RÅDETS BESLUT av den 23 november 1994 om ett särskilt program för forskning, teknisk utveckling och demonstration inom området icke-nukleär energi (1994 1998) (94/806/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 130i.4 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag(1),

med beaktande av Europaparlamentets yttrande(2),

med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande(3), och

med beaktande av följande:

Genom beslut nr 1110/94/EG(4) antog Europaparlamentet och rådet det fjärde ramprogrammet för gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (FTD) för perioden 1994 1998 och angav bl. a. de åtgärder som skall genomföras inom området icke-nukleär energi. I detta beslut beaktas den motivering som fastställdes i ingressen till det beslutet.

Enligt artikel 130i.3 i fördraget skall ramprogrammet genomföras med hjälp av särskilda program som utvecklas inom varje verksamhetsområde inom ramprogrammet och dessa särskilda program skall innehålla närmare genomförandebestämmelser, fastställa programmets varaktighet och föreskriva om de medel som bedöms nödvändiga.

De medel som bedöms vara nödvändiga för att genomföra detta program är 967 miljoner ecu. Anslagen för varje budgetår skall fastställas av budgetmyndigheten, med hänsyn till befintliga resurser inom de ekonomiska ramarna och villkoren i artikel 1.3 i beslut nr 1110/94/EG.

Programmet för främjande av energiteknik, inbegripet demonstrationen av dessa tekniker som kommissionen genomför enligt rådets beslut (EEG) nr 2008/90 av den 29 juni 1990 om främjandet av energiteknik i Europa (THERMIE-programmet)(5) avslutas den 31 december 1994, och det är önskvärt att säkerställa att demonstrations- och förmedlingsverksamheten fortsätter efter den dagen.

Målet för gemenskapens verksamhet inom området icke-nukleär energi måste vara att utveckla och demonstrera effektiv, renare och säkrare teknik som innebär förenlighet mellan produktion och användning av energi, med biosfären och med de olika aspekterna på ekonomisk utveckling.

Trots den nuvarande energisituationen, bör insatserna för att diversifiera gemenskapens energiförsörjning och öka energi-effektiviteten inte minskas. FTD bidrar till att uppnå dessa mål och att sörja för bättre skydd av miljön mot skadeverkningar orsakade av energiteknologier.

Såsom anges i det fjärde ramprogrammet, är det nödvändigt att säkerställa att å ena sidan forskning och utveckling och å andra sidan demonstration kompletterar varandra samt att de två faserna inom FTD är integrerade i en gemensam FTD-strategi för gemenskapen på energiområdet.

Programmet för icke-nukleär energi förutsätter en sammanhängande strategi som täcker hela innovations-processen, från det vetenskapliga genombrottet till spridningen på marknaden.

Detta program kan väsentligt bidra till att stimulera tillväxten, stärka konkurrenskraften och främja sysselsättningen inom gemenskapen, i enlighet med vitboken om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning, särskilt genom utveckling och mer omfattande utnyttjande av effektiv energiteknik.

Innehållet i gemenskapens fjärde ramprogram för FTD-verksamhet har fastställts med beaktande av subsidiaritets-principen. I detta särskilda program anges innehållet i en verksamhet som skall genomföras med beaktande av den principen på området icke-nukleär energi.

I beslut nr 1110/94/EG fastställs att verksamhet på gemenskapsnivå är berättigad om forskningen t. ex. bidrar till att stärka den ekonomiska och sociala sammanhållningen i gemenskapen och att främja dess harmoniska utveckling i allmänhet, samtidigt som den är förenlig med strävandet efter teknisk och vetenskaplig kvalitet. Detta program är avsett att förverkliga dessa mål genom FTD-projekt, som kan öka utnyttjandet av enskilda regioners potentiella energiresurser, särskilt inom mindre utvecklade regioner.

Gemenskapen bör endast stödja FTD-verksamhet av hög kvalitet.

De bestämmelser för deltagande från företag, forskningscentrer (inbegripet Gemensamma forskningscentret, GFC) och universitet och för spridning av de forsknings-resultat som fastställs genom de regler som avses i artikel 130j i fördraget är tillämpliga på detta särskilda program.

Vid genomförandet av detta program är det nödvändigt att vidta åtgärder som främjar deltagandet av små och medelstora företag i programmet, särskilt genom teknikstimulerande åtgärder.

Kommissionen måste fortsätta sitt arbete för att förenkla och påskynda förfarandena vid ansökan och urval och göra dessa mer genomblickbara för att förenkla formaliteterna för de företag, särskilt små och medelstora företag, forskningscentrer och universitet som vill delta i någon av gemenskapens FTD- verksamheter.

Detta program kommer att bidra till att stärka samverkan mellan FTD-verksamheter som genomförs på området icke-nukleär energi av forskningscentrer, universitet och företag, särskilt små och medelstora företag, i medlemsstaterna liksom mellan dessa och motsvarande FTD-verksamheter på gemenskapsnivå.

Den typ av verksamheter som skall genomföras enligt detta program kräver nära samordning mellan de verksamheter som genomförs enligt andra särskilda program, särskilt de som rör industri- och materialteknik samt miljö och klimat.

Grundforskning inom icke-nukleär energi måste främjas.

Det kan vara lämpligt att inleda internationellt samarbete med internationella organisationer och tredje land för att kunna genomföra detta program.

Detta program bör även omfatta verksamheter för spridning och utnyttjande av FTD-resultat, särskilt vad gäller små och medelstora företag, huvudsakligen i de medlemsstater och områden som deltar minst i programmet, och verksamheter för att stimulera forskares rörlighet och utbildning inom detta program i den omfattning som är nödvändig för programmets genomförande.

En analys bör göras av eventuella socioekonomiska konsekvenser och tekniska risker som är förbundna med programmet.

Genomförandet av detta program bör fortlöpande och systematiskt följas upp så att det kan anpassas, om nödvändigt, till vetenskaplig och teknisk utveckling på området. Så småningom bör en oberoende utvärdering av programmets resultat genomföras för att på så sätt ta fram all bakgrundsinformation som behövs för att fastställa målen för det femte ramprogrammet inom FTD. Då programmet avslutas bör en slutlig utvärdering av de uppnådda resultaten jämföras med de mål som fastställs i detta beslut.

Gemensamma forskningscentret kan delta i indirekta åtgärder som omfattas av detta program.

Gemensamma forskningscentret kommer också att genom sitt eget program bidra till förverkligandet av gemenskapens FTD-mål inom de områden som omfattas av detta program.

Kommittén för vetenskaplig och teknisk forskning (CREST) har hörts.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ett särskilt program som omfattar både fasen för forskning och teknisk utveckling och demonstrationsfasen inom området icke-nukleär energi, i enlighet med bilaga 1, fastställs härmed för perioden från och med dagen för antagandet av detta beslut till och med den 31 december 1998.

Artikel 2

1. De medel som bedöms vara nödvändiga för programmets genomförande är 967 miljoner ecu, varav högst 5,0 % för kommissionens personal- och administrativa utgifter.

2. En vägledning för fördelningen av detta belopp lämnas i bilaga 2.

3. Budgetmyndigheten skall fastställa anslagen för varje budgetår, mot bakgrund av tillgängliga resurser inom budgetplaneringen och i enlighet med villkoren i artikel 1.3 i beslut nr 1110/94/EG, samt med hänsyn till de principer för sund förvaltning som avses i artikel 2 i budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget.

Artikel 3

1. Allmänna bestämmelser för gemenskapens ekonomiska bidrag fastställs i bilaga 4 till beslut nr 1110/94/EG.

2. Bestämmelserna för företags, forskningscentrers och universitets deltagande i programmet liksom för spridningen av forskningsresultaten fastställs genom de regler som avses i artikel 130j i fördraget.

3. I bilaga 3 fastställs de särskilda genomförande-bestämmelserna för detta program, som komplement till bestämmelserna i punkterna 1 och 2.

Artikel 4

1. I syfte att bl. a. bidra till detta programs kostnadseffektiva genomförande skall kommissionen med stöd från utomstående, oberoende experter fortlöpande och systematiskt följa upp programmets genomförande, i förhållande till målen i bilaga 1 som beskrivs närmare i arbetsprogrammet. Det skall särskilt undersöka om målen, prioriteringarna och de ekonomiska resurserna fortfarande är anpassade till situationen. Kommissionen skall vid behov på grundval av resultaten av uppföljningen lämna förslag till anpassning eller kompletteringar av detta program.

2. Till stöd för den utvärdering av gemenskaps-verksamheterna, som föreskrivs i artikel 4.2 i beslut nr 1110/94/EG och för att följa den där fastställda tidsplanen, skall kommissionen låta oberoende kvalificerade experter genomföra en extern utvärdering av de verksamheter som genomförs på de områden som omfattas av detta program och av förvaltningen av dessa under de fem år som föregår utvärderingen.

3. Vid utgången av detta program, skall kommissionen låta utföra en oberoende slutlig utvärdering av de uppnådda resultaten i jämförelse med målen i bilaga 3 till beslut nr 1110/94/EG och i bilaga 1 till detta beslut. Den slutliga utvärderingsrapporten skall lämnas till Europaparlamentet, rådet och Ekonomiska och sociala kommittén.

Artikel 5

1. Kommissionen skall upprätta ett arbetsprogram som omfattar både fasen för forskning och teknisk utveckling och demonstrationsfasen i enlighet med målen i bilaga 1 och med vägledningen för fördelning av budgeterade medel i bilaga 2, och som vid behov skall uppdateras. Programmet skall i detalj ange

- de vetenskapliga och tekniska målen samt forskningsuppgifterna,

- tidsplanen för genomförandet, inbegripet datum för utlysning av ansökningsomgång,

- de föreslagna ekonomiska och administrativa arrangemangen, inbegripet de särskilda villkoren för genomförande av teknikstimulerande åtgärder för små och medelstora företag och de allmänna riktlinjerna för andra åtgärder, inbegripet förberedande och kompletterande åtgärder samt stödåtgärder,

- förfaranden för samordning med andra FTD-verksamheter inom detta område, särskilt enligt GFC-programmet och andra särskilda program och i tillämpliga fall för att säkerställa en bättre växelverkan med verksamheter som genomförs inom andra ramprogram, såsom Eureka och COST,

- förfaranden för spridning, skydd och utnyttjande av resultaten från FTD-verksamheter som genomförs enligt programmet.

2. Kommissionen skall utlysa ansökningsomgång på grundval av arbetsprogrammet. Dessa förslag skall om möjligt omfatta programmets båda faser.

Artikel 6

1. Kommissionen skall ansvara för programmets genomförande.

2. I de fall som avses i artikel 7.1 skall kommissionen bistås av två kommittéer, en för programmets forsknings- och utvecklingsdel samt en för dess demonstrationsdel, bestående av företrädare för medlemsstaterna, och ha en företrädare för kommissionen som ordförande. Det förfarande som beskrivs i punkterna 3 och 6 nedan skall vara tillämpligt på varje kommitté.

3. Kommissionens företrädare skall till kommittén förelägga ett förslag till de åtgärder som skall vidtas. Kommittén skall avge sitt yttrande inom den tid som ordföranden bestämmer med hänsyn till hur brådskande frågan är. Yttrandet skall avges med den majoritet som enligt artikel 148.2 i fördraget skall tillämpas vid beslut som rådet skall fatta på förslag av kommissionen, varvid medlemsstaternas röster skall vägas enligt fördragets artikel 148.2. Ordföranden får inte rösta.

4. Kommissionen skall själv anta förslaget om det är förenligt med kommitténs yttrande.

5. Om förslaget inte är förenligt med kommitténs yttrande eller om inget yttrande avges, skall kommissionen utan dröjsmål föreslå rådet vilka åtgärder som skall vidtas. Rådet skall fatta sitt beslut med kvalificerad majoritet.

6. Om rådet inte har fattat något beslut inom tre månader från det att förslaget mottagits, skall kommissionen själv besluta att de föreslagna åtgärderna skall vidtas.

Artikel 7

1. Förfarandet i artikel 6.2 6.6 skall tillämpas på

- utarbetande och uppdatering av arbetsprogrammet i artikel 5.1,

- innehållet i utlysningen av ansökningsomgång,

- utvärderingen av FTD-verksamheter som föreslås få ekonomiskt stöd av gemenskapen och det beräknade beloppet av gemenskapens stöd till varje verksamhet när detta är lika med eller högre än 0,2 miljoner ecu och för spridningsverksamheter på minst 0,1 miljoner ecu,

- varje ändring i vägledningen för fördelning av budgeterade medel i bilaga 2,

- särskilda villkor för gemenskapens ekonomiska deltagande i de olika planerade verksamheterna,

- åtgärder och referensramar för programmets utvärdering,

- varje avvikelse från bestämmelserna i bilaga 3,

- deltagande i projekt av rättsliga enheter från tredje land samt av internationella organisationer.

2. Om gemenskapens bidrag är lägre än 0,2 miljoner ecu och, i fråga om spridning av resultaten, lägre än 0,1 miljoner ecu enligt punkt 1 tredje strecksatsen, skall kommissionen underrätta kommittéerna om projekten och om utvärderingsresultaten.

3. Kommissionen skall samordna kommittéernas arbete och skall regelbundet underrätta dem om utvecklingen av genomförandet av programmet i dess helhet.

Artikel 8

Rättsliga enheter från tredje land kan delta uteslutande på projektbasis i FTD-programmet utan ekonomiskt stöd från gemenskapen, om sådant deltagande bidrar till ett effektivt genomförande av programmet och med beaktande av principen om ömsesidig nytta.

Artikel 9

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 23 november 1994.

På rådets vägnar

J. BORCHERT

Ordförande

(1) EGT nr C 262, 20.9.1994, s. 20.

(2) EGT nr C 205, 25.7.1994.

(3) EGT nr C 295, 22.10.1994, s. 74.

(4) EGT nr L 126, 18.5.1994, s. 1.

(5) EGT nr L 185, 17.7.1990, s. 1.

BILAGA 1

VETENSKAPLIGA OCH TEKNISKA MÅL SAMT INNEHÅLL

De urvalskriterier och vetenskapliga och tekniska mål som anges i detta särskilda program överensstämmer fullt ut med riktlinjerna i fjärde ramprogrammet.

Punkt 5 i bilaga 3 (första verksamhetsområdet) utgör en integrerad del av detta program.

Bakgrund

Det föreslagna FTD-programmet(1) på energiområdet bygger på följande huvudsakliga synpunkter:

- I modern ekonomi förekommer en unik och komplex växelverkan mellan användning av energi, dess produktion, dess handel och tekniker förbundna med dessa aspekter. Denna växelverkan är avgörande för ekonomisk tillväxt, livskvalitet och miljö. Tryggad energiförsörjning i ordets vidaste bemärkelse, dvs. tillförlitlig energiförsörjning med rimliga kostnader och villkor, utgör ett huvudsakligt skäl för att ge stöd till FTD-insatser på europeisk nivå.

- Den ökade oron för miljöpåverkan i samband med produktion och användning av energi (växthuseffekten, utsläpp av förorenande gaser och andra skadliga utsläpp, säkerhet, buller) och människans ökade medvetenhet utgör idag viktiga drivkrafter för förändringar.

- Även om teknik är viktig är detta inte tillräckligt i sig. En effektiv FTD-politik måste därför ta hänsyn till hela kedjan som omfattar forskning, utveckling, demonstration och spridning av kunskap, marknadsföring av teknik och de ekonomiska aktörernas förhållningssätt. I denna politik måste regionala aspekter (lokala utsläpp, gränsöverskridande och globala föroreningar) integreras och bygga på samförstånd med andra gemenskapsinstrument och politik som kan påverka energisektorn, såsom energi-, transport- och jordbrukspolitiken, strukturfonder, det internationella samarbetet (inbegripet Eureka) samt fiskala åtgärder.

Såsom understryks i vitboken "Tillväxt, konkurrens och sysselsättning", borde även FTD främja åtgärder som leder till att skapa arbeten, vilket borde garanteras, särskilt genom att stärka den europeiska industrins konkurrenskraft.

På detta sätt skulle FTD-åtgärder på energiområdet kunna bli en viktig drivkraft för ekonomisk utveckling i allmänhet.

Det finns verkligen ett ökande medvetande om att ekonomisk utveckling inte längre endast är fråga om enskilda företag eller sektorer, utan snarare en helhet av globala projekt för samhället i stort. Ett av dessa projekt är att garantera alla en bärkraftig energiförsörjning i harmoni med miljön och samhällets förutsättningar. Detta är en global uppgift som måste fullföljas för att konflikter skall kunna undvikas.

Gemenskapens FTD-insatser inriktas på följande olika områden:

- Rationell energianvändning.

- Införande av förnybar energi i det europeiska energisystemet.

- Förbättrad produktion, omvandling och miljövänligare användning av fossila bränslen.

- Kärnkraftsäkerhet.

- Forskning inom termonukleär fusion som ett alternativ på lång sikt.

Detta program avser de första tre områdena såväl som ett särskilt forskningsarbete till stöd för gemenskapens insats på de tvärvetenskapliga områdena energi miljö ekonomi. Strategiska analyser skall göras av problem inom dessa områden på medellång och lång sikt, utifrån en teknisk och socioekonomisk synvinkel. I dessa analyser skall hänsyn tas till de särskilda energi- och miljöförhållanden som råder i gemenskapens länder och regioner, men också i delar av övriga världen (utvecklingsländer och särskilt Centraleuropa).

De två andra verksamhetsinriktningarna, kärnkraftssäkerhet och fusion, omfattas av särskilda program.

Föreslagna FTD-verksamheter

En FTD-strategi för gemenskapen kommer att ställas upp i syfte att säkerställa integrationen av och överensstämmelse mellan alla verksamheter inom FTD-programmet för energi. De föreslagna FTD-verksamheterna skall genomföras i två olika faser, nämligen forsknings- och utvecklingsfasen samt demonstrationsfasen, men såsom beskrivs här nedan, kommer de att genomföras i nära inbördes samarbete. En verksamhet till stöd för strategin skall komplettera dessa två faser.

För att stödja den tekniska verksamheten kommer särskilda insatser i syfte att genomföra den globala strategin för FTD-energi att utvecklas inom ramen för programmet. Detta kräver införande av socioekonomisk forskning, kopplad till användningen av energi liksom till utvecklingen och tillämpningen av nya modeller för att analysera scenarier i samband med den energimässiga utvecklingen på medellång och lång sikt. Genom dessa initiativ kan större insikt uppnås om växelverkan mellan energi, miljö och ekonomisk utveckling och en bättre analys av de konsekvenser som FTD-strategin på energiområdet kan få.

Dessutom skall FTD-verksamheterna inbegripa kompletterande stöd- och följdåtgärder, bl. a. följande:

- Undersökningar av de ekonomiska beslutsfattarnas förhållningssätt för att bättre förstå vilka faktorer som är avgörande för om ett stort antal kostnadsbesparande energiteknikers penetration av marknaden främjas eller bromsas. Marknadsanalyser och tekniska undersökningar för att underlätta marknadspenetrationen av nya energitekniker skall komplettera dessa undersökningar.

- Teknikutvärdering, i det mer allmänna sammanhanget politiska och ekonomiska instrument, som inriktas på att främja deras utbredning på marknaden. I detta sammanhang kan en kostnads- och intäktsanalys ur samhällelig synvinkel i fråga om utvecklingen av olika energiformer (eventuellt infört i en "grön bokföring" på europeisk nivå) göra det möjligt att utforma sådana instrument på ett bättre sätt. Den konkreta utvecklingen av FTD-politiska instrument, som kan öva inflytande på utvecklingen av energianvändningen och -försörjningen, inbegripet ett allmänt accepterande av de nya teknikerna, torde bli en följd av en sådan åtgärd.

I syfte att säkerställa konsekvens och främja samspelet mellan FTD och dess utnyttjande skall en särskild verksamhet organiseras för förmedling och förbättring av resultaten. Användning av OPET-nätet (organisationen för främjande av energiteknik), som förutom i gemenskapen förekommer även i Central- och Östeuropa, OSS och utvecklingsländerna kommer att prioriteras genom denna verksamhet. Andra instrument kan testas och sättas igång efter en utvärdering av deras effektivitet.

Dessutom kommer GFC inom ramen för sina kompetensområden att genomföra kompletterande verksamheter, särskilt med avseende på punkt 1.1: Energieffektivitet i byggnader, punkt 2.2.: Solceller och punkt 2.3: Förnybar energi i byggnader och inom industrin.(2)FTD-verksamheter kommer att omfatta såväl forsknings- och utvecklingsprojekt som demonstrations- och spridningsprojekt. Det arbete som skall utföras inom de olika kategorierna kommer givetvis att bero på flera kriterier, där relevansen för övrigt kan vara olika beroende på om man ser det ur forsknings- och utvecklings-synpunkt eller ur demonstrationssynpunkt.

Inom programmet kommer komplexa problem att behandlas, särskilt på områden som integrerad tillämpning av förnybar energi, förbränning och stadstrafik, som förutsätter en tvärvetenskaplig insats och som omfattar hela kedjan från forskning till demonstration med avseende på marknadsutvecklingen. Programmets projekt kan kompletteras med samordnade verksamheter, begränsade till de områden där det endast finns behov av samordning mellan medlemsstaternas och de berörda industriernas verksamheter, för att programmet skall bli effektivare på gemenskapsnivå.

På detta sätt kommer forsknings- och utvecklingsverksamheterna att bli mycket selektiva. Därför kommer sådana projekt, som i praktiken kan verka som katalysatorer på europeisk nivå inom de områden, som anses vara strategiskt viktiga för energiförsörjningen, med miljön som främsta drivkraft, anses vara av störst intresse.

Projekt som antas inom dessa områden skall utformas enhetligt för gemenskapen för att kunna jämföras internationellt. Dessutom skall de kunna tillämpas på mindre utvecklade länder, Östeuropa och OSS (med nödvändiga anpassningar). Nätverk av experter kommer att upprätthållas eller upprättas i alla gemenskapens medlemsstater och nära förbindelser med internationella organisationer och tredje land kommer att knytas för att uppnå likartade metoder.

Demonstrationsverksamheterna är mer marknadsnära och på så vis blir de mer olikartade. De utgör en förlängning av gemenskapens såväl som medlemsstaternas privata eller offentliga FTD-insatser. De går ut på att mer direkt stödja de olika energipolitiska aspekterna (särskilt försörjningssäkerheten). De kommer att formuleras på så sätt att FTD i hög grad bidrar till att stärka den europeiska industrins konkurrenskraft (särskilt för små och medelstora företag) och till ekonomisk och social sammanhållning. Detta skall uppnås genom utveckling av regionala och lokala resurser. Deras bidrag till att minska och hindra luftföroreningar, stimulera tillväxt, stärka konkurrenskraften, öka sysselsättningen och den ekonomiska och sociala samhörigheten kommer i avgörande grad att bero på hur och i vilken omfattning det tas hänsyn till marknadens möjligheter att senare utnyttja de ifrågavarande teknikerna.

Vissa tekniker (särskilt förbränning, förgasning och lagring) har en generisk karaktär som är användbar både för fossila bränslen och förnybar energi. Det är därför väsentligt att säkerställa den gemensamma utvecklingen av dessa tekniker som skall användas för alla energikällor och sektorer.

Detta kommer att möjliggöra uppförandet av pilot- eller demonstrationsanläggningar av gemensamt intresse (t. ex. avancerade integrerade förgasningsprocesser, som är användbara för förbränning av både fasta fossila bränslen och biomassa) och kommer att bidra till introduktionen av förnybar energi inom energisystemet.

1. RATIONELL ENERGIANVÄNDNING

Rationell energianvändning omfattar åtgärder för effektivare energianvändning vad gäller tillförsel av energi. Begränsning av energiförbrukningen och stimulering av effektiva och rena teknikers penetrering av marknaden är av avgörande betydelse för att minska utlandsberoendet vad gäller energitillförsel från tredje land och för att minska belastningen på miljön som är en följd av energianvändningen.

Utöver särskilda demonstrationsinsatser skall ett integrerat tillvägagångssätt följas för tillämpning av rena och effektiva tekniker inom sådana sektorer som byggnader, industri och transport. Energiefterfrågan ökar mest inom transportsektorn, varför energitransportsystemet måste ägnas särskild uppmärksamhet.

Gemenskapens verksamheter kommer att omfatta följande fem områden:

- Energieffektivitet i byggnader.

- Energieffektivitet i industrin.

- Energiproducenter, el och värme samt bränsleceller.

- Energilagring.

- Transporter och infrastruktur i tätorter.

1.1 Energieffektivitet i byggnader

Målet är att uppnå en väsentlig minskning av såväl energikonsumtion som CO2-emissioner och andra förorenande utsläpp från bostads- och servicesektorn genom tekniska och ekonomiska förbättringar samt effektiva förvaltnings- och kontrollsystem.

Metoder för energibesparing i byggnader är inte begränsade till teknik, utan är även avhängiga en mängd hinder och störningar av social, ekonomisk eller juridisk art eller av brukarens beteende, som det krävs större insikt i. Den tekniska forskning som anges nedan kommer därför att följas av samhällsekonomisk forskning, på samma sätt som FTD-strategin på energiområdet. Dessa verksamheter kan ta formen av integrerade projekt i en vidare betydelse, dvs. inbegripet konkreta försök med ekonomiska instrument tillsammans med införandet av ny teknik. Samordning med liknande verksamheter som för närvarande genomförs inom ramen för SAVE-programmet kommer att eftersträvas.

FTD-insatsen skall också göra det möjligt att utveckla integrerade energisystem till industri-, byggnads- och jordbrukssektorn, särskilt kraftvärmeproduktion (inbegripet små kombikraftverk på under 10 kW) och andra system (anläggningar som omfattar turbiner, bränsleceller, dieselmotorer, värmepumpar, batterier osv.). Särskild vikt kommer att läggas vid effektiviteten i integrerade system för slutanvändning av elektricitet inom såväl industrin som i byggnader, inbegripet bättre transporter, distribution och lagring av energi.

Forskning och utveckling

Forsknings- och utvecklingsprojekten kommer särskilt att omfatta integrerade projekt. Mer traditionella tekniker kommer att tas med i beräkningen i demonstrationsfasen. En analys kommer också att göras av tekniska och andra hinder för decentraliserad energiproduktion.

Inom byggnadssektorn kommer "systeminsatser" att prioriteras och dessa kommer att utföras i nära samarbete med arbetet rörande förnybar energi i byggnader, som beskrivs i punkt 2.3. Vad gäller forskning och utveckling skall dessa insatser leda till en rationell och effektiv användning av fossila bränslen och elektricitet. De skall omfatta forskning om "intelligenta" hus, CFC-fria värmepumpsystem osv. Standardförberedande arbete kommer också att planeras. Inomhusklimatet kommer att tas i beaktande.

Dessa verksamheter kan anpassas med avseende på tillämpningen i utvecklingsländerna, Central- och Östeuropa samt OSS. Detta skall dessutom inbegripa resultat som uppnåtts i andra FTD-program.

Demonstration

Demonstrationsaktiviteterna kommer att omfatta lågenergibyggnader, bättre material och komponenter, integrerad laststyrning av värme-, kyl- och elförbrukning och bättre elektriska apparater samt värme-, ventilations- och klimatanläggning med effektiv integrering av alternativa energisystem där så är möjligt. Demonstrationsarbetet kommer även att omfatta modernisering av stora kommersiella eller offentliga byggnader samt bostadshus. Särskild vikt kommer att läggas vid standardiserade komponenter och komponenter uppbyggda i moduler och särskild uppmärksamhet kommer att riktas mot arkitektoniska integrationssystem. Inomhusklimatets kvalitet kommer att beaktas.

1.2 Energieffektivitet inom industrin

Målet är att minska den specifika energiförbrukningen eller att öka produktiviteten med oförändrad energiförbrukning för att stärka den europeiska industrins konkurrenskraft eller utveckla nya produkter.

Forskning och utveckling

Inom industrisektorn skall forskning och utveckling koncentreras på ett begränsat antal generiska tekniker som är av avgörande betydelse för energi, miljö och i vissa fall vattenresurser, t. ex. integration av processer och färdigutvecklad av nya processer, värmeväxlare (t. ex. nedsmutsning), separationsprocesser (såsom membranseparation, utkristallisering och absorption), stationär förbränning (jfr punkt 3.2) och integrationen av solenergi. Projekt för effektivare elanvändning skall också övervägas. Industrin kommer kraftigt att stimuleras till att delta. Vissa nya energieffektiva processer kommer att undersökas med avseende på energiintensiva sektorer.

Demonstration

Åtgärderna skall omfatta demonstration av innovativa tekniker, som kan förbättra eller ersätta tillverkningsprocesserna och som kan leda till en väsentlig minskning av produkternas energiförbrukning eller -intensitet samt ett bättre utnyttjande av överskotts- eller spillvärme, eller till att begränsa eller förebygga ökad energiförbrukning till följd av genomförandet av miljöskydd.

1.3 Energiproducenter, elektricitet och värme samt bränsleceller

Målet är att öka effektiviteten av såväl omvandlingen av primärenergi till värme eller elektricitet som transport och distribution av användbar energi.

Forskning och utveckling

Inom forskning och utveckling inom sektorn för bränsleceller skall det utvecklas en strategi i samråd med alla berörda parter och de potentiella förbrukarna i avsikt att fastställa optimala mål. Utan att föregripa de ändringar som kan uppstå genom detta samråd, beskrivs de prioriterade åtgärderna här nedan.

Forsknings- och utvecklingsarbetet i fråga om bränsleceller kommer att koncentreras kring fullständiga system och installation av prototyper för olika användningsområden (elproduktion, kraftvärmeproduktion, drivkällor för bilar, fartyg och tåg). Följande ämnen skall behandlas:

- Stationära användningsområden (särskilt kraftvärmeproduktion i byggnader och inom industrin): utveckling av system på upp till 400 kW med fast oxid- och smält karbonatbränsleceller med målet att uppnå en verkningsgrad på 55 60 %, med en kostnad på 1 500 ecu/kW och en begränsning av NOx-emissioner med en faktor 10 100 i förhållande till gasturbiner och dieselmotorer. För kraftvärmeproduktion i byggnader skall det utvecklas system baserade på polymerbränsleceller.

- Fordon (elektriska): utveckling av polymerbränsleceller. Målet är att på lång sikt uppnå en verkningsgrad på 45 50 %, en kostnad på 100 200 ecu/kW och en begränsning av emissionerna med en faktor 100 1000 i förhållande till traditionella system. En sådan utveckling hänger nära samman med forskning och utveckling rörande produktion av bränslen som vätgas eller metanol. Vägtransporter, särskilt busstrafik (där en kostnadsbesparing kan visas) och kraftvärme-produktion i byggnader eller inom industrin omfattas av pilotåtgärder i samband med demonstrationsprojekt.

En stödverksamhet är planerad för att utveckla rena och effektiva processer för omvandling av naturgas, metanol och tjockolja (reformers) eller kol (förgasning) till vätgas. Huvudproblemen är integrationen med bränsleceller, optimering av energiverkningsgraden och förorenande emissioner, vad gäller det samlade systemet och avlägsnandet av resterande förorenande ämnen med hjälp av olika separationsmetoder. Möjliga sidoeffekter av detta arbete kan vara utvecklingen av nya elektrolysörer med hög verkningsgrad (inbegripet eventuell användning i samband med lagring av förnybar energi).

Demonstration

Målet med demonstrationsprojekten inom sektorn för bränsleceller är att skapa nödvändiga förutsättningar för att användarna skall få den tillit som behövs för införandet av bränsleceller på marknaden för el- och värmeproduktion samt inom transportområdet. Åtgärderna kommer att koncentreras på demonstration av bränsleceller med fosforsyra, fasta polymer och smält karbonat. Framsteg önskas uppnås särskilt vad gäller systemaspekter och tekniköverföring.

Allmänna demonstrationsverksamheter kommer att omfatta demonstration av nya produktionssystem, kraftvärmeproduktion, mer energieffektiva metoder för drift av transportsystem, distribution och lagring av energi och förbättring av kondensationssystem.

1.4 Energilagring

Energilagring är ett vanligt behov inom många områden, som t. ex. transport, laststyrning, förnybar energi, elektronisk utrustning osv. Nuvarande program kommer att koncentreras kring lagring av elektricitet, särskilt för transportändamål (även till stöd för de verksamheter som avses i punkt 1.5)

Forskning och utveckling

Batteriforskning kommer att bedrivas samtidigt med forskning om bränsleceller till fordon som avses i punkt 1.3. Den kommer att omfatta utvecklingen av batterier och superkondensatorer med avseende på att maximera den momentana strömförsörjningen i hybridsystem med bränsleceller.

De mest lovande batteriteknikerna kommer att tillmätas särskild betydelse, såsom de som baseras på lithiumpolymerer eller nickelmetallhybrider i stället för NiCd-batterier, vilka innehåller giftiga ämnen. Standardförberedande forskning rörande provningsmetoder för batterier kommer att genomföras i samarbete mellan batteri- och bilfabrikanter.

Andra former för energilagring kommer att undersökas.

1.5 Transporter och infrastruktur i tätorter

Målet är en väsentlig förbättring av den samlade energieffektiviteten i offentliga transportsystem, en mer sammanhängade drift av transportsystemet och ökad uppmärksamhet mot offentlig transport. Forskning om avancerade vägtransportsystem som är hållbara på sikt bör prioriteras. Ändamålet med detta arbete skall vara att utveckla transporttjänster, som är attraktiva för användaren, konkurrenskraftig i ekonomiskt avseende, och som resulterar i mycket små lokala emissioner av förorenande ämnen, kraftigt reducerar emissionerna av växthusgaser och bidrar till att trygga energiförsörjningen.

Flera punkter i detta icke-nukleära energiprogram behandlar en mängd frågor som rör transportområdet. Dessa verksamheter skall integreras i en sammanhängande satsning rörande stadstrafik i nära samarbete med de samordnade insatser som genomförs inom ramen för det särskilda programmet "Forskning för en europeisk transportpolitik".

Denna verksamhet skall bidra till att finna planeringsmodeller, som skall minska transportbehovet, och tekniska lösningar på särskilda transportproblem och stödja framställningen som besluten om urban transportpolitik grundar sig på med avseende på godtagbar rörlighet med optimala villkor för miljö, energieffektivitet och social välfärd.

Verksamheterna i denna punkt kommer att noga samordnas med dem som utförs inom ramen för programmen för transport, telematik och industriella tekniker. Utbredningsområdet för tekniker som testas på utvalda platser inom gemenskapen bör också utsträckas till att omfatta hela den europeiska marknaden.

Forskning och utveckling

Forskningen och utvecklingen skall behandla integrationen av system för energilagring, omvandling, transmission och styrning av fordon. Detta skall omfatta system för kemisk, kinetisk och elektrisk energilagring, energiomvandling såsom förbränningsmotorer som är anpassade för flera olika drivmedel, bränsleceller och andra hybrida system.

Ur energisynpunkt är det, för att uppnå väsentliga framsteg inom dessa forskningsområden, av avgörande betydelse att beakta en lång rad generiska tekniker, såsom modellering och simulering av förbränningen, databaserade kontrollsystem, utveckling av alternativa batteritekniker, bättre transmissionssystem, regenerativa bromssystem samt modeller för energiförbrukning och lokala luftföroreningar.

Optimering av den befintliga kapaciteten kräver också utnyttjande av resultat, som uppnåtts genom användning av databehandling för trafikkontroll och trafikförvaltning samt inom systemet för transportinformation. Resultaten av förstudierna skall göra det möjligt att finna användningsområden, där de olika framdrivningssystemen bäst kan byggas in, att testa olika konstruktionsmöjligheter, att fastställa vilken forskningsstrategi som skall följas, och att fastställa demonstrationsprojekt i full skala med anknytning till demonstrationsverksamhet.

Demonstration

Demonstrationsåtgärderna kommer att omfatta metoder för förvaltning och styrning av trafiken, inbegripet avancerade informationssystem för användarna, förbättrad samverkan mellan olika transportmedel, infrastruktur, effektiva vagnparker för offentliga transportmedel i tätortsområden och kompletterande åtgärder för att främja en omläggning från privat till offentlig transport. Hänsyn kommer att tas till integration och formella omläggningar. Verksamheterna kommer även att omfatta förbättringar av energieffektiviteten i nya typer av framdrivningssystem för fordon som använder förnybara eller traditionella drivmedel, inbegripet el-, hybrid- och bränslecellfordon. Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas åt elbilar, särskilt i tätortsområden, för att undvika negativa effekter av utsläpp från förbränningsmotorer på människors hälsa, byggnader och kulturarv.

2. FÖRNYBARA ENERGIKÄLLOR

Möjligheterna till användning av förnybar energi i nya och moderna former, som sträcker sig längre än till det klassiska utnyttjandet av vattenkraft och ved, är på grund av bristande utvecklingsarbete långt ifrån fullt utnyttjade. Dessa rena och lokala energikällor anses dock vara väl avpassade för att bekämpa växthuseffekten och bidra till energisäkerheten på lång sikt. Som källor till teknisk innovation kan de skapa nya industriverksamheter och arbetstillfällen på alla nivåer, särskilt i de mindre gynnade delarna av Europa. Eftersom de är så decentraliserade, är de mycket mer tillgängliga för brukaren. Inom ramen för internationellt samarbete, kommer förnybar energi att spela en viktig roll för att säkerställa att tredje världen, som kommer att bli den största energiförbrukaren, inte också blir den största förorenaren.

Med beaktande av sambandet mellan livskvalitet och de sociala konsekvenserna, är dessa viktiga källor som i framtiden kan leda till en godtagbar ökning av energiförbrukningen, baserad på den totala ekonomiska tillväxten med hänsyn till miljön.

Detta program förutser en ny dimension för förnybar energi som skall bana väg för införandet av nya energikällor upp till en markant nivå i det europeiska energisystemet. Med detta ändamål kommer en passande strategi att antas för att koncentrera insatsen kring ambitiösa men realistiska målsättningar på kort eller medellång sikt.

Integrationen med tredje världen och Östeuropa kommer också att kräva en särskild insats för att anpassa teknikerna, förbereda tekniköverföringen och stödja den europeiska industrin på de kommande exportmarknaderna.

För programmet som helhet skall forskning och utveckling var för sig koncentreras på de befintliga teknikerna som, med undantag av vissa fall, fortfarande ligger långt från marknadens krav. Forsknings- och utvecklingsverksamheterna kommer att utföras för att uppnå prioriterade vetenskapliga, tekniska och industriella mål. En förbindelse kommer att upprättas med icke-tekniska instrument i syfte att minska rättsliga och administrativa hinder. Ökad vikt kommer att läggas på analys av de instrument som är nödvändiga för att införa förnybar energi inbegripet socioekonomisk forskning, planering och utbildning (inom ramen för stödverksamheter för FTD-strategin på energiområdet).

Vad gäller demonstration, kommer vikten att läggas på målinriktade demonstrationsprojekt i syfte att uppnå väsentliga energimål på kort och medellång sikt. Demonstrationsverksamheter inom området förnybar energi kommer att omfatta alla förnybara energikällor, där så är tillämpligt med anknytning till andra gemenskapsåtgärder, för att stimulera marknaden och för att uppnå de överenskomna energimålen.

I detta hänseende kommer verksamheterna i detta kapitel att utföras med nära anknytning till den verksamhet som behandlas i kapitlen "Rationell energiförbrukning" och "Fossilt bränsle" (särskilt förförbränning, produktion av elektricitet och värme, lagring, bränsleceller, energisparande i byggnader) med det direkta syftet att uppnå tekniska och ekonomiska mål rörande införande och användning av förnybar energi.

De finansiella insatser som först och främst kommer att koncentreras på områdena 2.1 2.5 nedan, behandlar följande ämnen.

2.1 Integration av förnybar energi

Forskning och utveckling

Detta nya initiativ går ut på att underlätta integrationen av förnybar energi ur teknisk synvinkel samtidigt som hänsyn tas till ekonomiska och sociala aspekter. Förnybar energi är i många olika former av betydelse för verksamheter inom många av samhällets områden.

Tvärvetenskapliga insatser kommer att göras bland de olika berörda yrkena, forskare, industrigrupper och framtida användare, för att säkerställa en så snabb och vid utbredning som möjligt. Särskild vikt kommer att läggas på integration av förnybar energi i framtida energisystem liksom inom jordbruket och storskaliga integrerade projekt såsom utveckling av elproduktion från förnybar energi. Effekterna av förnybar energi kommer att studeras noga, särskilt inom de sektorer där de kommer att utvecklas, såsom regioner och städer, jordbruk och industri samt distributionsnät. Effekterna på samhället och andra aspekter kommer också att analyseras. Utvecklingsavtal och särskilda, sektorbestämda handlingsprogram kommer att anordnas med hjälp av nätverk, varav flera kommer att samlas i ett "stort nät för utveckling av förnybar energi". Det kommer att bland annat omfatta tematiska delnät, större europeiska kraftföretag, kända arkitekter och byggnadsingenjörer, specialiserade forskningscentrer, pilotstäder, regioner och öar. Samordning kommer att företas med de verksamheter som för närvarande utförs inom ALTENER-programmet, med hänsyn till målet att den alternativa energin skall utgöra en väsentligt större andel av Europas energisystem och ekonomi.

Integration med tredje världen och med Östeuropa kommer att kräva en särskild insats för att anpassa tekniker, förbereda överföring av dessa och stödja europeisk industri på de framtida exportmarknaderna.

2.2 Solcellenergi

Forskning och utveckling

Inom forskning och utveckling kommer vikten att läggas vid ett vertikalt tillvägagångssätt i "tre etapper", som för det första består av fullföljande av forskning av kristallina eller tunna filmsolceller, i en samlad insats i samverkan mellan industrin och universiteten och universitetens forskningslaboratorier. För det andra kommer insatser att göras för att påskynda industrialiseringen av celler och moduler. Det handlar om ett nytt initiativ inom gemenskapen för att stödja FTD inom industrin, särskilt små och medelstora företag, med hänsyn till konkurrensneutrala satsningar och utvecklingen av flexibla industriprocesser och mycket stor produktionskapacitet.

Ändamålet med detta arbete kommer att vara att fastställa riktlinjer som syftar till att uppnå en produktionskostnad motsvarande 1 ecu/Wtoppeffekt vid storskalig produktion.

För det tredje kommer utvecklingen och demonstrationen av pilotcellsystem att påskyndas, i syfte att minska kostnader och förbättra utrustningens prestanda och tillförlitlighet. Testning och mätning av nya solcellmoduler och -system kommer att äga rum i GFC i nära samarbete med nationella forskningscentrer, i syfte att möjliggöra utarbetande av europeiska standarder och beskrivningar beträffande dess användning av tillverkare och användare.

Ett viktigt mål kommer att vara att förbättra solcellsystemens tillförlitlighet och livslängd (undantaget elektrokemiska batterier) upp till samma nivå som för solcellmodulers (en livslängd på minst 20 år).

Demonstration

Demonstrationsverksamheterna kommer särskilt att inriktas mot storskalig introduktion av solceller för total strömförsörjning och nätanslutna solcellsystem, och kommer också att omfatta kraftindustrin och andra viktiga aktörer.

2.3 Förnybar energi i byggnader och inom industrin

Forskning och utveckling

Den bästa ansatsen inom denna sektor är också vertikal och handlar om att fullfölja insatserna med avseende på komponenter och integration av aktiv och passiv solenergi samt naturlig belysning och liknande. Forskningen skall koncentreras till byggnader och kommer att vara standardförberedande men orienteras mot standardiseringsmöjligheter. Inomhusklimatets kvalitet kommer att beaktas.

För det andra kommer arbetet med att utveckla försöksbyggnader att följas upp, där de väsentligaste kriterierna är resultaten inom de energimässiga, estetiska och arkitektoniska områdena. Ett nytt element i detta sammanhang kommer att vara utvecklingen av bioklimatiska miljöer och renoveringen av befintliga byggnader från energisynpunkt.

Slutligen skall nya riktlinjer utvecklas för städernas utformning i harmoni med särskilda energibehov, arkitektur och social organisation genom vilken en ny integration av arbete, liv och fritid i stadsmiljöer skall förverkligas. Denna utveckling skall främja nya rena försöksområden i tätorter med minimala emissioner. Denna sista verksamhetsnivå skall genomföras i form av samordning med nätverk bestående av städer, regioner, experter på solenergi och arkitekter.

Detta initiativ skall syfta till att fastställa planläggningstekniker och därtill knutna tekniker för nya tätortskoncept baserade på solarkitekturens principer.

Dessa verksamheter kommer att genomföras på ett sammanhängande sätt så att de kompletterar verksamheterna i samband med rationell energianvändning i byggnader såsom avses i punkt 1.1.

Demonstration

Demonstrationsverksamheterna kommer att omfatta termiska metoder för produktion av stora kvantiteter varmvatten (eller andra vätskor) för uppvärmning eller nerkylning och produktion av stora kvantiteter varmluft för ventilation eller torkning. Högtempererade solvärmesystem i kombination med elproduktion fossila bränslen kommer också att ingå.

2.4 Vindenergi

Forskning och utveckling

Forsknings- och utvecklingsverksamheterna kommer att integreras på följande sätt: för det första skall nya material och komponenter utvecklas, särskilt vingblad av avancerat kompositmaterial. Därefter kommer, efter avslutning av det nuvarande programmet för utveckling av vindkraft, ett program för utveckling av storskalig vindkraft med en effekt på över 1 2 MW med användning av nya ultralätta vingblad och nya komponenter. Turbiner, som är mycket innovativa och av mindre storlek, kan också tas i beaktande. Möjligheterna till bullerminskning kommer att undersökas.

Det allmänna målet kommer att vara att göra vindenergi kostnadsmässigt konkurrenskraftig i förhållande till de billigaste traditionella produktionsformerna för el (t. ex. 0,04 ecu/kWh) och mer accepterat av allmänheten.

Slutligen går programmet ut på att främja alternativa placeringar av vindkraftverk, särskilt i svårare terräng och genom att också göra vindenergi konkurrenskraftig med lägre genomsnittliga vindhastigheter.

Demonstration

Demonstrationsverksamheter kommer att koncentreras till tekniker som förbättrar utförandet, effektiviteten, tillförlitligheten och som minskar störningar samt medför kostnadsbesparingar. Det maximala utnyttjandet av vindpotentialen kommer att uppnås genom största möjliga användning av medelstora vindturbiner och maskiner, som är speciellt utformade för lägre vindpotential och för ny användning i enskilda anläggningar eller i gruppstationer.

2.5 Energi från biomassa och avfall

Målet kommer att vara att minska skadliga emissioner och kostnaderna vid elproduktion, öka tillförlitligheten, främja en bredare användning av känd teknik, förbättra användningen och integreringen, öka konkurrenskraften och minska kostnaderna härav.

Forskning och utveckling

Denna sektor är särskilt viktig för forsknings- och utvecklingsåtgärder och deras förhållande till miljön samt regionalutvecklingen och utvecklingen på glesbygden. En integrerad hantering av biomassa och bioenergi är nödvändig, för att uppnå sammanhang och konsekvens i gemenskapens forsknings- och utvecklingsinsatser rörande hela bioenergikedjan, både vad beträffar den tekniska dimensionen och övriga dimensioner. Dessa är t. ex. aspekter rörande energibalansen, förhållandet mellan kostnader och effektivitet, den offentliga politikens inflytande osv., kombinerad produktion och behandling av basprodukter inom jordbruket, användning och omvandling av dessa material för produktion av energi. Avancerade omvandlingsprocesser för hydrogenproduktion av biomassa kommer även att studeras.

Denna strategiska åtgärd kommer att koordineras med AIR-programmet. Programmet för agro-industriell forskning kommer att koncentreras på produktion av råmaterial, know-how och dess behandling, medan energiprogrammet kommer att koncentreras på omvandling och användning av biomassa, på användning av nya snabbväxande träsorter, jordbruksprodukter eller avfall, som skall utgöra grunden för en ny verksamhet rörande termisk omvandling till flytande, gasformigt och fast bränsle eller direkt till värme. Glesbygds-, jordbruks-, skogsbruks- och industriavfall kommer att behandlas tillsammans med de verksamheter som beskrivs i punkt 3.1.

Programmet skall syfta till att visa att det är möjligt att uppnå en bärkraftig biomassaproduktion och att biomassa kan användas för produktion av el och värme samt bränsle för transport genom termokemiska omvandlingsmetoder.

Dessutom kommer pilotprojekt att utvecklas, bl. a. för decentraliserad produktion av elektricitet genom användning av motorer och turbiner med hög effektivitet.

Demonstration

Demonstrationsverksamheter kommer att koncentreras till energiproduktion från fasta biobränslen, produktion, ersättning med eller energibesparing från kommunalt avfall, industri-, jordbruks-, djur- och skogsbruksavfall, och minskningen av kostnader för tillhandahållande av energi producerad av biomassa.

2.6 Vattenkraft

Demonstration

Detta område kommer endast att stödjas inom ramen för demonstrationsprojekt. Verksamheterna kommer att omfatta utformning och konstruktion, material eller metoder för drift och styrning av ny teknik. Industriella initiativ med avseende på att producera tillförlitlig och konkurrenskraftig standardutrustning av hög kvalitet och på att fullända enkla, tillförlitliga och billiga tekniker eller teknologier kommer också att främjas, särskilt de som är anpassade till marknaden och behoven i länder där utvecklingen släpar efter. Återanpassning eller modernisering av övergivna anläggningsområden eller områden som håller på att dö ut med hjälp av högeffektiva avancerade tekniker, kommer också att omfattas. Man vill också försöka undanröja de hinder för utbredning av vattenkraft som uppstår genom problem med miljön och den fysiska planläggningen.

2.7 Geotermisk energi

Forskning och utveckling

De återstående momenten av den forskning och utveckling inom det geotermiska området och som kan förtjäna fortsatt stöd på den europeiska nivån, rör torra, varma berg. Arbetet kommer att bestå av stöd till ett enskilt europeiskt pilotprojekt, som kan utgöra grundval för en demonstrationsprototyp på ett senare stadium. Det kan också företas undersökningar av tekniker, som är relevanta för torra, varma berg, genom stimulering av områden med låg genomtränglighet och hög entalpi. Detta kommer att direkt bidra till traditionellt geotermiskt energiutnyttjande, som för övrigt kommer att behandlas under demonstrationsfasen. Dessutom kan ytterligare forskning inom vissa aspekter av traditionell geotermisk energi bedrivas.

Demonstration

Arbetet här kommer att omfatta förbättring av teknik inom områdena borrning, brunnsutrustning, korrosion, avlagringar av utfällda ämnen, automatisering av och system för saltvattenbehandling, utnyttjande av geotermiska fält med fastställda resurser och utveckling av geotermiska användnings-områden inom jordbruk, akvakultur och fjärrvärme.

2.8 Andra möjligheter

Forskning och utveckling

Åtgärder kan vidtas i begränsad omfattning för olika former av förnybara energikällor som befinner sig på olika utvecklingsnivåer. Dessa kan omfatta våg- och tidvattenenergi, små vindkraftverk, termodynamisk solenergi, ren produktion och användning av vätgas och andra energikällor. Ändamålet med detta arbete skall vara att utveckla pilotanläggningar med några få MW. Tekniker som används i samband med förnybar energi kommer också att beaktas, särskilt lagring av värmeenergi eller elektrisk energi. Huvudmålet kommer att vara att utveckla nya anläggningar i pilotskala för lagring av energi (t. ex. batterier, svänghjul, vätgas).

3. FOSSILA BRÄNSLEN

Världens energiförbrukning är i övervägande grad baserad på fossila bränslen och kommer troligtvis att så förbli långt in i framtiden. I medlemsstaterna utgör förbrukning av fossila bränslen, såsom kol, olja och naturgas, för närvarande 82 % av hela energiförbrukningen inom gemenskapen. Förbrukningen av fossila bränslen kommer att öka regelbundet under kommande decennier, med vissa variationer mellan de olika energikällorna.

Naturgas kommer t. ex. att fortsätta att tränga in på den europeiska marknaden även om transporten över länga sträckor (från Afrika, Sibirien, Nordsjön) i flytande form (LNG) eller i gasform innebär en rad tekniska och ekonomiska problem. Det sistnämnda utgör ett allvarligt hinder för användning. Kol, vars reserver över hela världen är tillräckliga för flera hundra år framåt, spelar en stor och växande roll, men renare användningsmetoder krävs. Oljans andel kommer däremot att öka mycket sakta men konstant inom loppet av kommande år. Denna ökning kommer framför allt transportsektorn att stå för.

Ett stort problem med de fossila bränslena är CO2-emissionerna och andra gasformiga och fasta föroreningar. Gemenskapsåtgärden bör därför först och främst ge vägledning och stimulans i syfte att minska förorenande utsläpp och effektivisera omvandlingen och utnyttjandet av fossila bränslen.

De forsknings- och utvecklingsinsatser som beskrivs i detta kapitel avser förbättring av kol- och kolvätebaserade energiomvandlingssystem, utveckling av nya energisystem, energibesparing inom förbrukningssektorn, energilagring samt effektivare efterforskning och produktion av egna kolväteresurser.

Som komplettering till dessa särskilda verksamheter kommer en integrerad metod att följas med avseende på användning av renare och effektiv teknik inom sektorer som byggnad, industri och transport. Eftersom transport är den energisektor där efterfrågan på energi har stigit kraftigast, kommer det att läggas särskild vikt på energitransportsystemet, och det finns planer på bl. a. ett integrerat projekt för glesbygds-transporter.

3.1 Renare teknik i samband med fossilt fast bränsle

Termen "fasta bränslen" omfattar alla former av fasta bränslen med anknytning till kol, såsom brunkol och torv samt orimulsion och andra tunga bränslen som produceras genom oljeraffinering. Dessa bränsleformer kan användas separat eller blandade med hushålls-, industri- eller jordbruksavfall eller biomassa, förutsatt att emissionerna förblir på samma nivå och att huvuddelen av energin produceras av fasta bränslen. Dessutom kommer man i programmet att försöka ta till vara synergieffekten mellan processer för fast bränsle och naturgas.

Demonstrationsverksamheter inom området fasta bränslen kommer att koordineras med forskningen inom motsvarande områden och integreras i det europeiska nätverk, som kommer att upprättas.

En omfattande satsning i samverkan med den andra aktiviteteten inom ramprogrammet och i samverkan med forsknings- och utvecklingsarbetet, kommer att genomföras med inriktning mot utvecklingsländerna och Östeuropa för att produktionen och användningen av kol i dessa länder skall bli så miljövänlig som möjligt. Utan att bortse från avancerad teknik, kommer satsningarna även att inriktas mot konventionell teknik, i den mån de på kort sikt kan bidra till att minska föroreningar i väsentlig grad.

Målet är att minska emissionerna från fasta bränslen, och särskilt att göra produktionen vid kolkraftverk renare genom att minska CO2-emissionerna och andra växthusgaser samt att minska emissionerna av gasformiga föroreningar i atmosfären, att göra de fasta restprodukterna mer neutrala och att förbruka mindre kol för samma mängd elektricitet genom ökad effektivitet eller genom att delvis ersätta kol med bränsle som inte avger CO2 (biomassa och avfall) till en acceptabel kostnad.

Forskning och utveckling

Arbetet rör processer som är avsedda att tränga in på marknaden på kort, medellång och lång sikt. På kort sikt rör det sig om att väsentligt förbättra effektiviteten av traditionella kraftverk med ångturbiner och att uppnå verkningsgrader på över 40 % med kol/biomassa/avfallsblandningar.

Satsningarna på medellång sikt inriktas först och främst på förgasning (IGCC) med en verkningsgrad på över 45 % och ytterligare minskning av förorenande ämnen. På lång sikt försöker man utveckla "generationen efter IGCC"-processerna (verkningsgrad på över 50 %).

Satsningarna på medellång och lång sikt kommer att prioriteras. De traditionella möjligheterna stöds dock i lämplig grad i samverkan med utvecklingsländer, Central- och Östeuropa och länderna i det tidigare Sovjetunionen samt samordnat med den andra aktiviteten i ramprogrammet.

Forsknings- och utvecklingsprojekt skall inbegripa följande:

- Utveckling av förgasningstekniken (IGCC) och avancerade (tryckvatten) och atmosfäriska förbränningsprocesser (överkritisk ångcykel eller kombinerade cykler) med avseende på större verkningsgrad och en ytterligare minskning av föroreningar (antingen vid källan eller i rökgasen) inbegripet hetgasrening och nya processer.

- Utveckling av processer för samtidig förgasning (eller förbränning) av kol och biomassa, industri-, kommun- eller jordbruksavfall, som förväntas kunna minska CO2-emissionerna med 10 20 % (denna åtgärd genomförs i nära förbindelse med åtgärderna i punkt 2.5). Sträng kontroll av alla emissioner och avfallsprodukter. Utvärderingar av metoder för CO2-avskiljning och deponering kan eventuellt komma att ingå.

- Forskning om integrering av högtemperaturmaterial i avancerade system (snarare än forskning om själva materialen).

- Integrering av bränsleceller som drivs med gas från fast bränsle i kombinerade cykler (med användning av befintliga bränsleceller inom ramen för FTD som avses i punkt 1.3).

Forskning och utveckling kommer att genomföras i form av integrerade och målinriktade projekt. Ett viktigt mål är att upprätta ett europeiskt nätverk för att säkra en effektiv användning och utnyttjande av de bästa tillgängliga kolteknikerna. Under programmets genomförande kommer samarbete att upprättas, särskilt med Östeuropa och Kina.

Demonstration

Insatser rörande demonstration, introduktion och uppvärdering kommer först och främst att inbegripa el- och värmeproduktion med hjälp av fasta bränslen, utnyttjande av biprodukter och produktion av råmaterial. Synergismer med naturgas kommer att undersökas.

El- och värmeproduktion kommer att inbegripa

- förbränning i atmosfäriskt cirkulerande fluidiserad bed,

- förbränning i stationär eller cirkulerande trycksatt fluidiserad bed,

- primära åtgärder för att begränsa emissionerna och rökgasrening.

Förgasning (IGCC) och "topping cycle", behandling av gas vid höga temperaturer och bränsleceller som utnyttjar gas från fast bränsle skall även finansieras under denna verksamhet.

3.2 Generisk förbränning

Forskning och utveckling

En generisk forskningssatsning inom förbränningsområdet kommer att startas i syfte att uppnå märkbara framsteg vad gäller effektiviteten i förbränningsprocesser och begränsningen av emissionerna. Forskningen kommer att inriktas på generisk och grundläggande forskning rörande bl. a.: grundforskning om orsakerna till att föroreningen bildas, modellberäkningar av förbränningsprocesser och -system, vidareutveckling av diagnosutrustning, förbättring av rökgasbehandlingssystem osv.

De generiska ämnen som skall täckas, omfattar bilmotorer inbegripet användning av förnybara bränslen, gasturbiner, förbränning och förgasning av kol och biomassa, och brännare för stationärt bruk i byggnader och inom industrin.

Denna sastsning kommer att utföras i samarbete med de viktigaste europeiska bil- och pannefabrikanterna, oljebolag, kraftindustrin och övriga användare för att säkerställa tekniköverföringen från forskarmiljön till användarna. Det kommer också att tas hänsyn till Europeiska programmet för motorer, bränslen och emissionsprojekt som gemenskapen deltar i samarbete med Europeiska olje- och automobil-sammanslutningar.

3.3 Kolväten och nya bränslen för transportändamål

Forskning och utveckling

Inom detta område kommer särskild vikt att läggas på utvecklingen av renare bränslen för transportändamål genom att effektivisera metoderna för omvandling av bränslen. Arbetet kommer att koncentreras på bl. a. katalystisk omvandling av naturgas till flytande bränslen (och tillsatsämnen till bränslen) med större mervärde och som lättare kan transporteras. I detta sammanhang skall frågorna om den samlade socioekonomiska inverkan och försörjningstryggheten behandlas i samband med användningen av alternativa bränslen, såsom metan.

Med beaktande av det ökande behovet av lätta produkter, och den därav minskande efterfrågan av tunga oljor, fortsätter forsknings- och utvecklingsinsatsen i fråga om katalystisk omvandling av de tunga oljefraktionerna.

Möjligheterna att använda alternativa bränslen inbegripet väte och väteblandningar kommer också att undersökas. Det arbetas vidare på en bättre förståelse av förhållandena mellan bränslekvalitet, motorteknik och emission av förorenande ämnen, särskilt i förbindelse med Europeiska programmet för motorer, bränslen och emissioner som tidigare omnämnts i punkt 3.2. Uppmärksamhet kommer att ägnas åt tankningsinfrastrukturer för förnybara bränslen.

Demonstrationsverksamheterna kommer att koncentreras på naturgasprocesser som beskrivs i punkt 3.4.

3.4 Undersökning och produktion av kolväten

Målet för insatsen på detta område är att stärka industrins möjligheter att tillmötesgå behovet av att på kort och lång sikt ställa effektiva tekniker till förfogande och att genomföra dem inom olje- och gassektorn. Särskild vikt kommer att läggas på Öst- och Centraleuropa och OSS-marknaderna.

Forsknings- och utvecklingsåtgärderna kommer att riktas mot problemen på medellång och lång sikt med syfte att förbättra utnyttjandet av olje- och gasfält och att stärka den europeiska industrins tekniska bas. Demonstration, introduktion och optimering av verksamheterna är särskilt viktig inom detta område för att hjälpa till med introduktionen av ny teknik inom industrin, som är av stor strategisk betydelse för Europeiska unionens ekonomi, konkurrenskraft och energiproduktion. Dessa åtgärder kommer i båda kategorierna att särskilt gynna de företag som ägnar sig åt olja och gas, och som utvecklar nya och effektiva tekniker för att förbättra utforskningen, produktionen och användningen av kolväten, samt för anskaffnings- och serviceindustrier, varvid särskild vikt skall läggas på små och medelstora företag.

Forskning och utveckling

Forskning och utveckling kommer att koncentreras på följande:

- Utveckling av effektiva tekniker, som leder till förbättrad karakterisering och förvaltning av reservoarerna och en mer exakt prognos för produktionen från reservoarerna. Studier av termodynamik och modellberäkningar vad gäller komplexa vätskor till stöd för undersökningar av förbättrade utvinningstekniker och modellberäkningar för vätsketransporter i borrhål och rörledningsnät.

- Analys av sedimentära lager och användning av tredimensionella modeller för att uppnå en bättre beskrivning av lagrens formationer och deras geologiska utveckling.

- Identifiering av djupgående, små eller mera komplexa strukturer genom användning av avancerade geofysiska och geokemiska utforskningsmetoder.

- Utveckling av tekniker för att förbättra borreffektiviteten, källornas kapacitet och att ge möjlighet att utnyttja djupliggande fyndigheter i havet, marginella fyndigheter och satellitfyndigheter samt mycket djupliggande fyndigheter med höga temperaturer och högt tryck.

Det är dessutom planerat att följa upp en gemensam forskningsåtgärd om geovetenskaplig forskning. Denna åtgärd skall inte enbart ge de upplysningar, som är nödvändiga för utforskningen av kolväte, utan skall även ge möjlighet att förbättra den vetenskapliga grundkunskapen som är användbar inom andra forskningsområden.

Demonstration

Demonstrationsverksamheterna skall omfatta både verksamheterna "upptströms" och "nedströms"

- Inom uppströmssektorn skall verksamheterna omfatta metoder för att höja undersöknings-kapaciteten, ny teknik för utnyttjande av marginella fält, säkerhet och miljöskydd. De omfattar såväl utforskning som produktion och syftar till att begränsa kostnaderna. Särskild uppmärksamhet skall riktas mot Nordsjön och mot andra reservat där de ekonomiska villkoren är svåra.

- Transport och lagring av bränslen, med särskild vikt på rörledningar under vatten och LNG-system.

- Nedströmsverksamheterna kommer att koncentreras på användning av naturgas, t. ex. omvandling av gas och användningen härav inom transportsektorn eller för att förbättra industriprocesser.

(1) FTD omfattar i denna text forskning, teknisk utveckling och demonstration.

(2) En beskrivning av GFC:s verksamheter som föreslås inom dessa områden finns i förslaget till rådets beslut rörande GFC:s verksamheter (dok. KOM (94) 68 vid utgången av den 30 mars 1994 (CNS). Ett utdrag av detta förslag biläggs detta beslut.

BILAGA 2

VÄGLEDNING FÖR FÖRDELNINGEN AV BUDGETERADE MEDEL

>Plats för tabell>

Denna fördelning mellan olika områden utesluter inte att ett projekt kan tillhöra flera områden.

BILAGA 3

SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR GENOMFÖRANDET AV PROGRAMMET

Programmet kommer att genomföras i form av indirekta verksamheter, varvid gemenskapen ger ett finansiellt bidrag till FTD-verksamheter som genomförs av tredje man eller av GFC-institut i samarbete med tredje part:

1. Verksamheter med kostnadsdelning av följande slag:

a) FTD-projekt (inbegripet demonstrationsprojekt) som genomförs av företag, forskningscentrer och universitet, i tillämpliga fall inbegripet grundläggande forskning av industriell betydelse.

Gemenskapens finansiering skall i allmänhet inte överskrida 50 % av projektkostnaden, med gradvis sjunkande procentsats ju närmare marknaden projektet befinner sig. De universitet och andra institutioner som inte har ett eget reviderbart ekonomiskt redovisningssystem skall ersättas med 100 % av de tillkommande kostnaderna.

b) Demonstrationsprojekt, som finansieras tillsammans med andra källor inom den offentliga eller privata sektorn och vanligtvis minst en aktör i syfte att säkerställa kontinuiteten, är berättigade till ett gemenskapsbidrag på högst 40 % av projektets stödberättigade kostnader, med gradvis sjunkande procentsats ju närmare marknaden projektet befinner sig.

Syftet med demonstrationsprojekten är att visa ny tekniks bärkraft, i tillämpliga fall tillsammans med eventuella ekonomiska fördelar.

c) Teknikstimulering för att uppmuntra och underlätta små och medelstora företags deltagande i FTD-verksamheter:

i) Genom särskilda förstudiebidrag för inledningsfasen av en FTD-verksamhet, inbegripet sökande efter deltagare, under en period på upp till 12 månader. Förstudiebidraget skall beviljas efter urval av ett förslag som normalt skall lämnas in av minst två små eller medelstora företag som annars inte är förbundna med varandra från två olika medlemsstater. Förstudiebidraget skall omfatta upp till 75 % av kostnaden för inledningsfasen, utan att överskrida 45 000 ecu eller 22 500 ecu som undantag för ett enstaka litet eller medelstort företag, och

ii) genom att stödja kooperativa forskningsprojekt, varvid små och medelstora företag med liknande tekniska problem men utan egna forskningsmöjligheter engagerar andra juridiska personer för att genomföra FTD å deras vägnar. Gemenskapens finansiering av kooperativa forskningsprojekt, som normalt skall omfatta minst fyra små och medelstora företag som annars inte är förbundna med varandra från minst två medlemsstater, skall normalt täcka 50 % av kostnaderna för forskningen.

Efter en inledande utlysning av ansökningsomgång får i båda fallen förslag lämnas in när som helst under den period som omfattas av det arbetsprogram som genomförs.

Dessa verksamheter skall kompletteras med särskilda förberedande, kompletterande och stödjande åtgärder.

2. Förberedande, kompletterande och stödjande åtgärder, t. ex.:

- Undersökningar till stöd för detta program och inledande verksamheter som en förberedelse för framtida verksamheter.

- Stöd till informationsutbyte, konferenser, seminarier, workshops eller andra liknande vetenskapliga eller tekniska sammankomster, inbegripet mellansektoriella och tvärvetenskapliga samordningsmöten.

- Utnyttjande av extern expertis, inbegripet tillgång till vetenskapliga databaser.

- Vetenskapliga publikationer och verksamheter för spridning, främjande och utnyttjande av resultaten i samordning med de verksamheter som genomförs inom de särskilda programmen under tredje verksamhetsområdet; de huvudsakliga faktorer som sannolikt kommer att möjliggöra och uppmuntra användningen av resultaten skall beaktas från början och under hela varaktigheten av FTD-projekt vars parter förväntas utgöra ett centralt nätverk för spridningen och utnyttjande av resultaten.

- Analys av tänkbara socioekonomiska följder i anslutning till programmet vilket också bidrar till programmet "Målinriktad socioekonomisk forskning".

- Utbildningsverksamhet med anknytning till FTD-verksamheter som omfattas av detta program i syfte att stimulera tekniköverföring och öka yrkesskickligheten.

- Oberoende utvärdering av programmets förvaltning och verkställande och verksamheternas genomförande.

- Åtgärder till stöd för driften av nätverk för att öka medvetandet och ge decentraliserat stöd till små och medelstora företag i samordning med Euromanagementverksamheten för FTD-revison.

Gemenskapens deltagande får täcka upp till 100 % av kostnaderna för dessa åtgärder.

3. Samordnade insatser, bestående av samordning av FTD-verksamheter som redan finansieras av offentliga myndigheter eller privata organ. Samordningsverksamhet får också tjäna som lämpligt samordningsmedel för att bilda grupper med gemensamma intressen som, genom FTD-projekt med kostnadsdelning, sammanför tillverkare, nätverksoperatörer, leverantörer av tjänster, användare, universitet och forskningscentrer kring samma tekniska eller industriella mål.

Gemenskapens finansiering skall täcka upp till 100 % av kostnaderna för samordningen.

Beskrivning av Gemensamma forskningscentrets (GFC:s) forskningsverksamheter motsvarande de områden som omfattas av detta särskilda program och föremål för förslag till rådets beslut om GFC:s program (KOM(94) 68 SLUTLIGT - 94/0095 (CNS))

GFC kommer att bidra till utvecklingen av tekniker för en renare och mer effektiv energianvändning genom standardförberedande forskning och genom att lägga tyngdpunkten på de miljömässiga aspekterna inom följande områden och i närmare samarbete med de motsvarande handlingsprogrammen med kostnadsfördelning:

- Solcellenergi: verksamheterna kommer att omfatta tester av komponenter och undersökningar om utformning och kontroll av system med betydande kapacitet. Denna forskning kommer att stödja sig på utnyttjande av ESTI (European Solar Testing Installation) under GFC samt på ett nät av partners i medlemsstaterna. Den grundläggande vetenskapliga forskningen om energisparande kommer att fortsätta.

- Material för renare tekniker: denna forskning kommer att röra utveckling av material för renare tekniker, t. ex. katalysatorer med lång livstid för emissionskontroll, nanoporösa keramiska membran för avancerade keramiska filter, keramiska legeringar och kompositmaterial för användning vid höga temperaturer (turbiner och värmeväxlare).