BILAGA I

Tekniska granskningskriterier för att avgöra under vilka villkor en ekonomisk verksamhet ska anses bidra väsentligt till begränsningen av klimatförändringarna och för att avgöra om den ekonomiska verksamheten inte orsakar någon betydande skada för något av de andra miljömålen

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

1. Skogsbruk 16

1.1 Beskogning 16

1.2 Återställande av skogar, inklusive återbeskogning och naturlig skogsföryngring efter en extrem händelse 21

1.3 Skogsförvaltning 27

1.4 Bevarande av skog 32

2. Miljöskydds- och återställandeverksamhet 37

2.1 Återställande av våtmarker 37

3. Tillverkning 40

3.1 Tillverkning av teknik för förnybar energi 40

3.2 Tillverkning av utrustning för produktion och användning av vätgas 41

3.3 Tillverkning av koldioxidsnål transportteknik 42

3.4 Tillverkning av batterier 45

3.5 Tillverkning av energieffektiv utrustning för byggnader 46

3.6 Tillverkning av annan koldioxidsnål teknik 48

3.7 Tillverkning av cement 49

3.8 Aluminiumtillverkning 50

3.9 Järn- och ståltillverkning 51

3.10 Tillverkning av vätgas 53

3.11 Tillverkning av kimrök 54

3.12 Tillverkning av natriumkarbonat 55

3.13 Tillverkning av klor 56

3.14 Tillverkning av organiska baskemikalier 57

3.15 Tillverkning av vattenfri ammoniak 59

3.16 Tillverkning av salpetersyra 60

3.17 Basplastframställning 61

4. Energi 62

4.1 Elproduktion med hjälp av solcellsteknik 62

4.2 Elproduktion med hjälp av teknik för koncentrerad solenergi 63

4.3 Elproduktion från vindkraft 63

4.4 Elproduktion från havsenergiteknik 64

4.5 Elproduktion från vattenkraft 65

4.6 Elproduktion från geotermisk energi 68

4.7 Elproduktion från förnybara och icke-fossila gasformiga och flytande bränslen 69

4.8 Elproduktion från bioenergi 70

4.9 Överföring och distribution av el 72

4.10 Lagring av el 75

4.11 Lagring av geotermisk energi 76

4.12 Lagring av vätgas 77

4.13 Framställning av biogas och biobränslen för transportändamål samt av flytande biobränslen 77

4.14 Överförings- och distributionsnät för förnybara och koldioxidsnåla gaser 79

4.15 Distribution av fjärrvärme/fjärrkyla 79

4.16 Installation och drift av elektriska värmepumpar 80

4.17 Kombinerad produktion av värme/kyla och elektricitet från solenergi 81

4.18 Kombinerad produktion av värme/kyla och elektricitet från geotermisk energi 82

4.19 Kombinerad produktion av värme/kyla och el av förnybara och icke-fossila gasformiga och flytande bränslen 83

4.20 Kombinerad produktion av värme/kyla och el från bioenergi 84

4.21 Produktion av värme/kyla från solvärme 85

4.22 Produktion av värme/kyla från geotermisk energi 86

4.23 Produktion av värme/kyla av förnybara och icke-fossila gasformiga och flytande bränslen 87

4.24 Produktion av värme/kyla från bioenergi 88

4.25 Produktion av värme/kyla med hjälp av restvärme 89

5. Vattenförsörjning, avloppsrening, avfallshantering och sanering 90

5.1 Uppförande, utbyggnad och drift av system för uppsamling och rening av vatten samt vattenförsörjningssystem 90

5.2 Förnyelse av system för uppsamling och rening av vatten samt vattenförsörjningssystem 91

5.3 Uppförande, utbyggnad och drift av system för uppsamling och rening av vatten 92

5.4 Förnyelse av uppsamling och rening av avloppsvatten 93

5.5 Insamling och transport av ofarligt avfall i källsorterade fraktioner 95

5.6 Anaerob nedbrytning av avloppsslam 95

5.7 Anaerob nedbrytning av biologiskt avfall 96

5.8 Kompostering av biologiskt avfall 97

5.9 Materialåtervinning av ofarligt avfall 98

5.10 Uppsamling och användning av deponigas 99

5.11 Transport av koldioxid 100

5.12 Underjordisk permanent lagring av koldioxid 100

6. Transporter 101

6.1 Persontransport mellan städer på järnväg 101

6.2 Järnvägstransport, godstrafik 102

6.3 Persontransport på väg i städer och förorter 103

6.4 Framförande av enpersonsfordon, cykellogistik 104

6.5 Transport med motorcyklar, personbilar och lätta motorfordon 105

6.6 Tjänster avseende vägtransport av gods 107

6.7 Sjöfart på inre vattenvägar, passagerartrafik 108

6.8 Sjöfart på inre vattenvägar, godstrafik 109

6.9 Retroaktiv anpassning av fartyg för passagerar- och godstransport på inre vattenvägar 110

6.10 Havs- och kustfartyg för godstransport, fartyg för hamnarbeten och hjälpverksamhet 111

6.11 Havs- och kustsjöfart, passagerartrafik 114

6.12 Retroaktiv anpassning av gods- och passagerartransport till havs och i kustvatten 116

6.13 Infrastruktur för enpersonsfordon, cykellogistik 117

6.14 Infrastruktur för järnvägstransport 119

6.15 Infrastruktur som möjliggör koldioxidsnål vägtransport och kollektivtrafik 120

6.16 Infrastruktur som möjliggör koldioxidsnål sjöfart 121

6.17 Koldioxidsnål flygplatsinfrastruktur 123

7. Bygg- och fastighetsverksamhet 124

7.1 Uppförande av nya byggnader 124

7.2 Renovering av befintliga byggnader 126

7.3. Installation, underhåll och reparation av energieffektiv utrustning 128

7.4 Installation, underhåll och reparation av laddstationer för elfordon i byggnader (och parkeringsplatser i anslutning till byggnader) 129

7.5 Installation, underhåll och reparation av instrument och anordningar för mätning, reglering och kontroll av byggnaders energiprestanda 130

7.6 Installation, underhåll och reparation av tekniker för förnybar energi 131

7.7 Förvärv och ägande av byggnader 132

8. Information och kommunikation 132

8.1 Databehandling, värdtjänster o.d. 132

8.2 Datadrivna lösningar för minskningar av växthusgasutsläpp 134

9. Högspecialiserad, vetenskaplig och teknisk verksamhet 135

9.1 Forskning, utveckling och innovation nära marknaden 135

9.2 Forskning, utveckling och innovation för direkt luftavskiljning av koldioxid 137

9.3 Yrkestjänster i samband med byggnaders energiprestanda 138

Tillägg A: Allmänna kriterier för tillämpningen av principen om att inte orsaka betydande skada på klimatanpassningsåtgärder 140

Tillägg B: Allmänna kriterier för tillämpningen av principen om att inte orsaka betydande skada på hållbar användning och skydd av vatten och marina resurser 142

Tillägg C: Allmänna kriterier för tillämpningen av principen om att inte orsaka betydande skada på förebyggande och begränsning av föroreningar avseende användning och förekomst av kemikalier 143

Tillägg D: Allmänna kriterier för tillämpningen av principen om att inte orsaka betydande skada på skydd och återställande av biologisk mångfald och ekosystem 144

Tillägg E: Tekniska specifikationer för vattenanordningar 145

1. SKOGSBRUK

1.1 Beskogning

Beskrivning av verksamheten

Upprättande av skog genom plantering, avsiktlig sådd eller naturlig föryngring på mark som fram till dess utnyttjats på annat sätt eller inte utnyttjats. Beskogning innebär en omvandling av markanvändningen från icke-skog till skog, i enlighet med FN:s livsmedels- och jordbruksorganisations (FAO) definition av beskogning (1), där skog avser ett markområde som motsvarar den definition av skog som används i nationell lagstiftning eller, om en sådan inte finns, som överensstämmer med FAO:s definition av skog (2). Beskogning kan omfatta tidigare beskogning, så länge den sker under perioden mellan planteringen av träden och den tidpunkt markanvändningen erkänns som skog.

De ekonomiska verksamheterna i denna kategori kan vara förknippade med Nace-kod A2 i enlighet med den statistiska näringsgrensindelning som fastställs i förordning (EG) nr 1893/2006. De ekonomiska verksamheterna i denna kategori är begränsade till Nace II 02.10, dvs. skogshushållning och skogsskötsel, 02.20, dvs. drivning, 02.30, dvs. insamling av annat vilt växande skogsmaterial än trä och 02.40, dvs. service till skogsbruk.

Tekniska granskningskriterier

Väsentliga bidrag till begränsningen av klimatförändringar 1. Beskogningsplan och skogsbruksplan eller motsvarande instrument 1.1 Det område där verksamheten äger rum omfattas av en beskogningsplan för minst fem år, eller den minimiperiod som föreskrivs i nationell lagstiftning, vilken utarbetats innan verksamheten inleddes och som löpande uppdateras, tills detta område motsvarar den definition av skog som används i nationell lagstiftning eller, om en sådan inte finns, överensstämmer med FAO:s definition av skog. Beskogningsplanen innehåller alla delar som krävs enligt nationell lagstiftning för miljökonsekvensbedömning av beskogningen. 1.2 Företrädesvis i beskogningsplanen eller, om information saknas, i något annat dokument, lämnas följande detaljerade uppgifter: a) Beskrivning av området i enlighet med dess offentliggörande i fastighetsregistret. b) Markberedning och inverkan av denna på befintliga kollager, jordar och biomassa ovan jord, i syfte att skydda mark med stora kollager (3). c) Förvaltningsmål, inbegripet de största hindren. d) Allmänna strategier och verksamheter som planeras för att uppnå förvaltningsmålen, inbegripet förväntad verksamhet under hela skogscykeln. e) Definition av skogens livsmiljö, inbegripet de främsta befintliga och planerade trädarterna samt deras omfattning och utbredning. f) Avdelningar, vägar, vägrätter och annan allmän tillgång, fysiska förhållanden inklusive vattenvägar, områden som omfattas av rättsliga och andra begränsningar. g) Åtgärder som vidtagits för att uppnå och bevara skogsekosystemens goda tillstånd. h) Samhällsfrågor (däribland bevarande av landskapet, samråd med berörda parter i enlighet med villkoren i nationell lagstiftning). i) Bedömning av skogsrelaterade risker, inbegripet skogsbränder, skadegörare och sjukdomsutbrott, i syfte att förebygga, minska och kontrollera risker och åtgärder som vidtagits för att säkerställa skydd mot och anpassning till kvarstående risker. j) Bedömning av inverkan på livsmedelstryggheten. k) Alla beskogningsrelaterade kriterier för att inte orsaka betydande skada. 1.3 När området blir en skog följs beskogningsplanen av en skogsbruksplan eller ett motsvarande instrument enligt nationell lagstiftning eller, om en skogsbruksplan eller ett motsvarande instrument inte definieras i nationell lagstiftning, enligt FAO:s definition av ”skogsområde med en långsiktig skogsbruksplan” (4). Skogsbruksplanen eller det motsvarande instrumentet omfattar en period på tio år eller mer och uppdateras löpande. 1.4 Information lämnas om följande punkter som inte redan är dokumenterade i skogsbruksplanen eller motsvarande system: a) Förvaltningsmål, inbegripet de största hindren (5). b) Allmänna strategier och verksamheter som planeras för att uppnå förvaltningsmålen, inbegripet förväntad verksamhet under hela skogscykeln. c) Definition av skogens livsmiljö, inbegripet de främsta befintliga och planerade trädarterna samt deras omfattning och utbredning. d) Definition av området i enlighet med dess offentliggörande i fastighetsregistret. e) Avdelningar, vägar, vägrätter och annan allmän tillgång, fysiska förhållanden inklusive vattenvägar, områden som omfattas av rättsliga och andra begränsningar. f) Åtgärder som vidtagits för att bevara skogsekosystemens goda tillstånd. g) Samhällsfrågor (däribland bevarande av landskapet, samråd med berörda parter i enlighet med villkoren i nationell lagstiftning). h) Bedömning av skogsrelaterade risker, inbegripet skogsbränder, skadegörare och sjukdomsutbrott, i syfte att förebygga, minska och kontrollera risker och åtgärder som vidtagits för att säkerställa skydd mot och anpassning till kvarstående risker. i) Alla skogsbruksrelaterade kriterier för att inte orsaka betydande skada. 1.5 Verksamheten följer bästa praxis inom beskogning som fastställs i nationell lagstiftning eller, om ingen sådan bästa praxis har fastställts i nationell lagstiftning, uppfyller ett av följande kriterier: a) Verksamheten är förenlig med kommissionens delegerade förordning (EU) nr 807/2014 (6). b) Verksamheten följer de alleuropeiska riktlinjerna för beskogning och återbeskogning med särskilt fokus på bestämmelserna i UNFCCC (7). 1.6 Verksamheten medför inte förstöring av mark med stora kollager (8). 1.7 Det förvaltningssystem som är förknippat med den pågående verksamheten uppfyller kravet på tillbörlig aktsamhet och laglighetskraven i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 995/2010 (9). 1.8 I beskogningsplanen och skogsbruksplanen eller motsvarande instrument föreskrivs övervakning som säkerställer att informationen i planen är korrekt, särskilt när det gäller uppgifterna om det berörda området. 2. Klimatnyttoanalys 2.1 Vad gäller områden som uppfyller kraven på nivå för ursprungsområdet för skogsråvara för att säkerställa att kollager och kolsänkor i skogen bibehålls eller förbättras på lång sikt i enlighet med artikel 29.7 b i direktiv (EU) 2018/2001, uppfyller verksamheten följande kriterier: a) Klimatnyttoanalysen visar att nettobalansen av de utsläpp och upptag av växthusgaser som verksamheten ger upphov till under en period av 30 år efter det att verksamheten inleds är lägre än ett referensscenario som motsvarar balansen mellan utsläpp och upptag av växthusgaser i det berörda området vid oförändrade förhållanden (business-as-usual), dvs. utan verksamheten, under en period av 30 år som börjar löpa när verksamheten inleds. b) Långsiktig klimatnytta anses uppvisad genom bevis på anpassning till artikel 29.7 b i direktiv (EU) 2018/2001. 2.2 Vad gäller områden som inte uppfyller kraven på nivå för ursprungsområdet för skogsråvara för att säkerställa att kollager och kolsänkor i skogen bibehålls eller förbättras på lång sikt i enlighet med artikel 29.7 b i direktiv (EU) 2018/2001, uppfyller verksamheten följande kriterier: a) Klimatnyttoanalysen visar att nettobalansen av de utsläpp och upptag av växthusgaser som verksamheten ger upphov till under en period av 30 år efter det att verksamheten inleds är lägre än ett referensscenario som motsvarar balansen mellan utsläpp och upptag av växthusgaser i det berörda området vid oförändrade förhållanden (business-as-usual), dvs. utan verksamheten, under en period av 30 år som börjar löpa när verksamheten inleds. b) Den beräknade genomsnittliga nettobalansen av växthusgaser från verksamheten på lång sikt är lägre än den genomsnittliga balansen av växthusgaser på lång sikt som beräknas för det referensscenario som avses i punkt 2.2, varvid lång sikt motsvarar den längre varaktigheten mellan 100 år och en hel skogscykel. 2.3 Beräkningen av klimatnytta uppfyller samtliga följande kriterier: a) Klimatnyttoanalysen överensstämmer med 2019 års finjustering av 2006 års IPCC-riktlinjer för nationell inventering av växthusgaser (10). Klimatnyttoanalysen bygger på transparenta, korrekta, enhetliga, fullständiga och jämförbara uppgifter, omfattar alla kolpooler som påverkas av verksamheten, däribland biomassa ovan jord, biomassa under jord, död ved, förna och humus, baseras på de mest konservativa antagandena för beräkningar och innehåller lämpliga överväganden avseende riskerna för bristande permanens, omkastningar av koldioxidbindning, risk för mättnad och risk för läckage. b) De metoder som används vid oförändrade förhållanden, däribland avverkningsmetoder, kan vara en av följande: i) I förekommande fall, de förvaltningsmetoder som dokumenterats i den senaste versionen av skogsförvaltningsplanen eller ett motsvarande instrument innan verksamheten inleds. ii) De senaste metoderna som tillämpades innan verksamheten inleddes. iii) Metoder som motsvarar ett förvaltningssystem för att säkerställa att kollager och kolsänkor i skogsområdet bibehålls eller förbättras på lång sikt enligt artikel 29.7 b i direktiv (EU) 2018/2001. (c) Analysens upplösning står i proportion till det berörda områdets storlek och värden som är utmärkande för det berörda området används. d) Utsläpp och upptag som uppstår till följd av naturliga störningar, såsom angrepp av skadegörare och sjukdomar, skogsbränder, blåst eller stormskador som påverkar området och försämrar produktionen, utgör inte bristande efterlevnad av förordning (EU) 2020/852, förutsatt att klimatnyttoanalysen överensstämmer med 2019 års finjustering av 2006 års IPCC-riktlinjer för nationell inventering av växthusgaser i fråga om utsläpp och upptag till följd av naturliga störningar. 2.4 Skogsbruk på mindre än 13 hektar måste inte göra en klimatnyttoanalys. 3. Garanti för permanens 3.1 I enlighet med nationell lagstiftning garanteras skogens status i det område där verksamheten äger rum genom en av följande åtgärder: a) Området klassificeras som permanent skog enligt FAO:s definition (11). b) Området klassificeras som ett skyddsområde. c) Området är föremål för en rättslig eller avtalsmässig garanti för att det kommer att förbli en skog. 3.2 I enlighet med nationell lagstiftning ansvarar verksamhetsutövaren för att framtida uppdateringar av beskogningsplanen och skogsbruksplanen eller motsvarande instrument, utöver den finansierade verksamheten, fortsätter sträva efter klimatnytta i enlighet med punkt 2. Verksamhetsutövaren ansvarar dessutom för att kompensera eventuellt minskad klimatnytta enligt punkt 2 med en motsvarande klimatnytta från en verksamhet som motsvarar en av de skogsbruksverksamheter som definieras i denna förordning. 4. Revision Inom två år efter att verksamheten inleds och vart tionde år därefter ska verksamhetens förenlighet med kriterierna för väsentliga bidrag till begränsningen av klimatförändringar samt kriterierna för att inte orsaka betydande skada kontrolleras av någon av följande: a) Berörda nationella behöriga myndigheter. b) En oberoende tredjepartscertifierare, på begäran av nationella myndigheter eller verksamhetsutövaren. För att minska kostnaderna får revisioner genomföras tillsammans med eventuell skogscertifiering, klimatcertifiering eller annan revision. Den oberoende tredjepartscertifieraren får inte ha någon intressekonflikt med ägaren eller finansiären och får inte delta i utvecklingen eller driften av verksamheten. 5. Gruppbedömning Förenligheten med kriterierna för väsentliga bidrag till begränsningen av klimatförändringar samt kriterierna för att inte orsaka betydande skada får kontrolleras a) på nivån för ursprungsområdet för skogsråvara (12) enligt definitionen i artikel 2.30 i direktiv (EU) 2018/2001, b) på nivån för en grupp av företag som är tillräckligt homogena för att riskerna i fråga om verksamhetens hållbarhet ska kunna bedömas, förutsatt att samtliga dessa företag har ett varaktigt inbördes förhållande och deltar i verksamheten och gruppen av dessa företag förblir densamma för alla efterföljande revisioner. Orsakar inte betydande skada 2. Anpassning till klimatförändringar Verksamheten uppfyller de kriterier som anges i tillägg A till denna bilaga. 3. Hållbar användning och skydd av vatten och marina resurser Verksamheten uppfyller de kriterier som anges i tillägg B till denna bilaga. Den detaljerade information som avses i punkt 1.2 k omfattar bestämmelser för att uppfylla de kriterier som anges i tillägg B till denna bilaga. 4. Omställning till en cirkulär ekonomi Ej tillämpligt 5. Förebyggande och bekämpning av föroreningar Användningen av bekämpningsmedel minskas och alternativa metoder eller tekniker, som kan innefatta icke-kemiska alternativ till bekämpningsmedel, främjas i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/128/EG (13), med undantag för fall där användning av bekämpningsmedel behövs för att bekämpa utbrott av skadegörare och sjukdomar. Verksamheten minimerar användningen av gödningsmedel och använder inte stallgödsel. Verksamheten är förenlig med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1009 (14) eller nationella regler om gödningsmedel eller jordförbättringsmedel för jordbruksändamål. Väl dokumenterade och kontrollerbara åtgärder vidtas för att undvika användning av aktiva substanser som förtecknas i bilaga I, del A till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1021 (15) (16), Rotterdamkonventionen om förfarandet med förhandsgodkännande sedan information lämnats för vissa farliga kemikalier och bekämpningsmedel i internationell handel (17), Minamatakonventionen om kvicksilver (18) och Montrealprotokollet om ämnen som bryter ned ozonskiktet (19) samt aktiva substanser som klassificeras i klass Ia (”extremt farlig”) eller Ib (”mycket farlig”) i WHO:s rekommenderade klassificering av bekämpningsmedel (20). Verksamheten är förenlig med relevant nationell lagstiftning om aktiva substanser. Förorening av vatten och mark förhindras och saneringsåtgärder vidtas när föroreningar inträffar. 6. Skydd och återställande av biologisk mångfald och ekosystem I områden som den nationella behöriga myndigheten har utsett för bevarande eller i skyddade livsmiljöer är verksamheten förenlig med bevarandemålen för dessa områden. Ingen omställning sker av livsmiljöer som är särskilt känsliga för förlust av biologisk mångfald eller har högt bevarandevärde, eller av områden som avsatts för återställande av sådana livsmiljöer i enlighet med nationell lagstiftning. De detaljerade uppgifter som avses i punkt 1.2 k (beskogningsplan) och 1.4 i (skogsbruksplan eller motsvarande system) innehåller bestämmelser för bevarande och eventuellt förbättring av den biologiska mångfalden i enlighet med nationella och lokala bestämmelser, inbegripet följande: a) Säkerställande av en god bevarandestatus för livsmiljöer och arter, bevarande av typiska arter för livsmiljön. b) Uteslutande av användning eller utsättning av invasiva främmande arter. c) Uteslutande av användning av främmande arter, såvida det inte kan visas att i) användningen av skogsodlingsmaterialet leder till gynnsamma och lämpliga ekosystemförhållanden (t.ex. klimat, markkriterier, vegetationszon, motståndskraft mot skogsbränder), ii) de inhemska arter som för närvarande finns på området inte längre är anpassade till de förväntade klimatförhållandena och markrelaterade hydrologiska förhållandena. d) Bevarande och förbättring av markens fysiska, kemiska och biologiska kvalitet. e) Främjande av metoder som gynnar biologisk mångfald och förbättrar skogens naturliga processer. f) Uteslutande av omställning av ekosystem med stor biologisk mångfald till ekosystem med mindre biologisk mångfald. g) Säkerställande av en mångfald av associerade livsmiljöer och arter som är kopplade till skogen. h) Säkerställande av en mångfald av beståndsstrukturer och underhåll eller förbättring av mogna bestånd och död ved.

1.2 Återställande av skogar, inklusive återbeskogning och naturlig skogsföryngring efter en extrem händelse

Beskrivning av verksamheten

Återställande av skogar enligt definitionen i nationell lagstiftning. Om nationell lagstiftning inte innehåller en sådan definition motsvarar återställande en definition som det råder bred enighet om i den fackgranskade vetenskapliga litteraturen för bestämda länder eller en definition som är i linje med FAO:s begrepp återställande av skog (21) eller en definition som är i linje med en av definitionerna av ekologisk återuppbyggnad (22) för skog, eller återställande av skog (23) enligt konventionen om biologisk mångfald (24). De ekonomiska verksamheterna i denna kategori omfattar även skogsverksamhet i linje med FAO:s definition av ”återbeskogning” (25) och ”naturligt föryngrad skog” (26) efter en extrem händelse, om extrem händelse definieras i nationell lagstiftning, och om nationell lagstiftning inte innehåller en sådan definition, är i linje med IPCC:s definition av en extrem väderhändelse (27); eller efter en okontrollerad skogsbrand, om okontrollerad skogsbrand definieras i nationell lagstiftning, och om nationell lagstiftning inte innehåller en sådan definition, enligt definitionen i European Glossary for wildfires and forest fires (28).

De ekonomiska verksamheterna i denna kategori innebär inte någon förändring av markanvändningen och sker på skadad mark som motsvarar den definition av skog som används i nationell lagstiftning eller, om en sådan inte finns tillgänglig, som överensstämmer med FAO:s definition av skog (29).

De ekonomiska verksamheterna i denna kategori kan vara förknippade med Nace-kod A2 i enlighet med den statistiska näringsgrensindelning som fastställs i förordning (EG) nr 1893/2006. De ekonomiska verksamheterna i denna kategori är begränsade till Nace II 02.10, dvs. skogshushållning och skogsskötsel, 02.20, dvs. drivning, 02.30, dvs. insamling av annat vilt växande skogsmaterial än trä och 02.40, dvs. service till skogsbruk.

Tekniska granskningskriterier

Väsentliga bidrag till begränsningen av klimatförändringar 1. Skogsbruksplan eller motsvarande instrument 1.1 Verksamheten bedrivs i ett område som omfattas av en skogsbruksplan eller ett motsvarande instrument enligt nationell lagstiftning eller, om en skogsbruksplan eller ett motsvarande instrument inte definieras i nationell lagstiftning, enligt FAO:s definition av ”skogsområde med en långsiktig skogsbruksplan” (30). Skogsbruksplanen eller det motsvarande instrumentet omfattar en period på tio år eller mer och uppdateras löpande. 1.2 Information lämnas om följande punkter som inte redan är dokumenterade i skogsbruksplanen eller motsvarande system: a) Förvaltningsmål, inbegripet de största hindren (31). b) Allmänna strategier och verksamheter som planeras för att uppnå förvaltningsmålen, inbegripet förväntad verksamhet under hela skogscykeln. c) Definition av skogens livsmiljö, inbegripet de främsta befintliga och planerade trädarterna samt deras omfattning och utbredning. d) Definition av området i enlighet med dess offentliggörande i fastighetsregistret. e) Avdelningar, vägar, vägrätter och annan allmän tillgång, fysiska förhållanden inklusive vattenvägar, områden som omfattas av rättsliga och andra begränsningar. f) Åtgärder som vidtagits för att bevara skogsekosystemens goda tillstånd. g) Samhällsfrågor (däribland bevarande av landskapet, samråd med berörda parter i enlighet med villkoren i nationell lagstiftning). h) Bedömning av skogsrelaterade risker, inbegripet skogsbränder, skadegörare och sjukdomsutbrott, i syfte att förebygga, minska och kontrollera risker och åtgärder som vidtagits för att säkerställa skydd mot och anpassning till kvarstående risker. i) Alla skogsbruksrelaterade kriterier för att inte orsaka betydande skada. 1.3 Skogsbrukssystemens hållbarhet, såsom den beskrivs i den plan som avses i punkt 1.1, säkerställs genom att välja det mest ambitiösa av följande alternativ: a) Skogsbruket överensstämmer med den tillämpliga nationella definitionen av hållbart skogsbruk. b) Skogsbruket överensstämmer med Forest Europes definition (32) av hållbart skogsbruk, och är förenligt med de pan-europeiska riktlinjerna på operativ nivå för hållbart skogsbruk (33). c) Det befintliga förvaltningssystemet uppfyller de hållbarhetskriterier för skog som fastställs i artikel 29.6 i direktiv (EU) 2018/2001 och, från och med dagen för systemens tillämpning, den genomförandeakt om operativ vägledning för energi från skogsbiomassa som antagits i enlighet med artikel 29.8 i det direktivet. 1.4 Verksamheten medför inte förstöring av mark med stora kollager (34). 1.5 Det förvaltningssystem som är förknippat med den pågående verksamheten uppfyller kravet på tillbörlig aktsamhet och laglighetskraven i förordning (EU) nr 995/2010. 1.6 I skogsbruksplanen eller motsvarande instrument föreskrivs övervakning som säkerställer att informationen i planen är korrekt, särskilt när det gäller uppgifterna om det berörda området. 2. Klimatnyttoanalys 2.1 Vad gäller områden som uppfyller kraven på nivå för ursprungsområdet för skogsråvara för att säkerställa att kollager och kolsänkor i skogen bibehålls eller förbättras på lång sikt i enlighet med artikel 29.7 b i direktiv (EU) 2018/2001, uppfyller verksamheten följande kriterier: a) Klimatnyttoanalysen visar att nettobalansen av de utsläpp och upptag av växthusgaser som verksamheten ger upphov till under en period av 30 år efter det att verksamheten inleds är lägre än ett referensscenario som motsvarar balansen mellan utsläpp och upptag av växthusgaser i det berörda området vid oförändrade förhållanden (business-as-usual), dvs. utan verksamheten, under en period av 30 år som börjar löpa när verksamheten inleds. b) Långsiktig klimatnytta anses uppvisad genom bevis på anpassning till artikel 29.7 b i direktiv (EU) 2018/2001. 2.2 Vad gäller områden som inte uppfyller kraven på nivå för ursprungsområdet för skogsråvara för att säkerställa att kollager och kolsänkor i skogen bibehålls eller förbättras på lång sikt i enlighet med artikel 29.7 b i direktiv (EU) 2018/2001, uppfyller verksamheten följande kriterier: a) Klimatnyttoanalysen visar att nettobalansen av de utsläpp och upptag av växthusgaser som verksamheten ger upphov till under en period av 30 år efter det att verksamheten inleds är lägre än ett referensscenario som motsvarar balansen mellan utsläpp och upptag av växthusgaser i det berörda området vid oförändrade förhållanden (business-as-usual), dvs. utan verksamheten, under en period av 30 år som börjar löpa när verksamheten inleds. b) Den beräknade genomsnittliga nettobalansen av växthusgaser från verksamheten på lång sikt är lägre än den genomsnittliga balansen av växthusgaser på lång sikt som beräknas för det referensscenario som avses i punkt 2.2, varvid lång sikt motsvarar den längre varaktigheten mellan 100 år och en hel skogscykel. 2.3 Beräkningen av klimatnytta uppfyller samtliga följande kriterier: a) Klimatnyttoanalysen överensstämmer med 2019 års finjustering av 2006 års IPCC-riktlinjer för nationell inventering av växthusgaser (35). Klimatnyttoanalysen bygger på transparenta, korrekta, enhetliga, fullständiga och jämförbara uppgifter, omfattar alla kolpooler som påverkas av verksamheten, däribland biomassa ovan jord, biomassa under jord, död ved, förna och humus, baseras på de mest konservativa antagandena för beräkningar och innehåller lämpliga överväganden avseende riskerna för bristande permanens, omkastningar av koldioxidbindning, risk för mättnad och risk för läckage. b) De metoder som används vid oförändrade förhållanden, däribland avverkningsmetoder, är en av följande: i) I förekommande fall, de förvaltningsmetoder som dokumenterats i den senaste versionen av skogsförvaltningsplanen eller ett motsvarande instrument innan verksamheten inleds. ii) De senaste metoderna som tillämpades innan verksamheten inleddes. iii) Metoder som motsvarar ett förvaltningssystem för att säkerställa att kollager och kolsänkor i skogsområdet bibehålls eller förbättras på lång sikt enligt artikel 29.7 b i direktiv (EU) 2018/2001. c) Analysens upplösning står i proportion till det berörda områdets storlek och värden som är utmärkande för det berörda området används. d) Utsläpp och upptag som uppstår till följd av naturliga störningar, såsom angrepp av skadegörare och sjukdomar, skogsbränder, blåst eller stormskador som påverkar området och försämrar produktionen, utgör inte bristande efterlevnad av förordning (EU) 2020/852, förutsatt att klimatnyttoanalysen överensstämmer med 2019 års finjustering av 2006 års IPCC-riktlinjer för nationell inventering av växthusgaser i fråga om utsläpp och upptag till följd av naturliga störningar. 2.4 Skogsbruk på mindre än 13 hektar måste inte göra en klimatnyttoanalys. 3. Garanti för permanens 3.1 I enlighet med nationell lagstiftning garanteras skogens status i det område där verksamheten äger rum genom en av följande åtgärder: a) Området klassificeras som permanent skog enligt FAO:s definition (36). b) Området klassificeras som ett skyddsområde. c) Området är föremål för en rättslig eller avtalsmässig garanti för att det kommer att förbli en skog. 3.2 I enlighet med nationell lagstiftning ansvarar verksamhetsutövaren för att framtida uppdateringar av skogsbruksplanen eller motsvarande instrument, utöver den finansierade verksamheten, fortsätter sträva efter klimatnytta i enlighet med punkt 2. Verksamhetsutövaren ansvarar dessutom för att kompensera eventuellt minskad klimatnytta enligt punkt 2 med en motsvarande klimatnytta från en verksamhet som motsvarar en av de skogsbruksverksamheter som definieras i denna förordning. 4. Revision Inom två år efter att verksamheten inleds och vart tionde år därefter ska verksamhetens förenlighet med kriterierna för väsentliga bidrag till begränsningen av klimatförändringar samt kriterierna för att inte orsaka betydande skada kontrolleras av någon av följande: a) Berörda nationella behöriga myndigheter. b) En oberoende tredjepartscertifierare, på begäran av nationella myndigheter eller verksamhetsutövaren. För att minska kostnaderna får revisioner genomföras tillsammans med eventuell skogscertifiering, klimatcertifiering eller annan revision. Den oberoende tredjepartscertifieraren får inte ha någon intressekonflikt med ägaren eller finansiären och får inte delta i utvecklingen eller driften av verksamheten. 5. Gruppbedömning Förenligheten med kriterierna för väsentliga bidrag till begränsningen av klimatförändringar samt kriterierna för att inte orsaka betydande skada får kontrolleras a) på nivån för ursprungsområdet för skogsråvara (37) enligt definitionen i artikel 2.30 i direktiv (EU) 2018/2001, b) på nivån för en grupp av företag som är tillräckligt homogena för att riskerna i fråga om verksamhetens hållbarhet ska kunna bedömas, förutsatt att samtliga dessa företag har ett varaktigt inbördes förhållande och deltar i verksamheten och gruppen av dessa företag förblir densamma för alla efterföljande revisioner. Orsakar inte betydande skada 2. Anpassning till klimatförändringar Verksamheten uppfyller de kriterier som anges i tillägg A till denna bilaga. 3. Hållbar användning och skydd av vatten och marina resurser Verksamheten uppfyller de kriterier som anges i tillägg B till denna bilaga. Den detaljerade information som avses i punkt 1.2 i omfattar bestämmelser för att uppfylla de kriterier som anges i tillägg B till denna bilaga. 4. Omställning till en cirkulär ekonomi Den skogsförändring som verksamheten orsakar i det område som berörs av verksamheten leder sannolikt inte till någon betydande minskning i den hållbara försörjningen av primär skogsbiomassa för tillverkning av träprodukter med långsiktig cirkularitetspotential. Detta kriterium kan uppvisas genom den klimatnyttoanalys som avses i punkt 2. 5. Förebyggande och bekämpning av föroreningar Användningen av bekämpningsmedel minskas och alternativa metoder eller tekniker, som kan innefatta icke-kemiska alternativ till bekämpningsmedel, främjas i enlighet med direktiv 2009/128/EG, med undantag för fall där användning av bekämpningsmedel behövs för att bekämpa utbrott av skadegörare och sjukdomar. Verksamheten minimerar användningen av gödningsmedel och använder inte stallgödsel. Verksamheten är förenlig med förordning (EU) 2019/1009 eller nationella regler om gödningsmedel eller jordförbättringsmedel för jordbruksändamål. Väl dokumenterade och kontrollerbara åtgärder vidtas för att undvika användning av aktiva substanser som förtecknas i bilaga I, del A till förordning (EU) 2019/1021 (38), Rotterdamkonventionen om förfarandet med förhandsgodkännande sedan information lämnats för vissa farliga kemikalier och bekämpningsmedel i internationell handel, Minamatakonventionen om kvicksilver och Montrealprotokollet om ämnen som bryter ned ozonskiktet samt aktiva substanser som klassificeras i klass Ia (”extremt farlig”) eller Ib (”mycket farlig”) i WHO:s rekommenderade klassificering av bekämpningsmedel. Verksamheten är förenlig med relevant nationell lagstiftning om aktiva substanser. Förorening av vatten och mark förhindras och saneringsåtgärder vidtas när föroreningar inträffar. 6. Skydd och återställande av biologisk mångfald och ekosystem I områden som den nationella behöriga myndigheten har utsett för bevarande eller i skyddade livsmiljöer är verksamheten förenlig med bevarandemålen för dessa områden. Ingen omställning sker av livsmiljöer som är särskilt känsliga för förlust av biologisk mångfald eller har högt bevarandevärde, eller av områden som avsatts för återställande av sådana livsmiljöer i enlighet med nationell lagstiftning. Den detaljerade information som avses i punkt 1.2 i innehåller bestämmelser om bevarande och eventuellt förbättring av den biologiska mångfalden i enlighet med nationella och lokala bestämmelser, inbegripet följande: a) Säkerställande av en god bevarandestatus för livsmiljöer och arter, bevarande av typiska arter för livsmiljön. b) Uteslutande av användning eller utsättning av invasiva främmande arter. c) Uteslutande av användning av främmande arter, såvida det inte kan visas att i) användningen av skogsodlingsmaterialet leder till gynnsamma och lämpliga ekosystemförhållanden (t.ex. klimat, markkriterier, vegetationszon, motståndskraft mot skogsbränder), ii) de inhemska arter som för närvarande finns på området inte längre är anpassade till de förväntade klimatförhållandena och markrelaterade hydrologiska förhållandena. d) Bevarande och förbättring av markens fysiska, kemiska och biologiska kvalitet. e) Främjande av metoder som gynnar biologisk mångfald och förbättrar skogens naturliga processer. f) Uteslutande av omställning av ekosystem med stor biologisk mångfald till ekosystem med mindre biologisk mångfald. g) Säkerställande av en mångfald av associerade livsmiljöer och arter som är kopplade till skogen. h) Säkerställande av en mångfald av beståndsstrukturer och underhåll eller förbättring av mogna bestånd och död ved.

1.3 Skogsförvaltning

Beskrivning av verksamheten

Skogsförvaltning enligt definitionen i nationell lagstiftning. Om det saknas en sådan definition i nationell lagstiftning motsvarar skogsförvaltning all ekonomisk verksamhet i ett system som kan tillämpas på en skog, vilken påverkar skogens ekologiska, ekonomiska eller sociala funktioner. Skogsförvaltning innebär inte någon förändring av markanvändningen och sker på mark som motsvarar den definition av skog som fastställs i nationell lagstiftning eller, om en sådan inte finns, som överensstämmer med FAO:s definition av skog (39).

De ekonomiska verksamheterna i denna kategori kan vara förknippade med Nace-kod A2 i enlighet med den statistiska näringsgrensindelning som fastställs i förordning (EG) nr 1893/2006. De ekonomiska verksamheterna i denna kategori är begränsade till Nace II 02.10, dvs. skogshushållning och skogsskötsel, 02.20, dvs. drivning, 02.30, dvs. insamling av annat vilt växande skogsmaterial än trä och 02.40, dvs. service till skogsbruk.

Tekniska granskningskriterier

Väsentliga bidrag till begränsningen av klimatförändringar 1. Skogsbruksplan eller motsvarande instrument 1.1 Verksamheten bedrivs i ett område som omfattas av en skogsbruksplan eller ett motsvarande instrument enligt nationell lagstiftning eller, om en skogsbruksplan eller ett motsvarande instrument inte definieras i nationell lagstiftning, enligt FAO:s definition av ”skogsområde med en långsiktig skogsbruksplan” (40). Skogsbruksplanen eller det motsvarande instrumentet omfattar en period på tio år eller mer och uppdateras löpande. 1.2 Information lämnas om följande punkter som inte redan är dokumenterade i skogsbruksplanen eller motsvarande system: a) Förvaltningsmål, inbegripet de största hindren (41). b) Allmänna strategier och verksamheter som planeras för att uppnå förvaltningsmålen, inbegripet förväntad verksamhet under hela skogscykeln. c) Definition av skogens livsmiljö, inbegripet de främsta befintliga och planerade trädarterna samt deras omfattning och utbredning. d) Definition av området i enlighet med dess offentliggörande i fastighetsregistret. e) Avdelningar, vägar, vägrätter och annan allmän tillgång, fysiska förhållanden inklusive vattenvägar, områden som omfattas av rättsliga och andra begränsningar. f) Åtgärder som vidtagits för att bevara skogsekosystemens goda tillstånd. g) Samhällsfrågor (däribland bevarande av landskapet, samråd med berörda parter i enlighet med villkoren i nationell lagstiftning). h) Bedömning av skogsrelaterade risker, inbegripet skogsbränder, skadegörare och sjukdomsutbrott, i syfte att förebygga, minska och kontrollera risker och åtgärder som vidtagits för att säkerställa skydd mot och anpassning till kvarstående risker. i) Alla skogsbruksrelaterade kriterier för att inte orsaka betydande skada. 1.3 Skogsbrukssystemens hållbarhet, såsom den beskrivs i den plan som avses i punkt 1.1, säkerställs genom att välja det mest ambitiösa av följande alternativ: a) Skogsbruket överensstämmer med den tillämpliga nationella definitionen av hållbart skogsbruk. b) Skogsbruket överensstämmer med Forest Europes definition (42) av hållbart skogsbruk, och är förenligt med de pan-europeiska riktlinjerna på operativ nivå för hållbart skogsbruk (43). c) Det befintliga förvaltningssystemet uppfyller de hållbarhetskriterier för skog som anges i artikel 29.6 i direktiv (EU) 2018/2001 och, från och med dagen för systemens tillämpning, den genomförandeakt om operativ vägledning för energi från skogsbiomassa som antagits i enlighet med artikel 29.8 i det direktivet. 1.4 Verksamheten medför inte förstöring av mark med stora kollager (44). 1.5 Det förvaltningssystem som är förknippat med den pågående verksamheten uppfyller kravet på tillbörlig aktsamhet och laglighetskraven i förordning (EU) nr 995/2010. 1.6 I skogsbruksplanen eller motsvarande instrument föreskrivs övervakning som säkerställer att informationen i planen är korrekt, särskilt när det gäller uppgifterna om det berörda området. 2. Klimatnyttoanalys 2.1 Vad gäller områden som uppfyller kraven på nivå för ursprungsområdet för skogsråvara för att säkerställa att kollager och kolsänkor i skogen bibehålls eller förbättras på lång sikt i enlighet med artikel 29.7 b i direktiv (EU) 2018/2001, uppfyller verksamheten följande kriterier: a) Klimatnyttoanalysen visar att nettobalansen av de utsläpp och upptag av växthusgaser som verksamheten ger upphov till under en period av 30 år efter det att verksamheten inleds är lägre än ett referensscenario som motsvarar balansen mellan utsläpp och upptag av växthusgaser i det berörda området vid oförändrade förhållanden (business-as-usual), dvs. utan verksamheten, under en period av 30 år som börjar löpa när verksamheten inleds. b) Långsiktig klimatnytta anses uppvisad genom bevis på anpassning till artikel 29.7 b i direktiv (EU) 2018/2001. 2.2 Vad gäller områden som inte uppfyller kraven på nivå för ursprungsområdet för skogsråvara för att säkerställa att kollager och kolsänkor i skogen bibehålls eller förbättras på lång sikt i enlighet med artikel 29.7 b i direktiv (EU) 2018/2001, uppfyller verksamheten följande kriterier: a) Klimatnyttoanalysen visar att nettobalansen av de utsläpp och upptag av växthusgaser som verksamheten ger upphov till under en period av 30 år efter det att verksamheten inleds är lägre än ett referensscenario som motsvarar balansen mellan utsläpp och upptag av växthusgaser i det berörda området vid oförändrade förhållanden (business-as-usual), dvs. utan verksamheten, under en period av 30 år som börjar löpa när verksamheten inleds. b) Den beräknade genomsnittliga nettobalansen av växthusgaser från verksamheten på lång sikt är lägre än den genomsnittliga balansen av växthusgaser på lång sikt som beräknas för det referensscenario som avses i punkt 2.2, varvid lång sikt motsvarar den längre varaktigheten mellan 100 år och en hel skogscykel. 2.3 Beräkningen av klimatnytta uppfyller samtliga följande kriterier: a) Klimatnyttoanalysen överensstämmer med 2019 års finjustering av 2006 års IPCC-riktlinjer för nationell inventering av växthusgaser (45). Klimatnyttoanalysen bygger på transparenta, korrekta, enhetliga, fullständiga och jämförbara uppgifter, omfattar alla kolpooler som påverkas av verksamheten, däribland biomassa ovan jord, biomassa under jord, död ved, förna och humus, baseras på de mest konservativa antagandena för beräkningar och innehåller lämpliga överväganden avseende riskerna för bristande permanens, omkastningar av koldioxidbindning, risk för mättnad och risk för läckage. b) De metoder som används vid oförändrade förhållanden, däribland avverkningsmetoder, är en av följande: i) I förekommande fall, de förvaltningsmetoder som dokumenterats i den senaste versionen av skogsförvaltningsplanen eller ett motsvarande instrument innan verksamheten inleds. ii) De senaste metoderna som tillämpades innan verksamheten inleddes. iii) Metoder som motsvarar ett förvaltningssystem för att säkerställa att kollager och kolsänkor i skogsområdet bibehålls eller förbättras på lång sikt enligt artikel 29.7 b i direktiv (EU) 2018/2001. c) Analysens upplösning står i proportion till det berörda områdets storlek och värden som är utmärkande för det berörda området används. d) Utsläpp och upptag som uppstår till följd av naturliga störningar, såsom angrepp av skadegörare och sjukdomar, skogsbränder, blåst eller stormskador som påverkar området och försämrar produktionen, utgör inte bristande efterlevnad av förordning (EU) 2020/852, förutsatt att klimatnyttoanalysen överensstämmer med 2019 års finjustering av 2006 års IPCC-riktlinjer för nationell inventering av växthusgaser i fråga om utsläpp och upptag till följd av naturliga störningar. 2.4. Skogsbruk på mindre än 13 hektar måste inte göra en klimatnyttoanalys. 3. Garanti för permanens 3.1 I enlighet med nationell lagstiftning garanteras skogens status i det område där verksamheten äger rum genom en av följande åtgärder: a) Området klassificeras som permanent skog enligt FAO:s definition (46). b) Området klassificeras som ett skyddsområde. c) Området är föremål för en rättslig eller avtalsmässig garanti för att det kommer att förbli en skog. 3.2 I enlighet med nationell lagstiftning ansvarar verksamhetsutövaren för att framtida uppdateringar av skogsbruksplanen eller motsvarande instrument, utöver den finansierade verksamheten, fortsätter sträva efter klimatnytta i enlighet med punkt 2. Verksamhetsutövaren ansvarar dessutom för att kompensera eventuellt minskad klimatnytta enligt punkt 2 med en motsvarande klimatnytta från en verksamhet som motsvarar en av de skogsbruksverksamheter som definieras i denna förordning. 4. Revision Inom två år efter att verksamheten inleds och vart tionde år därefter ska verksamhetens förenlighet med kriterierna för väsentliga bidrag till begränsningen av klimatförändringar samt kriterierna för att inte orsaka betydande skada kontrolleras av någon av följande: a) Berörda nationella behöriga myndigheter. b) En oberoende tredjepartscertifierare, på begäran av nationella myndigheter eller verksamhetsutövaren. För att minska kostnaderna får revisioner genomföras tillsammans med eventuell skogscertifiering, klimatcertifiering eller annan revision. Den oberoende tredjepartscertifieraren får inte ha någon intressekonflikt med ägaren eller finansiären och får inte delta i utvecklingen eller driften av verksamheten. 5. Gruppbedömning Förenligheten med kriterierna för väsentliga bidrag till begränsningen av klimatförändringar samt kriterierna för att inte orsaka betydande skada får kontrolleras a) på nivån för ursprungsområdet för skogsråvara (47) enligt definitionen i artikel 2.30 i direktiv (EU) 2018/2001, b) på nivån för en grupp av företag som är tillräckligt homogena för att riskerna i fråga om verksamhetens hållbarhet ska kunna bedömas, förutsatt att samtliga dessa företag har ett varaktigt inbördes förhållande och deltar i verksamheten och gruppen av dessa företag förblir densamma för alla efterföljande revisioner. Orsakar inte betydande skada 2. Anpassning till klimatförändringar Verksamheten uppfyller de kriterier som anges i tillägg A till denna bilaga. 3. Hållbar användning och skydd av vatten och marina resurser Verksamheten uppfyller de kriterier som anges i tillägg B till denna bilaga. Den detaljerade information som avses i punkt 1.2 i omfattar bestämmelser för att uppfylla de kriterier som anges i tillägg B till denna bilaga. 4. Omställning till en cirkulär ekonomi Den skogsförändring som verksamheten orsakar i det område som berörs av verksamheten leder sannolikt inte till någon betydande minskning i den hållbara försörjningen av primär skogsbiomassa för tillverkning av träprodukter med långsiktig cirkularitetspotential. Detta kriterium kan uppvisas genom den klimatnyttoanalys som avses i punkt 2. 5. Förebyggande och bekämpning av föroreningar Användningen av bekämpningsmedel minskas och alternativa metoder eller tekniker, som kan innefatta icke-kemiska alternativ till bekämpningsmedel, främjas i enlighet med direktiv 2009/128/EG, med undantag för fall där användning av bekämpningsmedel behövs för att bekämpa utbrott av skadegörare och sjukdomar. Verksamheten minimerar användningen av gödningsmedel och använder inte stallgödsel. Verksamheten är förenlig med förordning (EU) 2019/1009 eller nationella regler om gödningsmedel eller jordförbättringsmedel för jordbruksändamål. Väl dokumenterade och kontrollerbara åtgärder vidtas för att undvika användning av aktiva substanser som förtecknas i bilaga I, del A till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1021 (48), Rotterdamkonventionen om förfarandet med förhandsgodkännande sedan information lämnats för vissa farliga kemikalier och bekämpningsmedel i internationell handel, Minamatakonventionen om kvicksilver och Montrealprotokollet om ämnen som bryter ned ozonskiktet samt aktiva substanser som klassificeras i klass Ia (”extremt farlig”) eller Ib (”mycket farlig”) i WHO:s rekommenderade klassificering av bekämpningsmedel (49). Verksamheten är förenlig med relevant nationell lagstiftning om aktiva substanser. Förorening av vatten och mark förhindras och saneringsåtgärder vidtas när föroreningar inträffar. 6. Skydd och återställande av biologisk mångfald och ekosystem I områden som den nationella behöriga myndigheten har utsett för bevarande eller i skyddade livsmiljöer är verksamheten förenlig med bevarandemålen för dessa områden. Ingen omställning sker av livsmiljöer som är särskilt känsliga för förlust av biologisk mångfald eller har högt bevarandevärde, eller av områden som avsatts för återställande av sådana livsmiljöer i enlighet med nationell lagstiftning. Den detaljerade information som avses i punkt 1.2 i innehåller bestämmelser om bevarande och eventuellt förbättring av den biologiska mångfalden i enlighet med nationella och lokala bestämmelser, inbegripet följande: a) Säkerställande av en god bevarandestatus för livsmiljöer och arter, bevarande av typiska arter för livsmiljön. b) Uteslutande av användning eller utsättning av invasiva främmande arter. c) Uteslutande av användning av främmande arter, såvida det inte kan visas att i) användningen av skogsodlingsmaterialet leder till gynnsamma och lämpliga ekosystemförhållanden (t.ex. klimat, markkriterier, vegetationszon, motståndskraft mot skogsbränder), ii) de inhemska arter som för närvarande finns på området inte längre är anpassade till de förväntade klimatförhållandena och markrelaterade hydrologiska förhållandena. d) Bevarande och förbättring av markens fysiska, kemiska och biologiska kvalitet. e) Främjande av metoder som gynnar biologisk mångfald och förbättrar skogens naturliga processer. f) Uteslutande av omställning av ekosystem med stor biologisk mångfald till ekosystem med mindre biologisk mångfald. g) Säkerställande av en mångfald av associerade livsmiljöer och arter som är kopplade till skogen. h) Säkerställande av en mångfald av beståndsstrukturer och underhåll eller förbättring av mogna bestånd och död ved.

1.4 Bevarande av skog

Beskrivning av verksamheten

Skogsbruksverksamhet som avser att bevara en eller flera livsmiljöer eller arter. Bevarande av skog innebär inte någon förändring av markkategorin och sker på mark som motsvarar den skogsdefinition som fastställs i nationell lagstiftning eller, om en sådan inte finns, som överensstämmer med FAO:s definition av skog (50).

De ekonomiska verksamheterna i denna kategori kan vara förknippade med Nace-kod A2 i enlighet med den statistiska näringsgrensindelning som fastställs i förordning (EG) nr 1893/2006. De ekonomiska verksamheterna i denna kategori är begränsade till Nace II 02.10, dvs. skogshushållning och skogsskötsel, 02.20, dvs. drivning, 02.30, dvs. insamling av annat vilt växande skogsmaterial än trä och 02.40, dvs. service till skogsbruk.

Tekniska granskningskriterier

Väsentliga bidrag till begränsningen av klimatförändringar 1. Skogsbruksplan eller motsvarande instrument 1.1 Verksamheten sker i ett område som omfattas av en skogsbruksplan eller ett motsvarande instrument enligt nationell lagstiftning eller, om en skogsbruksplan inte definieras i nationell lagstiftning, enligt FAO:s definition av ”skogsområde med en långsiktig skogsbruksplan” (51). Skogsbruksplanen eller det motsvarande instrumentet omfattar en period på tio år eller mer och uppdateras löpande. 1.2 Information lämnas om följande punkter som inte redan är dokumenterade i skogsbruksplanen eller motsvarande system: a) Förvaltningsmål, inbegripet de största hindren. b) Allmänna strategier och verksamheter som planeras för att uppnå förvaltningsmålen, inbegripet förväntad verksamhet under hela skogscykeln. c) Definition av skogens livsmiljö, inbegripet de främsta befintliga och planerade trädarterna samt deras omfattning och utbredning, i enlighet med det lokala skogsekosystemet. d) Definition av området i enlighet med dess offentliggörande i fastighetsregistret. e) Avdelningar, vägar, vägrätter och annan allmän tillgång, fysiska förhållanden inklusive vattenvägar, områden som omfattas av rättsliga och andra begränsningar. f) Åtgärder som vidtagits för att bevara skogsekosystemens goda tillstånd. g) Samhällsfrågor (däribland bevarande av landskapet, samråd med berörda parter i enlighet med villkoren i nationell lagstiftning). h) Bedömning av skogsrelaterade risker, inbegripet skogsbränder, skadegörare och sjukdomsutbrott, i syfte att förebygga, minska och kontrollera risker och åtgärder som vidtagits för att säkerställa skydd mot och anpassning till kvarstående risker. i) Alla skogsbruksrelaterade kriterier för att inte orsaka betydande skada. 1.3 Skogsbruksplanen eller det motsvarande instrumentet a) har ett primärt förvaltningsmål (52) som består av skydd av mark och vatten (53), bevarande av biologisk mångfald (54) eller sociala tjänster (55) på grundval av FAO:s definitioner, b) främjar metoder som gynnar biologisk mångfald och förbättrar skogens naturliga processer, c) innehåller en analys av i) effekter och påfrestningar på bevarandet av livsmiljöer och mångfalden av tillhörande livsmiljöer, ii) villkor för avverkning som minimerar markpåverkan, iii) annan verksamhet som påverkar bevarandemålen, såsom jakt och fiske, jordbruk, boskapsskötsel och skogsbruk, industri, gruvdrift och kommersiell verksamhet. 1.4 Skogsbrukssystemens hållbarhet, såsom den beskrivs i den plan som avses i punkt 1.1, säkerställs genom att välja det mest ambitiösa av följande alternativ: a) Skogsbruket överensstämmer med den nationella definitionen av hållbart skogsbruk, om en sådan finns. b) Skogsbruket överensstämmer med Forest Europes definition (56) av hållbart skogsbruk och är förenligt med de pan-europeiska riktlinjerna på operativ nivå för hållbart skogsbruk (57). c) Det befintliga förvaltningssystemet uppfyller de hållbarhetskriterier för skog som anges i artikel 29.6 i direktiv (EU) 2018/2001 och, från och med dagen för systemens tillämpning, den genomförandeakt om operativ vägledning för energi från skogsbiomassa som antagits i enlighet med artikel 29.8 i det direktivet. 1.5 Verksamheten medför inte förstöring av mark med stora kollager (58). 1.6 Det förvaltningssystem som är förknippat med den pågående verksamheten uppfyller kravet på tillbörlig aktsamhet och laglighetskraven i förordning (EU) nr 995/2010. 1.7 I skogsbruksplanen eller motsvarande instrument föreskrivs övervakning som säkerställer att informationen i planen är korrekt, särskilt när det gäller uppgifterna om det berörda området. 2. Klimatnyttoanalys 2.1 Vad gäller områden som uppfyller kraven på nivå för ursprungsområdet för skogsråvara för att säkerställa att kollager och kolsänkor i skogen bibehålls eller förbättras på lång sikt i enlighet med artikel 29.7 b i direktiv (EU) 2018/2001, uppfyller verksamheten följande kriterier: a) Klimatnyttoanalysen visar att nettobalansen av de utsläpp och upptag av växthusgaser som verksamheten ger upphov till under en period av 30 år efter det att verksamheten inleds är lägre än ett referensscenario som motsvarar balansen mellan utsläpp och upptag av växthusgaser i det berörda området vid oförändrade förhållanden (business-as-usual), dvs. utan verksamheten, under en period av 30 år som börjar löpa när verksamheten inleds. b) Långsiktig klimatnytta anses uppvisad genom bevis på anpassning till artikel 29.7 b i direktiv (EU) 2018/2001. 2.2 Vad gäller områden som inte uppfyller kraven på nivå för ursprungsområdet för skogsråvara för att säkerställa att kollager och kolsänkor i skogen bibehålls eller förbättras på lång sikt i enlighet med artikel 29.7 b i direktiv (EU) 2018/2001, uppfyller verksamheten följande kriterier: a) Klimatnyttoanalysen visar att nettobalansen av de utsläpp och upptag av växthusgaser som verksamheten ger upphov till under en period av 30 år efter det att verksamheten inleds är lägre än ett referensscenario som motsvarar balansen mellan utsläpp och upptag av växthusgaser i det berörda området vid oförändrade förhållanden (business-as-usual), dvs. utan verksamheten, under en period av 30 år som börjar löpa när verksamheten inleds. b) Den beräknade genomsnittliga nettobalansen av växthusgaser från verksamheten på lång sikt är lägre än den genomsnittliga balansen av växthusgaser på lång sikt som beräknas för det referensscenario som avses i punkt 2.2, varvid lång sikt motsvarar den längre varaktigheten mellan 100 år och en hel skogscykel. 2.3 Beräkningen av klimatnytta uppfyller samtliga följande kriterier: a) Klimatnyttoanalysen överensstämmer med 2019 års finjustering av 2006 års IPCC-riktlinjer för nationell inventering av växthusgaser (59). Klimatnyttoanalysen bygger på transparenta, korrekta, enhetliga, fullständiga och jämförbara uppgifter, omfattar alla kolpooler som påverkas av verksamheten, däribland biomassa ovan jord, biomassa under jord, död ved, förna och humus, baseras på de mest konservativa antagandena för beräkningar och innehåller lämpliga överväganden avseende riskerna för bristande permanens, omkastningar av koldioxidbindning, risk för mättnad och risk för läckage. b) De metoder som används vid oförändrade förhållanden, däribland avverkningsmetoder, kan vara en av följande: i) I förekommande fall, de förvaltningsmetoder som dokumenterats i den senaste versionen av skogsförvaltningsplanen eller ett motsvarande instrument innan verksamheten inleds. ii) De senaste metoderna som tillämpades innan verksamheten inleddes. iii) Metoder som motsvarar ett förvaltningssystem för att säkerställa att kollager och kolsänkor i skogsområdet bibehålls eller förbättras på lång sikt enligt artikel 29.7 b i direktiv (EU) 2018/2001. c) Analysens upplösning står i proportion till det berörda områdets storlek och värden som är utmärkande för det berörda området används. d) Utsläpp och upptag som uppstår till följd av naturliga störningar, såsom angrepp av skadegörare och sjukdomar, skogsbränder, blåst eller stormskador som påverkar området och försämrar produktionen, utgör inte bristande efterlevnad av kriterierna i förordning (EU) 2020/852, förutsatt att klimatnyttoanalysen överensstämmer med 2019 års finjustering av 2006 års IPCC-riktlinjer för nationell inventering av växthusgaser i fråga om utsläpp och upptag till följd av naturliga störningar. 2.4 Skogsbruk på mindre än 13 hektar måste inte göra en klimatnyttoanalys. 3. Garanti för permanens 3.1 I enlighet med nationell lagstiftning garanteras skogens status i det område där verksamheten äger rum genom en av följande åtgärder: a) Området klassificeras som permanent skog enligt FAO:s definition (60). b) Området klassificeras som ett skyddsområde. c) Området är föremål för en rättslig eller avtalsmässig garanti för att det kommer att förbli en skog. 3.2 I enlighet med nationell lagstiftning ansvarar verksamhetsutövaren för att framtida uppdateringar av skogsbruksplanen eller motsvarande instrument, utöver den finansierade verksamheten, fortsätter sträva efter klimatnytta i enlighet med punkt 2. Verksamhetsutövaren ansvarar dessutom för att kompensera eventuellt minskad klimatnytta enligt punkt 2 med en motsvarande klimatnytta från en verksamhet som motsvarar en av de skogsbruksverksamheter som definieras i denna förordning. 4. Revision Inom två år efter att verksamheten inleds och vart tionde år därefter ska verksamhetens förenlighet med kriterierna för väsentliga bidrag till begränsningen av klimatförändringar samt kriterierna för att inte orsaka betydande skada kontrolleras av någon av följande: a) Berörda nationella behöriga myndigheter. b) En oberoende tredjepartscertifierare, på begäran av nationella myndigheter eller verksamhetsutövaren. För att minska kostnaderna får revisioner genomföras tillsammans med eventuell skogscertifiering, klimatcertifiering eller annan revision. Den oberoende tredjepartscertifieraren får inte ha någon intressekonflikt med ägaren eller finansiären och får inte delta i utvecklingen eller driften av verksamheten. 5. Gruppbedömning Förenligheten med kriterierna för väsentliga bidrag till begränsningen av klimatförändringar samt kriterierna för att inte orsaka betydande skada får kontrolleras a) på nivån för ursprungsområdet för skogsråvara (61) enligt definitionen i artikel 2.30 i direktiv (EU) 2018/2001, b) på nivån för en grupp av skogsbruksföretag som är tillräckligt homogena för att riskerna i fråga om verksamhetens hållbarhet ska kunna bedömas, förutsatt att samtliga dessa företag har ett varaktigt inbördes förhållande och deltar i verksamheten och gruppen av dessa företag förblir densamma för alla efterföljande revisioner. Orsakar inte betydande skada 2. Anpassning till klimatförändringar Verksamheten uppfyller de kriterier som anges i tillägg A till denna bilaga. 3. Hållbar användning och skydd av vatten och marina resurser Verksamheten uppfyller de kriterier som anges i tillägg B till denna bilaga. Den detaljerade information som avses i punkt 1.2 i omfattar bestämmelser för att uppfylla de kriterier som anges i tillägg B till denna bilaga. 4. Omställning till en cirkulär ekonomi Den skogsförändring som verksamheten orsakar i det område som berörs av verksamheten leder sannolikt inte till någon betydande minskning i den hållbara försörjningen av primär skogsbiomassa för tillverkning av träprodukter med långsiktig cirkularitetspotential. Detta kriterium kan uppvisas genom den klimatnyttoanalys som avses i punkt 2. 5. Förebyggande och bekämpning av föroreningar Bekämpningsmedel eller gödselmedel används inte i verksamheten. Väl dokumenterade och kontrollerbara åtgärder vidtas för att undvika användning av aktiva substanser som förtecknas i bilaga I, del A till förordning (EU) 2019/1021 (62), Rotterdamkonventionen om förfarandet med förhandsgodkännande sedan information lämnats för vissa farliga kemikalier och bekämpningsmedel i internationell handel, Minamatakonventionen om kvicksilver och Montrealprotokollet om ämnen som bryter ned ozonskiktet samt aktiva substanser som klassificeras i klass Ia (”extremt farlig”) eller Ib (”mycket farlig”) i WHO:s rekommenderade klassificering av bekämpningsmedel (63). Verksamheten är förenlig med relevant nationell lagstiftning om aktiva substanser. Förorening av vatten och mark förhindras och saneringsåtgärder vidtas när föroreningar inträffar. 6. Skydd och återställande av biologisk mångfald och ekosystem I områden som den nationella behöriga myndigheten har utsett för bevarande eller i skyddade livsmiljöer är verksamheten förenlig med bevarandemålen för dessa områden. Ingen omställning sker av livsmiljöer som är särskilt känsliga för förlust av biologisk mångfald eller har högt bevarandevärde, eller av områden som avsatts för återställande av sådana livsmiljöer i enlighet med nationell lagstiftning. Den detaljerade information som avses i punkt 1.2 i innehåller bestämmelser om bevarande och eventuellt förbättring av den biologiska mångfalden i enlighet med nationella och lokala bestämmelser, inbegripet följande: a) Säkerställande av en god bevarandestatus för livsmiljöer och arter, bevarande av typiska arter för livsmiljön. b) Uteslutande av användning eller utsättning av invasiva främmande arter. c) Uteslutande av användning av främmande arter, såvida det inte kan visas att i) användningen av skogsodlingsmaterialet leder till gynnsamma och lämpliga ekosystemförhållanden (t.ex. klimat, markkriterier, vegetationszon, motståndskraft mot skogsbränder), ii) de inhemska arter som för närvarande finns på området inte längre är anpassade till de förväntade klimatförhållandena och markrelaterade hydrologiska förhållandena. d) Bevarande och förbättring av markens fysiska, kemiska och biologiska kvalitet. e) Främjande av metoder som gynnar biologisk mångfald och förbättrar skogens naturliga processer. f) Uteslutande av omställning av ekosystem med stor biologisk mångfald till ekosystem med mindre biologisk mångfald. g) Säkerställande av en mångfald av associerade livsmiljöer och arter som är kopplade till skogen. h) Säkerställande av en mångfald av beståndsstrukturer och underhåll eller förbättring av mogna bestånd och död ved.

2. MILJÖSKYDDS- OCH ÅTERSTÄLLANDEVERKSAMHET

2.1 Återställande av våtmarker

Beskrivning av verksamheten

Återställande av våtmarker avser ekonomisk verksamhet som främjar en återgång till våtmarkernas ursprungliga tillstånd och ekonomisk verksamhet som förbättrar våtmarkernas funktioner utan att nödvändigtvis främja en återgång till ett tillstånd som föregick störningarna, där våtmarker motsvarar den internationella definitionen av våtmarker (64) eller av torvmossar (65) i konventionen om våtmarker av internationell betydelse, i synnerhet såsom livsmiljö för våtmarksfåglar (Ramsarkonventionen) (66). Det berörda området motsvarar unionens definition av våtmarker, i enlighet med kommissionens meddelande om förnuftigt nyttjande och bevarande av våtmarker (67).

Den ekonomiska verksamheten i denna kategori har ingen särskild Nace-kod enligt den statistiska näringsgrensindelning som fastställs i förordning (EG) nr 1893/2006, men omfattas av klass 6 i den statistiska klassifikationen av miljöskyddsaktiviteter (CEPA) som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 691/2011 (68).

Tekniska granskningskriterier

Väsentliga bidrag till begränsningen av klimatförändringar 1. Återställningsplan 1.1 Området omfattas av en återställningsplan som överensstämmer med Ramsarkonventionens principer och riktlinjer för återställande av våtmarker (69), till dess att området klassificeras som våtmark och omfattas av förvaltningsplanen för våtmarker enligt Ramsarkonventionens riktlinjer för förvaltningsplanering för Ramsarområden och andra våtmarker (70). För torvmarker följer återställningsplanen rekommendationerna i Ramsarkonventionens relevanta resolutioner, bland annat resolution XIII/13. 1.2 Lokala hydrologiska och pedologiska förhållanden övervägs noggrant i återställningsplanen, bland annat markmättnadens dynamik och förändringar i aeroba och anaeroba förhållanden. 1.3 Alla kriterier för att inte orsaka betydande skada som är relevanta för förvaltning av våtmarker tas upp i återställningsplanen. 1.4 I återställningsplanen föreskrivs övervakning som säkerställer att informationen i planen är korrekt, särskilt när det gäller uppgifterna om det berörda området. 2. Klimatnyttoanalys 2.1 Verksamheten uppfyller följande kriterier: a) Klimatnyttoanalysen visar att nettobalansen av de utsläpp och upptag av växthusgaser som verksamheten ger upphov till under en period av 30 år efter det att verksamheten inleds är lägre än ett referensscenario som motsvarar balansen mellan utsläpp och upptag av växthusgaser i det berörda området vid oförändrade förhållanden (business-as-usual), dvs. utan verksamheten, under en period av 30 år som börjar löpa när verksamheten inleds. b) Den beräknade genomsnittliga nettobalansen av växthusgaser från verksamheten på lång sikt är lägre än den genomsnittliga balansen av växthusgaser på lång sikt som beräknas för det referensscenario som avses i punkt 2.2, varvid lång sikt motsvarar 100 år. 2.2 Beräkningen av klimatnytta uppfyller samtliga följande kriterier: a) Klimatnyttoanalysen överensstämmer med 2019 års finjustering av 2006 års IPCC-riktlinjer för nationell inventering av växthusgaser (71). Om den definition av våtmarker som används i analysen skiljer sig från den definition som används i den nationella inventeringen av växthusgaser anges de olika markkategorier som omfattas av det berörda området i analysen. Klimatnyttoanalysen bygger på transparenta, korrekta, enhetliga, fullständiga och jämförbara uppgifter, omfattar alla kolpooler som påverkas av verksamheten, däribland biomassa ovan jord, biomassa under jord, död ved, förna och humus, baseras på de mest konservativa antagandena för beräkningar och innehåller lämpliga överväganden avseende riskerna för bristande permanens, omkastningar av koldioxidbindning, risk för mättnad och risk för läckage. För kustvåtmarker beaktar klimatnyttoanalysen prognoser för förväntade relativa höjningar av havsnivån och i vilken utsträckning våtmarkerna förväntas migrera. b) De metoder som används vid oförändrade förhållanden, däribland avverkningsmetoder, är en av följande: i) De förvaltningsmetoder som dokumenterats innan verksamheten inleddes, i förekommande fall. ii) De senaste metoderna som tillämpades innan verksamheten inleddes. c) Analysens upplösning står i proportion till det berörda områdets storlek och värden som är utmärkande för det berörda området används. d) Utsläpp och upptag som uppstår till följd av naturliga störningar, såsom angrepp av skadegörare och sjukdomar, bränder, blåst eller stormskador som påverkar området och försämrar produktionen, utgör inte bristande efterlevnad av kriterierna i förordning (EU) 2020/852, förutsatt att klimatnyttoanalysen överensstämmer med 2019 års finjustering av 2006 års IPCC-riktlinjer för nationell inventering av växthusgaser i fråga om utsläpp och upptag till följd av naturliga störningar. 4. Garanti för permanens 4.1 I enlighet med nationell lagstiftning garanteras våtmarkens status i det område där verksamheten äger rum genom en av följande åtgärder: a) Det har fastställts att området ska förbli våtmark och inte får omvandlas till annan markanvändning. b) Området klassificeras som ett skyddsområde. c) Området är föremål för en rättslig eller avtalsmässig garanti för att det kommer att förbli våtmark. 4.2 I enlighet med nationell lagstiftning ansvarar verksamhetsutövaren för att framtida uppdateringar av återställningsplanen, utöver den finansierade verksamheten, fortsätter sträva efter klimatnytta i enlighet med punkt 2. Verksamhetsutövaren ansvarar dessutom för att kompensera eventuellt minskad klimatnytta enligt punkt 2 med en motsvarande klimatnytta från en verksamhet som motsvarar en av de miljöskydds- och återställandeverksamheter som definieras i denna förordning. 5. Revision Inom två år efter att verksamheten inleds och vart tionde år därefter ska verksamhetens förenlighet med kriterierna för väsentliga bidrag till begränsningen av klimatförändringar samt kriterierna för att inte orsaka betydande skada kontrolleras av någon av följande: a) Berörda nationella behöriga myndigheter. b) En oberoende tredjepartscertifierare, på begäran av nationella myndigheter eller verksamhetsutövaren. För att minska kostnaderna får revisioner genomföras tillsammans med eventuell skogscertifiering, klimatcertifiering eller annan revision. Den oberoende tredjepartscertifieraren får inte ha någon intressekonflikt med ägaren eller finansiären och får inte delta i utvecklingen eller driften av verksamheten. 6. Gruppbedömning Förenligheten med kriterierna för väsentliga bidrag till begränsningen av klimatförändringar samt kriterierna för att inte orsaka betydande skada får kontrolleras på nivån för en grupp av företag som är tillräckligt homogena för att riskerna i fråga om verksamhetens hållbarhet ska kunna bedömas, förutsatt att samtliga dessa företag har ett varaktigt inbördes förhållande och deltar i verksamheten och gruppen av dessa företag förblir densamma för alla efterföljande revisioner. Orsakar inte betydande skada 2. Anpassning till klimatförändringar Verksamheten uppfyller de kriterier som anges i tillägg A till denna bilaga. 3. Hållbar användning och skydd av vatten och marina resurser Verksamheten uppfyller de kriterier som anges i tillägg B till denna bilaga. 4. Omställning till en cirkulär ekonomi Torvutvinningen minimeras. 5. Förebyggande och bekämpning av föroreningar Användningen av bekämpningsmedel minimeras och alternativa metoder eller tekniker, som kan innefatta icke-kemiska alternativ till bekämpningsmedel, främjas i enlighet med direktiv 2009/128/EG, med undantag för fall där användning av bekämpningsmedel behövs för att bekämpa utbrott av skadegörare och sjukdomar. Verksamheten minimerar användningen av gödningsmedel och använder inte stallgödsel. Verksamheten är förenlig med förordning (EU) 2019/1009 eller nationella regler om gödningsmedel eller jordförbättringsmedel för jordbruksändamål. Väl dokumenterade och kontrollerbara åtgärder vidtas för att undvika användning av aktiva substanser som förtecknas i bilaga I, del A till förordning (EU) 2019/1021 (72), Rotterdamkonventionen om förfarandet med förhandsgodkännande sedan information lämnats för vissa farliga kemikalier och bekämpningsmedel i internationell handel, Minamatakonventionen om kvicksilver och Montrealprotokollet om ämnen som bryter ned ozonskiktet samt aktiva substanser som klassificeras i klass Ia (”extremt farlig”) eller Ib (”mycket farlig”) i WHO:s rekommenderade klassificering av bekämpningsmedel (73). Verksamheten är förenlig med relevant nationell genomförandelagstiftning om aktiva substanser. Förorening av vatten och mark förhindras och saneringsåtgärder vidtas när föroreningar inträffar. 6. Skydd och återställande av biologisk mångfald och ekosystem I områden som den nationella behöriga myndigheten har utsett för bevarande eller i skyddade livsmiljöer är verksamheten förenlig med bevarandemålen för dessa områden. Ingen omställning sker av livsmiljöer som är särskilt känsliga för förlust av biologisk mångfald eller har högt bevarandevärde, eller av områden som avsatts för återställande av sådana livsmiljöer i enlighet med nationell lagstiftning. Den plan som avses i punkt 1 (återställningsplanen) i detta avsnitt innehåller bestämmelser om bevarande och eventuellt förbättring av den biologiska mångfalden i enlighet med nationella och lokala bestämmelser, inbegripet följande: (a) Säkerställande av en god bevarandestatus för livsmiljöer och arter, bevarande av typiska arter för livsmiljön. (b) Ingen användning eller utsättning av invasiva arter.

3. TILLVERKNING

3.1 Tillverkning av teknik för förnybar energi

Beskrivning av verksamheten

Tillverkning av teknik för förnybar energi, där förnybar energi definieras i artikel 2.1 i direktiv (EU) 2018/2001.

De ekonomiska verksamheterna i denna kategori kan vara förknippade med flera Nace-koder, särskilt C25, C27 och C28, i enlighet med den statistiska näringsgrensindelning som fastställs i förordning (EG) nr 1893/2006.

En verksamhet i denna kategori är en möjliggörande verksamhet enligt artikel 10.1 i i förordning (EU) 2020/852 om den uppfyller de tekniska granskningskriterier som specificeras i detta avsnitt.

Tekniska granskningskriterier

Väsentliga bidrag till begränsningen av klimatförändringar Den ekonomiska verksamheten omfattar produktion av tekniker för förnybar energi. Orsakar inte betydande skada 2. Anpassning till klimatförändringar Verksamheten uppfyller de kriterier som anges i tillägg A till denna bilaga. 3. Hållbar användning och skydd av vatten och marina resurser Verksamheten uppfyller de kriterier som anges i tillägg B till denna bilaga. 4. Omställning till en cirkulär ekonomi Inom ramen för verksamheten undersöker man tillgången på och antar, när så är möjligt, teknik som stöder a) återanvändning och användning av returråvaror och återanvända komponenter i tillverkade produkter, b) konstruktion för hög hållbarhet, återvinningsbarhet, enkel demontering och anpassningsbarhet hos tillverkade produkter, c) avfallshantering som prioriterar återvinning framför bortskaffande i tillverkningsprocessen, d) information om och spårbarhet för ämnen som inger betänkligheter under de tillverkade produkternas hela livscykel. 5. Förebyggande och bekämpning av föroreningar Verksamheten uppfyller de kriterier som anges i tillägg C till denna bilaga. 6. Skydd och återställande av biologisk mångfald och ekosystem Verksamheten uppfyller de kriterier som anges i tillägg D till denna bilaga.

3.2 Tillverkning av utrustning för produktion och användning av vätgas

Beskrivning av verksamheten

Tillverkning av utrustning för produktion och användning av vätgas.

De ekonomiska verksamheterna i denna kategori kan vara förknippade med flera Nace-koder, särskilt C25, C27 och C28, i enlighet med den statistiska näringsgrensindelning som fastställs i förordning (EG) nr 1893/2006.

En ekonomisk verksamhet i denna kategori är en möjliggörande verksamhet enligt artikel 10.1 i i förordning (EU) 2020/852 om den uppfyller de tekniska granskningskriterier som specificeras i detta avsnitt.

Tekniska granskningskriterier

Väsentliga bidrag till begränsningen av klimatförändringar Den ekonomiska verksamheten tillverkar utrustning för produktion av vätgas som överensstämmer med de tekniska granskningskriterier som anges i avsnitt 3.10 i denna bilaga samt utrustning för användning av vätgas. Orsakar inte betydande skada 2. Anpassning till klimatförändringar Verksamheten uppfyller de kriterier som anges i tillägg A till denna bilaga. 3. Hållbar användning och skydd av vatten och marina resurser Verksamheten uppfyller de kriterier som anges i tillägg B till denna bilaga. 4. Omställning till en cirkulär ekonomi Inom ramen för verksamheten undersöker man tillgången på och antar, när så är möjligt, teknik som stöder a) återanvändning och användning av returråvaror och återanvända komponenter i tillverkade produkter, b) konstruktion för hög hållbarhet, återvinningsbarhet, enkel demontering och anpassningsbarhet hos tillverkade produkter, c) avfallshantering som prioriterar återvinning framför bortskaffande i tillverkningsprocessen, d) information om och spårbarhet för ämnen som inger betänkligheter under de tillverkade produkternas hela livscykel. 5. Förebyggande och bekämpning av föroreningar Verksamheten uppfyller de kriterier som anges i tillägg C till denna bilaga. 6. Skydd och återställande av biologisk mångfald och ekosystem Verksamheten uppfyller de kriterier som anges i tillägg D till denna bilaga.

3.3 Tillverkning av koldioxidsnål transportteknik

Beskrivning av verksamheten

Tillverkning, reparation, underhåll, retroaktiv anpassning, användning för andra ändamål och uppgradering av koldioxidsnåla transportfordon, rullande materiel och fartyg.

De ekonomiska verksamheterna i denna kategori kan vara förknippade med flera Nace-koder, särskilt C29.1, C30.1, C30.2, C30.9, C33.15 och C33.17, i enlighet med den statistiska näringsgrensindelning som fastställs i förordning (EG) nr 1893/2006.

En ekonomisk verksamhet i denna kategori är en möjliggörande verksamhet enligt artikel 10.1 i i förordning (EU) 2020/852 om den uppfyller de tekniska granskningskriterier som specificeras i detta avsnitt.

Tekniska granskningskriterier

Väsentliga bidrag till begränsningen av klimatförändringar Den ekonomiska verksamheten avser tillverkning, reparation, underhåll, retroaktiv anpassning (74), användning för andra ändamål eller uppgradering av följande: a) Tåg, personvagnar och vagnar som har noll direkta koldioxidutsläpp (i form av avgaser). b) Tåg, personvagnar och vagnar som har noll direkta koldioxidutsläpp i form av avgaser när de framförs på ett spår med nödvändig infrastruktur och som använder en konventionell motor där sådan infrastruktur inte finns tillgänglig (bimodal). c) Anordningar för persontransport i stads-, förorts- och vägtrafik, där fordonens direkta koldioxidutsläpp är noll. d) Fram till den 31 december 2025, fordon i kategorierna M2 och M3 (75) med en typ av karosseri som klassificeras som ”CA” (envåningsfordon), ”CB” (tvåvåningsfordon), ”CC” (ledat envåningsfordon) eller ”CD” (ledat tvåvåningsfordon) (76), som överensstämmer med den senaste EURO VI-standarden, dvs. både med kraven i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 595/2009 (77) och, från det att ändringar av den förordningen träder i kraft, i ändringsakterna, även innan de blir tillämpbara, samt med det senaste steget i Euro VI-standarden som anges i tabell 1 i tillägg 9 till bilaga I till kommissionens förordning (EU) nr 582/2011 (78), om bestämmelserna för det steget har trätt i kraft men ännu inte har blivit tillämpbara för denna typ av fordon (79). Om en sådan standard saknas har fordonen noll direkta koldioxidutsläpp. e) Enpersonsfordon där framdrivningen kommer från användarens fysiska aktivitet, från en motor med nollutsläpp eller en blandning av motorer med nollutsläpp och fysisk aktivitet. f) Fordon i kategorierna M1 och N1 som klassificeras som lätta nyttofordon (80) med i) till och med den 31 december 2025: specifika koldioxidutsläpp, enligt definitionen i artikel 3.1 h i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/631 (81), som är lägre än 50 g CO2/km (utsläppsfria och utsläppssnåla lätta fordon, ii) från och med den 1 januari 2026: specifika koldioxidutsläpp, enligt definitionen i artikel 3.1 h i förordning (EU) 2019/631, som är noll. g) Fordon i kategori L (82) med koldioxidutsläpp i form av avgaser motsvarande 0 g koldioxidekvivalenter per km beräknat i enlighet med utsläppstestet i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 168/2013 (83). h) Fordon i kategorierna N2 och N3, samt N1 som klassificeras som tunga fordon, som inte är avsedda för transport av fossila bränslen med en högsta tekniskt tillåtna lastad vikt som inte överstiger 7,5 ton och som är ”utsläppsfria tunga fordon” enligt definitionen i artikel 3.11 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1242 (84). i) Fordon i kategorierna N2 och N3 som inte är avsedda för transport av fossila bränslen med en högsta tekniskt tillåtna lastad vikt som överstiger 7,5 ton och som är ”utsläppsfria tunga fordon” enligt definitionen i artikel 3.11 i förordning (EU) 2019/1242 eller ”utsläppssnåla tunga fordon” enligt definitionen i artikel 3.12 i den förordningen. j) Fartyg för passagerartransport på inre vattenvägar som i) har noll direkta koldioxidutsläpp i form av avgaser, ii) till och med den 31 december 2025, är hybridfartyg eller fartyg med dubbelbränslemotor som för normal drift får minst 50 % av sin energi från bränsle med noll direkta koldioxidutsläpp i form av avgaser eller från laddkraft. k) Godstransportfartyg på inre vattenvägar som inte är avsedda för transport av fossila bränslen och som i) har noll direkta koldioxidutsläpp i form av avgaser, ii) till och med den 31 december 2025 har direkta koldioxidutsläpp i form av avgaser per tonkilometer (g CO2/tkm), beräknat (eller uppskattat för nya fartyg) med hjälp av den operativa indikatorn för energieffektivitet (85), som är 50 % lägre än det genomsnittliga referensvärde för koldioxidutsläpp som fastställs för tunga fordon (undergrupp av fordon 5-LH) i enlighet med artikel 11 i förordning (EU) 2019/1242. l) Havs- och kustfartyg för godstransport, fartyg för hamnarbeten och hjälpverksamhet, som inte är avsedda för transport av fossila bränslen och som i) har noll direkta koldioxidutsläpp i form av avgaser, ii) till och med den 31 december 2025, är hybridfartyg eller fartyg med dubbelbränslemotor som för normal drift till havs och i hamn får minst 25 % av sin energi från bränsle med noll direkta koldioxidutsläpp i form av avgaser eller från laddkraft, iii) till och med den 31 december 2025, och endast om det kan bevisas att fartygen uteslutande används för kust- och närsjöfartstjänster som är utformade för att möjliggöra en trafikomställning av gods som för närvarande transporteras landvägen till sjöss, är fartyg med direkta koldioxidutsläpp i form av avgaser, beräknat enligt Internationella sjöfartsorganisationens (IMO) energieffektivitetsindex (EEDI) (86), som är 50 % lägre än det genomsnittliga referensvärde för koldioxidutsläpp som fastställs för tunga fordon (undergrupp av fordon 5-LH) i enlighet med artikel 11 i förordning (EU) 2019/1242, iv) till och med den 31 december 2025 har ett värde i energieffektivitetsindex (EEDI) som är 10 % lägre än gällande EEDI-krav den 1 april 2022 (87) om fartygen kan drivas med bränsle med noll direkta koldioxidutsläpp i form av avgaser eller med bränsle från förnybara energikällor (88). m) Havs- och kustfartyg för passagerartransport som inte är avsedda för transport av fossila bränslen och som i) har noll direkta koldioxidutsläpp i form av avgaser, ii) till och med den 31 december 2025, är hybridfartyg eller fartyg med dubbelbränslemotor som för normal drift till havs och i hamn får minst 25 % av sin energi från bränsle med noll direkta koldioxidutsläpp i form av avgaser eller från laddkraft, iii) till och med den 31 december 2025 har ett värde i energieffektivitetsindex (EEDI) som är 10 % lägre än gällande EEDI-krav den 1 april 2022 om fartygen kan drivas med bränsle med noll direkta koldioxidutsläpp i form av avgaser eller med bränsle från förnybara energikällor (89). Orsakar inte betydande skada 2. Anpassning till klimatförändringar Verksamheten uppfyller de kriterier som anges i tillägg A till denna bilaga. 3. Hållbar användning och skydd av vatten och marina resurser Verksamheten uppfyller de kriterier som anges i tillägg B till denna bilaga. 4. Omställning till en cirkulär ekonomi Inom ramen för verksamheten undersöker man tillgången på och antar, när så är möjligt, teknik som stöder a) återanvändning och användning av returråvaror och återanvända komponenter i tillverkade produkter, b) konstruktion för hög hållbarhet, återvinningsbarhet, enkel demontering och anpassningsbarhet hos tillverkade produkter, c) avfallshantering som prioriterar återvinning framför bortskaffande i tillverkningsprocessen, d) information om och spårbarhet för ämnen som inger betänkligheter under de tillverkade produkternas hela livscykel. 5. Förebyggande och bekämpning av föroreningar Verksamheten uppfyller de kriterier som anges i tillägg C till denna bilaga. I tillämpliga fall innehåller fordonen inte bly, kvicksilver, sexvärt krom och kadmium, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/53/EG (90). 6. Skydd och återställande av biologisk mångfald och ekosystem Verksamheten uppfyller de kriterier som anges i tillägg D till denna bilaga.

3.4 Tillverkning av batterier

Beskrivning av verksamheten

Tillverkning av laddningsbara batterier, batteripaket och ackumulatorer för transport, stationär energilagring och energilagring utanför nätet samt andra industriella användningsområden. Tillverkning av tillhörande komponenter (aktivt material, battericeller, batterihus och elektroniska komponenter).

Återvinning av förbrukade batterier.

De ekonomiska verksamheterna i denna kategori kan vara förknippade med Nace-kod C27.2 och E38.32 i enlighet med den statistiska näringsgrensindelning som fastställs i förordning (EG) nr 1893/2006.

En ekonomisk verksamhet i denna kategori är en möjliggörande verksamhet enligt artikel 10.1 i i förordning (EU) 2020/852 om den uppfyller de tekniska granskningskriterier som specificeras i detta avsnitt.

Tekniska granskningskriterier

Väsentliga bidrag till begränsningen av klimatförändringar Den ekonomiska verksamheten avser tillverkning av laddningsbara batterier, batteripaket och ackumulatorer (och tillhörande komponenter), även från returråvaror, som leder till betydande minskningar av växthusgasutsläppen inom transport, stationär energilagring och energilagring utanför nätet samt andra industriella användningsområden. I den ekonomiska verksamheten återvinns förbrukade batterier. Orsakar inte betydande skada 2. Anpassning till klimatförändringar Verksamheten uppfyller de kriterier som anges i tillägg A till denna bilaga. 3. Hållbar användning och skydd av vatten och marina resurser Verksamheten uppfyller de kriterier som anges i tillägg B till denna bilaga. 4. Omställning till en cirkulär ekonomi Inom ramen för tillverkningen av nya batterier, komponenter och material bedömer man tillgången på och antar, när så är möjligt, teknik som stöder a) återanvändning och användning av returråvaror och återanvända komponenter i tillverkade produkter, b) konstruktion för hög hållbarhet, återvinningsbarhet, enkel demontering och anpassningsbarhet hos tillverkade produkter, c) information om och spårbarhet för ämnen som inger betänkligheter under de tillverkade produkternas hela livscykel. Återvinningsprocesserna uppfyller villkoren i artikel 12 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/66/EG (91) samt i bilaga III, del B, i det direktivet, bland annat när det gäller användning av den senaste tillämpliga bästa tillgängliga tekniken samt specificerad verkningsgrad för blyackumulatorer, nickel-kadmiumbatterier och för andra kemiska ämnen. Dessa processer säkerställer att metallinnehållet återvinns så långt det är tekniskt möjligt utan att kostnaderna blir för höga. Återvinningsanläggningarna uppfyller i tillämpliga fall kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/75/EU (92). 5. Förebyggande och bekämpning av föroreningar Verksamheten uppfyller de kriterier som anges i tillägg C till denna bilaga. Batterierna är förenliga med tillämpliga hållbarhetsregler för utsläppande av batterier på marknaden i unionen, bland annat när det gäller begränsningar av användningen av farliga ämnen i batterier, däribland Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 (93) och direktiv 2006/66/EG. 6. Skydd och återställande av biologisk mångfald och ekosystem Verksamheten uppfyller de kriterier som anges i tillägg D till denna bilaga.

3.5 Tillverkning av energieffektiv utrustning för byggnader

Beskrivning av verksamheten

Tillverkning av energieffektiv utrustning för byggnader.

De ekonomiska verksamheterna i denna kategori kan vara förknippade med flera Nace-koder, särskilt C16.23, C23.11, C23.20, C23.31, C23.32, C23.43, C.23.61, C25.11, C25.12, C25.21, C25.29, C25.93, C27.31, C27.32, C27.33, C27.40, C27.51, C28.11, C28.12, C28.13 och C28.14, i enlighet med den statistiska näringsgrensindelning som fastställs i förordning (EG) nr 1893/2006.

En ekonomisk verksamhet i denna kategori är en möjliggörande verksamhet enligt artikel 10.1 i i förordning (EU) 2020/852 om den uppfyller de tekniska granskningskriterier som specificeras i detta avsnitt.

Tekniska granskningskriterier

Väsentliga bidrag till begränsningen av klimatförändringar Den ekonomiska verksamheten omfattar tillverkning av en eller flera av följande produkter och deras viktiga komponenter (94): a) Fönster med ett U-värde som är lägre än eller lika med 1,0 W/m2K. b) Dörrar med ett U-värde som är lägre än eller lika med 1,2 W/m2K. c) Ytterväggsystem med ett U-värde som är lägre än eller lika med 0,5 W/m2K. d) Taksystem med ett U-värde som är lägre än eller lika med 0,3 W/m2K. e) Isoleringsprodukter med ett lambdavärde som är lägre än eller lika med 0,06 W/mK. f) Hushållsapparater som tillhör de högsta två utnyttjade energieffektivitetsklasserna enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1369 (95) och delegerade akter som antagits enligt den förordningen. g) Ljuskällor som tillhör de högsta två utnyttjade energieffektivitetsklasserna enligt förordning (EU) 2017/1369 och delegerade akter som antagits enligt den förordningen. h) Rumsuppvärmningssystem och varmvattensystem för hushåll som tillhör de högsta två utnyttjade energieffektivitetsklasserna enligt förordning (EU) 2017/1369 och delegerade akter som antagits enligt den förordningen. i) Kylnings- och ventilationssystem som tillhör de högsta två utnyttjade energieffektivitetsklasserna enligt förordning (EU) 2017/1369 och delegerade akter som antagits enligt den förordningen. j) Närvaro- och dagsljusstyrning för belysningssystem. k) Värmepumpar som överensstämmer med de tekniska granskningskriterier som anges i avsnitt 4.16 i denna bilaga. l) Fasad- och takelement med skuggning eller solstyrning, inbegripet sådana som stöder vegetationsuppbyggnad. m) Energieffektiva system för fastighetsautomation och driftutrustning för bostadshus och byggnader som inte är bostäder. n) Zontermostater och anordningar för smart övervakning av de största elektriska belastningarna eller kylbehoven i byggnader samt sensorutrustning. o) Produkter för värmemätning och termostatstyrning för enskilda bostäder som är anslutna till fjärrvärmesystem, för enskilda lägenheter som är anslutna till centralvärmesystem för en hel byggnad och för centralvärmesystem. p) Fjärrvärmeväxlare och fjärrvärmecentraler som överensstämmer med den distribution av fjärrvärme/fjärrkyla som anges i avsnitt 4.15 i denna bilaga. q) Produkter för smart övervakning och reglering av värmesystem samt sensorutrustning. Orsakar inte betydande skada 2. Anpassning till klimatförändringar Verksamheten uppfyller de kriterier som anges i tillägg A till denna bilaga. 3. Hållbar användning och skydd av vatten och marina resurser Verksamheten uppfyller de kriterier som anges i tillägg B till denna bilaga. 4. Omställning till en cirkulär ekonomi Inom ramen för verksamheten undersöker man tillgången på och antar, när så är möjligt, teknik som stöder a) återanvändning och användning av returråvaror och återanvända komponenter i tillverkade produkter, b) konstruktion för hög hållbarhet, återvinningsbarhet, enkel demontering och anpassningsbarhet hos tillverkade produkter, c) avfallshantering som prioriterar återvinning framför bortskaffande i tillverkningsprocessen, d) information om och spårbarhet för ämnen som inger betänkligheter under de tillverkade produkternas hela livscykel. 5. Förebyggande och bekämpning av föroreningar Verksamheten uppfyller de kriterier som anges i tillägg C till denna bilaga. 6. Skydd och återställande av biologisk mångfald och ekosystem Verksamheten uppfyller de kriterier som anges i tillägg D till denna bilaga.

3.6 Tillverkning av annan koldioxidsnål teknik

Beskrivning av verksamheten

Tillverkning av teknik för betydande minskningar av växthusgasutsläppen i andra sektorer av ekonomin, då denna teknik inte omfattas av avsnitten 3.1 till 3.5 i denna bilaga.

De ekonomiska verksamheterna i denna kategori kan vara förknippade med flera Nace-koder, särskilt C22, C25, C26, C27 och C28, i enlighet med den statistiska näringsgrensindelning som fastställs i förordning (EG) nr 1893/2006.

En ekonomisk verksamhet i denna kategori är en möjliggörande verksamhet enligt artikel 10.1 i i förordning (EU) 2020/852 om den uppfyller de tekniska granskningskriterier som specificeras i detta avsnitt.

Tekniska granskningskriterier

Väsentliga bidrag till begränsningen av klimatförändringar Den ekonomiska verksamheten omfattar tillverkning av teknik som syftar till och ger betydande minskningar av växthusgasutsläppen under hela livscykeln jämfört med den alternativa teknik/produkt/lösning med bäst prestanda som finns tillgänglig på marknaden. Livscykelbegränsningarna av växthusgasutsläpp beräknas med hjälp av kommissionens rekommendation 2013/179/EU (96) eller ISO 14067:2018 (97) eller ISO 14064-1:2018 (98). Kvantifierade minskningar av växthusgasutsläpp under hela livscykeln verifieras av en oberoende tredje part. Orsakar inte betydande skada 2. Anpassning till klimatförändringar Verksamheten uppfyller de kriterier som anges i tillägg A till denna bilaga. 3. Hållbar användning och skydd av vatten och marina resurser Verksamheten uppfyller de kriterier som anges i tillägg B till denna bilaga. 4. Omställning till en cirkulär ekonomi Inom ramen för verksamheten undersöker man tillgången på och antar, när så är möjligt, teknik som stöder a) återanvändning och användning av returråvaror och återanvända komponenter i tillverkade produkter, b) konstruktion för hög hållbarhet, återvinningsbarhet, enkel demontering och anpassningsbarhet hos tillverkade produkter, c) avfallshantering som prioriterar återvinning framför bortskaffande i tillverkningsprocessen, d) information om och spårbarhet för ämnen som inger betänkligheter under de tillverkade produkternas hela livscykel. 5. Förebyggande och bekämpning av föroreningar Verksamheten uppfyller de kriterier som anges i tillägg C till denna bilaga. 6. Skydd och återställande av biologisk mångfald och ekosystem Verksamheten uppfyller de kriterier som anges i tillägg D till denna bilaga.

3.7 Tillverkning av cement

Beskrivning av verksamheten

Tillverkning av cementklinker, cement eller alternativa bindemedel.

De ekonomiska verksamheterna i denna kategori kan vara förknippade med Nace-kod C23.51 i enlighet med den statistiska näringsgrensindelning som fastställs i förordning (EG) nr 1893/2006.

En ekonomisk verksamhet i denna kategori är en omställningsverksamhet enligt artikel 10.2 i förordning (EU) 2020/852 om den uppfyller de tekniska granskningskriterier som specificeras i detta avsnitt.

Tekniska granskningskriterier

Väsentliga bidrag till begränsningen av klimatförändringar I verksamheten tillverkas något av följande: a) Grå cementklinker där de specifika växthusgasutsläppen (99) är lägre än 0,722 (100) ton koldioxidekvivalenter per ton grå cementklinker. b) Cement från grå klinker eller ett alternativt hydrauliskt bindemedel, där de specifika växthusgasutsläppen (101) från klinker och cement eller ett alternativt bindemedel är lägre än 0,469 (102) ton koldioxidekvivalenter per ton tillverkad cement eller alternativt bindemedel. Om den koldioxid som annars skulle släppas ut från tillverkningsprocessen avskiljs för underjordisk lagring transporteras koldioxiden och lagras under jord enligt de tekniska granskningskriterier som anges i avsnitten 5.11 och 5.12 i denna bilaga. Orsakar inte betydande skada 2. Anpassning till klimatförändringar Verksamheten uppfyller de kriterier som anges i tillägg A till denna bilaga. 3. Hållbar användning och skydd av vatten och marina resurser Verksamheten uppfyller de kriterier som anges i tillägg B till denna bilaga. 4. Omställning till en cirkulär ekonomi Ej tillämpligt 5. Förebyggande och bekämpning av föroreningar Verksamheten uppfyller de kriterier som anges i tillägg C till denna bilaga. Utsläppen ligger inom eller är lägre än de utsläppsnivåer som motsvarar bästa tillgängliga teknik (BAT-AEL) enligt de senaste tillämpliga BAT-slutsatserna, däribland BAT-slutsatserna gällande produktion av cement, kalk och magnesiumoxid (103). Inga betydande tvärmediaeffekter uppstår (104). För tillverkning av cement där farligt avfall används som alternativa bränslen har åtgärder vidtagits för att säkerställa säker hantering av avfall. 6. Skydd och återställande av biologisk mångfald och ekosystem Verksamheten uppfyller de kriterier som anges i tillägg D till denna bilaga.

3.8 Aluminiumtillverkning

Beskrivning av verksamheten

Tillverkning av aluminium genom bearbetning av primäraluminium (bauxit) eller återvinning av sekundäraluminium.

De ekonomiska verksamheterna i denna kategori kan vara förknippade med Nace-kod C24.42 och C24.53, i enlighet med den statistiska näringsgrensindelning som fastställs i förordning (EG) nr 1893/2006.

En ekonomisk verksamhet i denna kategori är en omställningsverksamhet enligt artikel 10.2 i förordning (EU) 2020/852 om den uppfyller de tekniska granskningskriterier som specificeras i detta avsnitt.

Tekniska granskningskriterier

Väsentliga bidrag till begränsningen av klimatförändringar I verksamheten tillverkas något av följande: a) Primäraluminium då den eko