RÅDETS BESLUT av den 14 juni 1994 om en fortsättning av den gemensamma åtgärd som antagits av rådet på grundval av artikel J 3 i Fördraget om Europeiska unionen avseende en inledande konferens om stabilitetspakten (94/367/GUSP)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna J 3 och J 11 i detta,

med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möten den 21 och 22 juni 1993, den 29 oktober 1993 samt den 10 och 11 december 1993,

med beaktande av rådets beslut 93/728/GUSP av den 20 december 1993(1).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den gemensamma åtgärd som antogs genom dessa rådsbeslut skall fortgå i syfte att ingå stabilitetspakten.

Artikel 2

Åtgärden skall genomföras i enlighet med slutdokumenten från den inledande konferensen om stabilitetspakten i Paris den 27 maj 1994, vilka bifogas detta beslut.

Artikel 3

Rådet anmodar kommissionen att inrikta sin insats på att genomföra målen för den gemensamma åtgärden med hjälp av passande ekonomiska åtgärder inom ramen för genomförandet av gemenskapsprogrammen.

Artikel 4

Utgifter för att arrangera möten som unionen sammankallar utanför institutionerna som ett led i konferensen om stabilitet skall utgöra administrativa utgifter i den mån utgifterna överstiger de utgifter som normalt bärs av värdländerna. Rapporter skall regelbundet lämnas till rådet om finansiella arrangemang i samband med uppföljningen av konferensen.

Artikel 5

Rådet skall i vederbörlig ordning och senast inom ett år granska de framsteg som gjorts när det gäller att uppnå målet med den gemensamma åtgärden.

Artikel 6

Detta beslut träder i kraft denna dag.

Artikel 7

Detta beslut skall offentliggöras i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Utfärdat i Luxemburg den 14 juni 1994.

På rådets vägnar

Th. PANGALOS

Ordförande

(1) EGT nr L 339, 31.12.1993, s. 1.

BILAGA

I SLUTDOKUMENT FRÅN DEN INLEDANDE KONFERENSEN OM EN PAKT OM STABILITET I EUROPA

Del 1: Mål och principer för den inledande konferensen om en pakt om stabilitet i Europa

1.1 Vi, utrikesministrar och företrädare för de stater som deltar i konferensen, har beslutat att mötas i Paris för att tillmötesgå Europeiska unionens uppmaning att ingå en pakt om stabilitet i Europa.

1.2 Vi befinner oss i dag vid en vändpunkt i den europeiska kontinentens historia. Betydande framsteg har gjorts på vägen mot demokrati, fred och enighet i Europa. Slutakten från Helsingfors, Parisdeklarationen, Köpenhamnsdokumentet, Helsingforsdokumentet av 1992 liksom bilaterala avtal om goda grannförbindelser är milstolpar i denna process. Men vi måste gå vidare och göra dessa resultat oåterkalleliga.

1.3 Vi tror att tiden har kommit att med ny kraft, genom förebyggande åtgärder, försöka övervinna alla återstående tendenser till splittring som historien har lämnat i arv till den europeiska kontinenten, och vi bekräftar vår vilja att skapa ett förtroendefullt klimat som gynnar stärkandet av demokratin, respekten för den mänskliga rättigheterna samt ekonomisk utveckling och fred, samtidigt som folkens särart respekteras.

1.4 Vi välkomnar de insatser som i detta syfte görs i forum som ESK och Europarådet. Vi noterar de möjligheter till anslutning till Europeiska unionen som vid Europeiska rådets möte i Köpenhamn utlovades de länder i Central- och Östeuropa som är associerade till Europeiska unionen om de så önskar, och de steg som har tagits av de länder som närmar sig Europeiska unionen med anslutning som sitt mål: Bulgarien, Estland, Lettland, Litauen, Polen, Rumänien, Slovakien, Tjeckien och Ungern. Det är mot denna bakgrund som vi har beslutat att hålla en konferens om stabilitet i Europa, som efter samråd och förhandlingar inom dess ramar skall leda till att en stabilitetspakt antas.

1.5 Stabilitetsmålen skall uppnås genom att goda grannförbindelser främjas, vilket inbegriper frågor om gränser och minoriteter, liksom regionalt samarbete och stärkande av demokratiska institutioner genom samarbetsarrangemang inom olika områden som kan bidra till att det uppställda målet nås.

1.6 Vi är eniga om att de principer som skall vara utgångspunkt för stabilitetspakten när det gäller goda grannförbindelser kommer att vara de existerande principer och åtaganden som uppställts av FN, ESK och Europarådet, särskilt principerna i Helsingforsavtalet, Parisdeklarationen för ett nytt Europa och i Köpenhamnsdokumentet, Helsingforsdokumentet av 1992, Wiendeklarationen av 1993 från Europarådets toppmöte, som avser gränsernas okränkbarhet, territoriell integritet samt respekterande av existerande gränser och nationella minoriteter.

1.7 Vi har valt att gå fram på ett pragmatiskt sätt. De pågående diskussionerna om de olika förslagen till avtal och arrangemang skulle också kunna underlättas om de ingick i paktprocessen. Vårt mål är att främja att länder som inte redan har ingått samarbetsavtal och avtal och arrangemang för goda grannförbindelser, inbegripet minoritets- och gränsfrågor, gör detta genom en process bestående i bilaterala förhandlingar och regionala rundabordskonferenser, som de deltagande länderna själva bestämmer sammansättningen av och dagordningen för.

1.8 Alla ingångna avtal och beslutade arrangemang kommer att inlemmas i stabilitetspakten, vars innehåll samtliga länder som ingår pakten skall vara förpliktade att ge sitt fulla politiska stöd till. Länder som redan har ingått bilaterala avtal med sina grannar kan om de så önskar också låta dessa avtal inlemmas i pakten. För alla länder som ingår pakten kommer den att vara en viktig referenspunkt som ger en ny kvalitet åt förbindelserna mellan människor i hela Europa, som har sin grund i att skillnader och gemensamma värderingar respekteras.

1.9 Vi hoppas att vår kontinent som så länge har varit söndersliten av krig kommer att bli ett exempel för det internationella samhället på att mångfald kan accepteras.

Del 2: Praktiska beslut

2.1 I denna anda har våra länder under de senaste månaderna hållit intensiva samråd om de problem som skall behandlas och om de förfaranden och den tidsplan som skall iakttas för att uppnå de fastställda målen. Dessa samråd har gjort det möjligt för oss att enas om den fortsatta vägen. De vittnar om den konstruktiva inställning och vilja att aktivt samarbeta och uppnå positiva resultat som driver på våra länder.

2.2 Mot denna bakgrund konstaterar vi att de stater som avses i punkt 1.4 är villiga att vidareutveckla sina förbindelser i en anda av god grannsämja, enligt de fördrag och avtal som redan har ingåtts, och att fortsätta eller inleda bilaterala förhandlingar samt att delta i rundabordskonferenser.

2.3 Vi konstaterar också att grannstaterna till de länder som avses i punkt 1.4 är villiga att delta i förhandlingsprocessen när de aktuella problemen är av en sådan art att deras deltagande är påkallat och att andra stater är villiga att bidra till förhandlingsprocessen.

2.4 Vi beaktar att Europeiska unionen redan spelar en aktiv roll i de bilaterala eller regionala samtalen. Europeiska unionen uttrycker sin beredvillighet att på begäran av intresserade parter fungera som medlare i de bilaterala samtalen. Vi uppmärksammar att Europeiska unionen redan bidrar till den ekonomiska omstruktureringen och till stärkandet av demokratiska institutioner i regionen och att den också är redo att inom ramen för befintliga Europaavtal, andra avtal och program på lämpligt sätt stödja de berörda länderna för att göra det lättare att uppnå paktens mål.

2.5 Andra befintliga regionala strukturer och internationella institutioner skulle också genom sin verksamhet kunna bidra till att främja ett konstruktivt samarbete och goda grannförbindelser på regional nivå.

2.6 Vi har enats om att förfarandena skall följa det system för rundabordskonferenser som utvecklades på grundval av Helsingforsdokumentet av 1992, i vilket regionalt samarbete framhålls som ett bra sätt att främja pluralistiska stabilitetsstrukturer. Syftet med konferenserna är dels att förbättra de goda grannförbindelserna, dels att identifiera projekt av gemensamt intresse för de länder som deltar.

FÖLJAKTLIGEN HAR

2.7 vi, utrikesministrar och företrädare för stater som deltar i konferenser, enats om att inrätta regionala rundabordskonferenser. Konferensernas sammansättning, samarbetsområden och arbetsmetoder definieras i ett dokument om organiserandet av regionala rundabordskonferenser.

2.8 Syftet med rundabordskonferenserna är att skapa villkor som främjar upprättandet och förbättrandet av goda grannförbindelser, inbegripet frågor om minoriteter och gränser.

2.9 Vi uppmärksammar att de länder som avses i 1.4 är villiga att med parternas samtycke inlemma de befintliga avtalen om goda grannförbindelser i pakten eller, i avsaknad av sådant samtycke, att intensifiera eller inleda förhandlingar.

2.10 De länder som avses i punkt 1.4 och som är villiga att förhandla får, om de så önskar, inbjuda grannländer eller andra länder liksom relevanta internationella organisationer och institutioner att möta dem i regionala rundabordskonferenser, för att bidra till ansträngningarna att skapa goda grannförbindelser både på bilateral och på regional nivå.

2.11 De regionala rundabordskonferenserna kommer att snarast möjligt sammankallas på inbjudan av Europeiska unionen. Härvid kommer unionen att nära samråda med ESK, som deltar genom sina institutioner.

Del 3:

3.1 Vi anmodar de europeiska institutionerna, särskilt ESK och Europarådet, att hjälpa till att säkerställa att förhandlingarna fungerar smidigt.

Del 4: Utvärdering av förhandlingarna

4.1 Vi är beslutade att uppnå vårt mål som är att så snabbt som möjligt ingå stabilitetspakten.

4.2 Följaktligen

- är Europeiska unionen villig att inrätta en grupp, som är öppen för intresserade stater och ESK, som skall mötas regelbundet under processen för att se till att den framåtskrider och för att underlätta genomförandet,

- kan denna grupp sammankalla en interimistisk konferens för att utvärdera de framsteg som gjorts.

Del 5: Slutkonferensen och ESK:s roll

5.1 Om tillräckliga framsteg har gjorts kommer slutkonferensen att hållas inom ett år efter den inledande konferensen. På slutkonferensen kommer stabilitetspakten att antas.

5.2 Pakten om stabilitet i Europa kommer att anförtros ESK, som kommer att anmodas att åta sig att i enlighet med sina förfaranden övervaka och utvärdera genomförandet av avtalen och arrangemangen liksom de därav följande förpliktelsena, med uppföljningsarbete och uppföljningsmöten inom ramen för ESK:s arbete och organisation.

5.3 Vi är medvetna om den föreslagna stabilitetspaktens politiska betydelse och har antagit slutdokumenten som en vägledning i detta viktiga företag.

II DOKUMENT OM ORGANISERANDET AV REGIONALA RUNDABORDSKONFERENSER

Detta dokument refererar till dokumentet från den inledande konferensen om en pakt för stabilitet i Europa, särskilt till punkterna 1.7, 2.6 och 2.7-2.11 i detta.

A. De länder som avses i dokumentets punkt 1.4 är villiga att delta i de regionala rundabordskonferenserna. Deras grannländer, andra länder som är villiga att bidra liksom relevanta internationella organisationer och institutioner som så önskar kan också inbjudas utan att det binder dem för framtiden i detta avseende och utan att föregripa innehållet i deras bidrag.

Målet med rundabordskonferenserna kommer att vara att identifiera arrangemang och projekt som syftar till att göra det lättare att uppnå och genomföra avtal och åtgärder för goda grannförbindelser inom följande områden, vilka endast är indikativa:

a) Regionalt gränsöverskridande samarbete.

b) Frågor rörande minoriteter.

c) Kulturellt samarbete, inbegripet språkträning.

d) Ekonomiskt samarbete och administrativ utbildning.

e) Rättsligt samarbete och administrativ utbildning.

f) Miljöproblem.

B. För de länder som avses i punkt 1.4 kommer det att finnas två rundabordskonferenser,

- en för den baltiska regionen,

- en för andra central- och östeuropeiska länder.

Rundabordskonferenserna kommer att vara sammansatta av intresserade länder i den region som nämns i punkt 1.4, med deltagande av Europeiska unionen, relevanta internationella organisationer och institutioner och av länder som efter överenskommelse med de intresserade länderna önskar bidra till projektet.

Den baltiska rundabordskonferensen bör diskutera regionens allmänpolitiska frågor och främja regionalt samarbete om t.ex. integration av innevånare med främmande ursprung, nationella minoriteter, språkträning, ombudsmän, gränsöverskridande verksamheter och samarbete på havsområdet samt samarbete mellan regioner bestående av angränsande länder.

C. Rundabordskonferenserna bör grupperas efter såväl tid som rum och deltagandet bör vara beroende av de ämnen som behandlas. De närmare bestämmelserna kommer att fastställs av deltagarna i rundabordskonferenserna.

Europeiska unionen kan stå för ordförandeskapet och mötena kan äga rum i roterande ordning i länderna i regionen eller på enskilda länders eller Europeiska unionens inbjudan, eller eventuellt i Wien i ESK:s ständiga kommittés huvudkvarter.

Värdlandet eller värdorganisationen bör på egen kostnad ställa mötesfaciliteter till förfogande, t.ex. konferenslokaler, sekreteriaratsservice och tolkning. Europeiska unionen har sagt sig vara villig att stå för kostnaderna för möten som hålls i EU-institutionerna.