RÅDETS DIREKTIV av den 23 januari 1968 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om sortering av rundvirke (68/89/EEG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen, särskilt artikel 100 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande(1),

med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande(2), och

med beaktande av följande:

Upprättandet av den gemensamma marknaden har medfört en ökning av handeln med rundvirke inom gemenskapen, som nu redan uppgår till flera miljoner kubikmeter om året.

De mät- och sorteringssystem som används i de enskilda medlemsstaterna är av helt skilda slag, vilket direkt påverkar den gemensamma marknadens funktion.

En harmonisering av lagstiftningen inom detta område, vilket var ett önskemål som framkom på skogskongressen i Bryssel 1959, skulle inte endast underlätta handeln inom gemenskapen utan även göra det möjligt att upprätta jämförbar statistik inom gemenskapen över produktion, handel, förbrukning och priser i fråga om rundvirke.

Dessa mål kan uppnås om medlemsstaterna upphäver alla tvingande bestämmelser om klassificering av rundvirke från andra medlemsstater och ger de berörda lagliga möjligheter att använda ett mät- och sorteringssystem som är lika för hela gemenskapen.

Rundvirke bör endast få släppas ut på marknaden inom gemenskapen som "EEG-sorterat" rundvirke om det motsvarar något av de fastställda virkessortimenten.

Senast två år efter anmälan av direktivet bör alla handelshinder avseende sortering av rundvirke ha avlägsnats inom gemenskapen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Detta direktiv skall tillämpas på rundvirke som släpps ut på marknaden inom gemenskapen som "EEG-sorterat" rundvirke.

Artikel 2

Med rundvirke avses avverkat och kvistat timmer, även barkat, kapat och kluvet.

Artikel 3

1. Medlemsstaterna skall föreskriva att rundvirke som släpps ut på marknaden inte får beskrivas som "EEG-sorterat", om det inte sorterats och i tillämpliga fall märkts enligt bestämmelserna i bilagan.

2. Medlemsstaterna skall föreskriva att de sortimentbeteckningar som anges i bilagan endast får användas på rundvirke som sorterats enligt motsvarande föreskrifter i bilagan.

3. Medlemsstaterna skall vidta de åtgärder som är nödvändiga för att säkerställa att de bestämmelser de utfärdat enligt punkterna 1 och 2 iakttas.

Artikel 4

Medlemsstaterna får föreskriva att sorteringsgrunderna i detta direktiv skall vara obligatoriska för hela eller delar av den egna produktionen av rundvirke då virket släpps ut på marknaden.

Artikel 5

Den sortering efter volym eller kvalitet som föreskrivs i detta direktiv skall inte utesluta att undergrupper införs vid handeln med rundvirke. Införandet av sådana undergrupper får dock inte medföra några hinder för handeln inom gemenskapen.

Artikel 6

Medlemsstaterna skall upphäva alla bestämmelser om krav på sortering för rundvirke med ursprung i en annan medlemsstat.

Artikel 7

Medlemsstaterna skall inom två år efter dagen för anmälan av detta direktiv sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv och skall genast underrätta kommissionen om detta.

Artikel 8

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 23 januari 1968.

På rådets vägnar

M. COUVE DE MURVILLE

Ordförande

(1) EGT nr 156, 15.7.1967, s. 59.

(2) EGT nr 17, 28.1.1967, s. 282/67.

BILAGA

1. MÄTNING

1.1 Allmänt

1.1.1 Mätningen skall ske efter antingen volym (kubikmeter fast eller travat mått) eller vikt.

1.1.2 Vid mätningen skall uteslutande metersystemet användas.

1.1.3 Mätinstrumenten skall kontrolleras officiellt och hållas i gott skick.

1.2 Stockvirke

1.2.1 Med stockvirke avses sådant rundvirke vars volym vanligen anges i fast mått.

1.2.2 Stockvirke skall normalt mätas enhetsvis. Stockvirke med oregelbunden form skall mätas sektionsvis.

1.2.3 För beräkningen av volymen av en enskild enhet används längd och diameter, med eller utan bark. Volymen beräknas med minst två decimalers noggrannhet med hjälp av vanliga kubiktabeller.

1.2.4 Diametermåttet skall avrundas nedåt till hela centimeter. Om mätningen sker med bark görs ett skäligt avdrag. Det barkavdrag som gjorts skall anges.

1.2.5 Vid diametermått upp till och med 19 cm utan bark görs en mätning med klave av den avverkade stammen (horisontell diameter), vid minst 20 cm diameter utan bark görs två mätningar längs längdsnittet (om möjligt den kortaste och den längsta diametern). Om måttstället befinner sig vid ett grenvarv eller någon annan oregelbundenhet i stammen, beräknas diametern som medelvärdet av mätresultaten på var sida om och på lika avstånd från måttstället.

1.2.6 Längdmåttet skall avrundas nedåt till hela decimeter. För stockvirke med en medeldiameter på högst 20 cm utan bark, får längden avrundas nedåt till hela meter.

Om stocken har ett riktskär mäts längden från mitten av detta skär.

1.3 Travat virke

1.3.1 Med travat virke avses rundvirke som vanligen mäts i travat mått.

1.3.2 För travat virke skall minst tre procents tillägg göras på höjden.

2. SORTERING

2.1 Allmänt

2.1.1 Rundvirke får sorterasi) efter träslag och allmän beteckning,

ii) efter volym, eller

iii) efter kvalitet.

2.2 Sortering efter volym

2.2.1 Punkterna 1.2.4, 1.2.5 och 1.2.6 skall tillämpas på mätning av diameter och längd i sorteringssyfte.

2.2.2 Sortering efter volym skall göras, oberoende av längden, efter genomsnittsdiametern (utan bark) i följande klasser:

>Plats för tabell>

2.2.3 Ytterligare virkesklasser får införas efter klass 6, men centimeterintervallen skall då behållas. Indelningen i undergrupperna a och b kan slopas eller utvidgas till alla klasser.

2.2.4 Stockvirke kan även sorteras efter minimilängd och den minimidiameter utan bark vid toppen som motsvarar denna längd i följande klasser:

>Plats för tabell>

Med avvikelse från bestämmelserna i 1.2.5 skall endast en mätning av toppdiametern göras.

2.2.5 Vissa stockvirkessortiment (pålar, stolpar osv.) indelas efter den diameter med bark som mäts 1 m från tjockändan i följande klasser:

>Plats för tabell>

2.2.6 Travat virke indelas efter toppdiametern med bark i följande klasser:

>Plats för tabell>

För barkat travat virke skall de angivna diametrarna minskas med en centimeter.

2.3 Sortering efter kvalitetsklass

2.3.1 Kvalitetssortering bygger på följande kriterier:

- Böjning: böjningen mäter man genom att dela pilhöjden, avrundad till närmaste centimeter, med avståndet mellan ändpunkterna på böjen, uttryckt i meter med en decimal.

Böjning uttrycks i centimeter per meter.

- Snedfibrighet: detta fel mäter man genom att fastställa avståndet, avrundat till närmaste centimeter per meter längd, mellan fiberriktningen och en linje som löper parallellt med stammens längdaxel.

Snedfibrighet uttrycks i centimeter per meter.

- Avsmalning: avsmalningen mäter man genom genom att dela skillnaden mellan de diametrar som uppmätts en meter från vardera änden av stockvirket, avrundat nedåt till hela centimeter, med avståndet mellan dessa diametrar uttryckt i meter med en decimal.

Avsmalning mäts i centimeter med en decimal per meter.

- Kala kvistar, friska (ljusa) eller sjuka (svarta).

Kvistdiametern mäts i millimeter på det minsta stället.

- Övervallade kvistar, bulor.

- Excentrisk kärna.

- Reaktionsved: dragved hos lövträd, tryckved hos barrträd.

- Oregelbunden kontur.

- Ringspricka, kärnspricka, fallspricka, frostspricka.

- Stamtorrhet och sprickor som uppkommit vid torkning.

- Färgförändringar.

- Andra skador, orsakade av skadliga organismer.

2.3.2 Vid kvalitetssortering indelas rundvirke i följande klasser:

>Plats för tabell>

2.3.3 Stockvirke av kvalitetsklass A/EEG och C/EEG måste förses med en outplånlig kvalitetsmärkning. För stockvirke av kvalitetsklass B/EEG krävs inte kvalitetsmärkning.