KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 502/98 av den 3 mars 1998 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av vissa magnetskivor (3,5-tumsdisketter) med ursprung i Indonesien

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1), ändrad genom förordning (EG) nr 2331/96 (2), särskilt artiklarna 7 och 9 i denna,

efter samråd med rådgivande kommittén, och

med beaktande av följande:

A. FÖRFARANDE

(1) Den 6 april 1995 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande i Europeiska gemenskapernas officiella tidning (3) att den skulle inleda ett antidumpningsförfarande rörande import till gemenskapen av vissa magnetskivor (3,5-tumsdisketter) med ursprung i Kanada, Indonesien, Macao och Thailand, och påbörjade en undersökning.

(2) Förfarandet inleddes till följd av ett klagomål som ingavs av Kommittén för europeiska tillverkare av disketter (Diskma) för tillverkare vars sammanlagda tillverkning av 3,5-tumsdisketter representerade en betydande del av gemenskapens tillverkning av sådana disketter.

Klagomålet innehöll bevis för dumpning av den berörda produkten samt därav vållad väsentlig skada, och denna bevisning ansågs vara tillräcklig för att motivera att ett förfarande inleddes.

(3) Kommissionen underrättade officiellt de tillverkare, exportörer och importörer som den visste berördes, exportländernas företrädare och den klagande, och gav de berörda parterna möjlighet att skriftligen lämna sina synpunkter och begära att bli hörda.

(4) Kommissionen sände frågeformulär till de parter den visste berördes och mottog utförliga uppgifter från de klagande gemenskapstillverkarna, en tillverkare i Indonesien samt en tillverkare och dennes närstående säljföretag i Thailand.

(5) Kommissionen utförde kontrollbesök på platsen hos följande företag:

a) Klagande gemenskapstillverkare

>Plats för tabell>

b) Tillverkare/exportörer i de berörda länderna

Indonesien:

- PT Beneluxindo, Jakarta, och dess närstående företag Benelux Manufacturing och Prime Standard i Hongkong

Thailand:

- V-SA Magnetic Co. Ltd, Bangkok (tillverkare)

- V-SA Cast Co. Ltd, Bangkok (närstående säljföretag).

(6) Undersökningen för fastställande av dumpning omfattade perioden från och med den 1 mars 1994 till och med den 28 februari 1995 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av skada omfattade perioden från och med 1992 till och med undersökningsperioden.

(7) Det bör erinras om att slutgiltiga antidumpningstullar redan har införts på import av 3,5-tumsdisketter med ursprung i Japan, Taiwan och Kina genom rådets förordning (EEG) nr 2861/93 (4) i Hongkong och Sydkorea genom rådets förordning (EG) nr 2199/94 (5) samt i Malaysia, Mexiko och USA genom rådets förordning (EG) nr 663/96 (6).

(8) På grund av mängden inhämtade och kontrollerade uppgifter och deras komplexitet samt den undersökning av kringgående av antidumpningsåtgärder (7) som parallellt genomfördes enligt artikel 13 i förordning (EG) nr 384/96 (nedan kallad grundförordningen) sträckte sig undersökningen, som inte omfattas av de tidsfrister som fastställs i artikel 6.9 i samma förordning, över mer än ett år.

B. PRODUKT SOM ÄR FÖREMÅL FÖR UNDERSÖKNING OCH LIKADAN PRODUKT

1. Beskrivning av den berörda produkten

(9) De produkter för vilka förfarandet inleddes var 3,5-tumsdisketter, som används för att registrera och lagra kodad digital datainformation (KN-nummer ex 8523 20 90 och ex 8524 90 91).

(10) I fråga om 3,5-tumsdisketter enligt KN-nummer ex 8524 90 91 (efter den 1 januari 1996, KN-nummer ex 8524 91 10) visade undersökningen att de i tekniskt hänseende passar in på den beskrivning som ges i punkt 9 men att dessa disketter innehåller data eller instruktioner (annat än ljud eller bild) av sådana slag som används i maskiner för automatisk databehandling. På grundval av de för närvarande tillgängliga uppgifterna drogs slutsatsen att sådana disketter inte kunde betraktas som samma produkt som de disketter som omfattas av KN-nummer ex 8523 20 90, vilka inte innehåller sådana data. Eftersom därtill inga bevis för dumpning eller skada avseende denna produkt kunde konstateras, bör förfarandet avseende den produkten avslutas, och avgörandena kommer således endast att avse 3,5-tumsdisketter enligt KN-nummer ex 8523 20 90, vilka också har omfattats av alla tidigare förfaranden.

(11) De berörda disketterna såldes i olika modeller beroende på deras lagringskapacitet och det sätt de salufördes på. Det fanns dock inga betydande skillnader mellan de olika modellernas grundläggande fysiska egenskaper och teknik, och alla modeller var dessutom i hög grad utbytbara. Under dessa omständigheter och i enlighet med den ståndpunkt som tidigare intagits av gemenskapens institutioner bör alla 3,5-tumsdisketter enligt KN-nummer ex 8523 20 90 betraktas som en och samma produkt i detta förfarande.

2. Likadan produkt

(12) De olika modeller av disketter enligt KN-nummer ex 8523 20 90 som tillverkades i gemenskapen eller exporterades till gemenskapen från länderna i fråga använde samma grundläggande teknik och liknade varandra i fråga om väsentliga fysiska egenskaper och slutliga användningsområden. De måste därför betraktas som likadan produkt enligt artikel 1.4 i grundförordningen.

C. DUMPNING

1. Kanada, Macao och Thailand

(13) Kommissionen ansåg det inte vara nödvändigt att fastställa huruvida importen av 3,5-tumsdisketter med ursprung i Kanada, Macao och Thailand var dumpad, eftersom den skada som denna import vållade under undersökningsperioden bedömdes vara försumbar. Följaktligen avslutade kommissionen genom beslut 98/175/EG (8) förfarandet rörande import från dessa länder.

2. Indonesien

a) Normalvärde

(14) En indonesisk tillverkare, som svarade för nästan all registrerad import från Indonesien till gemenskapen av produkten i fråga, var samarbetsvillig i undersökningen. Denna tillverkare fick allt råmaterial från moderbolaget i Hongkong, medan hela dess försäljning sköttes av ett annat dotterbolag, ett handelsföretag som även det var baserat i Hongkong. Den indonesiska tillverkaren hade således varken försäljnings- eller inköpsavdelningar utan blott en produktionsanläggning och en speditionsavdelning.

(15) Tillverkaren i fråga hade ingen försäljning på den indonesiska marknaden. Eftersom kommissionen inte hade några uppgifter om någon annan tillverkare i Indonesien med försäljning på denna marknad, måste normalvärdet konstrueras enligt artikel 2.3 i grundförordningen, dvs. på grundval av tillverkningskostnaden i ursprungslandet med tillägg för ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst. Materialkostnaderna baserades på de faktiska kostnader som noterades hos moderbolaget i Hongkong. Övriga tillverkningskostnader baserades på den indonesiska tillverkarens faktiska kostnader. Försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader beräknades enligt artikel 2.6 c i grundförordningen på grundval av den indonesiska tillverkarens allmänna kostnader och administrationskostnader plus de försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader som noterades hos moderbolaget i Hongkong och dess närstående handelsdotterbolag för produkten i fråga. I fråga om vinst ansågs det rimligt att använda den vinst som rapporterats i gruppens koncernredovisning, eftersom gruppens verksamhet innefattade tillverkning av och handel med magnetiska medier.

b) Exportpris

(16) All försäljning skedde till internpriser och gick till moderbolaget i Hongkong, som i sin tur via sitt närstående handelsdotterbolag sålde varorna vidare till oberoende kunder i gemenskapen. Det konstaterades därför att exportpriset borde fastställas på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas till det närstående handelsföretaget i Hongkong.

c) Jämförelse

(17) För att få en rättvis jämförelse, fritt fabrik i Indonesien, mellan det konstruerade exportpriset och det konstruerade normalvärdet gjordes enligt artikel 2.10 e, g och i i grundförordningen justeringar för transport-, försäkrings- och kreditkostnader och provisioner. På grund av förbindelsen mellan den indonesiska tillverkaren och det närstående handelsdotterbolaget i Hongkong, se punkt 14, var de priser som tillverkaren via moderbolaget tog ut av det närstående handelsdotterbolaget inte tillförlitliga. För att fastställa ett tillförlitligt exportpris till gemenskapen från Indonesien justerades priset från Hongkong till gemenskapen till nivån fritt Indonesien.

Eftersom den närstående handlarens funktioner ansågs likna dem som skulle föreligga hos en handlare som sålde mot provision gjordes på grundval av ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader och vinst ett avdrag på 6 % från de priser som det närstående handelsdotterbolaget tog ut av oberoende kunder i gemenskapen. Detta avdrag ansågs vara rimligt med tanke på den utsträckning i vilken den närstående handlaren skötte exportörens försäljningsverksamhet.

d) Dumpningsmarginal

(18) Det vägda genomsnittliga normalvärdet jämfördes med det vägda genomsnittliga exportpriset. Den indonesiska tillverkarens preliminära dumpningsmarginal konstaterades på denna grundval uppgå till 41,1 %, uttryckt i procent av importens totala värde vid gemenskapens gräns cif.

(19) För att täcka eventualiteten av att det fanns någon annan indonesisk tillverkare eller exportör, som inte besvarade kommissionens frågeformulär, fastställdes enligt artikel 18.1 i grundförordningen en dumpningsmarginal för sådana parter på grundval av tillgängliga uppgifter. Detta gjordes för att undvika belöning av bristande samarbetsvilja och hindra möjligheter till kringgående. När de siffror för exporten till gemenskapen som lämnats av den samarbetsvilliga indonesiska tillverkaren jämfördes med gemenskapens importstatistik blev det uppenbart att det förelåg en mycket hög grad av samarbetsvilja. Kommissionen ansåg därför att de rimligaste tillgängliga uppgifterna var de som fastställts i undersökningen och att dumpningsmarginalen för icke-samarbetsvilliga parter borde fastställas till samma nivå som för den samarbetsvilliga tillverkaren, dvs. 41,1 %, eftersom det inte fanns någon anledning att anta att någon icke-samarbetsvillig tillverkare/exportör skulle ha dumpat till en lägre nivå än den som konstaterats för den samarbetsvilliga tillverkaren.

D. GEMENSKAPSINDUSTRIN

(20) Uppgifter inhämtades från alla kända tillverkare av den berörda produkten i gemenskapen. På samma sätt som i tidigare förfaranden beaktade kommissionen också det faktum att några av tillverkarna i gemenskapen var närstående vissa tillverkare i de länder som berördes av dessa tidigare förfaranden, vilka tillverkare hade konstaterats bedriva dumpning och därigenom vålla väsentlig skada.

(21) Precis som i tidigare förfaranden ansåg kommissionen att bedömningen av verkningarna av den dumpade importen från Indonesien skulle snedvridas om man inte från definitionen av gemenskapsindustrin uteslöt de av gemenskapens tillverkare som var närstående de tillverkare i länder berörda av tidigare förfaranden som konstaterats dumpa den likadana produkten och därigenom vålla den klagande väsentlig skada.

(22) På grundval härav uppgick de klagande tillverkarnas andel av den totala tillverkningen i gemenskapen under undersökningsperioden till minst 85 %. Den klagande (Diskma) svarade således för en betydande del av gemenskapens totala tillverkning av den berörda produkten.

E. SKADA

Inledande anmärkning

(23) Det måste noteras att rådet redan har konstaterat att gemenskapsindustrin vållats väsentlig skada till följd av dumpad import från Japan, Taiwan, Kina, Hongkong, Sydkorea, Malaysia, Mexiko och USA. I detta förfarande undersökte kommissionen huruvida den från Indonesien dumpade importen av den berörda produkten också bidrog till den väsentliga skadan för gemenskapsindustrin.

(24) Kommissionens undersökning omfattade den nuvarande gemenskapen med 15 medlemsstater.

1. Gemenskapens förbrukning, den dumpade importens volym och marknadsandel

(25) Kommissionen använde samma metod som i de tidigare förfarandena, med en justering för att ta hänsyn till förbrukningen i Österrike, Finland och Sverige under den granskade perioden.

(26) På denna grundval uppgick gemenskapens förbrukning till 819 miljoner enheter 1992, 1 095 miljoner enheter 1993, 1 400 miljoner enheter 1994 och 1 413 miljoner enheter under undersökningsperioden, vilket innebär en ökning på 73 % mellan 1992 och undersökningsperioden.

(27) Importen från Indonesien ökade från 0,19 miljoner enheter 1992 till 91,5 miljoner enheter under undersökningsperioden, en ökning med en faktor på 480 under denna period. I takt med den ökande importen från Indonesien steg också dess marknadsandel, i förhållande till gemenskapens förbrukning, från 0,02 % 1992 till 1,56 % 1993, 6,04 % 1994 och 6,48 % under undersökningsperioden.

2. Den dumpade importens priser

(28) En undersökning av huruvida den enda samarbetsvilliga indonesiska tillverkaren bedrev prisunderskridande gjordes genom en jämförelse mellan dennas försäljningspriser till den första oberoende kunden i gemenskapen, justerade för betalda importavgifter och kostnader efter import, och gemenskapsindustrins vägda genomsnittliga priser fritt fabrik. Jämförelsen gjordes separat för varje importerad produkttyp (dvs. HD-disketter, i storförpackning/i styckförpackning, DD-disketter, i storförpackning)

(29) Jämförelsen visade att den vägda genomsnittliga prisunderskridandemarginalen för den samarbetsvilliga tillverkaren uppgick till 26,1 %.

3. Gemenskapsindustrins situation

a) Tillverkning och kapacitetsutnyttjande

(30) Gemenskapsindustrins tillverkning av den berörda produkten ökade från 105 miljoner enheter 1992 till 175 miljoner enheter 1993, 243 miljoner enheter 1994 och 246 miljoner enheter under undersökningsperioden, vilket innebär en ökning med 134 % under den granskade perioden. Det genomsnittliga kapacitetsutnyttjandet var 80 % 1992, 85 % 1993, 94 % 1994 och 93 % under undersökningsperioden, vilket är nära det maximala värdet.

b) Försäljning och marknadsandelar

(31) Gemenskapsindustrins försäljning på gemenskapens marknad ökade från 97 miljoner enheter 1992 till 158 miljoner enheter 1993, 219 miljoner enheter 1994 och 232 miljoner enheter under undersökningsperioden. Dess marknadsandel var 11,8 % 1992, 14,4 % 1993, 15,6 % 1994 och 16,5 % under undersökningsperioden. Denna ökade marknadsandel måste ses mot bakgrund av de tidigare införda antidumpningsåtgärderna, vilka har haft positiva verkningar för gemenskapsindustrin. Detta gäller särskilt importen från Japan, Taiwan, Kina och Hongkong. Importen från dessa länder hade en marknadsandel på 44,3 % 1992 men sjönk till 7,5 % under undersökningsperioden. Till följd av trycket från den dumpade import som berörs av detta förfarande tvingades dock gemenskapsindustrin att sänka sina priser för att uppnå dessa ökade marknadsandelar, särskilt i segmentet för disketter i storförpackning.

c) Priser och lönsamhet

(32) Samtidigt som gemenskapsindustrins enhetskostnader minskade med 34 % mellan 1992 och undersökningsperioden, från 0,488 ecu till 0,324 ecu, sjönk försäljningspriserna med 37 % under samma period, från 0,504 ecu till 0,318 ecu. Den totala lönsamheten sjönk därmed från ett positivt resultat på 3,2 % av omsättningen 1992 till en förlust på 1,9 % under undersökningsperioden.

d) Slutsatser om skada

(33) Mot bakgrund av denna analys drar kommissionen preliminärt slutsatsen att gemenskapsindustrin har vållats väsentlig skada.

(34) På det hela taget är situationen väsentligen den samma som i tidigare förfaranden. Tillverkning, försäljning och kapacitetsutnyttjande visade en positiv utveckling, till stor del på grund av marknadens utvidgning. Denna positiva utveckling motverkades dock av den låga prisnivån, som låg avsevärt under den erforderliga nivån för att generera vinster till de investeringar som var nödvändiga för att gemenskapsindustrin skulle kunna hänga med i den snabba utvecklingen inom branschen för informationsteknik. Trots marknadens tillväxt sjönk gemenskapsindustrins priser med 37 % under den granskade perioden, vilket medförde en avsevärt försämrad ekonomisk situation.

(35) Slutligen bör det noteras att denna utveckling, inklusive gemenskapsindustrins ökade marknadsandelar, måste ses mot bakgrund av att gemenskapsindustrin under den granskade perioden fortfarande led av verkningarna av tidigare dumpning, vilket fastställts i tidigare förfaranden.

F. VÅLLANDE AV SKADA

(36) Kommissionen undersökte huruvida den väsentliga skadan för gemenskapsindustrin hade vållats av den dumpade importen från Indonesien eller om andra faktorer kunde ha vållat eller bidragit till den skadan.

1. Verkningarna av den dumpade importen från Indonesien

(37) Den dumpade importens volymer och marknadsandelar växte i mycket snabbare takt än gemenskapens förbrukning. Uttryckt i index ökade förbrukningen från 100 år 1992 till 173 under undersökningsperioden, medan den dumpade importvolymen ökade från 100 till 48 700 och dennas marknadsandelar ökade från 100 till 32 400 under samma period. Till följd av produktens standardiserade karaktär och marknadens öppenhet hade den dumpade import som såldes till priser som med betydande marginaler underskred gemenskapsindustrins priser ofrånkomligen negativa verkningar för gemenskapsindustrin, som tvingades anpassa sina priser nedåt för att försöka motstå trycket från den dumpade importen samt för att erövra den marknadsandel i gemenskapen som behövdes för att få produktionsnivåer som möjliggjorde effektiv resursanvändning. Den därav följande prisnedgången var orsaken till de förluster som avses ovan. Gemenskapsindustrin började notera förluster samtidigt som importen från Indonesien uppnådde sin nuvarande betydande marknadsandel på över 6 %.

2. Verkningarna av andra faktorer

(38) Det erinras om att rådet redan har fastställt att importen av den likadana produkten från Japan, Taiwan, Kina, Hongkong, Sydkorea, Malaysia, Mexiko och USA var dumpad och vållade gemenskapsindustrin väsentlig skada, se punkt 7. Eftersom undersökningsperioden i den föregående undersökningen avseende Malaysia, Mexiko och USA (1 augusti 1993-31 juli 1994) överlappade undersökningsperioden i det nuvarande förfarandet med fem månader är det uppenbart att importen från de tre länderna i fråga också var en orsak till skadan för gemenskapsindustrin under den period som granskades i den innevarande undersökningen. Inte desto mindre hade den dumpade importen från Indonesien, som mellan 1992 och utgången av undersökningsperioden penetrerade gemenskapens marknad i ökande kvantiteter till låga dumpade priser, betydande verkningar. Denna import var desto mera skadevållande för en industri som sedan 1990 hade försvagats av och fortfarande vållades skada av den dumpade import som, varit föremål för de tidigare förfaranden som avses ovan.

(39) Importen från andra länder än Indonesien och den som omfattades av åtgärder låg kvar på en oförändrad nivå mellan 1992 och 1995, och uppgick till mellan 5 och 6 % av gemenskapens förbrukning. I detta preliminära skede i förfarandet kan kommissionen inte på grundval av tillgängliga uppgifter dra några slutsatser om huruvida denna import har vållat skada eller ej

(40) Även om importen med ursprung i andra länder än Indonesien, inbegripet den som omfattades av föregående förfaranden, har vållat gemenskapsindustrin skada, skulle detta således inte ändra på det faktum att den skada som vållats av den dumpade importen med ursprung i Indonesien, beaktad separat, är väsentlig.

3. Slutsats

(41) Under dessa omständigheter drar kommissionen följaktligen för de preliminära avgörandena, trots den skada som konstaterats ha vållats av den dumpade importen från Japan, Taiwan, Kina, Hongkong, Sydkorea, Malaysia, Mexiko och USA, slutsatsen att den dumpade importen från Indonesien, beaktad separat, har vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada på grund av sina låga priser, sin ökande andel av gemenskapens marknad mellan 1992 och utgången av undersökningsperioden och den därav följande försämrade ekonomiska situationen för gemenskapsindustrin under samma period.

G. GEMENSKAPENS INTRESSE

1. Allmän anmärkning

(42) Man bör komma ihåg att rådet i de tidigare förfarandena fastställde att det låg i gemenskapens intresse att införa åtgärder mot den dumpade importen av den berörda produkten, se punkt 7. Mot bakgrund av överlappningen mellan undersökningsperioden i detta förfarande och undersökningsperioden i den omedelbart föregående undersökningen var det inte befogat att utföra en ny fullständig granskning av gemenskapens intresse i detta fall. Precis som i de föregående förfarandena lämnades inga uppgifter från användare av den berörda produkten eller övriga berörda parter. Kommissionen undersökte ändå på grundval av tillgängliga uppgifter den sannolika verkan av att införa åtgärder, eller av att inte införa åtgärder, för gemenskapsindustrin och andra ekonomiska aktörer i den sektor som hanterar den berörda produkten.

2. Verkningar för gemenskapsindustrin

(43) År 1992 bestod gemenskapsindustrin av fyra små eller medelstora företag. Tillverkningen var kapitalintensiv snarare än arbetsintensiv och de berörda företagen kunde på ett flexibelt sätt svara på den växande gemenskapsmarknadens behov. Från och med 1990 har dock den ökande konkurrensen från den dumpade importen från olika källor medfört fortgående svårigheter för gemenskapens tillverkare, vilka vid upprepade tillfällen har sett sig tvingade att använda sig av gemenskapens antidumpningsinstrument.

(44) I takt med produktens mognad har två gemenskapstillverkare omstrukturerat sin verksamhet och upphört med tillverkningen i gemenskapen av 3,5-tumsdisketter, vilket har medfört att det återstår två företag som sysslar med tillverkning och försäljning av den berörda produkten. De återstående tillverkarna har ekonomisk livskraft, vilket visas av att tillverkningen ökade från 242 miljoner enheter till 281 miljoner enheter mellan 1994 och 1995 och att enhetskostnaderna sjönk med cirka 10 %. Gemenskapsindustrin är i stånd att effektivt försörja marknaden för en produkt som visserligen befinner sig på ett moget stadium i sin livscykel men utgör det viktigaste lagringsmediet för ett stort antal datoranvändare.

(45) Ett införande av åtgärder skulle undanröja det tryck på gemenskapens marknad som orsakas av den dumpade import som är föremål för undersökning. Det skulle göra det möjligt för gemenskapsindustrin att höja sina priser till en nivå som medger en rimlig rörelsevinst, så att den kan behålla sin närvaro på en viktig sektor som utvecklas snabbt och har stor teknisk betydelse. Om åtgärder däremot inte införs skulle de återstående tillverkarna på grund av bristande lönsamhet kanske tvingas upphöra med tillverkningen.

3. Verkningar för underleverantörer

(46) Mot bakgrund av gemenskapsindustrins tillverkningsvolym på över 280 miljoner disketter under 1995 och dess marknadsandel på 16,5 % i gemenskapens skulle en avveckling av industrin få negativa verkningar för leverantörerna av insatsvaror. Antidumpningsåtgärder ligger således i deras intresse.

4. Verkningar för användare och konsumenter

(47) Vad gäller intressena hos användare av 3,5-tumsdisketter, särskilt mjukvaruindustrin, måste eventuella kortsiktiga prisfördelar bedömas mot bakgrund av de långsiktigare verkningarna av att effektiv konkurrens inte återupprättas. Om åtgärder inte införs skulle detta, vilket nämns ovan, allvarligt hota gemenskapsindustrins överlevnadsförmåga och om industrin försvinner skulle utbudet och konkurrensen minska till förfång för konsumenterna, inbegripet mjukvaruföretagen.

(48) Den föreslagna tullens totala verkan på priserna i senare led i förädlingskedjan skulle, med hänsyn till Indonesiens marknadsandel och rimliga antaganden om marknadens priselasticitet, maximalt innebära en prisökning på mindre än 2 % i detaljhandelsledet. Det anses dock osannolikt att priserna skulle stiga ens i denna omfattning eftersom 75 % av importen från Indonesien utgörs av disketter i storförpackning. Dessa disketter är en standardprodukt som till stor del används för kopiering och som svarar för en försumbar andel av kostnaderna, och det är därför inte alls säkert att den kostnadsökning som följer av en tull i full utsträckning skulle vältras över på konsumenterna. Detta påstående stöds av att det på global nivå finns en viss överkapacitet i tillverkningen, vilket till viss del begränsar möjligheterna till prisökningar, och underbyggs ytterligare av produktens standardiserade karaktär, marknadens öppenhet och de verkningar som noterats efter införandet av de tidigare åtgärderna.

5. Effektiv konkurrens och snedvridning av handeln

(49) Vid bedömningen av gemenskapens intresse måste särskild hänsyn tas till behovet av att undanröja den snedvridning av handeln som följer av skadevållande dumpning och till behovet av att återställa en effektiv konkurrens. Antidumpningsåtgärder undanröjer endast dumpningens skadevållande verkningar och utgör således inte ett hinder för försörjning från tredje land till rättvisa priser. Det enda som undanröjs är den orättvisa faktorn i exportörernas prisfördelar. Under dessa omständigheter kommer importen fortfarande att kunna konkurrera på grundval av sina faktiska konkurrensfördelar, och exportörernas tillträde till gemenskapens marknad kommer sannolikt inte att minska.

6. Slutsatser

(50) Efter granskning av de olika berörda intressena dras preliminärt slutsatsen att ett införande av åtgärder i detta förfarande kommer att återupprätta rättvis konkurrens genom att undanröja de skadevållande verkningarna av den dumpade importen från Indonesien samt ge gemenskapsindustrin möjlighet att behålla och utveckla sin verksamhet i den mycket viktiga sektorn för datalagring och dataöverföring. Dessutom kommer gemenskapens marknad för den industri som levererar insatsvaror till gemenskapsindustrin att upprätthållas.

(51) Mot bakgrund av rådets avgöranden i de tidigare förfarandena kräver dessutom gemenskapens intresse, i syfte att förhindra att redan vidtagna åtgärders verkningar undergrävs och undvika att länder som konstaterats dumpa och vålla skada diskrimineras, att skyddsåtgärder införs mot importen av de dumpade 3,5-tumsdisketter som omfattas av detta förfarande.

Därför ligger det i gemenskapens intresse att anta antidumpningsåtgärder mot den dumpade importen med ursprung i Indonesien.

H. TULL

(52) Kommissionen anser att åtgärderna bör utformas som preliminära värdetullar. För fastställandet av nivån på de preliminära tullarna beaktade kommissionen de dumpningsmarginaler som konstaterats och det tullbelopp som var nödvändigt för att undanröja skadan för gemenskapsindustrin.

(53) Eftersom skadan huvudsakligen består i prisnedgång, bristande lönsamhet eller förluster kräver undanröjandet av denna skada att industrin får möjlighet att höja sina priser till icke-skadevållande nivåer utan förlust av försäljningsvolym.

(54) För beräkningen av den nödvändiga prishöjningen ansåg kommissionen att den berörda importens faktiska priser måste jämföras med sådana försäljningspriser som avspeglar de klagande gemenskapstillverkarnas tillverkningskostnader med tillägg för ett skäligt vinstbelopp.

(55) I detta syfte, och i enlighet med tidigare förfaranden rörande disketter, använde kommissionen den klagande industrins representativa tillverkningskostnader samt det vinstbelopp som användes i det föregående förfarandet (12 % på omsättningen), en vinstmarginal som ansågs nödvändig för att säkerställa gemenskapsindustrins överlevnadsförmåga och som industrin kunde förväntas uppnå i avsaknad av dumpad import.

(56) De priser som följer av dessa kostnader och denna vinst jämfördes med de priser för den dumpade importen som användes för att fastställa prisunderskridandet, enligt vad som beskrivs i punkt 28 ovan.

(57) Skillnaderna mellan dessa priser fastställda på grundval av vägda genomsnitt och uttryckta i procent av priserna fritt gemenskapens gräns överskred de dumpningsmarginaler som fastställts för den samarbetsvilliga tillverkaren i Indonesien. Följaktligen föreslås att preliminära antidumpningstullar införs på en nivå som motsvarar de dumpningsmarginaler som fastställts i undersökningen.

(58) Enligt god förvaltningspraxis bör en period fastställas inom vilken de berörda parterna får lämna sina synpunkter skriftligen och begära att bli hörda. Dessutom bör det anges att alla avgöranden som fastställs i denna förordning är preliminära och kan omprövas vid fastställandet av en slutgiltig tull som kommissionen eventuellt kommer att föreslå,

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1. En preliminär antidumpningstull skall införas på import av 3,5-tumsdisketter med ursprung i Indonesien som används för att registrera och lagra kodad digital datainformation och som omfattas av KN-nummer ex 8523 20 90 (Taric-tilläggsnummer 8523 20 90 10).

2. Den tillämpliga tullsatsen på nettopriset fritt gemenskapens gräns, före tull, skall vara 41,1 %.

3. Om inte annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

4. Övergång till fri omsättning i gemenskapen av de produkter som avses i punkt 1 skall förutsätta att det ställs en säkerhet som motsvarar beloppet på den preliminära tullen.

Artikel 2

Antidumpningsförfarandet avslutas såvitt avser import av 3,5-tumsdisketter enligt KN-nummer ex 8524 91 10 som innehåller data eller instruktioner (annat än ljud eller bild) av sådana slag som används i maskiner för automatisk databehandling.

Artikel 3

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 20 och enligt artikel 21 i förordning (EG) nr 384/96 får berörda parter inom en månad efter denna förordnings ikraftträdande skriftligen lämna sina synpunkter och begära att bli hörda muntligen av kommissionen.

Artikel 4

Om inte annat följer av artiklarna 7, 9, 10 och 14 i förordning (EG) nr 384/96 skall artikel 1 i denna förordning tillämpas för en period om sex månader, såvida rådet inte antar slutgiltiga åtgärder före utgången av den perioden.

Artikel 5

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 3 mars 1998.

På kommissionens vägnar

Leon BRITTAN

Vice ordförande

(1) EGT L 56, 6.3.1996, s. 1.

(2) EGT L 317, 6.12.1996, s. 1.

(3) EGT C 84, 6.4.1995, s. 4.

(4) EGT L 262, 21.10.1993, s. 4.

(5) EGT L 236, 10.9.1994, s. 2.

(6) EGT L 92, 13.4.1996, s. 1.

(7) EGT L 186, 25.7.1996, s. 14.

(8) Se sida 32 i denna tidning.