Kommissionens beslut

av den 30 oktober 2001

om att en koncentration är oförenlig med den gemensamma marknaden och EES-avtalet

(Ärende COMP/M.2416 - Tetra Laval/Sidel)

[delgivet med nr K(2001) 3345]

(Endast den engelska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2004/124/EG)

INNEHÅLL

>Plats för tabell>

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 57.2 a i detta,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 4064/89 av den 21 december 1989 om kontroll av företagskoncentrationer(1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1310/97(2), särskilt artikel 8.3 i denna,

med beaktande av kommissionens beslut av den 5 juli 2001 om att inleda ett förfarande i detta ärende,

efter att ha gett de berörda företagen tillfälle att yttra sig om kommissionens invändningar,

med beaktande av yttrandet från Rådgivande kommittén för företagskoncentrationer(3),

med beaktande av förhörsombudets slutrapport(4) i detta ärende, och

av följande skäl:

(1) Den 18 maj 2001 mottog kommissionen en anmälan enligt artikel 4 i rådets förordning (EEG) nr 4064/89 (nedan kallad "koncentrationsförordningen") om en föreslagen koncentration genom vilken Tetra Laval SA, Frankrike, som hör till koncernen Tetra Laval BV (nedan kallad "Tetra"), Nederländerna, avsåg att - i den mening som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen - få kontroll över det franska företaget Sidel SA (nedan kallat "Sidel") genom ett offentligt bud som offentliggjordes den 27 mars 2001.

(2) Efter att ha granskat anmälan konstaterade kommissionen att den anmälda transaktionen omfattades av förordning (EEG) nr 4064/89 och gav upphov till allvarliga tvivel beträffande dess förenlighet med den gemensamma marknaden och EES-avtalet. Den 5 juli 2001 beslutade kommissionen enligt artikel 6.1 c i koncentrationsförordningen att inleda ett förfarande i detta ärende.

(3) Den 10 september 2001 antog kommissionen ett beslut enligt artikel 11.5 i koncentrationsförordningen där den krävde att Tetra skulle svara på en begäran om upplysningar om företagets konkurrensställning på marknaderna för maskiner för extrusionsformblåsning (EFB-maskiner), aseptiska fyllningsmaskiner och icke-aseptiska fyllningsmaskiner för förpackningar av högdensitetspolyetylen (HDPE) samt aseptiska och icke-aseptiska HDPE-flaskor. Tetra inkom med begärda upplysningar den 11 september 2001.

(4) Rådgivande kommittén diskuterade utkastet till detta beslut den 19 oktober 2001.

I. PARTERNA

(5) Tetra, som är anmälande part, är en privat företagsgrupp som arbetar med konstruktion, utveckling och tillverkning av utrustning, förbrukningsmaterial samt därmed förknippade tjänster för framställning, förpackning och distribution av flytande livsmedel (inom Tetra Paks förpackningsindustri). Tetras verksamhet inbegriper traditionella kartongförpackningar, där man är världsledande, och en mer begränsad verksamhet inom sektorn för plastförpackningar. Tetra tillhandahåller också utrustning, system, tillbehör och förbrukningsmaterial för mejeriproduktion och djurhållning (genom DeLaval).

(6) Sidel är ett företag som kontruerar, utvecklar och tillverkar förpackningsutrustning och förpackningssystem, särskilt formblåsningsmaskiner, barriärteknik samt fyllningsmaskiner för PET-flaskor (polyetylentereftalat). Sidel är världsledande inom tillverkning och försäljning av formblåsningsmaskiner. Företaget har också verksamhet på områdena tillverkningsteknik, transportörer, inplastning och palletering samt hälso- och skönhetsprodukter.

II. TRANSAKTIONEN OCH KONCENTRATIONEN

(7) Den 27 mars 2001 tillkännagav Tetra Laval SA ett offentligt bud på samtliga aktier i Sidel. Tetra Laval SA är ett privat företag som bildats enligt fransk lagstiftning i syfte att förvalta de aktier i Sidel som förvärvas genom det offentliga anbudet. Det är ett helägt dotterföretag till Tetra.

(8) Tetra Laval SA:s bud på Sidel uppgick till 50 euro per aktie. Budet innebar en premie på 32 procent på den genomsnittliga aktiekursen under tre månader och en premie på 52 procent på aktiekursen den 21 mars 2001, men låg avsevärt under Sidels genomsnittliga aktiekurs under en treårsperiod. Genom budet värderades Sidel till cirka 1,9 miljarder euro, och Tetra skulle finansiera förvärvet med befintliga krediter och interna medel. Sidels styrelse rekommenderade enhälligt att man skulle acceptera budet.

(9) Budet var i enlighet med fransk lag ovillkorligt. Enligt budet offererades Tetra Laval SA cirka 27,1 miljoner aktier, motsvarande 81,3 procent av samtliga Sidel-aktier. Utöver dessa aktier har Tetra Laval SA också förvärvat cirka 3,5 miljoner aktier i Sidel antingen på den öppna marknaden eller genom enskilda förvärv av större aktieägare. Till följd av detta äger Tetra för närvarande 92 procent av aktierna i Sidel.

(10) Det föreslagna förvärvet, genom vilket Tetra får ensam kontroll över Sidel, utgör därför en koncentration enligt artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen.

III. GEMENSKAPSDIMENSION

(11) De berörda företagen har en sammanlagd global omsättning på över 5 miljarder euro(5) (Tetra [...]*(6) euro och Sidel [...]* euro under 2000). Både Tetra och Sidel har en omsättning inom EU som överstiger 250 miljoner euro (Tetra [...]* euro och Sidel [...]* euro under 2000), men inget av företagen har en sammanlagd omsättning inom EU som till mer än två tredjedelar härrör från en och samma medlemsstat. Den anmälda transaktionen har därför en gemenskapsdimension i den mening som avses i artikel 1.2 i koncentrationsförordningen.

IV. FÖRENLIGHET MED DEN GEMENSAMMA MARKNADEN

A. ALLMÄN BESKRIVNING AV FÖRPACKNINGSINDUSTRIN FÖR FLYTANDE LIVSMEDEL

1. INLEDNING

(12) Denna transaktion kommer framför allt att få återverkningar på konkurrensen inom förpackningsindustrin för flytande livsmedel. Det är på denna industrisektor som parterna riktar in sin verksamhet. Parterna är främst verksamma inom två segment av förpackningsindustrin för flytande livsmedel: plastförpackningar, särskilt PET-förpackningar, och kartongförpackningar. Diskussionerna om industrin kommer därför att inriktas på dessa båda segment. En detaljerad analys av de relevanta produktmarknaderna finns i avsnitt IV.B.

(13) Förpackning av flytande livsmedel är en komplex verksamhet som inbegriper olika typer av teknik och utrustning. Flytande livsmedel (vatten, mejeriprodukter, fruktjuicer, kolsyrade läskedrycker etc.) kan förpackas i olika förpackningar. Det finns fyra vanliga förpackningsmaterial som används för flytande livsmedel: kartong, plast (inklusive PET och HDPE), aluminiumburkar och glas.

(14) Bryggerierna använder sig i ökad omfattning av olika material för att förpacka sina produkter. Exempelvis säljs Coca Cola i glasflaskor, PET-flaskor och aluminiumburkar. Den teknik och den typ av förpackningar som kan användas för att förpacka en viss vätska avgörs i hög grad av vätskans egenskaper. I vissa fall avgör dessutom konsumenternas preferenser och tradition valet av material; till exempel används nästan uteslutande glas för vin och champagne. Priset är också en relevant faktor. I diagrammet nedan visas mångfalden av förpackningar som dryckesföretag runt om i världen använder för samma flytande livsmedel, nämligen istedrycker.

Källa: Canadean Ice-tea Report 2000

>PIC FILE= "L_2004043SV.001901.TIF">

2. INTERN FÖRPACKNING OCH FÖRPACKNING GENOM OBEROENDE FÖRPACKNINGSFÖRETAG

(15) Flytande livsmedel förpackas huvudsakligen på två sätt: internt av dryckestillverkarna själva eller av oberoende förpackningsföretag. Intern förpackning kräver att livsmedelstillverkaren köper in förpackningsutrustning och installerar förpackningslinjer i sina lokaler. Förpackningsföretag tillverkar däremot tomma förpackningar som sedan fylls antingen av fyllningsföretag eller säljs till dryckestillverkare som fyller dem internt. Ett mellanting är ett så kallat "hål genom väggen"-system där ett förpackningsföretag installerar utrustning intill dryckestillverkarens lokaler och tillverkar förpackningar, som sedan bokstavligen transporteras genom ett hål i väggen för att fyllas av dryckestillverkaren. Förpackningsföretagen inbegriper företag som Schmalbach-Lubeca, Pechiney och Crown Cork & Seal.

(16) Det finns skillnader mellan de fyra viktiga förpackningsmaterialen när det gäller fördelningen mellan intern förpackning och förpackning genom förpackningsföretag. Förpackning i kartong sker vanligtvis internt och i ett enda led som kombinerar förpackningstillverkning och fyllning. PET-flaskor tillverkas och fylls i huvudsak internt i två olika led, men de tillverkas även i stor mängd av förpackningsföretag. Nästan alla glasflaskor och burkar tillverkas av förpackningsföretag.

(17) För att förpacka en vätska krävs det ett antal specifika komponenter i fråga om utrustning och förbrukningsmaterial, från råvara (plastflaskämnen, aluminium, kartong, glas) till den maskin som skapar den tomma förpackningen och en fyllningsmaskin som fyller och försluter förpackningen, inbegripet bandtransportörer, förslutningsenheter och annan kringutrustning. Utrustningstillverkare säljer sina maskiner till dryckestillverkare för intern produktion och till oberoende förpackningsföretag.

(18) Försäljning av utrustning sker vanligtvis genom enskilda anbud. Det kan ske genom anbudsförfaranden eller genom att köparen begär en offert direkt av tillverkaren. Slutpriset avgörs i förhandlingar och beror på faktorer som maskintyp, kapacitet, kundspecifikationer, service och förbrukningsmaterial samt förhandlingsstyrka.

(19) Parterna har verksamhet inom sektorerna för kartongförpackningar och plastförpackningar (PET och HDPE). Det är därför relevant att redogöra för de olika steg och den utrustning som krävs för att förpacka vätskor i kartong- och plastförpackningar.

3. PET-FÖRPACKNINGAR

(20) PET är ett hartsmaterial. PET-flaskor är genomskinliga flaskor som konsumenterna framför allt stöter på när de köper mineralvatten och kolsyrade läskedrycker. Förpackning av flytande livsmedel i PET-flaskor kräver en kombination av speciella maskiner och i erforderliga fall en barriärteknik. Förpackningsprocessen består av tre skilda steg: a) tillverkning av plastflaskämnen och formar som används för att tillverka PET-flaskor, b) tillverkning av tomma PET-flaskor där man använder plastflaskämnen i specialiserade sträckformblåsningsmaskiner, och c) tappning av drycken i de färdiga PET-flaskorna genom en särskild fyllningsmaskin. Vanligtvis tillverkar och fyller dryckestillverkare PET-flaskor internt. Dryckestillverkare köper också tomma PET-flaskor från oberoende förpackningsföretag.

(21) En typisk produktionslinje för förpackning i PET-flaskor inbegriper följande utrustning:

Formsprutmaskiner: Flaskämnen framställs av harts i formsprutmaskiner(7). Särskilda maskiner används för att göra flaskämnen med förstärkta barriäregenskaper. Flaskämnen tillverkas vanligtvis av förpackningsföretag och säljs som en handelsvara till dryckestillverkare. Priset på standardflaskämnen (utan särskilda barriäregenskaper) är kraftigt beroende av hartspriset på den öppna marknaden. Flaskämnen med barriäregenskaper är däremot ingen handelsvara.

Sträckformblåsningsmaskiner (SFB-maskiner): SFB-maskiner är komplexa utrustningar som framställer färdiga PET-flaskor genom att sträcka och blåsa PET-flaskämnena i en form som ger flaskan dess form (sträckformblåsning).

Fyllningsmaskiner: PET-flaskan fylls antingen aseptiskt(8) eller icke-aseptiskt med särskilda fyllningsmaskiner. Icke-aseptiska fyllningsmaskiner används i regel för kolsyrade drycker, mineralvatten, matoljor och färsk mjölk. Aseptiska fyllningsmaskiner används för fruktjuicer, drycker med fruktsmak och smaksatta drycker utan kolsyra, färdiga te- och kaffedrycker samt flytande mejeriprodukter. Vid aseptisk fyllning steriliseras flaskorna och försluts med färdigsteriliserade lock.

Kringutrustning: Efter att ha fyllts förses PET-flaskorna med lock och etiketter, varefter de lastas på pallar med lämplig inplastning. Förslutningsenhet: I direkt anslutning till fyllningsmaskinen förser förslutningsenheten flaskan med en kapsyl. Beroende på typ av kapsyl och modell på fyllningsmaskinen kan detta också ske i fyllningsmaskinen. Etiketteringsmaskin: Efter att ha fyllts och försetts med kapsyl förses flaskorna med etiketter (i papper eller plast). Krympfilmsmaskin: För att underlätta vidare transport, lagring och exponering av flaskorna packas de ibland tillsammans in i plastfilm (t.ex. i förpackningar med sex flaskor). Dessa maskiner kan kallas krympfilmsmaskiner. Kartongförpackare: För att underlätta vidare transport och lagring kan flaskorna även packas på papp- eller plastbrickor. Dessa maskiner kan kallas kartongförpackare. Palleterare: I slutet av detta led finns palleteraren, som lastar flaskorna i storförpackningar, lådor, brickor eller backar för transport. Pallen lindas in med plastfilm som binder samman pallen för att skydda den under transport.

Mellan SFB-maskinen och fyllningsmaskinen transporteras flaskorna med lufttransportbord, det vill säga med transportkedjor som griper flaskorna i halsringen och förflyttar dem genom att blåsa luft under halsen. Mellan övriga maskiner transporteras flaskorna med vanliga transportband.

Barriärer

(22) För syrekänsliga produkter (som fruktjuicer och öl) måste PET-flaskans gasavgränsande egenskaper förstärkas. En av de tekniska skillnaderna mellan PET och andra material som används för flytande livsmedel och drycker är att gas kan tränga igenom PET(9).

(23) För att förstärka PET-materialets barriäregenskaper tillämpas en barriärteknik på vanliga PET-flaskor. Man har utvecklat olika barriärtekniker. Barriärtekniken är inte specifik för någon viss typ av SFB-maskin. Barriärtekniken utnyttjas antingen i det material som används till flaskämnet, på flaskämnet eller på den färdiga flaskan när processen i SFB-maskinen är avslutad. I samtliga fall används vanliga SFB-maskiner. I de fall då barriären inte ingår i själva flaskämnet, utan helt enkelt appliceras på den färdiga PET-flaskan, används dock en särskild maskin för att täcka flaskan med barriären.

(24) För ljuskänsliga produkter såsom UHT-mjölk måste man tillsätta en ljusbarriär. Ljusbarriärteknik inbegriper användning av färgad PET eller ett omslag som täcker PET-flaskan.

4. HDPE-FÖRPACKNINGAR

(25) HDPE är ett plastmaterial av polyetylen med hög densitet. Till skillnad från PET är HDPE inte genomskinlig som glas, utan framstår som ganska "dimmig". Konsumenter kommer i kontakt med HDPE som ett förpackningsmaterial framför allt för UHT-mjölk, särskilt i Förenade kungariket.

(26) HDPE framställs på ett liknande sätt som PET men med andra maskiner. HDPE-flaskor framställs med EFB-maskiner (extrusionsformblåsning). HDPE-flaskor fylls med hjälp av särskilda aseptiska och icke-aseptiska fyllningsmaskiner.

5. KARTONGFÖRPACKNINGAR

(27) Vid förpackning med kartong matas förfabricerat men ovikt (platt) kartongmaterial i en enda kartongfyllningsmaskin där materialet både viks och fylls.

(28) Det bör noteras att förpackning i kartong sker i ett enda led, vilket skiljer den från förpackning i PET-flaskor. Till skillnad från PET med dess olika produktionsled (flaskämnen, tomma flaskor, fyllning), är processen att fylla kartongförpackningar med flytande livsmedel integrerad: förpackningen tillverkas, fylls och tillsluts i en process. Alla dessa moment sker i en enda kartongförpackningsmaskin i dryckestillverkarens lokaler. Leverantören av kartongmaskinen, till exempel Tetra, levererar både utrustning och kartong (platt kartong eller kartongrullar som maskinen formar till den slutliga förpackningen). Det finns separata aseptiska och icke-aseptiska kartongmaskiner, och separationen av aseptiska och icke-aseptiska kartongförpackningar genomsyrar hela förpackningsprocessen från framställningen av platt kartong till vikning och fyllning.

(29) Ett typiskt led för förpackning i kartong inbegriper utrustning med följande huvudkomponenter:

Kartongfyllningsmaskin: Fyllningsmaskinen både viker och fyller kartongförpackningarna, som antingen består av förfabricerad platt kartong eller, för Tetras aseptiska maskiner, levereras i rullar. När kartongförpackningar har utformats för att ha en plastkapsyl, appliceras kapsylerna ibland helt eller delvis i fyllningsmaskinen, men i de flesta fall av en kapsylmaskin.

Kapsylmaskin: Kapsylmaskiner applicerar plastkapsyler på kartonger som har utformats för att ha sådana lock (vanligtvis så kallade gavelspetskartonger). Krympfilmsmaskin: För att underlätta transport, lagring och exponering av kartongerna, förpackas de ibland tillsammans in med plastfilm av en krympfilmsmaskin. Brickförpackare: För att underlätta vidare transport och lagring packas kartongerna sedan på papp- eller plastbrickor. Dessa maskiner kan kallas kartongförpackare. Palleterare: I slutet av produktionsledet finns ofta ett palleteringssteg, där kartongerna lastas på pallar för slutdistribution.

Varje maskin är kopplad till nästa genom ett transportband. I kartongförpackningsprocesser utgörs dessa vanligtvis av platta transportband där kartongerna står på ett rullande band.

B. RELEVANTA PRODUKTMARKNADER

1. INLEDNING

(30) Tetra ansåg i sin anmälan att den aktuella transaktionen rör sektorn för tillverkning och tillhandahållande av utrustning som används för att förpacka flytande livsmedel i PET-flaskor eftersom det är inom denna sektor som de berörda parternas verksamhet överlappar varandra i fråga om vissa komponenter. Tetra har sålunda identifierat tre marknader inom sektorn för utrustning avsedd för PET-förpackningar som påverkas horisontellt: SFB-maskiner med låg kapacitet, barriärteknik och aseptiska fyllningsmaskiner för PET-flaskor. Tetra anser att de relevanta produktmarknaderna vid en analys av transaktionen endast omfattar dessa tre marknader. Tetra vidhöll detta i svaret på kommissionens meddelande om invändningar av den 21 september 2001 (nedan kallat "svaret") och vid den muntliga hearingen den 26 september 2001 (nedan kallat "den muntliga hearingen"). Tetra hävdade också att system och utrustning för PET-förpackningar respektive för kartonger inte är närliggande marknader och att man använder en mängd förpackningsmaterial för att saluföra och förpacka flytande livsmedel såsom kartong, PET, HDPE, glas och aluminium. Tetra hävdade att vart och ett av dessa förpackningsmaterial utgör en egen produktmarknad.

(31) Kommissionen noterar att Tetras och Sidels verksamhet täcker en mycket stor del av sektorn för utrustning för förpackning av flytande livsmedel, och båda parterna definierar sig som företag verksamma inom sektorn för förpackning av flytande livsmedel. Båda parterna verkar inom områdena SFB-maskiner, barriärteknik, aseptiska fyllningsmaskiner för PET-flaskor och kringutrustning för PET-flaskor (transportband m.m.).

(32) Sidel tillverkar dessutom formar (en komponent i formblåsningsmaskinen i vilken det varma flaskämnet sträcks och blåses till en PET-förpackning), icke-aseptiska fyllningsmaskiner för PET-flaskor, maskiner för hettappning på PET-flaskor, EFB-maskiner (som framställer HDPE-flaskor), aseptiska och icke-aseptiska fyllningsmaskiner för HDPE-flaskor(10) samt kringutrustning och utrustning för distributionsförpackning.

(33) Tetras huvudverksamhet är inriktad på kartongförpackningar där man är den överlägset största aktören när det gäller aseptiska förpackningsmaskiner för kartong och aseptiska kartonger såväl som icke-aseptiska förpackningsmaskiner för kartong och icke-aseptiska kartonger. Tetra är också verksamt på området förädling av flytande livsmedel. Inom sektorn för plastförpackningar framställer Tetra också PET-flaskämnen, HDPE-flaskor och plastkapsyler. Tetra är också verksamt på marknaden för EFB-maskiner genom ett avtal [...]* med Graham Engineering Corporation (nedan kallat "Graham") i Förenta staterna. [...]*. Grahams maskiner är helt anpassningsbara för skräddarsydda HDPE-flaskor avsedda för pastöriserade och aseptiska produkter med förlängd hållbarhet. Tetra har också utvecklat en linjär aseptisk EFB-fyllningsmaskin, LFA-20, som utformats för att förpacka UHT-mjölk och juice. Maskinen kräver inte en "ren lokal", utan har en mycket liten intern aseptisk kammare, vilket minskar kundens investerings- och driftkostnader.

(34) Kommissionen anser att även om parternas direkta horisontella överlappning i fråga om specifika komponenter kan vara en vettig utgångspunkt i analysen av den relevanta marknaden, så är det viktigt att göra analysen mot bakgrund av "den allmänna marknaden för förpackningssystem avsedda för flytande livsmedel"(11). Detta blir än mer relevant i detta ärende med tanke på parternas stora och varierande verksamhet inom hela sektorn för förpackning av flytande livsmedel.

(35) Kommissionen har granskat marknaden för förpackning av livsmedel och drycker i ett antal tidigare beslut(12). I många tidigare beslut(13) kom kommissionen inte fram till någon avgörande slutsats i fråga om definitionen av den relevanta produktmarknaden, utan grundade sin bedömning på att marknaden kunde delas in efter förpackningsmaterial och därmed förpackningsutrustning (separata marknader för glasförpackningar, kartonger etc.). I flera beslut(14) uppgav kommissionen dock att marknaden för förpackning av flytande livsmedel är komplex och att slutanvändning och andra kriterier kan vara relevanta vid definitionen av marknaden.

(36) Kommissionen måste undersöka hur marknaden fungerar och överväga en lämplig definition av den relevanta marknaden på grundval av förpackningsindustrins tidigare, aktuella och förmodade framtida situation. Man måste därför börja med att analysera den relevanta marknaden genom att undersöka huruvida PET-flaskor och andra förpackningssystem konkurrerar med varandra i en sådan omfattning att de måste anses tillhöra samma relevanta produktmarknad.

(37) Då man bedömer huruvida olika förpackningssystem är utbytbara är det också relevant att undersöka marknaden i konsumentledet för den slutliga förpackade produkten för att se om konsumenterna anser att olika förpackningar är utbytbara. Tetra medger att avsaknaden av en tydlig distinktion mellan olika marknadsled för förpackade produkter försvårar konkurrensbedömningen. Kommissionen håller med den anmälande parten om att de båda marknaderna är separata. Kommissionen anser dock att efterfrågan på utrustning bara härrör från efterfrågan på de slutprodukter som utrustningen skall förpacka. Det är därför nödvändigt att granska marknaden i senare led. Den anmälande partens ekonomiska konsulter instämmer i detta då de uppger att "efterfrågan på kartongmaskiner härrör från efterfrågan på produkter i kartonger. På liknande sätt härrör efterfrågan på SFB-maskiner från efterfrågan på produkter i PET-flaskor"(15). Det bör dock noteras att eventuell efterfrågesubstitution i tidigare led inte nödvändigtvis innebär att det förekommer efterfrågesubstitution i senare led eftersom det kan finnas flera faktorer, till exempel stora omställningskostnader, som hindrar mellanledet, det vill säga dryckestillverkarna, att byta från ett förpackningssystem till ett annat trots att konsumenterna är villiga att byta.

(38) Med tanke på hur komplex sektorn för förpackning av flytande livsmedel är så finns det skäl att definiera den terminologi som används i detta beslut: a) "förpackningssystem eller förpackningsmaterial" avser det förpackningssystem eller förpackningsmaterial som en dryckestillverkare använder för sina produkter (kartong, PET, glas etc.), b) "förpackningsutrustning" avser SFB-maskiner, kartongförpackningsmaskiner, glasförpackningsmaskiner etc., c) "förpackningar" avser platt kartong, tomma PET-flaskor eller PET-flaskämnen etc., d) "den förpackade produkten" avser apelsinjuice i PET, UHT-mjölk i kartong etc., e) "slutprodukt" avser den typ av flytande livsmedel som skall förpackas. Dessa begrepp kommer att användas i återstoden av texten i analysen av den relevanta marknaden och vid bedömningen av dominans.

2. SUBSTITUTION MELLAN FÖRPACKNINGSSYSTEM

(39) Kommissionen anser att dess analys av den relevanta produktmarknaden bör inriktas på att bedöma huruvida alternativa förpackningsmaterial och därmed alternativa förpackningssystem konkurrerar med varandra i en sådan omfattning att de måste anses tillhöra samma relevanta produktmarknad(16). Om så är fallet måste man undersöka om kunderna utan problem kan byta från ett förpackningssystem till ett annat, till exempel från en kartongfyllningsmaskin till motsvarande PET-utrustning, antingen en SFB-maskin tillsammans med en fyllningsmaskin eller en kombimaskin, så att de båda systemen kan anses tillhöra samma relevanta produktmarknad.

2.1 Slutproduktsegment

(40) Kommissionens undersökning har visat att användningen av ett visst förpackningsmaterial för ett visst flytande livsmedel framför allt beror på vätskans egenskaper. När man undersöker huruvida två förpackningsmaterial och därmed två förpackningssystem kan utgöra potentiella substitut måste man därför först undersöka om de kan användas för att förpacka samma vätskor.

(41) Varje slutprodukt har mycket specifika egenskaper, vilket bestämmer valet av förpackning. Exempelvis kräver kolsyrade läskedrycker att förpackningen klarar trycket från kolsyran. För sådana drycker är kartonger därför inte ett alternativ. Mjölk kräver en ljusbarriär. Öl kräver både en ljusbarriär och en syrebarriär. I vissa fall avgör konsumenternas preferenser och tradition valet av material; till exempel används nästan uteslutande glas för vin och champagne. Detta innebär att till exempel ett mejeri som skall förpacka sina produkter inte nödvändigtvis kan välja mellan alla förpackningsmaterial. Det finns dock produkter som kan förpackas i olika material.

(42) Tetra har hävdat att skillnader i slutanvändning inte har betydelse inom sektorn för förpackningsutrustning. Tetra fokuserade sin argumentation på SFB-maskinerna, som enligt Tetra är generiska, det vill säga en SFB-maskin framställer en tomflaska som kan användas för olika typer av slutprodukter. Den anmälande partens argument i fråga om SFB-maskiner bedöms i punkterna 176-182 nedan.

(43) Kommissionens analys visar att det även för en påstått "generisk" utrustning såsom en SFB-maskin är motiverat att undersöka utrustningsmarknaden med avseende på slutproduktsegment. En analys som grundar sig på slutanvändningssegment är än mer relevant då man jämför hela förpackningssystem i syfte att bedöma huruvida de kan tillhöra samma produktmarknad. Med tanke på att varje vätska har mycket specifika egenskaper som avgör möjligheten att använda en viss förpackningstyp, måste man undersöka slutprodukterna i syfte att bedöma huruvida de olika förpackningsmaterialen "på grund av sina egenskaper, sitt pris och den tilltänka användningen av konsumenterna betraktas som utbytbara"(17). Det är uppenbart att konsumenterna bara kan välja mellan de förpackningsmaterial som kan användas för att förpacka ett visst flytande livsmedel och att förpackningsmaterial som är olämpliga för en viss produkt därför aldrig kommer att utöva något konkurrenstryck inom det produktsegmentet. Konkurrensvillkoren kan därför skilja sig åt inom varje slutproduktsegment(18).

(44) Mot bakgrund av detta konstaterar kommissionen att en indelning i slutproduktsegment utgör ett värdefullt analysverktyg när man bedömer marknaden för förpackningsutrustning för flytande livsmedel(19).

(45) Analysen i detta beslut fokuseras på de produkter som kan förpackas i både kartong och PET: flytande mejeriprodukter, juice och nektar, drycker med fruktsmak samt drickfärdiga te- och kaffedrycker. Dessa vanliga produktsegment står för en stor del av hela sektorn för flytande livsmedel. De utgjorde under år 2000 cirka 40 procent av alla alkoholfria drycker. Dessa produkter har traditionellt förpackats i kartong på grund av deras specifika egenskaper (de är känsliga för syre och ljus), men de förpackas i allt större omfattning i PET-flaskor tack vare senare tids förbättrade PET-teknik och en förändrad efterfrågan hos konsumenterna. Dryckesindustrin kallar dessa drycker "känsliga" vätskor. Kommissionen har därför bedömt transaktionens effekter med avseende framför allt på dessa slutproduktsegment.

2.2 Aseptiska och icke-aseptiska förpackningar

(46) En viktig distinktion mellan olika förpackningar för flytande livsmedel består i huruvida de fylls aseptiskt eller icke-aseptiskt. Aseptisk förpackning definieras i allmänhet som att man fyller färdigsteriliserade produkter i steriliserade förpackningar i en steril omgivning som utformats för att förhindra kontaminering. Sterilisering syftar till att eliminera mikroorganismer som längre fram skulle kunna göra att produkten försämras(20). Genom steriliseringen förlänger den aseptiska fyllningstekniken produktens hållbarhet avsevärt. Flera olika förpackningar kan fyllas aseptiskt: glas, kartong, PET och HDPE. Kartong är det vanligaste materialet som används för aseptisk fyllning och utgör en stor del av marknaden.

(47) Aseptisk fyllningsteknik används främst för så kallade känsliga produkter, nämligen fruktjuicer (eller juicebaserade drycker) och flytande mejeriprodukter. Fruktjuicer och mejeriprodukter kan också förpackas icke-aseptiskt, men måste då distribueras kylda. Flertalet övriga produkter förpackas icke-aseptiskt utan att kräva kyld distribution.

(48) Fruktjuicer och flytande mejeriprodukter skiljer sig i ett viktigt avseende: fruktjuicer innehåller höga halter syra medan flytande mejeriprodukter innehåller låga halter syra. Produkter med låg syrahalt kräver strängare aseptiska förhållanden. Till skillnad från produkter med hög syrahalt leder varje brist i steriliseringen till höga förekomster av patogener i flytande mejeriprodukter, vilket är skadligt för konsumenternas hälsa. Det är därför av högsta vikt att man använder en verkligt aseptisk process för flytande mejeriprodukter.

(49) Kommissionen har undersökt substitutionsmöjligheterna mellan aseptisk och icke-aseptisk förpackning i tidigare beslut(21) och har konstaterat att aseptisk förpackning utgör en separat produktmarknad. Denna distinktion har bekräftats av förstainstansrätten och EG-domstolen(22).

(50) Kommissionens tidigare bedömning är fortfarande giltig och bekräftas av marknadsundersökningen i detta ärende. Aseptiskt förpackade produkter har mycket längre hållbarhet än produkter som förpackats icke-aseptiskt och tillgodoser andra behov. Exempelvis håller aseptisk mjölk i sex månader, medan icke-aseptisk mjölk håller i mindre än en månad. Distributionen skiljer sig åt (hållbarhetsbehandlad respektive kyld distribution), smaken påverkas avsevärt vilket gör att konsumenterna knappast betraktar produkterna som utbytbara och efterfrågeelasticiteten är mycket liten. Dessutom finns det inga substitutionsmöjligheter på utbudssidan (aseptiska och icke-aseptiska fyllningsmaskiner bygger på helt olika teknik) och alla leverantörer kan inte tillverka båda typerna av maskin eftersom den aseptiska tekniken är mycket mer komplicerad.

(51) Även när det gäller utrustningen (kartongmaskiner och PET-fyllningsmaskiner) bekräftas distinktionen mellan aseptiska och icke-aseptiska förpackningar av marknadsundersökningen. Alla marknadsaktörer svarade att det inte finns några substitutionsmöjligheter mellan aseptisk och icke-aseptisk fyllning. Denna åsikt bestrids inte av parterna. Slutsatsen blir därför att det är rimligt att dela in marknaden i aseptiska och icke-aseptiska förpackningssystem.

2.3 Förpackningssystem för PET och förpackningssystem för andra material

(52) Den anmälande parten hävdar att förpackningssystem där man använder sig av olika material, särskilt kartong och PET, utgör separata produktmarknader i samband med analyser enligt konkurrenslagstiftningen. Tetra menar att ingen leverantör av PET-utrustning har ett tillräckligt marknadsinflytande för att påverka en dryckestillverkares val mellan kartong- och PET-förpackningar. Tetra framför här följande motiv som grundar sig på två huvudargument: i) en minimal överlappning: PET och kartong används för olika slutprodukter med ett minimalt antal gemensamma produkter och användningen av PET för samma produkter som kartong är begränsad och kommer inte att öka framöver, ii) inga prisbegränsningar: också med en överlappning mellan produkter och en framtida ökning av denna överlappning utgör system för PET- respektive kartongförpackningar separata produktmarknader och prissättningen på det ena systemet påverkar inte prissättningen på det andra. Detta beror på att den främsta drivkraften bakom valet av förpackningssystem utgörs av skillnader i försäljningen av slutprodukten: form, positionering och konsumentgrupp man riktar sig till etc.

(53) Kommissionen instämmer i att förpackningssystem där man använder olika material, som till exempel glasflaskor och aluminiumburkar, utgör separata produktmarknader vid analyser enligt konkurrenslagstiftningen liksom i att förpackningssystem för PET-flaskor tillhör en separat marknad eftersom valet av material främst styrs av marknadsmässiga överväganden. Kommissionen instämmer dock inte i att kartong och PET inte har några gemensamma produktsegment och att det inte kan förekomma något samspel mellan de båda. Såsom förklaras nedan i avsnitt IV.3.3 om den ökade användningen av PET-flaskor anser kommissionen att användningen av PET-flaskor kommer att öka kraftigt inom de slutproduktsegment där man idag använder kartong. Med tanke på att parterna har omfattande verksamhet inom kartong- och PET-sektorerna (Tetra är en dominerande aktör inom segmentet kartongförpackning och Sidel är en ledande aktör inom segmentet PET-förpackningsutrustning), har kommissionen beslutat att titta närmare på samspelet mellan kartong och PET och på den ökade användningen av PET inom de slutproduktsegment där man traditionellt använt sig av kartong.

3. SAMSPEL MELLAN PET OCH KARTONG

(54) Kommissionens undersökning visade att den anmälande partens påstående att överlappningarna är minimala mellan kundbasen för PET respektive för kartong inte är riktigt.

3.1 Överlappning mellan slutproduktsegment

(55) PET och kartong har traditionellt använts för olika flytande livsmedel. Detta beror främst på olika fysiska egenskaper hos dessa förpackningar. Kartong är ogenomskinligt och lämpar sig därför för syre- och ljuskänsliga produkter men kan inte stå emot trycket hos kolsyrade drycker. PET är genomskinligt och kan stå emot trycket hos kolsyrade drycker, men har traditionellt lämpat sig sämre för syre- och ljuskänsliga produkter. Till följd av detta har kartong främst använts för flytande mejeriprodukter (främst mjölk) och fruktjuicer, medan PET framför allt har använts för vatten (med eller utan kolsyra) och kolsyrade läskedrycker(23).

(56) Detta framgår tydligt av tabellerna 1 och 2 nedan(24) som visar de drycker som främst förpackas i kartong respektive i PET. Produkter som förpackas i både PET och kartong återges i fet, kursiv stil.

Tabell 1

Kartongprodukter i EES under 1999

>Plats för tabell>

Tabell 2

PET-produkter i EES under 1999

>Plats för tabell>

(57) Av tabellerna 1 och 2 framgår det att PET är ett lämpligt material för förpackning av alla produkter som traditionellt har förpackats i kartong. Utifrån kartongsektorns perspektiv utgör PET därför ett potentiellt alternativt konkurrerande material för samtliga kartongförpackade produkter.

(58) De främsta gemensamma slutproduktsegmenten där både kartong och PET är lämpliga förpackningsmaterial är flytande mejeriprodukter, fruktjuicer, drycker med fruktsmak samt te- och kaffedrycker, det vill säga de så kallade känsliga dryckerna(25). Denna standardkategorisering används allmänt i branschanalyser, oberoende undersökningar och Sidels eget material(26). Dessa produkter omfattar nästan alla kartongförpackade produkter och står för närvarande för cirka 40 procent av alla alkoholfria drycker (mätt i volym) (vatten, kolsyrade läskedrycker, flytande mejeriprodukter, fruktjuicer, drycker med fruktsmak samt te- och kaffedrycker [även sportdrycker]). Samtliga kan förpackas och förpackas i praktiken idag även i PET-förpackningar. Dessutom liknar dessa fyra kategorier varandra genom att de alla är känsliga drycker som förpackas både aseptiskt och icke-aseptiskt. De skiljer sig dock från varandra genom att specifika egenskaper för varje kategori kräver något olika förpackningslösningar (fruktjuicer har hög syrahalt, medan mejeriprodukter har låg och drycker med fruktsmak och istedrycker kräver inte samma syrebarriär som fruktjuicer).

3.2 Aktuell användning av PET i de gemensamma produktsegmenten

(59) Den anmälande parten hävdar att användningen av PET i de gemensamma produktsegmenten för kartong och PET är mycket begränsad och inte kommer att öka avsevärt i framtiden. Detta beror framför allt på tekniska svårigheter att utveckla en ljusbarriär för aseptisk mjölk med låg syrahalt som klarar att skydda mjölken mot ljus och samtidigt erbjuder en kostnadseffektiv förpackningslösning. Enligt Tetra kan förekomsten av PET i de gemensamma produktsegmenten därför förbises.

(60) Kommissionens analys stöder inte den anmälande partens hållning. Det är sant att PET ännu inte har gjort några större inbrytningar i de viktigaste kartongsegmenten (flytande mejeriprodukter och fruktjuicer) framför allt beroende på PET:s tidigare tekniska begränsningar, som hittills gjort materialet olämpligt i första hand för aseptisk fyllning. Kommissionens undersökning visar dock att parterna, deras konkurrenter och tredje part, inklusive stora kemiföretag, gör betydande investeringar i forskning kring en barriärteknik som gör det tekniskt och ekonomiskt möjligt att förpacka aseptisk mjölk och juice i PET-förpackningar. Enligt olika marknadsaktörer kommer aktuella och förestående förbättringar av barriärtekniken liksom av aseptisk PET-teknik att förändra dagens situation.

(61) Dessutom bör det noteras att det redan idag är möjligt att förpacka och saluföra färsk mjölk, smaksatt mjölk, istedrycker, färska fruktjuicer, juice med lång hållbarhet (som tappats vid hög temperatur), drycker med fruktsmak och sportdrycker i PET-förpackningar. De två segment som idag medför tekniska problem vid användning av PET är aseptisk juice och aseptisk (UHT-)mjölk.

(62) Exempelvis har man börjat förpacka följande märkesvaror, som är bekanta för många konsumenter, i PET-flaskor och delvis gått över från mera traditionella kartongförpackningar.

Flytande mejeriprodukter

Campina - Stassano (Nederländerna, Belgien), Parmalat (Italien), Granarolo (Italien)

Fruktjuicer och nektar

Del Monte-juice (Förenade kungariket), Pepsi Cola - Tropicana-juice (Förenade kungariket), Coca Cola - Minute Maid (Belgien), Gerber - Ocean Spray (Förenade kungariket), Conserve Italia - Carioga/Derby/Jolly (Italien), Parmalat - Santal (Italien)

Drycker med fruktsmak

Schweppes - Oasis (Frankrike, Italien), Sunkist (Belgien), Parmalat - Santa (Italien), Glaxo - Ribena (Förenade kungariket)

Istedrycker

Liptons - Ice tea (Belgien), Liptonice (Tyskland, Italien)

(63) Under undersökningen gav Tetra Canadean, ett konsultföretag inom dryckesindustrin, i uppdrag att göra en studie av tidigare och framtida användning av PET i de gemensamma produktsegmenten, det vill säga känsliga produkter, i Västeuropa.

(64) Studien bekräftar att PET redan används i alla gemensamma produktsegment - i en begränsad omfattning inom segmenten flytande mejeriprodukter och fruktjuicer, och i en större omfattning inom segmenten drycker med fruktsmak och te.

(65) Enligt de uppgifter från Canadean som Tetra lämnat(27), stod PET när det gäller de viktigaste kartongprodukterna bara för 0,5 procent av de förpackningar som används för flytande mejeriprodukter (kartong 70 %, HDPE 17 %, glas 7 %, burkar 1 % och andra förpackningsmaterial 5 %). Samma år stod PET bara för 0,5 procent av de förpackningar som används för fruktjuicer (kartong 65 %, glas cirka 31 %, HDPE 2 % och burkar 1 %).

(66) Canadean konstaterade att marknaden för flytande mejeriprodukter var statisk under perioden 1993-2000, att HDPE gjort inbrytningar på bekostnad av kartongförsäljningen och att PET bara hade marginella effekter, särskilt på glas. För fruktjuicer och nektar ökade kartongförsäljningen trots att PET och HDPE gjorde inbrytningar, uppenbarligen på bekostnad av glas. Nästan hela marknadens tillväxt under perioden 1993-2000 avsåg kartong.

Tabell 3

Fördelning av förpackningar för flytande mejeriprodukter samt fruktjuicer och nektar 2000((Canadeans studie, som lämnades in till kommissionen den 24 augusti 2001.))

>Plats för tabell>

(67) Enligt Tetra framställdes 30,7 miljarder liter flytande mejeriprodukter i EU under 2000, varav knappt 50 procent var icke-aseptiska och drygt 50 procent aseptiska. Smaksatt mjölk uppgick till 2,7 miljarder liter. Användningen av PET var främst icke-aseptisk och stod för mer än 60 procent mätt i volym.

(68) Tetra har uppskattat att det under 2000 framställdes 9 miljarder liter fruktjuice i EU, varav mindre än 10 procent var kylvara (icke-aseptisk). För fruktjuicer avsåg mer än 80 procent av PET-användningen det hållbarhetsbehandlade segmentet.

(69) Den bild som Canadean ger är redan idag helt annorlunda för segmenten drycker med fruktsmak samt te- och kaffedrycker som inte kräver samma barriärteknik som flytande mejeriprodukter och fruktjuicer. PET har redan gjort betydligt större inbrytningar i dessa segment.

(70) Under 2000 stod PET för 20 procent (kartong 42 procent) inom segmentet drycker med fruktsmak. Dess andel förväntas öka till cirka 22 procent fram till 2005 (kartong 37 procent). Inom segmentet te- och kaffedrycker stod PET under 2000 för 25 procent (kartong 53 procent), en andel som Canadean tror skall öka till mer än 30 procent fram till 2005 (kartong 46 procent). Canadean konstaterar att marknadstillväxten under perioden 1993-2000 framför allt avsåg plastmaterial även om glas klarade sig bra. PET och HDPE har tagit andelar av kartongförsäljningen. För te- och kaffedrycker stod kartong för större delen av tillväxten men PET har förskjutit den befintliga efterfrågan på kartong. Under perioden 2001-2005 förväntas PET konkurrera med kartonger inom båda produktgrupperna.

Tabell 4

Fördelning av förpackningar för drycker med fruktsmak samt istedrycker och kaffedrycker 2000((Canadeans studie, som lämnades in till kommissionen den 24 augusti 2001.))

>Plats för tabell>

(71) Enligt Tetra framställdes 2,7 miljarder liter drycker med fruktsmak i EU under 2000, varav över 95 procent hållbarhetsbehandlade produkter. Användningen av PET avsåg främst hållbarhetsbehandlade produkter och stod för mer än 95 procent mätt i volym. Under 2000 framställdes 2,3 miljarder liter te- och kaffedrycker (inräknat sportdrycker) i EU.

3.3 Tillväxt för PET i de gemensamma produktsegmenten

(72) Enligt Tetra kommer användningen av PET för flytande mejeriprodukter och fruktjuicer inte att öka i någon större omfattning under de kommande fem åren. Tetra medger att PET kan användas och för närvarande med framgång används för förpackning av drycker med fruktsmak liksom av te- och kaffedrycker.

3.3.1 Tekniska aspekter

(73) Den anmälande parten hävdar att användningen av PET inte kommer att öka på grund av tekniska begränsningar.

(74) När det gäller flytande mejeriprodukter hävdar Tetra(28) att det är mycket viktigt att ha en ljusbarriär. Ljusexponering ljus leder till att vitamininnehållet försämras och kan ge bismaker. Hur mycket mjölkens kvalitet försämras beror på hur länge den exponeras och på hur mycket ljus den exponeras för. Dessa begränsningar gäller bara UHT-mjölk. Tetra medger att det finns tekniska lösningar för att skapa en ljusbarriär för PET. Detta kan göras med ett mörkt mellanskikt eller genom att man täcker flaskorna med ett omslag som har ett mörkt lager. Alla dessa lösningar är idag möjliga. Enligt den anmälande parten medför dessa lösningar dock höga kostnader och en komplicerad tillverkningsteknik. De aktualiserar också återvinningsfrågor och minskar flaskans genomskinlighet, vilken är en av PET-flaskans främsta fördelar. Dessutom är tekniken för aseptisk tappning av produkter med låg syrahalt (t.ex. flytande mejeriprodukter) på PET-flaskor otillräckligt utvecklad. Tetra hävdar att ingen aseptisk fyllningsmaskin för PET-flaskor har visat sig fungera för förpackning av produkter med låg syrahalt och godkänts av FDA (Förenta staternas livsmedelsmyndighet). Tetra medger dock att flera tillverkare av fyllningsmaskiner, inklusive Sidel, har aseptiska fyllningsplattformar som de i princip tror skall kunna användas för flytande mejeriprodukter.

(75) När det gäller fruktjuicer hävdar Tetra att det krävs en syrebarriär. Juice är känsligt för syre som kan medföra att C-vitamin går förlorat och leda till färg- och smakförändringar hos produkten. Fruktjuicers syrekänslighet varierar beroende på vilken frukt som används. Känsligast är apelsinjuice och röda fruktjuicer (svarta vinbär, tranbär och jordgubbar). Enligt Tetra finns det fungerande barriärteknik men den är inte tillräckligt utvecklad och fortfarande dyr. Dessutom menar Tetra att den aseptiska tekniken för juice fortfarande har vissa begränsningar.

(76) Kommissionens undersökning bekräftar bara delvis Tetras påståenden. Det är sant att den aseptiska tekniken för att tappa produkter med låg syrahalt fortfarande befinner sig på utvecklingsstadiet. Det är också riktigt att UHT-mjölk kräver en ljusbarriär och juice en syrebarriär.

(77) Kommissionens undersökning visar dock att dessa begränsningar inte gäller stora delar av de relevanta känsliga produktsegmenten. Framför allt distribueras färsk mjölk (som står för 40-50 procent av den totala mjölkmarknaden i EES) som kylvara, vilket inte medför samma problem. Färsk mjölk förpackas redan med framgång i standard-PET utan några barriäregenskaper. Smaksatt aseptisk mjölk innebär inte heller några särskilda problem och förpackas idag i PET-flaskor.

(78) Kommissionens undersökning visar också att man redan arbetar på de tekniska begränsningar som Tetra pekar på (ljusbarriär, problem med aseptisk tappning och syrebarriär) och att tekniken framöver kommer att förbättras i rask takt.

3.3.1.1 Ljusbarriär

(79) När det gäller ljusbarriärer konstaterar kommissionen att det redan är tekniskt möjligt att förpacka aseptisk mjölk med hjälp av barriärer i flera lager. Flaskan har ett vitt lager på utsidan och vanligtvis ett svart lager på insidan, vilket skyddar mjölken mot ljus. Denna typ av förpackning ger ett adekvat skydd men har två stora nackdelar. För det första är den dyrare, vilket är anledningen till att den i första hand används för exklusivare produkter (såsom kärnmjölk), och för det andra har den fortfarande vissa återvinningsbegränsningar. Trots dessa begränsningar har ett stort europeiskt mejeri redan lanserat en PET-flaska med en ljusbarriär för kärnmjölk av märket Stassano, som säljs i nederländska snabbköp.

(80) I en oberoende studie, som genomförts av Virginia Polytechnic Institute and State University (2001)(29), jämförde man hur smaken bevarades hos mjölk med lång hållbarhet som förpackats i HDPE (ett etablerat material för förpackning av UHT-mjölk) respektive i PET. I studien noterade man att "PETE(30) har många fördelar gentemot HDPE, som man vanligen förpackar mjölk i. Det har en betydande mekanisk motståndskraft och är lätt, genomskinligt och relativt gastätt. En annan fördel är att konsumenterna kan se produkten, vilket inte är fallet med färgat HDPE. Målet med denna studie var att avgöra om utvecklingen av vissa bismaker och därmed förknippade smakämnen i mjölk var beroende av förpackningsmaterialet." I studien konstaterade man att "bärnstensfärgat PETE-material mycket effektivt skyddar mjölkens smak mot oxidation. Genom att tillsätta ett ämne som blockerar UV-ljus fick man också ett förbättrat smakskydd jämfört med det vanligt förekommande HDPE-materialet, men det var mindre effektivt än bärnstensfärgat PETE. Bättre gasavgränsande egenskaper hos PETE i kombination med skydd mot ljusoxidation tyder på att bärnstensfärgat PETE eller UV-PETE skulle vara effektiva material för mjölk med lång hållbarhet."

3.3.1.2 Aseptisk teknik

(81) Kommissionen har konstaterat att det redan finns aseptisk PET-fyllningsteknik för produkter med både låg och hög syrahalt. Sidel har bekräftat att även om det i nuläget inte finns någon lösning som gör det möjligt att använda PET för att förpacka UHT-mjölk till en rimlig kostnad, finns det inga oöverstigliga tekniska hinder för att använda PET för UHT-mjölk och PET används redan för smaksatt mjölk.

(82) Parterna är verksamma inom detta område och kan erbjuda aseptiska PET-fyllningsmaskiner för produkter med både låg och hög syrahalt. När det gäller produkter med låg syrahalt hävdar Tetra att det inte finns någon fyllningsmaskin som bevisligen fungerar för att tappa sådana produkter. Tetra medger dock att flera tillverkare av fyllningsmaskiner har aseptiska fyllningsplattformar med vilka man kan tappa produkter med låg syrahalt. Kommissionen konstaterar i själva verket (vilket Tetra medger) att Tetras egen fyllningsmaskin RFA-40 med framgång har använts i Asien för att tappa produkter med låg syrahalt såsom te med mjölk. Dessa produkter är lättare att tappa aseptiskt än flytande mejeriprodukter. Tetra(31) bedriver fortlöpande forskning på området för att få fram en fungerande lösning för aseptisk tappning av flytande mejeriprodukter.

(83) I själva verket försöker många företag främja användningen av PET för flytande mejeriprodukter, inbegripet att finna lösningar för förpackning av UHT-mjölk. I en oberoende studie uppges följande: "Det råder knappast någon tvekan om att aseptisk tappning på plastflaskor är ett av dagens mest dynamiska områden inom livsmedelsförpackning. Inte nog med att antalet anläggningar fortsätter att öka i rask takt, dessutom fortsätter antalet olika produkter att öka... Titta på företag som Sidel/Remy, Stork, Serac, Shibuya och Tetra Pak, som frenetiskt gör de tekniska förändringar som krävs för att framöver möjliggöra hållbar förpackning av livsmedel med låg syrahalt med sina fyllningsmaskiner. Denna explosiva marknadsverksamhet drivs på av konsumenternas förkärlek för plastflaskor och de ekonomiska fördelar som aseptisk förpackning har gentemot hettappning..."(32).

(84) Dessutom blir det allt vanligare att mjölk med förlängd hållbarhet förpackas i PET. Mjölk med förlängd hållbarhet är en icke-aseptisk produkt som inte är hållbarhetsbehandlad, men den förpackas under ultrahygieniska förhållanden som ger den en längre hållbarhet (cirka 30 dagar). Mjölk med förlängd hållbarhet är därför ett mellanting mellan aseptisk och färsk mjölk. Sidel har sålt [...]* kombimaskiner av typen SRU [...]* för förpackning av smaksatt mjölk med förlängd hållbarhet (Nesquick-mjölk med smak av choklad och banan). Lehman Brothers har rapporterat att "Följden blev en fördubblad produktionshastighet jämfört med när man använde kartong, flexibilitet i utformningen av förpackningar, en förbättrad lönsamhet och en förlängd hållbarhet för ett utökat sortiment"(33). Kommissionen har av tredje part informerats om att mjölk med förlängd hållbarhet idag förpackas i PET i flera länder i Europa. I till exempel Nederländerna förpackas mjölk med en hållbarhet på en månad i genomskinliga PET-flaskor.

(85) När det gäller juice kan PET användas som förpackning för juice med lång hållbarhet som tappas aseptiskt. Sådana produkter finns redan på marknaden (Minute Maid på en liter i Frankrike, Tropicana i Förenade kungariket och Sinaasappelsap i Belgien). Barriärteknik finns att tillgå. I själva verket är den kombimaskin som Sidel utvecklat till för aseptiskt tappade produkter med lång hållbarhet (te, smaksatt vatten, sportdrycker, juice och eventuellt mejeriprodukter med UV-barriär). Sidel har redan sålt [...]* kombimaskiner av typen SRA [...]* för förpackning av aseptiskt te och aseptisk apelsinjuice.

3.3.1.3 Syrebarriär

(86) Tetra hävdar att det inte finns någon syrebarriärteknik. Marknadsaktörerna bekräftar att PET med dagens barriärteknik kan användas och faktiskt används för många typer av känsliga produkter såsom drycker med fruktsmak, te- och kaffedrycker, vissa fruktjuicer och flytande mejeriprodukter. De mest problematiska användningsområdet är ren juice.

(87) Kommissionens undersökning visar att barriärtekniken för PET-förpackningar kommer att fortsätta att förbättras. Detta kommer att göra PET till ett ännu lämpligare material för förpackning av flytande mejeriprodukter och juice. Undersökningen visar att de flesta företag som är verksamma på området PET-förpackningar redan erbjuder barriärlösningar. Både Tetra och Sidel har i själva verket med framgång utvecklat barriärteknik där man använder plasmabeläggning. Kommissionen fann att det finns mer än 20 företag på området med olika barriärlösningar. Den mest lovande framtida tekniken är ett PET-harts i ett förstärkt lager som innehåller de önskade barriäregenskaperna. Denna teknik väntas inom kort bli kommersiellt tillgänglig och kommer att radikalt förändra marknaden för PET-barriärer.

(88) Mot denna bakgrund konstaterar kommissionen att både aseptisk fyllningsteknik och barriärteknik idag gör det möjligt att använda PET för att förpacka flytande mejeriprodukter, juice, drycker med fruktsmak samt te- och kaffedrycker, och att båda teknikerna kommer att fortsätta att förbättras i rask takt den närmaste framtiden.

3.3.2 Kostnadsaspekter

(89) Den anmälande parten hävdar att ett av skälen till att användningen av PET framöver inte kommer att öka i snabb takt på bekostnad av kartong är dess högre kostnader. Tetra har gjort en kostnadsstudie där man konstaterade att kostnaden för att tillverka en PET-flaska är betydligt högre än kostnaden för att tillverka en kartongförpackning. För till exempel en liter aseptisk juice var kostnaderna upp till 50 procent högre för PET. Merkostnaderna avsåg förbrukningsvaror till följd av behovet av etiketter och skruvkapsyler samt dyrare utrustning. En stor del av kostnadsskillnaden ansågs gälla fyllningsprocessen. Liknande resultat uppnåddes för mindre förpackningar och icke-aseptiska processer för både juice och mjölk.

(90) I Warrick-rapporten(34) konstaterades att vid aseptisk förpackning är "PET för närvarande 30-40 procent dyrare än kartong". Man menade också att PET för att erbjuda en konkurrensmässig totalkostnad behöver ett förpackningspris som är 5-10 procent lägre än för aseptisk kartong eftersom distributionskostnaderna är lägre för kartongsystemen. I rapporten uppges att kostnaden för PET förblir cirka 20 procent högre än för kartong även om priset på flaskor med barriärteknik sjunker till följd av en ökad produktion. Mot denna bakgrund konstaterar man i rapporten att "användningen [av PET-flaskor] uteslutande kommer att begränsas till nischmarknader..."(35). De främsta möjligheterna för aseptiska mjölkförpackningar inbegriper "eventuellt en produkt med förlängd hållbarhet i rumstemperatur, och som tappas aseptiskt på flaskor utan barriärteknik"(36).

(91) Kommissionen har undersökt i vilken omfattning det i dagsläget och i framtiden skulle vara möjligt att erbjuda PET till ett pris som kan konkurrera med kartong.

(92) Kommissionens marknadsundersökning gav ingen entydig bild av PET- respektive kartongsystemens relativa kostnader. Vissa marknadsaktörer uppgav att PET är dyrare för de flesta användningsområden, särskilt för produkter som kräver en barriär. Flertalet kunde dock inte fastställa den exakta kostnadsskillnaden, i många fall därför att de inte hade erfarenheter av båda materialen. Vissa tredje parter (framför allt de med större erfarenheter av PET) informerade emellertid kommissionen om att PET för deras del faktiskt var billigare än kartong. En tillverkare av istedrycker rapporterade att kostnaden för en standard-PET-förpackning på 1,5 liter var cirka 25 procent lägre än för en kartong på en liter. En annan tillverkare av istedrycker rapporterade beträffande samma produkter att kostnaden för PET var 33 procent lägre än för kartong. En mjölkproducent hade gjort en studie som jämförde kostnaderna för kartong och PET för en liter aseptisk mjölk med olika teknik och utformning. Studien visade tydligt att PET i vissa fall var billigare och i andra fall åtminstone konkurrenskraftigt. Denna studie bekräftade inte de stora kostnadsskillnader mellan PET och kartong som den anmälande parten rapporterat.

(93) Tetra har också hävdat att förpackningskostnaderna bara utgör en liten del (cirka 10 procent) av kostnaderna för slutprodukten. Det tycks därför inte finnas några skäl för att de små kostnadsskillnaderna mellan PET- och kartongförpackningar skulle leda till betydande prisskillnader på den slutprodukt som säljs i snabbköpen. Anledningen till att produkter i PET-förpackningar är dyrare än dem i kartongförpackningar är att dryckestillverkarna i början lanserar dem som exklusivare produkter i syfte att få större vinstmarginaler på dessa produkter. Allt eftersom PET etablerar sig på marknaden förväntas dessa förpackningar också omfatta standardsegmenten. I Italien och Australien, där PET är en etablerad förpackning för färsk mjölk, finns det nästan ingen prisskillnad mellan färsk mjölk förpackad i kartong respektive i PET.

(94) Ett exempel där PET nyligen lanserats är mejeriet OLMA i Tjeckien. OLMA har nyligen börjat tappa sin färska mjölk och drickyoghurt i PET. Mejeriet uppger att "kostnaden för den nya PET-flaskan jämfört med en standardkartong är cirka 30-40 procent [högre], men detta är helt utan betydelse för vårt nya produktionskoncept. Om vi lyckas öka vår marknadsandel för färsk mjölk från 3 till 11 procent kommer alla kostnader för projektet att bli relativa"(37). OLMA:s lansering av färsk mjölk i PET-flaskor har redan varit betydligt mer framgångsrikt än väntat: "den stora efterfrågan från både detaljister och konsumenter på den attraktiva, genomskinliga och lätta flaskan" ledde snart till ett ökat kapacitetbehov. OLMA har lämnat en beställning på ännu en PET-produktionslinje hos Elopak Plastic Systems(38).

3.3.2.1 Kostnadsjämförelse med HDPE

(95) Tetra använder sig också av kostnadsargument för att hävda att användningen av PET inom mjölksegmentet inte kommer att öka på grund av dess högre kostnader jämfört med HDPE. Tetra uppger också att PET är 10 procent dyrare än HDPE. I sitt svar räknar Tetra upp HDPE:s fördelar vid aseptisk förpackning av mejeriprodukter. HDPE har betydligt lägre kostnader än PET med barriär, det finns redan aseptiska fyllningsmaskiner för HDPE, PET kan inte förses med en ocentrerad hals eller med handtag som HDPE, steriliseringsprocessen är enklare och mindre känslig för HDPE än för PET och det är svårare att återvinna färgad PET.

(96) I sin studie(39) undersökte PCI också hur PET står sig mot HDPE och konstaterade att "PET erbjuder samma funktionalitet som HDPE, men med en attraktivare formgivning. Genomskinliga flaskor understryker att produkten är färsk och den blir särskilt lockande på butikshyllan. Kostnadsskillnaden uppges till cirka 10 procent för hela förpackningen. Dessa kvaliteter hos PET har hittills inneburit att man riktat in sig på vissa delar av marknaden för mejeriprodukter där särskilda kvaliteter innebär en tydlig fördel gentemot alternativen. Dessa segment inbegriper exklusivare färska mjölkprodukter i förpackningar på under en liter, mejeridrycker i både hushålls- och portionsförpackningar samt mejeridrycker i portionsförpackningar för barn"(40).

(97) Kommissionens marknadsundersökning bekräftar PCI:s antagande att PET har marknadsföringsmässiga fördelar gentemot HDPE, särskilt då man kan använda genomskinliga flaskor. I den mån det finns sådana fördelar finns det inga skäl för att den något högre kostnaden för PET skulle försämra materialets tillväxtmöjligheter. Den högre kostnaden för HDPE jämfört med kartong hindrade inte heller materialets snabba tillväxt på bekostnad av kartong i Frankrike. I sin inlaga av den 3 oktober 2001 gav Tetra ett exempel från den franska marknaden för aseptisk mjölk som visade att HDPE nu har uppnått en marknadsandel på nästan 30 procent. En liter aseptisk mjölk i HDPE-förpackning var mer än 20 procent dyrare än mjölk i perforerad kartong. Trots denna kostnadsskillnad har aseptisk mjölk förpackad i HDPE med framgång brutit in på den franska mjölkmarknaden på bekostnad av kartong.

3.3.2.2 Investeringskostnader

(98) Tetra har undersökt de investeringar som krävs för att åstadkomma den tillväxt för PET som kommissionen räknar med och anser dem orealistiska. Tetra tar mjölkmarknaden i EES som exempel för de investeringar som krävs. Tetra uppger att det idag finns cirka 4000 fyllningsmaskiner för kartong hos mejerier runt om i EES. Om PET skulle nå upp till en andel av 50 procent av alla mjölkförpackningar fram till 2005 skulle detta kräva att 2000 produktionslinjer för kartong byts ut under de kommande tre åren (med en igångsättningstid på 9-12 månader). Eftersom produktionslinjer för PET i genomsnitt är något snabbare än för kartong skulle detta innebära att man måste installera 1500 produktionslinjer för PET. Den genomsnittliga kostnaden för en produktionslinje för PET avsedd för produkter med låg syrahalt uppgår till cirka 10 miljoner euro. Detta innebär att de totala kostnaderna bara för att byta ut förpackningslinjerna skulle uppgå till 15 miljarder euro för mejerier inom EES. Det skulle också tillkomma många olika kostnader till följd av detta byte, till exempel för förändringar i logistikkedjan och i marknadsföringsstrategin.

(99) Kommissionen anser att denna analys har flera brister. För det första räknade kommissionen inte med en andel på 50 procent i sitt meddelande om invändningar(41). För det andra kommer PET inte bara att ersätta kartong, utan även glas, burkar och HDPE. Även om konsumtionen av vanlig mjölk i större förpackningar inte förväntas öka nämnvärt, förväntas för det tredje enligt PCI:s studie, exempelvis konsumtionen av mjölk i portionsförpackningar och smaksatt mjölk öka snabbt. Produktionskapaciteten för sådana produkter behöver inte nödvändigtvis ersätta befintlig kapacitet. För det fjärde tycks investeringar i nya produktionslinjer inte ha hindrat den snabba tillväxten för PET i Italien, där materialet tagit 10,5 procent av marknaden för färsk mjölk på bara två år(42). Canadean(43) tror också att denna snabba tillväxt kommer att fortsätta i Italien, och uppskattar att "PET-flaskan 2005 kan ha en marknadsandel inom det kylda segmentet på nästan 23 procent i Italien". I Frankrike, där HDPE tagit marknadsandelar av kartong, innebar de snabba investeringarna i sådana HDPE-fyllningslinjer för aseptisk mjölk att materialet tog cirka 10 procent av denna marknad på bara sex år(44). För det femte är livslängden för en kartongfyllningsmaskin cirka tio år, vilket borde innebära att man i genomsnitt förnyar 10 procent av befintlig kapacitet varje år. Utifrån de upplysningar som Tetra lämnat skulle detta betyda att 400 kartongfyllningsmaskiner byts ut varje år. Även om PET-fyllningsmaskiner bara tar en mindre del av denna maskinförsäljning, skulle detta ändå innebära en betydande ökning av denna kapacitet.

(100) Kommissionen noterar också att den kostnad som Tetra uppger i sin beräkning för en genomsnittlig PET-fyllningslinje för produkter med låg syrahalt är klart högre än den som Sidel(45) uppger i sina jämförelser av kostnaderna för olika PET-fyllningslinjer. En normal aseptisk fyllningslinje (Alto) och en aseptisk kombilinje skulle enligt Sidel kosta drygt [4-7 miljoner]* euro, och inte 10 miljoner euro som Tetra hävdar. OLMA:s projekt i Tjeckien kostade 2,7 miljoner euro och inbegrep SFB-maskiner, lagringsanläggningar för flaskor och fyllningsmaskiner, vilka samtliga installerades på fem månader(46).

3.3.3 Marknadsföringsaspekter

(101) En av PET:s främsta fördelar gäller marknadsföringsmöjligheterna, vilket kommer att driva på dess tillväxt inom relevanta produktsegment. PET:s främsta fördelar är dess styrka (jämfört med kartong, HDPE och glas), låga vikt (jämfört med glas) samt genomskinlighet och glaslika utseende (jämfört med kartong, HDPE och burkar). PET-flaskor kan återförslutas och lämpar sig för konsumtion i samband med rörliga aktiviteter (till skillnad från kartong och burkar och i viss mån glas och HDPE). Slutligen kan PET formges på ett flexibelt sätt (till skillnad från kartong, burkar och glas). PET:s största nackdelar är dess kostnader för barriärskikt och dess dåliga ljusbarriär.

(102) Kommissionens undersökning visar att dryckestillverkare, snabbköp och konsumenter uppskattar PET på grund av dessa fördelar. Tetra bestrider inte att PET är ett mycket attraktivt förpackningsmaterial. Tetra menar dock att PET förlorar sin främsta fördel, nämligen dess genomskinlighet, då man behöver en ljusbarriär, särskilt för UHT-mjölk som kräver en ogenomskinlig flaska. Tetra hävdar att PET i detta fall inte har några marknadsföringsmässiga fördelar jämfört med HDPE. Kommissionen har dock funnit att det finns ogenomskinliga PET-flaskor på EES-marknaden och att de tagits emot väl av konsumenterna. I vissa fall kan man uppnå en delvis genomskinlighet genom att täcka flaskan med halv-genomskinlig plastfilm. Ett oberoende forskningsföretag, PCI(47), förklarar att smaksatt mjölk med lång hållbarhet redan mycket framgångsrikt har förpackats i PET genom denna metod. "PET-flaskan för Nesquick är i många avseenden en innovativ flaska. Den kan lagras i 60-90 dagar genom att man kombinerar direkt transport från blåsningsmaskinen till en aseptisk fyllningsmaskin, en folie-förslutning som förbättrar barriären, ett omslag i PETG som hindrar skador av UV-ljus, och kyld distribution."

3.3.4 Tillväxtprognoser

(103) Mot bakgrund av den senaste tidens och framtidens tekniska utveckling samt kostnads- och marknadsföringsaspekter konstaterar kommissionen att användningen av PET inom de gemensamma produktsegmenten kommer att öka avsevärt under de kommande fem åren.

(104) Kommissionen har vid sin undersökning av tillväxtmöjligheterna för PET - förutom sin egen marknadsundersökning - studerat uppgifter i olika studier som gjorts för Tetra (Canadean), oberoende studier (PCI - PET packaging, resin and recycling, The potential for PET in the packaging of liquid dairy products, 2001 Limited, Warrick Research Report, Packaging Markets (2000), och Pictet, European Packaging Machinery, september 2000). Resultaten från var och en av dessa studier bedöms nedan.

3.3.4.1 Canadeans studie för Tetra(48)

(105) I den studie som Tetra beställt av Canadean förutses inte någon kraftigt ökad användning av PET för flytande mejeriprodukter och juice. När det gäller mjölk har PET idag en andel på 0,5 procent, vilken förväntas öka till 1,2 procent fram till 2005. När det gäller juice har PET idag en andel på 0,5 procent, vilken förväntas öka till 1,1 procent fram till 2005. Canadeans resultat redovisas i följande tabeller.

Tabell 5

Fördelning av förpackningar för flytande mejeriprodukter och juice 2000 (faktisk) och prognos för 2005((Canadeans studie, som lämnades in till kommissionen den 24 augusti 2001.))

>Plats för tabell>

(106) Marknaden för flytande mejeriprodukter förväntas enligt Tetra inte växa totalt sett, utan ligga kring 30,5 miljarder liter. Fördelningen mellan aseptiska och icke-aseptiska produkter förväntas också vara relativt oförändrad. Juicemarknaden förväntas uppgå till 10 miljarder liter 2004. Fördelningen mellan kylda och hållbarhetsbehandlade produkter förväntas också vara densamma.

(107) Canadean förutser en snabbare tillväxt för drycker med fruktsmak och konstaterar att PET inom dessa segment kommer att konkurrera med kartong och ta marknadsandelar av kartong.

Tabell 6

Fördelning av förpackningar för drycker med fruktsmak samt istedrycker och kaffedrycker 2000 (faktisk) och prognos för 2005((Canadeans studie, som lämnades in till kommissionen den 24 augusti 2001.))

>Plats för tabell>

(108) Enligt Tetra förväntas marknaden för drycker med fruktsmak växa till totalt 3,5 miljarder liter, medan fördelningen mellan hållbarhetsbehandlade och kylda produkter förväntas vara relativt oförändrad även om det kan ske en viss ökning inom det kylda segmentet. Marknaden för te- och kaffedrycker förväntas uppgå till 2,7 miljarder liter 2004.

(109) I Canadeans studie ges vissa argument till varför balansen mellan kartong och PET framöver troligen inte kommer att ändras nämnvärt inom Europa. Canadean räknar upp händelser som måste inträffa för att andelen för PET skall öka dramatiskt. För det första måste en multinationell dryckestillverkare bli ledande på området PET-förpackningar i hela Europa. Canadean anser inte att detta är troligt när det gäller flytande mejeriprodukter. För det andra måste produkter förpackade i PET prissättas klart under de priser som tas ut för motsvarande produkter i kartong under en längre period. Produkter förpackade i PET måste också erbjudas till priser som ligger klart under priset på motsvarande produkter förpackade i HDPE. För det tredje måste förpackningarnas storlek och utbudet av storlekar utvecklas för att uppfylla en efterfrågan från konsumenterna som hittills inte uppfyllts. För det fjärde kommer distributörernas egna märken och mindre dryckestillverkares märken att börja säljas i PET-förpackningar när ett multinationellt företag går i bräschen. Slutligen är det italienska exemplet unikt och kommer sannolikt inte att upprepas i hela EES.

(110) Kommissionen kan inte godta Canadeans argument och anser att dess prognoser är alltför pessimistiska.

i) Ledande multinationellt företag

(111) Canadean anser att PET måste lanseras av en ledande multinationell dryckestillverkare som kan tvinga igenom en förändring genom sitt eget system med godkännande av detaljister och konsumenter, och tvinga sina konkurrenter att följa efter. Även om kommissionen instämmer i att en lansering av PET av ett sådant företag kanske skulle påskynda en ökad användning av PET, är detta inte en förutsättning för att användningen av PET skall öka avsevärt. Kommissionen anser också att Parmalat, det italienska mejeri som drev på den snabbt ökade användningen av PET i Italien, såsom ett ledande europeiskt mejeri skulle kunna driva på PET:s inbrytning i övriga Europa. Även om företagets verksamhet när det gäller PET i Europa främst varit inriktad på Italien, verkar Parmalat i mer än 20 länder inklusive Frankrike, Spanien, Tyskland, Portugal och Förenade kungariket, och man har en omfattande global verksamhet. Parmalat skulle kunna utveckla sin framgångsrika italienska modell i andra länder. Dessutom har kommissionen funnit att andra multinationella företag såsom [...]* aktivt främjar flytande mejeriprodukter förpackade i PET.

(112) Oavsett en sådan drivkraft visar kommissionens marknadsundersökning tydligt att PET är det mest attraktiva förpackningsmaterialet när det gäller marknadsföring och kundernas bekvämlighet. Det är därför inte nödvändigt att tvinga på marknaden PET eftersom både producenter och konsumenter tycks föredra denna förpackningslösning. Detaljisterna tycks inte heller ha något emot att man lanserar PET inom en lång rad produktområden. För mjölk, juice, istedrycker och sportdrycker tycks de flesta detaljister anse att PET är det bästa eller näst bästa förpackningsmaterialet. Tredje part tycks också tro att vi i framtiden kommer att se ett större genomslag för PET, även om entusiasmen för PET som förpackningsmaterial varierar klart mellan olika länder (exempelvis är användningen av PET mer utbredd i Frankrike och Italien än i Sverige och Finland) och olika produkter (isteproducenter är vanare vid PET än flertalet tyska mejerier).

(113) I detta sammanhang kan en ledande multinationell leverantör av PET-maskiner (Sidel) få ett större inflytande på i vilken takt producenter av flytande livsmedel är beredda att förpacka en del av sin produktion i PET. Genom sina erfarenheter i en lång rad länder kan ett sådant företag förväntas utnyttja de erfarenheter det har av producenter i senare led, särskilt förpackningsföretag, och samarbeta med dessa för att möjliggöra en lyckad lansering av PET. Kommissionen anser att en stor internationell leverantör av SFB-maskiner tillsammans med stora oberoende förpackningsföretag har incitament och styrka att få så många olika företag som möjligt att lansera PET. Kommissionens undersökning bekräftar att förpackningsföretag som samarbetar med Sidel har varit mycket aktiva när det gäller att främja användningen av PET för att förpacka märkesvaror.

ii) Priser

(114) Canadean hävdar att det pris till vilket produkter förpackade i PET lanseras i detaljhandeln bör ligga under priset för motsvarande produkter i kartong eller HDPE. Det finns inga uppenbara skäl för att så skulle vara fallet, och Canadean ger ingen fingervisning om varför detta skulle vara en förutsättning för en stark tillväxt. I till exempel Italien har färsk mjölk förpackad i PET, såsom Canadean visar, lanserats framgångsrikt och tagit betydande marknadsandelar fast den säljs till samma pris som kartongmjölk.

(115) Med tanke på de många fördelar som PET har jämfört med kartong och på att konsumenterna är villiga att ta till sig produkter i PET-förpackningar, står det inte helt klart varför man måste erbjuda denna attraktiva förpackning till ett nedsatt pris jämfört med andra förpackningsalternativ.

iii) Förpackningsstorlek

(116) Canadean hävdar att förpackningarnas storlek och utbudet av storlekar måste utvecklas för att uppfylla en efterfrågan från konsumenterna som inte är uppfylld. Detta argument förutsätter att PET kompletterar kartong och bryter in på marknaden genom att skapa tillväxt på en "ny" marknad. Inom istesegmentet riktades PET vid lanseringen in på marknader med snabb tillväxt, och som erbjuder större marginaler, snarare än på marknader med en långsam tillväxt och en hårdare konkurrens. Det finns dock inga skäl för att PET inte skulle kunna få en snabbt ökad användning på marknader med en långsam tillväxt. Dessutom är det redan möjligt att tillverka PET-flaskor i en mängd olika storlekar och materialet är mer flexibelt i fråga om utformning och storlek än kartong. Kommissionen anser därför att detta villkor idag är uppfyllt.

iv) Detaljister och små producenter

(117) Slutligen påstår Canadean att distributörernas egna märken och mindre dryckestillverkares märken också måste börjas säljas i PET-förpackningar. Det finns inga skäl för att detaljister och mindre dryckestillverkare inte skulle börja använda PET. Kommissionens marknadsundersökning visar inte att detaljister skulle vara ovilliga att acceptera PET som förpackning för känsliga produkter. Det finns heller inga skäl för att mindre företag skulle vara ovilliga att gå över till PET. I Italien använde många mindre mejerier som svarade på marknadsundersökningen redan PET-förpackningar, och en överväldigande majoritet av övriga småmejerier funderade på eller planerade att införa PET-förpackningar till sina produkter. Tetra uppgav själv i ett pressmeddelande från november 2000 att "det fortfarande finns många små och medelstora aktörer i hela landet [Italien] som tillgodoser behov hos människor som bor i småsamhällen och på landsbygden. Vissa av dem följer en ny internationell trend som inleddes i slutet av 1990-talet, då fler och fler mejerier började förpacka pastöriserad 'premium'-mjölk i PET-flaskor på en liter".

v) Det italienska exemplet är unikt

(118) Canadeans uppgifter visar att PET redan år 2000 hade nått en andel på 4,5 procent av den italienska marknaden för flytande mejeriprodukter (färsk/icke-aseptisk och UHT/aseptisk mjölk) och att PET stod för mer än 10 procent av den italienska marknaden för färsk mjölk år 2000. PET användes för att förpacka 150 miljoner liter mjölk i Italien, men bara för 26 miljoner liter i övriga EES. Detta visar vilken ökningspotential det finns i övriga länder om man följer det italienska exemplet. Inom juicesegmentet uppgick den totala volymen förpackad i PET till 45 miljoner liter i Västeuropa. Tre länder, Schweiz (18 miljoner liter), Förenade kungariket (9 miljoner liter) och Belgien (8,5 miljoner liter), stod ensamma för tre fjärdedelar av den totala volymen.

(119) I sitt svar hävdar Tetra att det italienska exemplet inte ger någon fingervisning om utvecklingen i övriga EES. Detta beror på att PET:s relativa framgång inom segmentet färsk mjölk i Italien skedde under mycket speciella omständigheter som knappast råder någon annanstans i EES. Parmalat lanserade PET som ett sätt att öka sin försäljning och lönsamhet, och rivalen Granarolo följde efter med en egen PET-förpackning och en reklamkampanj. Tetra anser att detta urholkade all lönsamhet som man kunde uppnå tack vare lanseringen av PET och att det kan avskräcka andra mejerier från att lansera PET.

(120) Det tycks dock tvärtom vara så att små och medelstora oberoende mejerier i Italien har börjat använda PET-förpackningar med de båda stora mejerierna som föregångare. Tetra har nyligen sålt [...]* Tetra Plast LX-2 till [...]*, ett förpackningsföretag [...]*, vilket gör det möjligt för mindre mejerier att leverera mjölk i PET utan att behöva bära hela investeringskostnaden.

(121) Den italienska marknaden var visserligen först med att börja använda PET för mjölk, men kommissionen tror inte att den är unik. PET har redan brutit in på marknaderna för färsk mjölk i Belgien, Nederländerna och Österrike. Trots Tetras argument att mejerier på den stora brittiska marknaden för färsk mjölk redan har gjort betydande investeringar för att gå över från kartong till HDPE-flaskor och därför är ovilliga att gå över till PET på kort till medellång sikt, rapporterar Canadean att två ledande brittiska snabbköpskedjor kommer att lansera flytande mejeriprodukter i PET under 2001 ([...]*). Mjölk i PET förväntas också lanseras i Spanien från 2003.

vi) Slutsatser om Canadeans studie om tillväxten för PET

(122) Kommissionen konstaterar därför att de förutsättningar för en betydande tillväxt som Canadean tar upp i hög grad redan har inträffat eller kommer att inträffa i en nära framtid. Dessutom medger Canadean redan nu att PET haft betydande framgångar inom vissa segment på vissa nationella marknader, och inom hela EES framför allt inom segmentet te- och kaffebaserade drycker.

(123) Det bör också noteras att Canadeans prognoser ifrågasattes vid den muntliga hearingen. För det första slog man fast att den sofistikerade prognosmodell för dryckesindustrin som Canadean utvecklat tillsammans med City University of London inte användes då man gjorde prognoserna för Tetra. I stället använde Canadean en modell(49) där man beaktar tidigare tillväxt som en indikation på den framtida tillväxten och förbiser den framtida tekniska utvecklingen på området barriärteknik. För det andra grundar sig inte prognoserna på några konkreta uppgifter från kunder och snabbköp, medan kommissionen i sin marknadsundersökning beaktade dessa aktörers synpunkter. Med tanke på att beslutet att förpacka produkter i PET anses drivas på av kunderna är en studie där man inte tar del av kundernas synpunkter inte särskilt solid.

(124) Av de skäl som anges ovan tycks Canadeans prognoser om tillväxten för PET vara alltför pessimistisk. Utöver tekniska förbättringar har kommissionen tittat närmare på PET-marknadens förväntade tillväxt inom de nya segmenten känsliga produkter (flytande mejeriprodukter, juice, drycker med fruktsmak samt te- och kaffedrycker) utifrån parternas, tredje parts och oberoende analytikers perspektiv.

3.3.4.2 Canadeans oberoende studier före sammanslagningen

(125) Canadean utarbetar årliga rapporter med analyser av olika dryckessegment. Kommissionen har från tredje part fått rapporter om tre av de relevanta segmenten: juice, drycker med fruktsmak och te. Det finns ingen oberoende rapport från Canadean om flytande mejeriprodukter (en oberoende studie som gjorts av företaget PCI analyseras nedan).

(126) Canadeans beräkningar för PET:s inbrytning i juicesegmentet under 2000 redovisas i tabell 7. Dessa ger en ögonblicksbild av året och inbegriper inte tillväxtprognoser. Det bör noteras att PET inte förekom inom juicesegmentet i Europa under 2000 (vilket det gör nu) och att det finns en enorm tillväxtpotential om Europa följer övriga regioner.

Tabell 7

Andel av konsumtionen per förpackningstyp

>Plats för tabell>

Källa:

Canadean Global Juice and Nectar Report 2000

(127) I sin inlaga av den 3 oktober 2001 hävdade den anmälande parten att utvecklingen i andra regioner såsom Nordamerika och Australasien inte var relevant vid en analys av den europeiska marknaden. Tetra hävdade att de amerikanska erfarenheterna av PET för juiceförpackningar inte är upplysande på grund av den omfattande användningen av hettappning, vilket de europeiska konsumenterna inte accepterar på grund av smaken. Kommissionen har dock funnit att hettappning används i stor omfattning på vissa europeiska marknader, till exempel Tyskland. I vilket fall som helst innebär den senaste utvecklingen på området aseptisk tappning av drycker med hög syrahalt i PET-flaskor (vilket Tetra anser vara möjligt till skillnad från drycker med låg syrahalt) att man kan använda aseptisk fyllning i stället för hettappning för att tillgodose européernas preferenser för aseptiskt tappade drycker.

3.3.4.3 PCI:s studie The Potential for PET in the Packaging of Liquid Dairy Products (2001) (PCI:s studie)

(128) PCI uppger att utvecklingen på området aseptisk fyllning av PET-flaskor innebär att PET kan erbjuda ett alternativ till aseptisk kartong, vilket därmed avsevärt ökar materialets potential på marknaden för mejeriprodukter - utöver tidigare användning för färsk mjölk med kort hållbarhet som säljs genom kylda distributionssystem(50). Enligt PCI ger standard-PET ett visst skydd och utgör en tillräcklig barriär för produkter med kort hållbarhet. Då det krävs en längre hållbarhet måste man använda andra förpackningstyper (såsom kartong med ett lager eller plastflaskor med en barriär). Alternativt kan man förbättra UV-barriären hos PET genom att tillsätta ämnen som skyddar mot UV-ljus eller färga det brunt.

(129) Förpackningar med lång hållbarhet gör det möjligt för dryckestillverkare att fylla PET-flaskor i stora centrala anläggningar och transportera produkten till försäljningsställen inom ett stort område. Förpackningen uppfyller därför den moderna mejeribranschens krav. PCI tror dock inte att PET kommer att göra inbrytningar på segmenten för mjölkprodukter riktade till hushållen. "Vi tror inte att PET kommer att lyckas ersätta dagens förpackningar - främst kartong och HDPE - inom segmentet färsk hushållsmjölk framför allt som detta i hög grad är ett priskänsligt segment. Det finns dock undantag, främst i Italien, där premiumsegmentet Alta Qualita till stor del redan gått över till PET. Det italienska exemplet kan antyda att det finns möjligheter för andra mejeriföretag som vill profilera sina mjölkprodukter"(51).

(130) I PCI:s studie uppges att PET troligen inte kommer att göra inbrytningar på segmentet aseptisk mjölk, som utgör minst 45 procent av mjölkmarknaden. Med denna förutsägelse kan PCI ha förbisett utvecklingen när det gäller ljusbarriärteknik för UHT-mjölk. PCI visar också att mejeriprodukter i PET-flaskor redan har lanserats i följande medlemsstater: Belgien, Nederländerna, Italien och Förenade kungariket. PCI tror att PET kommer att nå en marknadsandel på 9,2 procent för vanlig färsk mjölk i Europa år 2005 och på 25 procent för andra mejeridrycker. Enligt PCI är segmentet för andra mejeriprodukter(52)"en del av marknaden för flytande mejeriprodukter som växer snabbt i Europa... En av de mest framgångsrika nya produkterna är smaksatta mejeridrycker baserade på mjölk och yoghurt"(53). Den totala konsumtionen av mejeriprodukter förpackade i PET förväntas öka från 4000 till 43000 ton i Europa år 2005. Enligt PCI "är detta en realistisk prognos"(54).

3.3.4.4 Warrick Research Report Packaging Markets (2000)(55) (Warrick-rapporten)

(131) Enligt Warrick-rapporten, en annan oberoende studie av sektorn för förpackning av flytande livsmedel, står mjölk och juice för cirka 80 procent av den totala volymen aseptiskt förpackade produkter i Västeuropa.

(132) De västeuropeiska marknaderna för aseptisk mjölk är "mogna - och går i många fall tillbaka något. Aseptiska PET-system måste därför ofta ersätta andra förpackningstyper snarare än växa genom en ökad efterfrågan(56). Användningen av flera olika förpackningar innebär att företag oftare kommer att använda sig av aseptisk fyllning eftersom de då inte begränsas till att använda brickkartonger, som ofta förknippas med ekonomiprodukter"(57).

(133) På juicemarknaden "hotas kartong på lång sikt av plastflaskor. Den ökade betydelsen av premium- och märkesprodukter kommer att öka betoningen på förpackningens utformning, vilket innebär att nya kartongformer kan komma att användas för kvalitetsprodukter. Fortlöpande förbättringar i fråga om form, pip, förslutning etc. kommer att bli viktig på denna marknad. Man måste se till att bevara kartongsystemens kostnadsfördel på volymmarknaderna genom snabbare produktionslinjer, lägre förpackningskostnader och ökad effektivitet"(58). "Framgången för juicedrycker med konserveringsmedel i plastflaskor kan påverka efterfrågan på aseptiska kartongsystem.""Möjligheterna inom juicesektorn hänger på att företagen prövar olika typer av förpackningar med olika formgivningar"(59).

(134) I till exempel Frankrike har aseptiskt fyllda plastflaskor (PET och HDPE) nu tagit en betydande andel av marknaden för premiumjuice. Plastflaskorna har dock haft liten inverkan inom sektorn för premiumprodukter med lång hållbarhet i övriga länder(60). Inom tesegmentet "är det på de flesta marknader troligt att aseptisk PET blir den vanligaste förpackningstypen, även om kartong fortsätter att dominera i Tyskland"(61).

(135) I Warrick-rapporten dras vissa slutsatser beträffande PET:s inbrytningar på den aseptiska marknaden för "känsliga produkter". I rapporten uppges att "plastflaskor har uppvisat den snabbaste tillväxten på området förpackning av flytande livsmedel och förväntas bli den snabbast växande förpackningstypen under de kommande tre åren. Den största ökningen avser PET-flaskor, särskilt för drickfärdigt te. HDPE-flaskor står idag för ungefär halva flaskanvändningen"(62). Den snabbast växande sektorn har under senare år varit drickfärdigt te samt nya drycker som smaksatt vatten och sportdrycker. Dessa sektorer förväntas också växa snabbast under kommande år(63).

(136) Enligt Warrick-rapporten förväntas användningen av aseptisk fyllning öka med cirka 50 procent fram till 2003. Den största ökningen avser PET, vars användning kommer att fördubblas till cirka 2 miljarder förpackningar(64). Värdet på hela den aseptiska marknaden i Europa uppgick 1999 till cirka 4,5 miljarder euro. Aseptiska kartonger stod här för över 3,5 miljarder euro.

3.3.4.5 Analytikernas rapporter - Pictet, European Packaging Machinery, september 2000 (Pictet-rapporten)

(137) I Pictet-rapporten förutses en stark tillväxt för PET. Enligt rapporten "förväntas efterfrågan på PET öka med 10 procent per år"(65). Den framtida tillväxten kommer att understödas av användningen av PET-flaskor med förbättrade barriäregenskaper och som kan fyllas med syrekänsliga produkter(66). Eftersom konsumenterna i allt större omfattning vill ha mjölk, juice och såser i PET-förpackningar är det av högsta vikt att det finns en lösning för aseptisk fyllning av PET-flaskor(67).

(138) Tack vare senare tids förbättrade barriäregenskaper börjar PET enligt Pictet-rapporten "nu bli ett attraktivt förpackningsalternativ för andra syrekänsliga produkter som mjölk och juice, vilka erbjuder en betydande marknadspotential"(68). I Pictet-rapporten sägs vidare att "de goda marknadsutsikterna för PET-förpackningar bör enligt vår mening inte påverkas negativt av aseptiska kartonger, som idag också används för syrekänsliga produkter. Vi ser klara fördelar med PET-förpackningar jämfört med aseptiska kartonger (se tabellen nedan), och vi tror att plast snabbt kommer att ta marknadsandelar på bekostnad av kartonger"(69). "Vi tror att försäljningsökningen kommer att avmattas för juice i kartong då juice allt oftare kommer att tappas i PET-flaskor (sidan 15). Då aseptisk fyllning blir norm för företag som tappar drycker på PET-flaskor kommer frågan om fyllning av flaskorna med syrekänsliga drycker såsom juice inte längre att vara ett problem"(70). Precis som för mjölk förväntar sig Pictet en "övergång från kartonger till PET-flaskor"(71).

3.3.4.6 Parternas prognoser

(139) Sidel har gjort vissa uppskattningar av hur man tror att PET-marknaderna kommer att utvecklas. I sin Dossier de Presentation(72) förutser Sidel en årlig tillväxt på [...]* för juice, te och sportdrycker. Fram till 2005 förutser Sidel att försäljningen av PET i dessa produktsegment kommer att öka med [...]*. Vid sin bolagsstämma(73) uppgav Sidel att segmenten juice, te och sportdrycker "i allt högre grad går över till PET... på bekostnad av kartong- och glasförpackningar". I en intervju som gjordes för PET Planet(74) sade Francis Olivier att "Jag tror att PET-marknaden kommer att fördubblas inom kort ... Nya tillämpningar inbegriper öl, mjölk, juice..." Detta visar att Sidel anser att de gemensamma produktsegmenten i allt högre grad kommer att förpackas i PET.

(140) Tetra förutser en snabb tillväxt på marknaden för aseptiska produkter tappade på PET-flaskor (som bara säljs till kunder i de gemensamma produktsegmenten). Under de senaste tre åren har antalet installerade maskiner i EES ökat med [70-80 %]* med den största ökningen under år 2000. Denna marknadstillväxt förväntas under kommande år fortsätta i en årstakt på [20-30 %]*(75).

3.3.4.7 Marknadsundersökning

(141) Kommissionens marknadsundersökning visade i vilken omfattning marknadsaktörerna förväntar sig att användningen av PET kommer att öka framöver. Synpunkterna från tredje part varierar kraftigt beroende på typ av tredje part, ursprungsland och erfarenheter av PET. Exempelvis såg tyska mjölkproducenter små tillväxtmöjligheter den närmaste framtiden, medan italienska och belgiska producenter var mycket mer optimistiska. Dessutom var isteproducenterna mycket optimistiska och förväntade sig en snabb tillväxt för PET på bekostnad av kartong.

(142) Rent allmänt trodde marknadsaktörerna på avsevärt ökad användning av PET för känsliga produkter på kort sikt. De aktörer som ansåg sig kunna ange hur stor del av de känsliga produkterna som kan förpackas i PET år 2005 trodde att PET i genomsnitt skulle kunna står för 40 procent för mjölk, 30 procent för juice, 40 procent för drycker med fruktsmak och över 50 procent för istedrycker. De aktörer som inte kunde förutse exakta framtida marknadsandelar för PET gav kommissionen vissa insikter i sin syn på den framtida tillväxten. Ett stort företag som är verksamt på marknaden för känsliga produkter uppgav att "Om det vore kostnadseffektivt och godtagbart för konsumenterna skulle det troligen finnas incitament att gå över från kartong till PET på grund av de egenskaper som idag skiljer kartong och PET, inklusive image och konsumentacceptans, möjligheter att variera förpackningarna, hållfasthet och återförslutbarhet." Ett annat företag uppgav att "vi tror att det redan finns teknik för att skapa goda syre- och ljusbarriäregenskaper, och att användningen av PET kommer att öka snabbt inom de fyra segment som nämns."

(143) Kommissionens undersökning visade att tredje parter var mycket entusiastiska när det gäller den framtida tillväxten för PET när den förbättrade barriärtekniken slår igenom. En leverantör av SFB-maskiner uppgav att "Vi är starkt övertygade om att PET tack vare barriärtekniken kommer att ta marknadsandelar inom juicesegmentet på bekostnad av kartong." Flertalet aktörer förutsåg en snabb tillväxt för PET på bekostnad av kartong inom både mjölk- och juicesegmenten i en nära framtid om barriärtekniken slår igenom. På grund av materialets inneboende fördelar, nämligen att det är genomskinligt, formbart, användarvänligt, billigt och återvinningsbart, betraktas PET som ett konkurrenskraftigt material. Förutsatt att barriärtekniken blir etablerad förväntar sig många marknadsaktörer att PET de kommande fyra-fem åren kommer att ta mer än 50 procent av marknaden för mjölk och juice på bekostnad av kartong. Ett stort företag som verkar på området barriärteknik förutsåg att PET tack vare billigare teknik och minskade tillverkningskostnader (dvs. blåsningen) effektivt kommer att kunna konkurrera med kartonger och göra betydande inbrytningar i dessa segment.

3.3.5 Slutsats om den nuvarande användningen av och tillväxten för PET i de gemensamma produktsegmenten

(144) Mot ovanstående bakgrund har kommissionen kommit till slutsatsen att det redan finns betydande överlappningar mellan PET och kartong inom segmenten drycker med fruktsmak samt te- och kaffedrycker, där PET redan står för 20 respektive 25 procent. PET kommer att fortsätta att göra inbrytningar i dessa segment på bekostnad av kartong(76). Enligt en försiktig uppskattning, där PET når en marknadsandel på 30 procent i dessa båda segment år 2005, skulle PET användas som förpackning för 800 miljoner liter te- och kaffedrycker (inräknat sportdrycker) och en miljard liter drycker med fruktsmak.

(145) Även om PET totalt sett i EES har små andelar inom segmenten flytande mejeriprodukter och juice, är materialet vanligt förekommande inom dessa segment i vissa medlemsstater såsom Italien, Belgien, Nederländerna, Frankrike och Förenade kungariket.

(146) Förbättringar på områdena barriärteknik och aseptisk fyllning av PET-flaskor förväntas förstärka materialets ställning inom alla fyra relevanta produktsegment. Kommissionen har gjort en försiktig bedömning av parternas inlagor och prognoser, de studier som gjorts av tredje part, svar som inkommit inom ramen för marknadsundersökningen och en översyn av de tekniska förbättringarna. Det konstateras att användningen av PET under de kommande fem åren kommer att öka avsevärt inom segmenten flytande mejeriprodukter och juice.

(147) Kommissionen anser att det är realistiskt att anta att PET kommer att nå marknadsandelar på åtminstone 10-15 procent för färsk mjölk och 25 procent för smaksatta och andra mejeridrycker fram till år 2005. Användningen av PET för UHT-mjölk (som utgör cirka 50 procent av den totala mjölkmarknaden i EES) är osäker, även om den relevanta ljusbarriärtekniken finns. Tillväxten kommer att bero på utvecklingen när det gäller aseptisk tappning av produkter med låg syrahalt och på kostnadsminskningar. Kommissionen anser att PET har en betydande potential åtminstone inom mindre premiumsegment av marknaden för aseptisk mjölk, såsom portionsförpackningar. Om PET till 2005 når marknadsandelar på minst 15 procent för färsk mjölk, 25 procent för andra mejeridrycker och bara 1 procent för UHT-mjölk, kommer materialet att användas för att förpacka cirka 3 miljarder liter per år (detta motsvarar cirka 9 procent av den totala europeiska marknaden för flytande mejeriprodukter).

(148) När det gäller juice förväntar sig kommissionen mot bakgrund av marknadsundersökningen en betydande övergång från glas till PET och en mer begränsad övergång från kartong till PET. Stora dryckesföretag har redan lanserat juice i PET, till exempel varumärkena Minute Maid och Tropicana. Kommissionen anser att det är realistiskt att anta att PET kommer att nå en andel på minst 20 procent av den totala juicemarknaden i EES fram till år 2005. Detta skulle innebära att cirka 2 miljarder liter juice tappas i PET-flaskor. Detta är fortfarande klart under den andel som PET redan har nått i Nordamerika och Australasien.

3.4 Rivalitet mellan PET och kartong inom de överlappande produktsegmenten

(149) Eftersom kartong och PET är tekniskt utbytbara, det vill säga att båda materialen kan användas för att förpacka samma produkter, och med tanke på den ökade användningen av PET inom de gemensamma produktsegmenten, har kommissionen också undersökt om kartong- och PET-systemen är utbytbara i en sådan omfattning att de bör anses tillhöra samma produktmarknad i samband med analyser enligt konkurrenslagstiftningen.

(150) Tetra hävdar att även om de båda materialen kan användas för att förpacka samma produkter, så utgör PET- och kartongsystem separata produktmarknader, och att prissättningen av det ena systemet inte begränsar prissättningen av det andra. Detta beror på att den främsta drivkraften bakom valet av förpackningssystem är skillnader i försäljningen av slutprodukten: form, positionering och konsumentgrupp som man riktar sig till.

3.4.1 Rivalitet inom detaljhandeln

(151) Tetra hävdar att dryckestillverkare tenderar att använda PET-flaskor för premiumprodukter och kartong för bulkvaror med små marginaler riktade till prismedvetna konsumenter. Enligt Tetra innebär detta att PET och kartong riktar sig till olika konsumentgrupper och inte konkurrerar inom detaljhandeln. Tetra stöder sitt argument genom att ge exempel som visar att samma produkt (apelsin eller äppeljuice) av en dagligvarukedjas eget märke konsekvent var dyrare när den var förpackad i PET än när den var förpackad i kartong.

(152) Marknadsundersökningen bekräftar bara delvis den anmälande partens synpunkt. Kommissionen fann att PET har använts som marknadsföringsverktyg vid lanseringen av premium- och märkesvaror. Kommissionen fann dock att PET också användes för produkter med små marginaler såsom vanlig mjölk; både för färsk mjölk, som står för nästan 50 procent av den totala mejerimarknaden i EES, och - i en mer begränsad omfattning - för aseptisk mjölk. PET har redan tagit 10 procent av marknaden för färsk mjölk i Italien, där den säljs till samma detaljhandelspris som kartongmjölk. Det finns inget som hindrar dryckestillverkarna att använda PET i enklare former för standardprodukter när PET blir etablerat på marknaden och förpackningskostnaderna fortsätter att falla. En analytiker konstaterar i själva verket att "vår analys av PET-marknaden tydligt visar att PET har både marknadsföringsmässiga och ekonomiska fördelar på massmarknaderna"(77).

(153) Dessutom visade undersökningen att kartong används för premium- och märkesprodukter, och att PET antagligen utgör en direkt konkurrent i dessa segment. Dessutom har den senaste tekniska utvecklingen av kartong lett och kommer att fortsätta att leda till mer varierade kartongformer, vilka kan utgöra ett direkt marknadsföringsalternativ för sådana produkter. Exempelvis säljs Twinings isteprodukter idag i runda "burkliknande" kartonger.

(154) Det konstateras därför att även om kartong och PET inte är perfekta substitut på konsumentnivå, så kan båda riktas till samma konsumentgrupper och utgöra alternativ i alla gemensamma slutproduktsegment. Hur som helst kommer PET med fördel att kunna användas för premiumprodukter som tidigare har förpackats i kartong.

3.4.2 Efterfrågeelasticitet mellan PET-system och kartongsystem

(155) Tetra uppger att valet av förpackning styrs av många olika faktorer, inklusive dryckens och förpackningens fysiska egenskaper, förpackningens storlek och form, konsumenternas uppfattning om dryckens och förpackningens karaktär samt märkeskoncept. Dessa olika faktorer innebär att drycker vanligtvis saluförs i flera olika förpackningstyper för att på så sätt tillgodose olika konsumentbehov liksom att olika drycker förpackas i olika blandningar av förpackningsmaterial.

(156) Detta bekräftas i viss mån av marknadsundersökningen. De inlagor som inkommit och de uppgifter som kommissionen samlat in visar att en bedömning av graden av utbytbarhet mellan olika förpackningsmaterial är en komplex uppgift och att man måste ta hänsyn till många olika parametrar. Exempelvis skiljer sig jämförelser av förpackningskostnaderna kraftigt åt beroende på förpackningens storlek.

(157) D