KOMMISSIONENS BESLUT NR 3641/92/EKSG av den 24 november 1992 om ändring av frågeformulären i bilagan till kommissionens beslutnr 1566/86/EKSG om järn- och stålstatistik

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen, särskilt artikel 47 i detta, och

med beaktande av följande:

Ändrade förhållanden inom järn- och stålindustrin kräver att förfarandet vid insamlingen av statistik hela tiden anpassas samt att undersökningsmetoderna förbättras.

Sedan kommissionens beslut nr 1566/86/EKSG(1), senast ändrat genom beslut nr 3731/91/EKSG(2), antogs, har det visat sig nödvändigt att ändra några av frågeformulären vad gäller förbrukningen av råmaterial och energi samt sysselsättningen inom järn- och stålindustrin.

Undersökningsförfarandet bör förenklas genom att ett frågeformulär utgår och genom att andra formulär inte skall sändas in lika ofta, dvs. en gång i kvartalet.

I rådets förordning (EEG) nr 3924/91 av den 19 december 1991 om en statistisk undersökning av industriproduktionen i gemenskapen(3) krävs att en undersökning genomförs av järn- och stålproduktionens värde.

De föreskrivna ändringarna måste säkerställa att kraven på statistik inom järn- och stålsektorn bättre uppfylls, särskilt med tanke på den framtida enhetliga marknaden.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE

Artikel 1

Beslut nr 1566/86/EKSG ändras på följande sätt:

1. Följande artikel 2a skall införas:

"Artikel 2a

Som ett led i den statistiska undersökning av industriproduktionen i gemenskapen som infördes genom rådets förordning (EEG) nr 3924/91(*), skall gemenskapens EKSG-verk inom järn- och stålsektorn fylla i frågeformulär 2-76 och ange värdena på leveranserna av järn- och stålprodukter.

(*) EGT nr L 374, 31.12.1991, s. 1."

2. Frågeformulär 2-50, 2-51, 2-53, 2-54, 2-55, 2-58, S-1, S-2 och S-8 i bilagan skall ersättas med statistikformulären i bilagan till detta beslut. Frågeformulär S-1, S-2 och S-8 skall i stället ha numren 2-31, 2-32 och 2-34.

3. Frågeformulär S-9 i bilagan skall utgå.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Det skall tillämpas från och med den 1 januari 1993.

Detta beslut är till alla delar bindande och direkt tillämpligt i alla medlemsstater.

Utfärdat i Bryssel den 24 november 1992.

På kommissionens vägnar

Henning CHRISTOPHERSEN

Vice ordförande

(1) EGT nr L 141, 28.5.1986, s. 1.

(2) EGT nr L 359, 30.12.1991, s. 1.

(3) EGT nr L 374, 31.12.1991, s. 1.

BILAGA

ANMÄRKNING Frågeformulären i bilagan kan rekvireras i originalstorlek från EG:s statistikkontor.

Frågeformulär 2-50

ÖVERSIKT ÖVER STÅL- OCH GJUTJÄRNSSKROT

Förklarande anmärkningar

I. ALLMÄNNA UPPLYSNINGAR

1. Detta frågeformulär skall fyllas i av alla verk som framställer järn, stål eller produkter som omfattas av fördraget och som förbrukar eller producerar skrot. För verk som har ett lokalt integrerat stålgjuteri skall detta betraktas som en integrerad del av verket. Med lokalt integrerade verk avses verk som har samma ledning och är belägna på samma ort. Frågeformuläret gäller för valsverk som direkt omvalsar använda produkter vilka inte vanligtvis betraktas som skrot. Alla järn- och stålverk som inte har egna tillgångar och som därför köper in skrot från andra verk skall fylla i detta frågeformulär på samma sätt som producenter. Detta gäller inte tackjärnsgjuterier, varken integrerade eller icke-integrerade, eller icke-integrerade stålgjuterier.

2. Ett särskilt formulär skall fyllas i för varje verk, även om flera av dessa hör till samma företag.

3. Med månad avses kalendermånad.

4. I detta frågeformulär avses med skrot följande:

- Allt järn- och stålskrot som uppstår vid produktion och bearbetning av järn och stål eller som återvinns ur gamla järn- och stålvaror som lämpar sig för omsmältning (inbegripet skrot som köpts in utifrån).

- Rester från gjutrännor och annat gjutskrot av stål (normal- eller stiggjutning), inbegripet ingöt och gjutbox, avfall från tillförselrör vid stiggjutning osv. och även kasserade eller defekta göt som inte räknas med i produktionen.

- Skänkslagg (utom vid sandgjutning).

5. Däremot räknas inte som skrot sådant avfall som innehåller järn blandat med icke-metalliskt material och som uppstår vid smältning, värmebehandling eller mekanisk behandling. Detta kan till exempel vara

- rester från masugnsrännor,

- rester från tappningsrännor vid gjutning, stänk och annat avfall från järngjutning, avfall från gjutgropar,

- stålverksslagg,

- glödskal från värmugnar samt från valsning och smidning,

- stänk från konvertrar,

- rester från kanaler och vid gjutning över läpp,

- skänkskollor och rester från sandgjutning.

II. ANMÄRKNINGAR OM RADER

1. Raderna 10 och 300:

På dessa rader anges de lager som finns på hela verket, även lokalt integrerade verksamheter (inbegripet stålgjuterier), med undantag för lager som finns på tackjärnsgjuterier.

2. Rad 21:

Här anges rester från rännor och annat gjutjärnsskrot från stålverk och integrerade stålgjuterier som t. ex. ingjutstappar, sjunkhuvud från stålgjutning. Här anges även defekta och kasserade göt som inte räknas med i produktionen.

3. Rad 22:

Med tillverkningsskrot avses sådant skrot som uppstår vid framställning av halvfabrikat och valsade varor, även varor som framställts genom legotillverkning, samt götavfall, defekta göt och stålgjutgods som visar sig vara defekt efter att ha lämnat smältverket eller gjuteriet (dvs. efter att ha räknats med i produktionen av råstål eller gjutstål).

Här anges skrot som uppstår i lokalt integrerade stålgjuterier, smedjor, anläggningar för rörtillverkning, tråddragerier, kallvalsverk, metallkonstruktionsverkstäder och andra avdelningar som bearbetar stål, men inte tackjärnsgjuterier. (Se punkt 1 ovan under allmänna upplysningar.). Valsskrot som skall valsas vidare på egna EKSG-valsverk räknas inte som nytt skrot.

4. Rad 23:

Som återvinningsskrot räknas stål och gjutjärn som uppstår vid reparation och nedmontering eller skrotning av gamla anläggningar, maskiner och utrustning, t. ex. kokiller.

5. Rad 30-50:

Skrot av känt ursprung, som tas emot genom en mellanhand, anges på raderna 31-33, 40 eller 50. På rad 34 anges endast skrot av okänt ursprung som tagits emot från en mellanhand.

Skeppsskrot från upphuggning i gemenskapen skall räknas som inhemskt skrot och gemenskapsskrot.

6. Rad 31:

Skrot som tas emot från andra verk eller avdelningar inom samma företag och samma land, inbegripet masugnar, stålverk, valsverk, tackjärnsgjuterier (även integrerade tackjärnsgjuterier). Skrot som tas emot från andra verk än de som framställer eller använder stål, t. ex. gruvor, anges på rad 33.

7. Rad 32:

Här anges skrot som mottas från andra stålverk på samma sätt som för rad 31.

8. Rad 33:

Här anges skrot från hemmamarknaden som mottas direkt från icke-stålproducerande företag såsom stål- eller tackjärnsgjuterier, anläggningar för rörtillverkning, smedjor, byggnadsindustrin, gruvindustrin, varv, järnvägsbolag, verkstadsindustrin och metallindustrin osv.

9. Rad 34:

Här anges inköp av järn- och stålskrot från mellanhänder. Skrot som inte köpts från mellanhänder utan enbart transporterats av dem anges på raden efter ursprung.

10. Raderna 110 och 120:

I kolumn 01-03 anges efter kvalitet den totala förbrukningen av de typer av skrot som definieras ovan.

11. Rad 110:

Här anges de mängder som förbrukas vid framställning av järn i masugnar, elektrougnar och även sinteranläggningar.

12. Rad 120:

Här anges de mängder av skrot som används i den totala produktionen av råstål, inbegripet framställningen av specialtackjärn genom återuppkolning av stål samt produktionen i lokalt integrerade stålgjuterier.

13. Rad 121:

Stål från syrgaskonvertrar: LD, LDAC, OLP, Kaldo, OBM, LWS osv. Stål som framställs genom inblåsning med syre anges på rad 122 eller 123 efter process.

14. Rad 213:

Andra inhemska industrier omfattar alla tackjärnsgjuterier, även lokalt integrerade.15. Rad 214:

Skrot som sänds genom mellanhänder till kända bestämmelseorter räknas inte med. Sådant skrot anges istället på raderna 211-213, 220 eller 230.

16. Rad 500:

Här anges de lager som företaget har utanför verket men inom landet.

III. ANMÄRKNINGAR OM KOLUMNER

1. Kolumn 01:

Olegerat järnskrot omfattar gammalt järngjutgods samt skrot som uppstår vid framställning av tackjärn och järngjutgods.

Bränt gjutgods eller gjutgods angripet av syra anges inte.

2. Kolumn 02:

Som legerat skrot räknas sådant skrot som innehåller ett eller flera av följande ämnen i en mängd som är större än den nedan angivna:

1,0 % krom

0,5 % kobolt

7,0 % mangan

0,15 % molybden

1,0 % nickel

0,5 % volfram

0,2 % vanadin

kisel:

- mer än 2 % i stålskrot

- mer än 7 % i gjutjärnsskrot

Rostfritt skrot innehåller minst 10,5 % krom och högst 1,2 % kol, med eller utan andra legeringsämnen.

3. Kolumn 03:

Olegerat stålskrot omfattar blandat eller oklassificerat skrot, t. ex. blandat spån.

>Start Grafik>

ÖVERSIKT ÖVER STÅL- OCH GJUTJÄRNSKROT

>Slut Grafik>

>Hänvisning till >

Frågeformulär 2-51

FÖRBRUKNING AV RÅMATERIAL FÖR FRAMSTÄLLNING AV TACKJÄRN

Förklarande anmärkningar

I. ALLMÄNNA UPPLYSNINGAR

1. Detta frågeformulär skall fyllas i av alla verk som producerar tackjärn och alla sinterverk som ägs av järn- och stålverk i gemenskapen.

2. Ett särskilt frågeformulär skall fyllas i för varje verk även om flera av dessa hör till samma företag.

3. Med år avses kalenderår.

4. Uppgifter skall lämnas om beskickningens eller chargens beståndsdelar.

5. Med sinter- och kulsinterverk avses alla anläggningar som agglomererar chargen innan den tillförs masugnen.

6. Järn- eller manganhalten i chargens olika beståndsdelar och i produktionen beräknas efter resultaten av den kemiska analys som då och då görs av råmaterialet. För malm skall den naturliga vattenhalten beaktas.

7. "Homogeniserade blandningar" som används i agglomererings- eller kulsintringsanläggningar eller direkt i tackjärnsproducerande anläggningar anges på andra rader i frågeformuläret efter sammansättning (eventuellt uppskattad), oavsett om dessa badats i verkets egna homogeniseringsanläggning eller köpts in utifrån.

II. DEFINITIONER

1. Tackjärnsproducerande anläggningar omfattar masugnar, elektrougnar för järnframställning av järn och kupolugna om järnet är avsett för försäljning som sådant.

2. Järnmalm omfattar malm som innehåller järn, men vars manganhalt är lägre än 20 % (torrvikt). Med järnmalm avses all handelsmalm som levereras från gruvorna, oavsett vilken behandling den har genomgått innan den togs emot på verket.

3. Med manganmalm avses all malm med en manganhalt på minst 20 % (torrvikt).

4. Skrot definieras under allmänna upplysningar i de förklarande anmärkningarna till EKSG-formulär 2-50, Översikt över stål och gjutjärnsskrot.

III. ANMÄRKNINGAR OM RADER

1. Rad 30

Här anges även agglomerat som återanvänds i sinterverk och som redan har räknats med i sinterproduktionen.

2. Rad 50

Förbrukningen skall stämma överens med rad 110 i frågeformulär 2-50.

3. Rad 60

Andra järnmaterial omfattar

- kisrester eller masugnssot,

- järnoxider, inbegriped glödskal från valsning eller återuppvärmning och smidning samt stänk från konvertrar,

- annat järn- och stålavfall, inbegriped avfall som är förorenat med icke-metalliska material, inbegripet rester från masugnsrännor, stänk, skänkskollor, slagg och stänk från konvertrar.

4. Rad 120

Exempel på andra tillsatser är dolomit, bauxit osv.

>Start Grafik>

FÖRBRUKNING AV RÅMATERIAL FÖR FRAMSTÄLLNING AV TACKJÄRN

>Slut Grafik>

>Hänvisning till >

Frågeformulär 2-53

STÅLVERKENS FÖRBRUKNING AV LEGERINGSÄMNEN

>Hänvisning till >

>Start Grafik>

Förklarande anmärkningar

I. ALLMÄNNA UPPLYSNINGAR

1. Detta frågeformulär skall fyllas i av alla stålproducerande verk (inbegripet lokalt integrerade stålgjuterier), men inte av fristående gjuterier.

2. Ett särskilt frågeformulär skall fyllas i för varje verk, även om flera av dessa hör till samma företag.

3. Med år avses kalenderår.

II. ANMÄRKNINGAR OM RADER

Ange mängderna legerade metaller i kilogram metall oavsett ursprung och kvalitet på tillsatsämne: legerat tackjärn, ferrolegeringar, eget skrot eller köpt skrot, metallavfall från icke-järnmetaller osv. (t.ex. från krom, kromskrot, raffinerad eller extra raffinerad eller extra raffinerad krom, ferrokrom).>Slut Grafik>

Frågeformulär 2-54

STÅLVERKENS FÖRBRUKNING AV RÅMATERIAL

Förklarande anmärkningar

I. ALLMÄNNA UPPLYSNINGAR

1. Frågeformuläret skall fyllas i av alla stålverk i gemenskapen, om deras produktion anges i frågeformulär 2-11. Detta gäller även lokalt integrerade men inte fristående stålgjuterier.

2. Ett särskilt frågeformulär skall fyllas i för varje verk, även om flera av dessa hör till samma företag.

3. Med år avses kalenderår.

4. Uppgifter önskas om de ämnen som ingår i den charge som till förs konvertern eller ugnen (se anmärkningar om kolumnerna nedan).

5. Järnhalten i råmaterialen (kolumn 05) beräknas på grundval av resultaten av den kemiska analys som då och då görs. För malm skall den naturliga vattenhalten beaktas.

II. ANMÄRKNINGAR OM RADER

1. Rad 10-20

Järnmalm omfattar malm som innehåller järn, men vars manganhalt är lägre än 20 % (torrvikt). Med järnmalm avses all handelsmalm som levereras från gruvorna, oavsett vilken behandling den har genomgått innan den togs emot på verket.

Med manganmalm avses all malm med en manganhalt på minst 20 % (torrvikt).

2. Rad 31-34

Tackjärn och högkolhaltig ferromangan definieras i de förklarande anmärkningarna till EKSG-formulär 2-10, Produktion av tackjärn.

3. Rad 34

Här anges även gjuterijärn, speciallegerat järn och spegeljärn.

4. Rad 40

Här anges kiseljärn.

5. Rad 50

Skrot definieras under allmänna upplysningar i de förklarande anmärkningarna till EKSG-formulär 2-50, Översikt över stål- och gjutjärnsskrot.

Material som innehåller järn och som klassificeras antingen som järnoxider eller som "andra järnmaterial" och anges på rad 60 betraktas inte som skrot.

Förbrukningen skall stämma överens med frågeformulär 2-50, rad 121-123.

6. Rad 60

Här anges direktreducerat järn samt

- "järnoxider", inbegripet glödskal från konvertrar,

- "andra järnmaterial" är järn- och stålavfall som är kraftigt förorenat med icke-metalliska material, inbegripet rester från masugnsrännor, stänk, slagg och skänkskollor från sandgjutning.

III. ANMÄRKNINGAR OM KOLUMNER

I varje kolumn anges alla de råmaterial som används i produktionsanläggningen i fråga.

AOD-metoden, vakuumbehandling, behandling i gjutskänk osv. betraktas som efterbehandlingar som följer på de egentliga stålframställningsprocesserna som anges i kolumnerna. De mängder råmaterial som används skall anges i den kolumn som motsvar den egentliga processen.

>Start Grafik>

STÅLVERKENS FÖRBRUKNING AV RÅMATERIAL

>Slut Grafik>

>Hänvisning till >

Frågeformulär 2-55

TILLGÅNG OCH LAGER AV VISSA RÅMATERIAL OCH FAST BRÄNSLE I JÄRN- OCH STÅLVERK

>Start Grafik>

Land: Verk: År:

Företag:

Frågeformuläret skall fyllas i för varje kalenderår och sändas tillbaka senast den 28 februari följande år.

Förklarande anmärkningar

I. ALLMÄNNA UPPLYSNINGAR

1. Detta frågeformulär skall fyllas i av alla stålverk i gemenskapen som producerar tackjärn och råstål samt av alla anslutna sinterverk.

2. Ett särskilt frågeformulär skall fyllas i för varje verk, även om flera av dessa hör till samma företag.

3. Med år avses kalenderår.

II. DEFINITIONER

1. Järnmalm omfattar malm som innehåller järn, men vars manganhalt är lägre än 20 % (torrvikt). Med järnmalm avses all handelsmalm som levereras från gruvorna, oavsett vilken behandling den har genomgått innan den togs emot på verket.

Med manganmalm avses all malm med en manganhalt på minst 20 % (torrvikt).

2. Sinter och briketter är produkter som framställts genom sintring av olika råmaterial på ett sinterverk eller en liknande anläggning innan de tillförs en masugn.3. Lagren omfattar alla produkter och råmaterial, med undantag för kokskol, som verket har den sista dagen på året, antingen på verket eller i lager utanför verket.

4. Råmaterial och bränsle skall här anges i det tillstånd de hade vid leveransen.

III. ANMÄRKNINGAR ANGÅENDE RADER

1. Rad 11-30

Mängder som redan har angetts på rad 01 anges inte här.

2. Rad 11-70

Här anges både det som mottagits direkt och det som mottagits genom mellanhänder.

IV.ANMÄRKNINGAR ANGÅENDE KOLUMNER

1. Kolumn 23

Här anges brunkolskoks och lågvärdiga produkter som t.ex. anrikningsrester, stybb och slam.

2. Kolumn 24

Här anges kol med fullt värmevärde, antracitstoft och kolstybb för direkt injektion i masugnar.>

Slut Grafik>

>Start Grafik>

TILLGÅNG OCH LAGER AV VISSA RÅMATERIAL OCH FAST BRÄNSLE I JÄRN- OCH STÅLVERK>Slut Grafik>

>Hänvisning till >

>Hänvisning till >

Frågeformulär 2-58

BRÄNSLE- OCH ENERGIFÖRBRUKNING OCH ÖVERSIKT ÖVER ELEKTRISK ENERGI I STÅLINDUSTRIN

(utom stålindustrins koksverk)

Förklarande anmärkningar

I. ALLMÄNNA UPPLYSNINGAR

1. Detta frågeformulär skall fyllas i av alla järn- och stålverk inom gemenskapen, även fristående valsverk och kraftverk inom stålindustrin vilka är gemensamma för flera verk eller företag. Dessa kraftverk skall i detta frågeformulär betraktas som stålverk.

2. Ett särskilt frågeformulär skall fyllas i för varje verk, även om flera av dessa hör till samma företag.

3. Med år avses kalenderår.

4. Gemensamma kraftverk inom stålindustrin

Kraftverk som är gemensamma för flera verk eller stålföretag skall ingå i undersökningen på nationell nivå.

OBS: - Gemensamma kraftverk inom stålindustrin skall svara direkt på frågeformuläret. För att undvika att något anges två gånger skall verk som utnyttjar dessa kraftverk inte ta med uppgifter om sin andel av den gemensamma produktionen i sina individuella svar på frågeformuläret. Stålverken skall emellertid under rubriken "energikällor" (på rad 60) ange den elektricitet de får från gemensamma kraftverk tillsammans med den elektricitet de får utifrån.

- Kraftverk som är knutna till andra industrier, t.ex. kolindustrin, skall inte tas med.

5. Anläggning för produktion av elektricitet och ångkraft

Dessa kombinerade anläggningar skall delvis betraktas som kraftverk. Den bränsleförbrukning som skall anges i kolumn 05 skall för dessa anläggningars vidkommande endast vara den förbrukning som går åt till framställning av elektrisk energi. Den energi som går åt till uppvärmning skall alltså inte tas med.

6. Energiförbrukning

I del I anges förbrukningen av bränsle och energi i de järn- och stålverk som omfattas av Parisfördraget samt i dessa verks hjälpanläggningar med undantag för koksugnar (masugnar, sinterverk, lokalt integrerade stålgjuterier, valsverk osv.). Ange all förbrukning i hjälpanläggningarna (t.ex. kraftstationer och ångkraftanläggningar), även om dessa inte uteslutande levererar till järn- och stålverken. Verkstäder som utgör en del av järn- och stålverk och som framställer produkter vilka inte omfattas av Parisfördraget skall inte tas med.

>Start Grafik>

I BRÄNSLE OCH ENERGIFÖRBRUKNING I STÅLINDUSTRIN

>Slut Grafik>

>Hänvisning till >

>Start Grafik>

II. ÖVERSIKT ÖVER ELEKTRISK ENERGI(a)

>Slut Grafik>

>Hänvisning till >

Frågeformulär 2-31

FÖRÄNDRINGAR I DET TOTALA ANTALET ANSTÄLLDA INOM JÄRN- OCH STÅLINDUSTRIN

Förklarande anmärkningar

I. ALLMÄNNA UPPLYSNINGAR

1. Detta frågeformulär skall fyllas i av alla verk som framställer produkter som omfattas av Parisfördraget.

2. Ett särskilt frågeformulär skall fyllas i för varje verk, även om flera av dessa hör till samma företag.

3. Med månad avses kalendermånad.

4. Undersökningen omfattar både anställda inom produktion och anställda inom vanliga service- och hjälpområden (transport, energiproduktion, produktions- och kvalitetskontroll, lagerstyrning, administration, ekonomi osv.).

5. I företag vars verksamhet endast delvis omfattas av Parisfördraget gäller undersökningen följande:

- Anställda som är sysselsatta med produktion av EKSG-produkter.

- En andel av de anställda som är sysselsatta med både verksamhet som omfattas av Parisfördraget och annan verksamhet; fastställd t.ex. på grundval av förhållandet mellan antalet anställda inom direkt produktion på de båda verksamhetsområdena.

6. Totalt antal anställda

Det totala antalet anställda omfattar alla arbetstagare upptagna på personalförteckningen som hel- eller deltidsanställda. Det totala antalet anställda omfattar således arbetare, tjänstemän samt praktikanter och lärlingar.

För att det skall gå att göra en realistisk jämförelse mellan den arbetsstyrka som faktiskt är i arbete inom järn- och stålindustrin, skall följande inte tas med:

- Arbetstagare som är frånvarande på grund av allmän värnplikt (även civilförsvar).

- Arbetstagare som inte har arbetat på mer än sex månader till följd av långtidssjukdom eller av andra skäl (tjänstledighet utan lön, fortbildning osv.).

II. ANMÄRKNINGAR ANGÅENDE KOLUMNER

1. De tre kategorierna anställda anges i var sin kolumn.

2. Åtskillnad görs mellan arbetare och tjänstemän på grundval av avtal eller gängse bruk på verket.

3. Normalt görs denna åtskillnad på grundval av karaktären av de huvudsakliga arbetsuppgifterna i varje kategori.

3.1 Arbetare

Anställda som utför manuellt arbete och som normalt får ackordslön, timlön eller daglön. Anställda som får månadslön skall också räknas med om det arbete de utför i huvudsak är manuellt.

Förmän och tillsynsmän betraktas inte som arbetare, även om de får timlön eller daglön.

3.2 Tjänstemän

Denna kategori omfattar anställda som utför manuellt arbete och som får månadslön. Den omfattar också anställda som får timlön eller daglön och var huvudsakliga arbetsuppgifter inte består av manuellt arbete.

3.3 Lärlingar, elever och praktikanter

Denna kategori omfattar personer som utför arbetet ett led i en praktisk yrkesutbildning, i regel för en på förhand bestämd tidsperiod, och som får en särskild praktikantlön. Den omfattar inte bara praktikanter och elever inom produktions- och hantverksområdet, utan också praktikanter och elever med akademisk examen samt de med tekniska eller administrativa sysslor.

Personer som har anställts till följd av arbetsmarknadspolitiska åtgärder skall räknas med i denna kategori endast om deras arbetsuppgifter till övervägande del kan klassificeras som yrkesutbildning.

III. ANMÄRKNINGAR ANGÅENDE RADER

1. Antal anställda upptagna i personalförteckningen (rader 10 och 40)

Se punkt I.6 ovan.

2. Nyanställning (rad 20)

Denna kategori omfattar alla arbetstagare som under undersökningsperioden för första gången påbörjar ett arbete inom en verksamhet som omfattas av fördraget. Det kan röra sig om

- nyanställningar i egentlig mening,

- omplaceringar från avdelningar som inte omfattas av fördraget till avdelningar som gör det,

- övergångar från manuella till icke-manuella verksamheter eller tvärtom,

- omplaceringar från andra verk som tillhör samma företag.

3. Avgång (rad 30)

Här anges alla arbetstagare som under undersökningsperioden lämnar avdelningar som omfattas av fördraget. Det kan röra sig om

- definitiva avgångar,

- omplaceringar från avdelningar som omfattas av fördraget till avdelningar som inte gör det,

- övergångar från manuella till icke-manuella verksamheter eller tvärtom,

- omplaceringar till andra verk som tillhör samma företag.

4. Uppsägning till följd av övertalighet samt avskedande (raderna 31 och 32)

Anställningen upphör till följd av att arbetsgivaren upphäver arbetstagarens anställningsavtal.

5. Uppsägning till följd av övertalighet (rad 31)

Ekonomiska grunder för uppsägning kan t.ex. vara avsättningssvårigheter, nedläggning av en del av verket eller omstrukturering eller införande av ny teknologi.

Uppsägningar som verkställs som en nödvändig rättslig formalitet för att göra det möjligt för en arbetstagare att bli förtidspensionerad skall inte räknas med här, utan under "förtidspensionering".6. Avskedande (rad 32)

Alla tillfällen då arbetsgivaren upphäver arbetstagarens anställningsavtal, med undantag av uppsägning till följd av övertalighet enligt definitionen ovan.

7. Uppsägning från arbetstagarens sida (rad 33)

Alla tillfällen då anställningsavtalet sägs upp av arbetstagaren.

8. Pensionering (rad 34)

Vid pensionering får en arbetstagare som lämnar ett företag rätt till pension. Vanligtvis betyder pensionering att en arbetstagare lämnar arbetslivet för gott, därför att han eller hon har uppnått den i lag fastställda pensionsåldern.

9. Förtidspensionering (rad 35)

Vid denna typ av pensionering lämnar arbetstagaren företaget innan han eller hon har uppnått pensionsåldern utan att upphöra att vara arbetsför, därför att han eller hon av ekonomiska skäl eller till följd av omstrukturering inte längre kan vara anställd.

10. Förtidspensionering till följd av invaliditet (rad 36)

Arbetstagaren är till följd av olycksfall eller sjukdom inte arbetsför, vilket medför att anställningsavtalet upphävs.

11. Andra skäl för avgång (rad 38)

Här anges alla avgångar som inte omfattas av definitionerna för rad 31 till 37, t.ex.

- värnplikt (även civilförsvar),

- förflyttningar,

- övergångar från en anställningskategori till en annan (manuell, icke-manuell, lärling),

- föräldraledighet,

- frånvaro på mer än sex månader till följd av långtidssjukdom eller av andra skäl (längre tjänstledighet utan lön, fortbildning osv.).

>Start Grafik>

FÖRÄNDRIGAR I DET TOTALA ANTALET ANSTÄLLDA INONJÄRN- OCH STÅLINDUSTRIN (EKSG)

>Slut Grafik>

>Hänvisning till >

Frågeformulär 2-32

ARBETSTID INOM JÄRN- OCH STÅLINDUSTRIN (EKSG)

Förklarande anmärkningar

I. ALLMÄNNA UPPLYSNINGAR

Se EKSG:s frågeformulär 2-31.

II. ANMÄRKNINGAR ANGÅENDE KOLUMNER

Se EKSG:s frågeformulär 2-31.

III. ANMÄRKNINGAR ANGÅENDE RADER

1. Ordinarie arbetstid, totalt (rad 10)

Den ordinarie arbetstiden skall anges som ett teoretiskt genomsnittligt antal timmar per månad beräknat på grundval av avtal eller gängse bruk på verket för alla arbetstagare i varje kategori.

Till den ordinarie arbetstiden räknas också arbetstid som förlorats

- av personliga skäl (se punkt 4-6 nedan), undantagen betald ledighet (se punkt 5 nedan),

- av ekonomiska eller tekniska skäl (se punkterna 9 och 10 nedan),

- till följd av arbetskonflikter (se punkt 11 nedan),

- av andra orsaker, såsom definierat enligt punkt 12 nedan.

Till den ordinarie arbetstiden räknas inte arbetstid som förlorats

- till följd av vilodagar i samband med skiftarbete,

- till följd av betald semester,

- i samband med allmänna helgdagar.

Detta beräkningssätt används för att få ett resultat som ungefärligen motsvarar antalet faktiskt fullgjorda arbetstimmar exklusive övertid men inklusive förlorad arbetstid.

2. Fullgjord arbetstid, totalt (rad 20)

Antalet fullgjorda arbetstimmar omfattar följande:

a) Antalet faktiskt fullgjorda arbetstimmar under ordinarie arbetstid.

b) Det antal arbetstimmar som fullgjorts utöver de fullgjorda arbetstimmarna under ordinarie arbetstid och som vanligen betalas med en högre timlön (t.ex. övertid, söndagar, allmänna helgdagar och nätter). Här anges antalet faktiskt fullgjorda arbetstimmar utan hänsyn till timlönen.

På grund av övertidstimmars särskilda sociala betydelse skall de anges separat på rad 21.

c) Den tid som tillbringas på arbetsplatsen utan att något produktivt arbete utförs, t.ex. till följd av maskinhaveri, olyckor osv.

d) Den tid som tillbringas på arbetsplatsen för iordningställande av arbetsplatsen, reparation och underhåll, pappersarbete eller sammanställande av rapporter.

e) Korta pauser på arbetsplatsen, även kafferaster.

Följande skall inte räknas som fullgjord arbetstid:

a) Betalda men inte fullgjorda arbetstimmar, såsom betald semester, betalda allmänna helgdagar, vilodagar i samband med skiftarbete eller annan betald ledighet till följd av sjukdom eller olycka eller av andra skäl.

b) Matraster.

c) Restid till och från arbetsplatsen.

3. Förlorad arbetstid, totalt (rad 30)

Med förlorad arbetstid avses den tid under vilken inget arbete har utförts. Den delas upp efter de viktigaste sociala orsakerna (rad 31-38).

4. Arbetstid som förlorats av personliga skäl (rad 31-34)

Arbetstid under vilken en arbetstagare inte arbetar av i huvudsak personliga skäl (se punkt 5-8 nedan).

5. Semester (rad 31)

Lagenlig eller avtalsenlig semester: årlig semester, allmänna helgdagar, vilodagar i samband med skiftarbete.

6. Sjukdom (rad 32)

Alla former av sjukdom som medför att arbetstagaren inte är arbetsför.

7. Olycksfall på arbetet (rad 33)

De fall då en arbetstagare inte är arbetsför till följd av en olycka på arbetsplatsen.

8. Arbetstid som förlorats av andra personliga skäl (rad 34)

Här anges annan frånvaro som inte beslutas av arbetsgivaren, t.ex.

- föräldraledighet,

- frånvaro av familjeskäl,

- frånvaro till följd av medborgerliga skyldigheter,

- frånvaro till följd av fackföreningsarbete,

- frånvaro till följd av anställningsintervjuer,

- annan godkänd eller icke godkänd eller icke godkänd ledighet av personliga skäl.

9. Arbetstid som förlorat av ekonomiska skäl (rad 35)

Denna kategori omfattar permittering för en kortare period till följd av t.ex. problem i produktionsprocessen på grund av avsättningssvårigheter.

Ange det totala antalet timmar som förlorats av sådana orsaker, oavsett om statligt ekonomiskt stöd har erhållits eller inte. Här anges även den arbetstid som fullgjorts av arbetstagare som utlånats till arbeten utanför järn- och stålindustrin.

10. Arbetstid som förlorats av tekniska skäl (rad 36)

Denna kategori omfattar permittering för en kortare period till följd av tekniska fel eller stopp i råvarutillförseln osv.

Här anges även arbetstid som förlorats till följd av strejk hos leverantörer eller kunder.

11. Arbetstid som förlorats till följd av arbetskonflikter (rad 37)

Här anges både den arbetstid som förloras till följd av att arbetstagare strejkar och den arbetstid som förloras av anställda som förhindras att arbeta till följd av strejk eller lockout.

12. Arbeststid som förlorats av andra skäl (rad 38)

Denna kategori omfattar produktionsstop eller administrationsstörningar på grund av force majeure (naturkatastrofer, el-, vatten- eller gasavbrott osv.) som inte omfattas av rad 31-37.

>Start Grafik>

ARBETSTID INOM JÄRN- OCH STÅLINDUSTRIN (EKSG)

>Slut Grafik>

>Hänvisning till >

Frågeformulär 2-34

ÅLDERSFÖRDELNING BLAND DE ANSTÄLLDA INOM JÄRN- OCH STÅLINDUSTRIN (EKSG)

Förklarande anmärkningar

I. ALLMÄNNA UPPLYSNINGAR

Se EKSG-formulär 2-31.

II. ANMÄRKNINGAR ANGÅENDE KOLUMNER

Se EKSG-formulär 2-31.

III. ANMÄRKNINGAR ANGÅENDE RADER

1. Ålder

Åldern beräknas på grundval av antalet fyllda år per den 31 december (i praktiken skillnaden mellan födelse- och undersökningsår).

2. Totalt antal anställda

Det totala antalet anställda på rad 20 skall motsvara det antal som anges på rad 40 på EKSG-formulär 2-31 för december månad under undersökningsåret.

>Start Grafik>

ÅLDERSFÖRDELNING BLAND DE ANSTÄLLDA INOM JÄRN OCH STÅLINDUSTRIN (EKSG)

>Slut Grafik>

>Hänvisning till >

Frågeformulär 2-76

VÄRDET AV TOTALA LEVERANSER AV JÄRN- OCH STÅLPRODUKTER

Förklarande anmärkningar

I. ALLMÄNNA UPPLYSNINGAR

1. Detta frågeformulär skall fyllas i av alla EKSG-verk som framställer och levererar stålprodukter som omfattas av fördraget.

2. Ett särskilt formulär skall fyllas i för varje verk, även om flera av dessa hör till samma företag.

3. Med år avses kalenderår.

4. Huvudprinciperna för hur uppgifterna anges är de samma som under Allmänna upplysningar i de förklarande anmärkningarna till frågeformulär 2-71, Stålleveranser till länder i gemenskapen och totala leveranser.

Frågeformulär 2-76 skiljer sig dock från frågeformulär 2-71 på följande punkter:

a) De produkter som skall anges är inte bara stålprodukterna i frågeformulär 2-71, utan också följande produkter som omfattas av Parisfördraget: tackjärn, högkolhaltig ferromangan, järnsvamp och flytande stål för gjutning.

b) I frågeformuläret anges leveranser till EKSG-verk i andra länder i gemenskapen (för vidare valsning, vidare bearbetning till EKSG-produkter eller återförsäljning i samma form), såsom angivet under A eller i tillägg III till frågeformulär 2-71.

c) Leveranser till andra EKSG-verk i samma land, som anges under A i frågeformulär 2-71, anges inte i detta frågeformulär.

d) Leveranser till legotillverkning i andra länder och leveranser till ett EKSG-verk i ett annat land i gemenskapen av produkter som framställts genom legotillverkning anges inte i detta formulär, även om dessa anges i frågeformulär 2-71 i tillägg III.

5. I tillägget anges de leveranser i frågeformuläret som levererats från ett annat land på beställning av det stålverk som gör anmälan och för dess räkning. Detta gäller även för leveranser till marknaden efter legotillverkning (som skall motsvara Tillägg I till frågeformulär 2-71).

Det land som sänder varorna anges med det nummer detta land fått i landskolumnen i frågeformulär 2-71.

6. Värdet anges i nationell valuta beräknat på grundval av det fakturerade värdet fritt fabrik, exklusive skatter och avgifter.

II. DEFINITIONER

1. Tackjärn och ferromangan

Se de förklarande anmärkningarna till frågeformulär 2-79, Tackjärn: leveranser och nya beställningar:

- Järn för stålframställning (rad 110) - II.1.C.

- Gjutjärn (rad 120) - II.1.D.

- Högkolhaltig ferromangan (rad 130) - II.2.

2. Järnvamp (rad 140)

Enligt definitionen i de förklarande kommentarena till Kombinerade nomenklaturen (Avdelning 15 - I72C3) omfattar termen järnsvamp järnprodukter erhållna genom direkt reduktion av järnmalm och andra porösa järnprodukter i form av oregelbundna stycken, pelletar eller liknande former.

3. Flytande stål för gjutning (rad 150)

Se de förklarande anmärkningarna III.A.3 till frågeformulär 2-11, Produktion av råstål.

4. Stålprodukter

Se de förklarande anmärkningarna till frågeformulär 2-71, Stålleveranser till länder i gemenskapen och totala leveranser:

- Göt och ämnen (rad 200) - II.B.1 och 2.

- Varmvalsade breda band och varmvalsade smala band (rad 310) - II.B.3 och 4.

- Varmvalsat plåt (rad 320) - II.B.5-7.

- Kallvalsat plåt (rad 410) - II.B.8.

- Elektroplåt (rad 420) - II.B.9.

- Förtent plåt (rad 430) - II.B.10 och 11.

- Belagd plåt (rad 440) - II.B.12-15.

- Valstråd (rad 510) - II.B.16.

- Armeringsstång (rad 520) - II.B.17.

- Plattstång och annan stång (rad 550) - II.B.18 a och b.

- Vinkelprofil, T-stång, bulbplattstång, lätta profiler och specialprofiler (rad 540) - II.B.18 c.

- Grova profiler (rad 550) - II.B.19 och 20.

- Spont (rad 550) - II.B.21.

- Järnvägsmaterial (rad 570) - II.B.22.

>Start Grafik>

VÄRDET AV TOTALA LEVERANSER AV JÄRN- OCH STÅLPRODUKTER

>Slut Grafik>

>Hänvisning till >