaner för överflyttning av tillverkning till dessa länder har gjorts, bestod de uppgifter som kommissionen tog emot endast av en jämförelse av rådande arbetskrafts- och transportkostnader. På denna grund, och redan innan antidumpingsåtgärder mot ringpärmsmekanismer infördes, skulle dessa jämförelser tala för omedelbar omlokalisering av pärmindustrin. Detta visar att när en firma beslutar om att omlokalisera sin produktion överväger den också andra viktiga faktorer. I detta sammanhang måste kostnaden för att flytta själva produktionsanläggningarna och framför allt den osäkerhet som råder i snabbt expanderande länder vägas in.

Det anses att vid sådana beslut om att flytta produktionen till CEEC kan den eventuella effekten av en prisökning på ringpärmsmekanismer till följd av sin begränsade omfattning på i genomsnitt 1,6 % enbart spela en mindre roll, om någon alls. Följaktligen har några tvingande bevis inte mottagits som visar att införande av en tull på ringpärmsmekanismer skulle leda till att pärmindustrin omlokaliseras till CEEC och till avsevärd ökning av importen från dessa länder.

b.3 Konkurrens från Fjärran Östern

(58) En exportör lämnade uppgifter som visade att färdiga pärmar från Fjärran Östern kunde importeras till priser som underskrider tillverkningskostnaden i gemenskapen.

Importstatistik från Eurostat visar att kontorsprodukter av plast från dessa länder importeras i relativt liten, men stabil, omfattning. Följaktligen minimerar nästan alla pärmtillverkare i gemenskapen, såväl små som stora bolag, konkurrenseffekten av denna import.

Det anses därför att den konkurrenssituation mellan pärmtillverkare i Fjärran Östern och i gemenskapen som beskrivs ovan sannolikt inte kommer att påverkas av att det införs åtgärder mot gemenskapens import av ringpärmsmekanismer.

c) Slutsats om konkurrens från tredje land

(59) Slutsatsen blev att det inte kunde fastställas att införande av antidumpningsåtgärder mot ringpärmsmekanismer på ett avgörande sätt skulle inverka på gemenskapspärmtillverkarnas konkurrenssituation gentemot pärmtillverkare utanför gemenskapen. Denna slutsats gäller både för enligt kundönskemål specialtillverkade pärmar och för standardtillverkade pärmar.

C. Effekter för gemenskapsindustrin

(60) Vad gäller konsekvenserna för gemenskapsindustrin om det inte införs några antidumpingsåtgärder, fastställdes det i det preliminära skedet (punkt 76 i förordningen om preliminär tull) att detta skulle leda till ytterligare försämring av gemenskapsindustrins ekonomiska situation. De sedan 1992 återkommande förlusterna skulle fortsätta trots de omfattande omstruktureringsåtgärder som redan genomförts.

Det bör läggas till att den mycket dåliga situationen vad gäller eget kapital och nivån på kortfristiga skulder skulle bli ohållbar. Ur kommersiell synpunkt skulle varje minskning av produktsortimentet för gemenskapsindustrin, som svar på reducerade priser, inte vara någon lösning. Om gemenskapstillverkarna verkligen skulle frestas till detta skulle de förlora en av sina komparativa fördelar och på grund av en kundindustri med många olika behov inte vara i stånd att uppnå de höga produktions- och försäljningsvolymer som är nödvändiga i denna slags industri. Ur industriell synpunkt har investeringarna i automatisering varit både betydande och framgångsrika och medfört att industrin är mycket konkurrenskraftig på global nivå. Med tanke på den automatiseringsnivå och integration som uppnåtts, exempelvis att bolagen för vissa produktionsförfaranden, såsom metallbehandling endast har en enda maskin, skulle det inte vara hållbart att överge vissa produktgrupper och därmed försämra situationen för återstoden.

Av dessa skäl och till följd av den illojala konkurrensen från den dumpade importen skulle gemenskapens tillverkning inom en snar framtid inte längre ha några framtidsutsikter och därigenom upphöra helt och hållet.

D. Slutsats

(61) Mot bakgrund av det ovan nämnda bekräftas de slutsatser som kommissionen dragit i förordningen om preliminär tull rörande gemenskapens intresse. En undersökning av en mängd olika aspekter och de olika berörda intressena visar att det verkligen inte framkommit några tvingande skäl som skulle leda till slutsatsen att slutgiltiga åtgärder inte skulle ligga i gemenskapens intresse enligt artikel 21 i grundantidumpningsförordningen.

IX. ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

A. Allmänt

(62) Det bör erinras om att de detaljerade beräkningar som i det preliminära skedet gjordes för att fastställa skadeelimineringsnivån grundades på den målprisnivå som för varje kategori av gemenskapsindustrins mest säljande modeller (60 % volymmässigt) med samma specifika egenskaper beräknats på grundval av en vägd genomsnittlig tillverkningskostnad plus vinst. Denna prisnivå jämfördes sedan med återförsäljningspriset för importerade produkter, eller i tillämpliga fall med cif-importpriset justerat för kundnivå, för varje motsvarande kategori. För att få en rättvis jämförelse jämfördes bara kategorier med samma grundläggande egenskaper och det ansågs att för jämförbara kategorier borde tullen täcka skillnaden mellan den beräknade icke-skadevållande prisnivån och de faktiska försäljningspriserna för importen till gemenskapen. Den prisökning för varje kategori som sålunda fastställdes uttrycktes sedan i procent av priset fritt gemenskapens gräns för importerade varor av varje kategori. Sedan fastställdes en enda skadeelimineringsnivå för varje land som omfattas av förfarandet med hjälp av en beräkning av den vägda genomsnittliga skadeelimineringsnivån för varje kategori.

(63) I detta hänseende hävdade en importör att kommissionen genom att för jämförelsen mellan dumpningsmarginal och skadeelimineringsnivå använda ett tillvägagångssätt grundat på ett genomsnitt misslyckades med att undersöka de olika situationer som rådde på de olika marknadssegmenten. Han begärde att kommissionen för varje marknadssegment (t.ex. mekanismer med två ringar) skulle jämföra den konstaterade skadeelimineringsnivån med dumpningsmarginalen samt endast behålla den lägre marginalen för varje segment vid beräkningen av den slutliga genomsnittliga enskilda tullen för alla segment.

I detta sammanhang måste det noteras att den beräkningsmetod som användes i detta fall uppfyller villkoren i artikel 9.4 i grundantidumpningsförordningen och överensstämmer med tidigare praxis för beräkning av en tull som är lägre än dumpningsmarginalen i fall där en sådan tull är tillräcklig för att undanröja skadan för gemenskapsindustrin. Detta tillvägagångssätt berättigas av det faktum att denna antidumpningsundersökning omfattar försäljning av en likadan produkt inom vilken olika kategorier och modeller har konstaterats konkurrera med varandra.

(64) Under dessa omständigheter bekräftas de metoder för beräkning av skadeelimineringsnivå som beskrivs i punkterna 82 till 84 i förordningen om preliminär tull.

B. Tullens nivå och utformning

(65) På grundval av ovan nämnda slutsatser om dumpning, skada, orsakssamband och gemenskapens intresse utfördes en undersökning av vilken utformning och nivå antidumpningsåtgärderna skulle behöva ha för att undanröja den skadevållande dumpningens handelsstörande effekter och återställa rättvisa konkurrensförhållanden på gemenskapens marknad för ringpärmsmekanismer.

(66) Eftersom den prisnivå vid vilken importens skadevållande effekter skulle undanröjas var lägre än dumpningsmarginalen för de båda berörda exporterande länderna, tillämpades skadeelimineringsnivån för att fastställa åtgärdernas nivå.

(67) Att WWS beviljats individuell behandling befanns påverka de preliminära avgörandena. De metoder som beskrivs ovan har tillämpats för att beräkna den individuella skadeelimineringsnivån för detta bolag, vilken fastställdes till 32,5 %.

(68) Den reducerade skadeelimineringsnivån för WWS medförde en ökning från 35,4 % till 39,4 % i skadeelimineringsnivån för alla andra exportörer från Folkrepubliken Kina.

(69) På denna grund bör slutgiltiga antidumpningstullar i form av värdetullar införas enligt följande:

>Plats för tabell>

C. Tullens utformning för mekanismer med 17 och 23 ringar

(70) Det har dock framhållits att införande av en värdetull på mekanismer med 17 och 23 ringar till samma tullsats som den som gäller för andra mekanismer skulle vara oskäligt på grund av prisskillnaden mellan dessa två kategorier.

I detta sammanhang bör det noteras att importpriset för mekanismer med 17 eller 23 ringar är avsevärt högre än det genomsnittliga importpriset för alla mekanismer. Under dessa omständigheter och mot bakgrund av de begränsade användningsområdena för vissa av dessa mekanismer och den lätthet med vilken dessa produkter kan identifieras, anses det på det hela taget att vid beräkning av skadeelimineringsnivån bör hänsyn tas till det särskilt höga priset för mekanismer med 17 och 23 ringar och till intensiteten i konkurrensen mellan vissa segment av marknaden, genom att säkerställa att den inte påverkas av oproportionerliga prisdiskrepanser. Detta skulle kunna uppnås genom att det säkerställs att mekanismer med 17 och 23 ringar importeras till ett pris som ligger ovanför en viss prisnivå, som är tillräcklig, precis som för andra ringpärmsmekanismer, för att undanröja den skada som vållas av den dumpade importen. Under dessa omständigheter ansågs det att det var lämpligt att införa åtgärder i annan form än en värdetull. På grundval av de prisjämförelser som gjorts (se punkt 62) anses att ovannämnda krav uppfylls genom att det säkerställs att cif-importpriset för mekanismer med 17 eller 23 ringar höjs till minst 325 ecu per 1 000 enheter.

X. ÅTAGANDE

(71) I enlighet med artikel 8.2 i grundantidumpningsförordningen är fristen för att lämna in synpunkter efter framläggandet av slutgiltiga avgöranden också tillämplig på eventuella erbjudanden om åtaganden. Den kinesiske exportör som hade beviljats individuell behandling sände ett brev kort tid efter denna frist, i vilket han visade beredvillighet att göra ett åtagande.

I detta avseende anses det att, på grund av det stora antalet slag av ringpärmsmekanismer som exporteras av det berörda bolaget, det skulle vara praktiskt taget omöjligt att inrätta och övervaka ett åtagande i detta fall. Inget formellt erbjudande om åtagande från exportören mottogs slutligen.

XI. UTTAG AV DE PRELIMINÄRA TULLARNA

(72) Med tanke på storleken på konstaterade dumpningsmarginaler för exporterande tillverkare och länder och mot bakgrund av den allvarliga skada som vållats gemenskapsindustrin anses det nödvändigt att de belopp för vilka säkerhet ställts genom preliminära antidumpningstullar för transaktioner med den berörda produkten slutgiltigt bör tas ut till den nivå som fastställs för de slutgiltiga tullarna.

(73) Vad gäller WWS bör uttaget av preliminära antidumpningstullar begränsas till den tullsats som införs slutgiltigt dvs. 32,5 %.

(74) I de fall där det till tullmyndigheternas belåtenhet kan visas att garantierna ställdes för mekanismer med 17 eller 23 ringar bör uttaget av de belopp för vilka säkerhet ställts begränsas till den tullsats som införs slutgiltigt för dessa slag av ringpärmsmekanismer, om denna nivå är lägre än den nivå för vilken säkerhet ställts.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1. Slutgiltiga antidumpningstullar införs mot import av vissa ringpärmsmekanismer som omfattas av KN-nummer ex 8305 10 00 och som har sitt ursprung i Malaysia och i Folkrepubliken Kina.

Vid tillämpningen av denna förordning anses ringpärmsmekanismer bestå av två rektangulära stålplattor eller ståltrådar på vilka åtminstone fyra halvringar gjorda av ståltråd är fastsatta och som hålls samman av ett stålomslag. De kan öppnas antingen genom att man drar isär halvringarna eller med hjälp av en liten utlösningsmekanism i stål som är fastsatt på ringpärmsmekanismen.

2. Tullsatsen på nettopriset fritt gemenskapens gräns, före tull, är följande:

a) För mekanismer med 17 och 23 ringar (Taric-nummer: 8305 10 00*20) och med ursprung i Folkrepubliken Kina eller i Malaysia motsvarar tullsatsen skillnaden mellan ett minimiimportpris på 325 ecu per 1 000 enheter och priset fritt gemenskapens gräns före tullklarering.

b) För andra mekanismer än sådana med 17 eller 23 ringar (Taric-nummer: 8305 10 00*10) tillämpas följande tullsatser:

>Plats för tabell>

3. Om inte annat anges skall gällande bestämmelser om tull tillämpas.

Artikel 2

1. De belopp för vilka säkerhet ställts genom preliminär antidumpningstull enligt förordning (EG) nr 1465/96 skall slutgiltigt tas ut enligt följande:

a) För de belopp för vilka säkerhet ställts, där det till tullmyndigheternas belåtenhet kan visas att de avsåg import av mekanismer med 17 eller 23 ringar, skall det belopp som tas ut motsvara det för vilket säkerhet ställts, men begränsas till ett belopp som beräknas enligt artikel 1.2 a, om detta belopp är lägre än det för vilket säkerhet ställts. I de fall där det inte kan fastställas att de belopp för vilka säkerhet ställts avsåg mekanismer med 17 eller 23 ringar, skall b nedan tillämpas.

b) För de belopp för vilka säkerhet ställts för andra mekanismer än dem med 17 och 23 ringar skall belopp tas ut motsvarande den tullsats som införs slutgiltigt, om denna är lägre än eller lika med det belopp för vilket säkerhet ställts. I det andra fallet skall uttaget begränsas till det belopp för vilket säkerhet ställts.

2. De belopp för vilka säkerhet ställts och som överskrider den slutgiltiga antidumpingstullsatsen skall frisläppas.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 januari 1997.

På rådets vägnar

H. VAN MIERLO

Ordförande

(1) EGT nr L 56, 6.3.1996, s. 1.

(2) EGT nr L 187, 26.7.1996, s. 47.