RÅDETS BESLUT av den 15 december 1994 om ett särskilt program för forskning, teknisk utveckling och demonstration inom bioteknikområdet (1994 1998) (94/912/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 130i.4 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag(1),

med beaktande av Europaparlamentets yttrande(2),

med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande(3), och

med beaktande av följande:

Genom beslut 1110/94/EG(4) antog Europaparlamentet och rådet det fjärde ramprogrammet för gemenskapens verksamhets-områden inom områdena forskning, teknisk utveckling och demonstration (FTD) för perioden 1994 1998 med angivelse av bland annat de åtgärder som skall genomföras på bioteknikområdet. I detta beslut beaktas den motivering som fastställs i ingressen till beslut 1110/94/EG.

Enligt artikel 130i.3 i fördraget skall ramprogrammet genom-föras med hjälp av särskilda program som utvecklas inom varje verksamhetsområde inom ramprogrammet och i varje sådant program skall det fastställas närmare genomförande-bestämmelser, programmets varaktighet och de medel som bedöms nödvändiga.

De medel som bedöms vara nödvändiga för att genomföra detta program uppgår till 522 miljoner ecu. Anslagen för varje budgetår skall fastställas av budgetmyndigheten, mot bakgrund av tillgängliga resurser inom budgetplaneringen och i enlighet med villkoren i artikel 1.3 i beslut 1110/94/EG

Forskning inom bioteknik kan leda till förbättringar av jordbrukets och industrins effektivitet och bärkraftighet, till förbättrat miljöskydd, förbättrad folkhälsa och bättre kvalitet på produkter avsedda för konsumenter.

Jordbruket bör utnyttja bioteknikens bieffekter i syfte att vidmakthålla produktionsnivån samtidigt som tekniska lösningar utnyttjas för diversifiering av produkterna, minskning av miljöeffekterna, och i syfte att främja partnerskap med europeiska företag.

Detta program kan väsentligt bidra till att stimulera tillväxten, stärka konkurrenskraften och främja sysselsättningen i gemenskapen, på det sätt som beskrivs i vitboken om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning.

Innehållet i gemenskapens fjärde ramprogram för FTD-verksamheter har fastställts med beaktande av subsidiaritets-principen. I detta särskilda program anges innehållet i de verksamheter som skall genomföras med beaktande av den principen på bioteknikområdet.

I beslut 1110/94/EG fastställs att verksamhet på gemenskapsnivå är berättigad om forskningen bl. a. bidrar till att stärka den ekonomiska och sociala sammanhållningen i gemenskapen och att främja dess harmoniska utveckling i allmänhet samtidigt som den är förenlig med strävandet efter vetenskaplig och teknisk kvalitet. Detta program är avsett att förverkliga dessa mål.

Gemenskapen bör bevilja stöd endast till FTD-verksamheter av hög kvalitet. Genomförandet av detta program bör inriktas på strategiska och om möjligt mätbara mål, i syfte att underlätta samordningen med medlemsstaternas program och utvärderingen av det här programmet.

Grundforskning inom bioteknik måste uppmuntras i hela gemenskapen eftersom den utgör en förnyelsekälla som erbjuder en lång rad vetenskapliga tillfällen att uppfylla samhällets verkliga behov.

De regler för företags, forskningscentrers (inbegripet Gemensamma forskningscentret, GFC) och universitets deltagande och för spridning av forskningsresultat som avses i artikel 130j i fördraget är tillämpliga på detta särskilda program.

Åtgärder bör vidtas för att uppmuntra små och medelstora företag att delta i detta program, särskilt teknikstimulerande åtgärder.

Kommissionen måste fortsätta sitt arbete för att förenkla och påskynda förfarandena vid ansökan och urval och därmed åstadkomma ökad klarhet och öppenhet, till stöd för genom-förandet av programmet och för att förenkla formaliteterna för de företag, särskilt små och medelstora företag, forskningscentrer och universitet som vill delta i någon av gemenskapens FTD-verksamheter.

Detta program kommer att bidra till att stärka samverkan mellan de FTD-verksamheter som genomförs på bioteknik-området av forskningscentrer, universitet och företag, särskilt små och medelstora företag i medlemsstaterna, liksom mellan dessa och motsvarande FTD-verksamheter på gemenskapsnivå.

Arten av de verksamheter som skall genomföras enligt detta program kräver ett nära samarbete och samordning med verksamheter enligt andra särskilda forskningsprogram. Sådan samordning och sådant samarbete bör leda till goda resultat, särskilt inom områdena biomedicin och hälsa liksom inom jordbruk och fiske.

Vid genomförandet av detta program kan det vara ändamålsenligt att inleda internationellt samarbete med internationella organisationer och tredje land.

Detta program bör även omfatta stödåtgärder för spridning och utnyttjande av FTD-resultat, särskilt till små och medelstora företag i de medlemsstater och regioner som deltar minst i programmet, liksom åtgärder för att stimulera rörlighet och yrkesutbildning för forskare inom detta program i den utsträckning som är nödvändig för att programmet skall kunna genomföras på ett tillfredsställande sätt.

En analys bör göras av tänkbara socioekonomiska konsekvenser av och tekniska och biologiska risker med programmet, liksom en analys av om verksamheterna enligt detta program är önskvärda ur samhällets synpunkt.

Mot bakgrund av den snabba utvecklingen inom bioteknik bör programmet också bidra till att utveckla etiska riktlinjer för att främja bioteknisk forskning.

Projekt som är inriktade på att modifiera könsceller eller något stadium i utvecklingen av mänskliga embryon måste uteslutas från forskning som finansieras enligt detta program.

Genomförandet av detta program bör fortlöpande och systematiskt följas upp så att det vid behov kan anpassas till vetenskaplig och teknisk utveckling på området. Vid lämplig tidpunkt bör en oberoende utvärdering av programmets resultat genomföras för att tillhandahålla all den bakgrunds-information som behövs för att fastställa målen för det femte ramprogrammet inom FTD. Då detta program avslutas bör en slutlig utvärdering göras av de uppnådda resultaten, som sedan skall jämföras med de mål som fastställs i detta beslut.

Den 23 april 1990 antog rådet direktiv 90/219/EEG om innesluten användning av genetiskt modifierade mikro-organismer(5) och direktiv 90/220/EEG om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön(6). Forskning som finansieras av gemenskapen måste följa alla de lagar och författningar inom regelverket för bioteknik som är i kraft under programmets tillämpningstid vad gäller skydd av folkhälsa och miljö, skydd av arbetare som utsätts för biologiska ämnen i arbetet och skydd av djur som används för experiment eller i andra vetenskapliga syften.

Detta program bör utgöra en vetenskaplig grundval till formulering och teknisk anpassning av bioteknisk lagstiftning.

För att uppnå detta måste det finnas en informerad allmänhet som genom att tydliggöra innehållet, målen och metoderna inom biotekniken på ett kompetent sätt kan delta i diskussioner om önskvärdheten av detta program.

Verksamheter som genomförs enligt detta program kommer att beakta gemensamma principer, t. ex. i internationella fördrag om skydd av grundläggande mänskliga rättigheter och förslaget till en bioetisk konvention från Europarådet när detta antas.

Gemensamma forskningscentret får delta i indirekta åtgärder som omfattas av detta program.

Samråd har skett med Kommittén för vetenskaplig och teknisk forskning, CREST.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ett särskilt program för forskning, teknisk utveckling och demonstration på bioteknikområdet i enlighet med bilaga I fastställs härmed för perioden från och med dagen för antagandet av detta beslut till och med den 31 december 1998.

Artikel 2

1. De medel som bedöms vara nödvändiga för programmets genomförande uppgår till 552 miljoner ecu, inbegripet högst 7,5 % för personal och administrativa utgifter.

2. En vägledning för fördelningen av detta belopp finns i bilaga II.

3. Budgetmyndigheten skall fastställa anslagen för varje budgetår, med hänsyn till tillgängliga resurser inom budgetplaneringen, i enlighet med villkoren i artikel 1.3 i beslut 1110/94/EG och med hänsyn till de principer för sund förvaltning som avses i artikel 2 i finansförordningen om Europeiska gemenskapernas allmänna budget.

Artikel 3

1. Allmänna bestämmelser för gemenskapens finansiella bidrag fastställs i bilaga IV till beslut 1110/94/EG.

2. Bestämmelserna för företags, forskningscentrers och universitets deltagande i programmet liksom för spridningen av resultaten fastställs genom de regler som avses i artikel 130j i fördraget.

3. I bilaga 3 fastställs de särskilda genomförande-bestämmelser för detta program som kompletterar bestämmelserna i punkterna 1 och 2.

Artikel 4

1. I syfte att bl. a. bidra till ett kostnadseffektivt genomförande av detta program skall kommissionen med stöd från utomstående, oberoende experter fortlöpande och systematiskt följa upp programmets genomförande i förhållande till de mål som fastställs i bilaga I och som beskrivs närmare i arbetsprogrammet. Den skall särskilt undersöka om målen, prioriteringarna och de ekonomiska resurserna fortfarande är anpassade till situationen. Kommissionen skall vid behov och mot bakgrund av resultaten av uppföljningen lämna förslag till anpassning eller komplettering av detta program.

2. Till stöd för den utvärdering av gemenskapsverksam-heterna som föreskrivs i artikel 4.2 i beslut 1110/94/EG och för att följa den tidsplan som fastställs där skall kommissionen låta oberoende, utomstående kvalificerade experter göra en utvärdering av de verksamheter som genomförs på de områden som omfattas av detta program och förvaltningen av dessa under de fem år som föregår utvärderingen.

3. Vid utgången av detta program skall kommissionen låta utföra en oberoende slutlig utvärdering av de resultat som uppnåtts i jämförelse med de mål som fastställs i bilaga III till beslut 1110/94/EG och i bilaga I till detta beslut. Rapporten om den slutliga utvärderingen skall överlämnas till Europa-parlamentet, rådet och Ekonomiska och sociala kommittén.

Artikel 5

1. Ett arbetsprogram skall upprättas på förhand av kommissionen i enlighet med de mål som fastställs i bilaga I och med vägledningen för fördelning av budgeterade medel i bilaga II och vid behov uppdateras. Det skall innehålla detaljerade uppgifter om

- de vetenskapliga och tekniska målen samt forsknings-uppgifterna,

- tidsplanen för genomförandet, inbegripet datum för utlysning av ansökningsomgång,

- de föreslagna ekonomiska och administrativa arrange-mangen, inbegripet de särskilda villkoren för genomförandet av teknikstimulerande åtgärder för små och medelstora företag och andra åtgärder, inbegripet förberedande och kompletterande åtgärder samt stöd-åtgärder,

- förfaranden för samordning med andra FTD-verksam-heter som genomförs inom detta område, särskilt enligt andra särskilda program och, i tillämpliga fall, för att säkerställa en förbättrad samverkan med verksamheter som bedrivs inom andra ramprogram, exempelvis Eureka och COST,

- förfaranden för spridning, skydd och utnyttjande av resultaten av de FTD-verksamheter som genomförs i enlighet med programmet.

2. Kommissionen skall utlysa ansökningsomgång på grund-val av arbetsprogrammet.

Artikel 6

1. Kommissionen skall ansvara för programmets genom-förande.

2. I de fall som avses i artikel 7.1 skall kommissionen bistås av en kommitté som skall bestå av företrädare för medlemsstaterna och med en företrädare för kommissionen som ordförande.

3. Kommissionens företrädare skall förelägga kommittén ett förslag till åtgärder. Kommittén skall yttra sig över förslaget inom den tid som ordföranden bestämmer med hänsyn till hur brådskande frågan är. Yttrandet skall avges med den majoritet som enligt artikel 148.2 i fördraget skall tillämpas vid beslut som rådet skall fatta på förslag av kommissionen, varvid medlemsstaternas röster skall vägas enligt fördragets artikel 148.2. Ordföranden får inte rösta.

4. Kommissionen skall själv anta förslaget om det är förenligt med kommitténs yttrande.

5. Om förslaget inte är förenligt med kommitténs yttrande eller om inget yttrande avges skall kommissionen utan dröjsmål föreslå rådet vilka åtgärder som skall vidtas. Rådet skall fatta sitt beslut med kvalificerad majoritet.

6. Om rådet inte har fattat något beslut inom tre månader från det att förslaget mottagits, skall kommissionen själv besluta att de föreslagna åtgärderna skall vidtas.

Artikel 7

1. Det förfarande som fastställs i artikel 6.2 6.6 skall tillämpas på

- utarbetande och uppdatering av det arbetsprogram som avses i artikel 5.1,

- innehållet i utlysning av ansökningsomgång och på fastställandet av kriterierna och mekanismerna för godkännande och urval av projekt,

- utvärderingen av FTD-verksamheter som föreslås få ekonomiskt stöd från gemenskapen och det beräknade beloppet av gemenskapens stöd till varje verksamhet när detta är lika med eller högre än 0,5 miljoner ecu,

- eventuella justeringar av vägledningen för fördelningen av budgeterade medel enligt bilaga II,

- särskilda bestämmelser för gemenskapens finansiella deltagande i de olika planerade åtgärderna,

- förfaranden och referensramar för programutvärdering,

- varje avsteg från bestämmelserna i bilaga III,

- deltagande i projekt av rättsliga enheter från tredje land samt internationella organisationer.

2. Om beloppet för gemenskapens bidrag i enlighet med punkt 1 tredje strecksatsen är lägre än 0,5 miljoner ecu skall kommissionen underrätta kommittén om åtgärderna och utvärderingsresultatet.

3. Kommissionen skall regelbundet informera kommittén om hur genomförandet av programmet i dess helhet fortskrider.

Artikel 8

Deltagande i detta program får ske från projekt till projekt, utan ekonomiskt stöd från gemenskapen, vad gäller rättsliga enheter med hemvist i tredje land, om ett sådant deltagande bidrar effektivt till genomförandet av programmet, med hänsyn till principen om ömsesidig nytta.

Artikel 9

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 15 december 1994.

På rådets vägnar

A. MERKEL

Ordförande

(1) EGT nr C 228, 17.8.1994, s. 107.

(2) EGT nr C 341, 5.12.1994.

(3) Yttrandet avgivet den 14 september 1994.

(4) EGT nr L 126, 18.5.1994, s. 1.

(5) EGT nr L 117, 8.5.1990, s. 1.

(6) EGT nr L 117, 8.5.1990, s. 15.

BILAGA I

VETENSKAPLIGA OCH TEKNISKA MÅL SAMT INNEHÅLL

De urvalskriterier och vetenskapliga och tekniska mål som anges i detta särskilda program överensstämmer fullt ut med riktlinjerna för det fjärde ramprogrammet.

Punkt 4 A i bilaga III, första verksamhetsområdet inom det fjärde ramprogrammet, utgör en integrerad del av detta program.

Bakgrund

Gemenskapen har i sin vitbok om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning presenterat en analys av de möjligheter inom biotekniken som innebär lovande utsikter baserade på de överallt förekommande bioprocesserna och på konkurrenskraften inom de sektorer där de används men som också identifierar svagheter som bör prioriteras i gemenskapens strävanden.

De ekonomiska sektorer vars konkurrenskraft till stor del är beroende av bioteknik (läkemedel, kemikalier, jordbruk, livsmedel) sysselsätter 16,4 miljoner personer i Europa och exporterar för ett värde av 132,8 miljarder ecu. I Europa finns ca 3 000 företag som på något sätt är sysselsatta med modern bioteknik, inbegripet ett antal kemikalie- och läkemedelsföretag i världsklass. En hållbar tillväxt inom dessa sektorer är beroende av följande faktorer: en stark och innovativ vetenskaplig bas som utgörs av välutbildad arbetskraft, en effektiv tekniköverföring från den vetenskapliga basen till industrin, att nya och innovativa metoder snabbt införlivas med etablerade, antagandet av tvärvetenskapliga metoder inom bioteknikbaserade processer, en värdering av vetenskapliga principer för att stödja en enhetlig marknad för produkter framtagna med hjälp av bioteknik liksom en harmonisk tillämpning av bioprocesser som ett välgörande alternativ i syfte att främja miljön, folkhälsan och välfärden. Sådana framsteg kommer att säkerställa att en beräknad försäljning av icke-livsmedelsprodukter framtagna med hjälp av bioteknik på upp till 40 miljarder ecu vid år 2000 kan förverkligas, med ett framträdande europeiskt deltagande och brett samhällsstöd.

Situationen är unik såtillvida att biotekniken nu kommer in i forskarnas, politikernas och industrins verklighet medan tidigare forskningsprogram har grundats på löften om framtiden.

Av särskild betydelse för att biologin skall spela en allt större roll i samhället är, under den period som omfattas av det fjärde ramprogrammet, att den första generationen av transgena växter som tillförts användbara nya egenskaper kommer ut på marknaden liksom säkrare och effektivare vacciner framtagna med hjälp av DNA-forskningen och naturliga antimikrobiska ämnen som förhindrar att livsmedel förstörs av bakterier.

Samtidigt som två andra program, om forskning om biomedicin och hälsa respektive om jordbruks- och fiskeforskning, är avsedda att främja tillämpningen av bioteknik inom de respektive sektoriella verksamheter som hänger samman med tillförseln av varor och tjänster, är syftet med bioteknikprogrammet i sig att skapa ytterligare tillfällen genom att tränga in i själva hjärtat av levande organismer. Informationsflödet mellan dessa tre program kommer att utgöra nyckeln till framgång.

Gemenskapen har ansvaret för att i enlighet med detta program främja ytterligare forskningsarbete som samhället kan förvänta sig betydande resultat av. Därvid kan särskilda områden utnyttjas för att ge nya kunskaper som, för det gemensamma erfarenhetsutbytet, skapar ett akut behov av korsvis relaterade ämnen eller en integration av större expertgrupper i internationell skala. Sådana integreringssträvanden skall också vidtas i syfte att

- säkerställa säkerheten vid användning av levande celler i framställningsprocessen,

- ge ökad betydelse åt Europas bidrag till internationella genomprojekt,

- främja en rimlig utveckling av jordbruket, med hänsyn till miljöskydd, och med rimlig hänsyn till djurskydd i den utsträckning som t. ex. genetisk modifiering av djur och växter eller hälsa berörs,

- övervinna teoretiska skillnader mellan specialiserade områden som neurologi, endokrinologi och immunologi i syfte att utforska molekylär och cellulär interaktion.

Det internationella samarbetet med Human frontier science-programmet kommer att förstärkas liksom kontakterna med Eureka-projekten och nationella program inom gemenskapen.

Vid projekturval och utvärdering av forskningsmål samt vid utvärdering av resultaten kommer miljöeffekter och socioekonomiska aspekter i stort att beaktas, på grundval av parametrar som är så mätbara som möjligt.

Tolkningen av programmets forskningsresultat bör ses över i ett socioekonomiskt sammanhang med hänsyn till de följder som troligen uppstår och som därför kräver särskild uppmärksamhet. I vissa fall måste demonstrationsprojekt anordnas. En dialog mellan forskarna och allmänna opinionen om etiska frågor och samhällsfrågor och om följder av den biotekniska forskningen och dess tillämpning skall inledas eller fortsättas under programmet. Från forskningens sida söks då inte endast allmänhetens accepterande av forskningsresultaten, utan även en sådan överskådlighet att allmänheten är välinformerad nog att ansvarsfullt kunna bedöma biotekniken och dess användning.

Detta program kommer i tillämpliga fall att genomföras i samordning med de särskilda programmen om informations-teknik, om standardisering, mätning och provning, miljö och klimat, industriell teknik och materialteknik, icke-nukleär energi och målinriktad socioekonomisk forskning.

Åtgärder kommer att vidtas som är avsedda att främja små och medelstora företags deltagande, särskilt vad gäller teknikstimulerande åtgärder och kontakterna mellan forskarbyar och små och medelstora företag i bioteknikbranschen, med hänsyn till behoven hos företag i mindre gynnade områden enligt rekommendationen i vitboken om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning.

Föreslagna FTD-verksamheter

Centrum för varje biologisk process i naturen eller i system som behärskas av människan är den levande cellen, som fungerar som en minifabrik.

Varje cell konsumerar råmaterial, omvandlar energi, producerar högvärdiga molekyler såväl som avfall och har genom utveckling lärt sig utföra dessa konstruktiva processer i jämvikt med den omgivande miljön. Ett oändligt antal celler i levande organismer som odlas för jordbruksändamål eller i komposter och som är avsedda att förse industrin med värdefulla molekyler, uppträder som befolkningar av rena, producerande enheter som kan utnyttjas på ett hållbart sätt. I ett försök att fokusera biotekniken på de punkter där den verkligen skiljer sig från alternativ teknik måste varje försök börja med en grundlig förståelse av hur cellen lyckas vara så produktiv.

1. MÅL SOM KRÄVER KONCENTRERADE MEDEL

Mål 1: Cellfabriker

Ett industritekniskt eller ett miljötekniskt utnyttjande av levande celler skulle knappast vara möjligt utan en omfattande insats som integrerar bidrag från biologi, datavetenskap och processteknik som dessa utnyttjande-former måste stödja sig på. Nya gränssnitt mellan bioteknik och annan avancerad teknik ger tillfälle att integrera biologin även med andra vetenskaper och tekniska områden. Därför måste en tvärvetenskaplig vision av cellfabriker främjas liksom deltagande av forsknings- och industrilaboratorier som håller kontakt sinsemellan.

Det främsta målet är att vinna förståelse för hur levande celler, mikroorganismer och djur- och växtceller lyckas vara produktiva och hur industrin kan utnyttja cellprocesserna och ytterligare utforma och genomföra säkra, reproducerbara och hållbara bioprocesser.

En optimal användning bör ske av den aktuella biologiska kunskap som genererats från undersökningar av: cellbiologi och -kommunikation, celldelning, membranstruktur och -funktion, makromolekylär växelverkan, proteinveckning och -sekretion, enzymers katalysmekanismer och kontroll av enzymaktivitet, transkriptions- ochposttranslationsmekanismer, genetisk stabilitet och växelverkan, mikrobers fysiologi och diversitet, kontroll av ämnesomsättning och metabolisk växelverkan, extremofili, extrem tolerans, cellstressreaktioner, anti-mikrober etc. även i syfte att identifiera och producera antimetaboliter och enzyminhibitorer till industrin för användning i läkemedel och inom medicin. Stöd kommer att beviljas om det är sannolikt att en kombination av sådan biologi med hjälp av tekniska insatser kommer att förverkliga den biotekniska möjligheten med cellfabriker, särskilt på områden som: fermenteringens grundläggande aspekter, biotransformation, biokatalys, rening genom bioprocesser, biosensorik och processkontroll av tekniska cellkulturer och medkulturer, vidareförädling etc.

Forskningsuppgifterna kommer att koncentreras på relevanta generiska ämnesområden av intresse för industrin och bioteknikens övriga slutanvändare. Ett typiskt projekt kommer att kräva en integrering av biologiska och biokemiska ämnesområden och inriktas på att fylla luckor i baskunskapen och undanröja tekniska hinder som hindrar ett fullständigt utnyttjande av cellens förmåga som fabrik för omvandling eller produktion av användbara biomolekyler.

I varje projekt som väljs inom denna verksamhet kommer biologisk säkerhet i vektorsystem, cellinjer och mikrobkulturer att ägnas uppmärksamhet.

I syfte att optimera gemenskapens resurser och utnyttjandet av forskningsresultaten kommer bioprocess-verksamheter att samordnas nära med hjälp av bidrag från andra program för industriteknik eller forsknings-programmet för jordbruk och fiske som omfattar sinsemellan relaterade arbetsuppgifter i fråga om bearbetning, användning och uppgradering av metoder som anpassats till industrins villkor. Vad gäller cellfabriker ligger tonvikten främst på utveckling och optimering av generisk teknik som potentiellt kan användas inom ett stort antal sektorer.

Område 2: Genomanalys

Genomanalys är ett område där en samlad insats är av avgörande betydelse. Samordningen av europeiska nätverk, som fått stöd genom tidigare EG-program på detta område, har möjliggjort för dessa nätverk att framgångsrikt delta i världsomspännande genomprogram och har därmed varit mycket givande ur europeisk synvinkel. Dessa strävanden kommer att fortsättas och förstärkas inom det fjärde ramprogrammet genom ytterligare analys och sekvensering av modellgenom, t. ex. Bacillus subtilis, Saccaromyces cerevisiae och Arabidopsis thaliana. Karläggnings- och sekvenseringsprojekten skall kombinera undersökningar av genetisk funktion med strävanden att upptäcka nya gener; därvid skall nya ansträngningar göras för att främja utvecklingen av ny mjukvara eller andra bioinformationsredskap och, i tillämpliga fall, integrera utvecklingen och utvidgningen av grundvalen för metoder och instrumentering. Även berörda mekanismer för transkription och replikation kommer att undersökas, liksom de högre nivåerna av genomorganisation, vilket nu blivit möjligt genom den nya kunskap om den fullständiga kromosomsammansättningen och -strukturen som efter hand blir tillgänglig.

Metoder och nya redskap för genomanalys bör utarbetas. Dessa skall göra det möjligt att länka samman detaljerade biologiska funktioner med nyligen blottlagda gener från varje lämplig modellgenom. En systematisk funktionsforskning blir möjlig genom nätverk av specialiserade laboratorier som, på grundval av muterade, utplånade eller överuttryckta linjer som visar upp okarakteriserade gener, kommer att stödja sig på standardiserade provningar som visar vägen till de sammanlänkade funktionerna. I omvänd ordning främjas målinriktade tillvägagångssätt i fråga om biotekniskt viktiga funktioner genom förslag som lämnas in av konsortier som är beredda att i jäst eller andra lämpliga organismer jämföra deleterade mutanter med på förhand definierade fenotypiska förändringar i syfte att identifiera genuppsättningar med koder för ämnesomsättningsvägar som är av intresse för industrin. Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas åt ytterligare nyskapande metoder (t. ex.: på grundval av mRNA, genstruktur eller likhet mellan promotorer etc.) som går att tillämpa på så sätt att största möjliga fördel dras av befintliga genomprojekt. Genom att överbrygga klyftan mellan sekvenseringsverksamhet och funktionsbeskrivning av sekvenser ges ännu en öppning till cellfabrikskonceptet, ur den speciella vinkeln genetisk kontroll av ämnesomsättningsvägar.

Jämförande metoder skall användas i fråga om olika genom, inbegripet humant genom. Dessa insatser kommer att omfatta utveckling av nya kartläggningsförfaranden som baseras på användning av homologa DNA- sonder av modellgenom, heterologa uttryck av cDNA i bakterier eller svamp och utveckling av ny informationsmjukvara för att bättre upptäcka funktionella eller strukturella homologier. Utveckling och utbyte av avancerad teknik och en decentraliserad pool för utbytbara kloner, sonder och data skall organiseras.

Med tanke på eventuell medicinsk användning skall arbetet på humant genom koncentreras inom forskningsprogrammet för biomedicin och hälsa. Dock skall jämförande studier och tillämpad teknisk utveckling omfatta mänskligt DNA och, med avseende på mänskliga celler, samma begränsningar tillämpas, dvs. modifiering av könsceller eller något stadium av embryoutveckling i syfte att modifiera mänskliga genetiska kännetecken på ärftligt sätt är uteslutet i programmets mål. Samordningen med kompletterande åtgärder ur etiska, sociala och legala aspekter, som anges på annan plats, skall betonas.

Område 3: Växt- och djurbioteknik

a) Molekylär och cellulär växtbiologi

Molekylär och cellulär växtbiologi, inbegripet proteinframställning, fysiologi och patologi skall vid kontaktpunkterna för jordbruks-, industri- och miljöfrågor utvecklas genom att behovet av integrerad forskning betonas. Särskild uppmärksamhet skall ägnas åt molekylär förståelse och eventuell ändring av relevanta växtprocesser som en metod för att komma fram till nya konsumentanpassade, marknadsrelevanta jordbruks- eller skogsbruksprodukter och till produktionsmetoder som är förenliga med miljö, hälsa och konsumenternas efterfrågan, som är områden som ingår i forskningsprogrammet för jordbruk och fiske. Att identifiera, karakterisera och utnyttja användbara biologiska egenskaper av intresse för jordbruk och industri vad gäller kvalitetsförbättring och bättre miljöanpassning, liksom att identifiera motsvarande gener kommer att vara huvudmålet för denna verksamhet.

Detta omfattar: motståndskraft mot skadedjur och sjukdomar; stresstolerans; kvalitet, kvantitet och vävnads-struktur i fråga om värdefulla växtmetaboliter som stärkelse, olja, värdefullt protein, fibrer, farmaceutiska ämnen i blad, frön, rötter etc. på cellnivå; förbättrade enzymer och makromolekyler för bearbetning; utvecklingsbiologiska processer, reproduktion och regeneration.

Stödjande forskningsarbete skall beaktas, nämligen det som möjliggör en kontroll av stabil heterolog expression och expressionsstabilitet, cellstrukturanalys (för att förstå och reglera molekyltrafiken), eller identifiering av livsmedel och deras beståndsdelars närings- och hälsoegenskaper (i syfte att noggrant ange målen för molekylär odling mot grödor med goda hälsoegenskaper), och som kompletterar ett viktigt mål för forskningsprogrammet inom jordbruk och fiske. Ett typiskt projekt kommer att försöka nå en lämplig nivå av integration mellan växtvetenskap och användarteknik, och av målinriktad forskning med de områden inom eukaryotisk biologi från vilka nyckelkunskaperna kommer (genomanalys, strukturanalys av makromolekyler och enzymer, signalvägar, bioinformatik etc.).

b) Djurfysiopatologi

Kartor med låg upplösning över vissa djurarter inom jordbruket kommer att finnas tillgängliga inom kort. Fysikaliska kartor som är nära relaterade till de genetiska kartorna måste utarbetas. Genetisk kartläggning kommer att vara mycket användbar för att välja djur efter egenskaper som står under kontroll av många gener (quantitative trait loci = QTL), såsom motståndskraft mot sjukdomar, förmåga att undanröja gener med skadliga effekter eller förmåga till överföring av nya gener av intresse från djurs olika avelslinjer genom lämplig avel. Europeiska nätverk skall upprättas eller utvidgas för kartläggning av genom hos djur, inbegripet fiskar, som väljs för sin betydelse inom jordbruks-, industri- eller fiskesektorn. Sådana undersökningar kommer att öka kunskaperna om QTL-analys väsentligt. Forskningsverksamhet om djurs motståndskraft mot sjukdomar, om utvecklingsbiologi och grundläggande reproduktionsmekanismer hos djurarter inom jordbruket skall också stödjas, med vederbörlig hänsyn till djurskydd och djurens genetiska mångfald.

I den utsträckning som förståelsen av vissa allvarliga sjukdomar hos människor och djur kräver att transgena eller andra djurmodeller utvecklas skall undersökningar genomföras för att tillåta en utveckling av nya metoder för att avla fram nya djurmodeller med exakta och förutsägbara genetiska egenskaper som är avsedda att ge god och detaljerad information om patologiska störningar. Den forskning skall uppmuntras som ger bevis för reglerade/oreglerade ämnesomsättningsvägars fysiologiska roll eller genetiskt kodade faktorer under utvecklingen av en viss sjukdom.

Ett lika viktigt mål är att utveckla nya metoder för somatisk genterapi, särskilt vektorer för överföring av genmaterial som kan komplettera försvagade eller saknade genfunktioner med potentiell medicinsk betydelse. Programmet skall även beakta andra närliggande metoder för att i mottagarcellen övervinna hindren för en allmän användning av somatiska genterapiprotokoll. Modeller som kan användas för utvärdering av metoder skall också beaktas.

I fråga om de två sistnämnda områdena som kan ha återverkningar på framtida medicinsk och veterinär tillämpning, skall tonvikten i detta program fortfarande ligga på utformning och utveckling av säkra exerimentredskap som kan möjliggöra en tänkbar samverkan med forskningsprogrammen om biomedicin och hälsa respektive jordbruk och fiske.

Område 4: Cellkommunikation inom neurologin

Cellbiologi, molekylär biologi, inbegripet molekylär genetik och biokemi, och farmakologi skall kombineras med gentekniken i syfte att främja tvärvetenskapliga undersökningar om nervsystemets cellfysiologi och cellkommunikation, inbegripet associerade celler, och i syfte att främja neurologisk forskning genom stöd från dessa ämnesområden. Särskild uppmärksamhet skall ägnas åt fysiologin i utvecklingen av nervsystemet, informationsbehandlingen (intra- och intercellulära händelser) i nervcellerna, möjliga cellulära funktionsstörningar, t. ex. de som hänger samman med degenerativa sjukdomar hos människor och djur, utformningen av neurofarmaka med utnyttjande av biotekniken (t. ex. utarbetande av molekylärmodeller), och utvecklingen av in vitro-prover av sådana substansers farmakologi och toxicitet.

Detta program skall koncentreras på insatser på molekylär nivå och cellnivå och utvecklingen av därmed sammanhängande redskap.

De fyra verksamheter som beskrivs ovan kommer att stödjas av särskilda åtgärder som är avsedda att förbättra växelverkan mellan forskning och forskarlag å ena sidan och praktisk tillämpning och användare å andra sidan. Etiska frågor, säkerhetsfrågor, frågor om information till allmänheten och särskilt mot bakgrund av sambandet mellan forskning och industri utbildningsfrågor kommer därvid att spela en roll.

II. MÅL SOM HUVUDSAKLIGEN NALKAS GENOM SAMORDNING

Fyra andra verksamheter kommer att ske huvudsakligen som ett samordnat handlande som i tillämpliga fall kompletteras med verksamheter med kostnadsdelning. I detta fall är målet att dela arbete och information på områden som utvecklas snabbt och att samla data eller metoder som kan utgöra en användbar grund utifrån vilken vetenskaplig politik och reglerande åtgärder kan vidareutvecklas.

Område 5: Immunologi; generisk vaccinologi

Inom immunologi och immunteknik kan nya ämnen framtagna med hjälp av bioteknik i samband med immunsystemet (monoklonala och rekombinerade antikroppar, immuntoxiner, cytokiner, tillväxtfaktorer, receptorer, sammanbindande molekyler etc.) visa en rad effekter som förhindrar eller kontrollerar de viktiga mänskliga och animala patologierna. Särskild uppmärksamhet skall ägnas åt möjligheten att initiera mekanistiska undersökningar av dessa substansers växelverkan med organismens fysiologi, i syfte att utveckla nya farmaceutiska koncept som kan vara av betydelse för särskilda intresseområden inom forskningsprogrammet för biomedicin och hälsa.

Forskning om generisk vaccinologi kommer att uppmuntras i hela Europa (levande och icke-levande vaccinbärare, deras förmåga att inducera immunitet i normala eller förimmuniserade organismer, deras säkerhet i normala, immunförsvagade värdar och i andra arter som de sannolikt kommer i kontakt med antigenleverantörer, särskilt de som ger möjligheten att injicera en engångsdos slemhinne- och peroral vaccinering induktion av T- och/eller B-immunresponser och patogen växelverkan hos värden etc.). Sjukdomar med patogent eller onkogent ursprung skall väljas efter sin betydelse för medicin eller veterinärmedicin och användas för demonstration av de nya metoderna.

Område 6: Strukturbiologi

Systematisk bestämning av biomolekylernas tredimensionella strukturer kommer att bidra till kunskapen om förhållandena mellan primära strukturer och tertiära strukturer i biologiskt aktiva makromolekyler och, i ännu högre grad, de kvartära strukturerna i komplex uppbyggda av flera underenheter som förmedlar de flesta biologiska aktiviteter. Den accelererade ackumulationen av strukturell information understryker behovet av att lagra, återfinna och analysera denna (se Infrastrukturer).

Målet är att förstå biomolekylernas strukturella bas och komplex (proteiner, DNA, RNA, kolhydrater och lipider) som är av utslagsgivande betydelse för att upptäcka och förfina nya biokemiska enheter. Förbättringen av teknikens upplösning och ökande storlek på de strukturer som tekniken kan utvärdera kommer att vara avgörande. En sådan teknisk utveckling kommer att möjliggöra arbete på subcellulära strukturer, t. ex. kromosomer, splicesomer och replisomer, vilket kommer att leda till ytterligare biologiska insikter.

Biologiska makromolekyler som katalyserar kemiska reaktioner (enzymer, abzymer, ribozymer) är av särskilt intresse för industrin. För att få fram biomolekyler med nya egenskaper bör två olika vägar övervägas som kompletterar varandra. Å ena sidan finns biomolekylernas rationella utformning som kräver ingående kunskap om och kontroll över biomolekylär konformation och reaktivitet (funktionella gruppers position, veckningsegenskaper). Å andra sidan finns den in vitro-inriktade molekylära evolutionen varvid flerfaldiga rundor av urval, flerfaldigande och mutation som leder till biomolekyler med de önskade egenskaperna tillämpas.

Slutligen skall de kontaktytor som uppstår mellan biologi och elektronik stimuleras i syfte att tillåta en integration av kompetens inom strukturbiologi, molekylteknik och nanolitografisk mönstergenetik att leda till nya möjligheter att utforma funktionella enheter som kan inbegripa ändringar på nanometerns skala.

Område 7: Prenormativ forskning, biodiversitet och samhälleligt accepterande

Gemenskapens strävanden skall närmas till nationella strävanden, om detta leder till metoder eller data som kan konsolidera den rationella basen för reglering och stödja utvecklingen av internationella accepterade normer och system för riskutvärdering. Denna verksamhet sker i samverkan med andra program, t. ex. biomedicin och hälsa, industri- och materialteknik, miljö och klimat, jordbruk och fiske. Verksamheten kommer att uppmuntras på tre områden: utveckling av toxikologiska/farmaceutiska in vitro-tester, utvärdering av biosäkerhet i biotekniskt härledda produkter och utveckling av metoder som löser miljöproblemen.

Vad gäller in vitro-tester så rör intresset främst neurobiologi, immunologi och utvecklingsfarmakologi/-toxikologi liksom utveckling av kulturer eller medkulturer av celler som behåller sin normala ämnesomsättning, varvid syftet är att nå metoder och data som är användbara som alternativ till djurförsök och som så småningom görs tillgängliga för prevalidationsundersökningar av den typ som planeras inom programmet för biomedicin och hälsa.

I den utsträckning som utvärdering av biosäkerhet med transgena organismer och framtagna produkter berörs skall särskild tonvikt läggas vid de tänkbara risker som hänger samman med frisläppande av genetiskt modifierade organismer, inbegripet recombinant life vaccines, i miljön och på vetenskapligt stöd till genomförandet av gemenskapens lagstiftningsram som säkerställer säkerheten för människor och miljö.

Genomförandet bör ske på två nivåer. Först på den grundläggande nivån för molekylär ekologi och i andra hand på nivån för prenormativ forskning med insamling av data som är särskilt användbara för lagstiftande myndigheter vid utvärdering av riskerna i förhållande till gemenskapens lagstiftning.

De flesta av dessa undersökningar, särskilt den prenormativa forskningen, bör kompletteras med fältstudier i syfte att beakta miljöfaktorer.

Mikrobiologisk ekologi tjänar inte bara den prenormativa forskningen utan är också ett oumbärligt inslag vid undersökningar av miljöbioteknik och mikrobernas biologiska diversitet.

I syfte att leda miljöbiotekniken till användbara resultat bör den kunskap som fås genom studier av mikrobernas ekologi, mikrob-diversitet och bioprocesser (se cellfabriker) kombineras på lämpligt sätt med målet att förhindra och upptäcka farliga föreningar och miljöskador.

Mikrobdiversitet bör studeras mer ingående, med särskild uppmärksamhet på beskrivning av mikrober i naturlig miljö, isoleringsstrategier och odlingsförfaranden, direktanalys av mikrobsamhällen genom DNA-sekvensering och RNA-analysmetoder, biosystematik som stöder sig på molekylärteknik och molekylära indikatorer, screening-strategier och konservering.

Djurs och växters mångfald skall också undersökas inom den allmänna ramen för insatserna genom att molekylär och cellulär biologi används för att åstadkomma metodförbättringar för konservering av genetiska resurser eller för utforskning av outnyttjad mångfald.

En särskild tonvikt kommer att läggas på sådana omgivande faktorer som ett allmänt medvetande om och accepterande av bioteknik i allmänhet, i förening med övergripande verksamhet som berör de etiska, sociala och legala aspekterna av biovetenskap och -teknik.

Område 8: Infrastrukturer

Utvecklingen av användardrivna centrer för bioinformation, informationsinfrastrukturer och resurser som en service och ett stöd till forskning i större skala från gemenskapens eller medlemsstaternas sida bör uppmuntras. Detta bör inbegripa insamling, annotering, underhåll och distribution i europeisk skala av sekvens- och bioresursdatabaser, samordning av nationella och specialiserade knutpunkter för bioinformatik samt utveckling av biotekniska samlingar. Servicen skall inriktas på att stödja och understryka de generella målen med bioteknikprogrammet, särskilt på områdena genomsekvensering, strukturbiologi och biodiversitet. Särskild uppmärksamhet skall ägnas åt att säkerställa att denna service motsvarar forskningsbehoven, inbegripet behoven inom storindustri och vid små och medelstora företag.

Nödvändiga åtgärder bör vidtas för att säkerställa ett korrekt offentliggörande och en vid spridning av samlingar och information i databaser. I fråga om biologiska samlingar kommer sammankopplingar av modeller för distributionskanaler och därtill hörande informationssystem att främjas i syfte att underlätta tillgången till kataloger och anslutande beställning och leverans.

Stora vetenskapliga och tekniska sammanslutningar bör ha tillgång till enkla och i möjligaste mån lätta möjligheter att lagra och hämta information från olika datakällor, inbegripet bibliografiska förteckningar. För att nå detta mål bör följande möjligheter erbjudas av informationstjänsterna: användarvänliga kontaktytor, mekanismer för korsvisa hänvisningar och navigering mellan datauppgifter; användning av standarder och, vid behov, definition av nya format för utbyte. Ett nära samarbete med befintliga FoU-program på området informationsteknik bör uppmuntras i syfte att utnyttja deras resultat.

Forskningsverksamhet om nya bioinformationsmetoder skall stödjas om de kan bidra till att förbättra service-aspekten av dessa uppgifter.

III. MÅL SOM BEHANDLAS GENOM ÖVERGRIPANDE VERKSAMHET

Demonstrationsverksamhet inom biotekniken

Ny bioteknik som går tillbaka till europeisk frontforskning möter särskilda svårigheter och socioekonomiska hinder som stoppar ett fullt utnyttjande av marknaden. Europeiska bioteknikforskare skapar ständigt ett rikt flöde av möjligheter som kan gagna samhället på många olika sätt. En rad tekniska-ekonomiska osäkerheter som är förbundna med antagandet av dessa komplexa tvärvetenskapliga metoder (som inte är lättförståeliga för teknik-användarna eller som allmänheten till och med fruktar, på ett eller annat sätt) hämmar ett fullständigt utnyttjande av forskningsrönen och ökar den tid och de risker som hänger samman med marknadsföringen av väletablerade, nya biotekniska koncept. Samhällsstöd till noggrant utvalda bioteknikdemonstrationsverksamheter kommer att uppmuntra europeiska koncerner att satsa de kostnads- och massakrävande tvärvetenskapliga resurser som krävs för att övervinna dessa hinder och kommer därför att underlätta antagandet av ny bioteknik av potentiella användare inom industri- och tjänstesektorn liksom av slutanvändarna. I detta syfte kan i tillämpliga fall plattformar av teknikanvändare, inbegripet industriella plattformar för små och medelstora företag ("utvidgad publik") skapas för att maximera både demonstrationsprojektens betydelse och medvetandet om den tekniska-ekonomiska potentialen hos den nya teknik som demonstreras.

Bioteknikdemonstrationer kan länkas till varje vetenskapligt och tekniskt forskningsområde som behandlas inom detta särskilda program och kommer att utvecklas i nära samarbete och samverkan med programmet för jordbruk och fiske liksom programmet för biomedicin och hälsa och integrera resurser från alla ämnesområden som är relevanta för projektgenomförandet. En stor flexibilitet vad gäller teman är nödvändig för att från grunden identifiera de demonstrationsprojekt som förväntas ha den största betydelsen, både i fråga om att stärka europeisk industris konkurrenskraft och att främja en objektiv allmän förståelse av biotekniken. Särskilda områden för fokusering kan bland annat omfatta: ny cellteknik och biokemiska metoder med potential att maximera fördelarna med cellfabriker, nya vacciner, användning av transgena växter och djurmodeller samt biologisk rening av giftigt avfall med hjälp av mikroorganismer.

Etiska, sociala och rättsliga aspekter

Gemenskapens deltagande i en dialog som omfattar alla relevanta socialpolitiska och bioetiska ståndpunkter, med hänsyn till kulturella skillnader och befintlig nationell politik, skall uppmuntras och i tillämpliga fall medvetet organiseras. Samtidigt som befintliga nationella och internationella ståndpunkter erkänns kommer vetenskapliga undersökningar att fokusera på tvärvetenskapliga metoder inom utvalda ämnen av stor aktualitet och eventuellt stor betydelse inom bioteknikprogrammet, liksom på tillämpning av deras resultat (t. ex. genomforskning, biodiversitet, immateriell egendom, särskilt forskningsundantag i fråga om patent, införande av nya biotekniska produkter för industri och miljö, transgena djur, neurovetenskaper). I tillämpliga fall kommer dessa verksamheter också att bidra till att identifiera områden för tillämpning av gemensamma principer och till att enighet uppnås om bästa tänkbara tolkning av dessa. Fortsatt uppdatering av vetenskapliga data till stöd för lagstiftningsarbete skall underlättas.

Allmänt medvetande

Särskilda arbetsgrupper skall inrättas för att förbereda tillfälliga initiativ som workshops, konferenser, rapporter och enkäter som är viktiga för det allmänna medvetandet om bioteknik. Lämplig och tidig information om forskningsmål, vetenskapliga genombrott, kunskap, uppnådda fördelar/mervärde liksom hinder är nyckelinslagen för det allmänna medvetande om bioteknik, som måste granskas i en öppen dialog om möjlig tillämpning och betydelse av den nya teknikens resultat. Utöver informationsspridning är det viktigt att det, särskilt genom konferenser och enkäter, kan visas att allmänhetens förslag och oro övervägs vid den strategiska planeringen.

Socioekonomiska effekter

En viktig faktor för europeisk industris konkurrenskraft och sysselsättning kommer att vara antagandet av moderna och hållbara produktionsmetoder. Följaktligen kommer de tillfällen som erbjuds genom biotekniken att främjas. På viktiga industriområden (agroindustri, läkemedel, precisionskemikalier etc.) kommer den faktiska produktionen i allmänhet att stödja sig på traditionell teknik, medan nya produkter och ny produktion tenderar att baseras på bioteknisk forskning (t. ex. nya läkemedel). En utvärdering skall eftersträvas av dessa indirekta effekter på det biotekniska forskningsprogrammet, genom vilket nya redskap och metoder kopplas ihop med den befintliga grunden av etablerad praxis, till fördel för befintliga industrigrenar. Samtidigt kommer frågor att väckas om tillkomsten av nya industrisektorer som baseras på forskningsmöjligheterna för små och medelstora företag liksom de särskilda nackdelar och möjligheter som konstateras i Europa.

BILAGA II

VÄGLEDNING FÖR FÖRDELNINGEN AV BUDGETERADE MEDEL

>Plats för tabell>

Denna fördelning utesluter inte att ett projekt kan tillhöra flera områden.

BILAGA III

SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR GENOMFÖRANDET AV PROGRAMMET

Detta program skall genomföras genom indirekta åtgärder, varvid gemenskapen ger ett finansiellt bidrag till FTD-verksamheter som genomförs av tredje part eller av GFC-institut i samarbete med tredje part.

1. Verksamheter med kostnadsdelning:

a) FTD-projekt (inbegripet demonstrationsprojekt) som genomförs av företag, forskningscentrer och universitet, i tillämpliga fall inbegripet grundforskning av industriell betydelse; konsortier för integrerade projekt med gemensamma mål får uppmuntras.

Demonstrationsprojekt enligt bilaga III i ramprogrammet är avsedda att övervinna hinder för utnyttjandet av den nya tekniken och att överbrygga klyftan mellan teknik och användare. Undersökningar om genomförbarheten samt bidrag till dem som engagerar sig i dessa metoder får också omfattas.

Gemenskapens finansiering skall i allmänhet inte överskrida 50 % av projektkostnaden, med gradvis sjunkande procentsats ju närmare marknaden projektet befinner sig. De universitet och andra institutioner som inte har eget reviderbart ekonomiskt redovisningssystem skall ersättas med 100 % av extrakostnaderna.

b) Temanätverk som sammanför primärproducenter, tillverkare, slutanvändare, universitet och forskningscentrer inom ramen för generisk teknik, i syfte att underlätta införlivandet och överföringen av kunskap och forskar-rörlighet och att säkerställa att marknadens behov beaktas bättre.

Gemenskapens finansiering skall normalt inte överskrida 20 000 ecu i genomsnitt per deltagare och år och täcka upp till 100 % av extrakostnader för samordning av verksamheten. Medlemmarna i ett nätverk kan också ansöka om forskningsprojekt enligt normala förfaranden.

c) Teknikstimulerande åtgärder för att uppmuntra och underlätta små och medelstora företags deltagande i FTD-verksamheter:

i) Genom beviljande av särskilda förstudiebidrag, inbegripet sökande efter samarbetspartners, under en period på upp till 12 månader. Bidraget skall beviljas på grundval av ett förslag som normalt skall lämnas in av minst två små eller medelstora företag, som annars inte är förbundna med varandra, från två olika medlemsstater. Bidraget skall omfatta upp till 75 % av kostnaden för inledningsfasen, utan att överskrida 45 000 ecu eller 22 500 ecu som undantag för ett enstaka litet eller medelstort företag, och

ii) genom att stödja kooperativa forskningsprojekt, varvid små och medelstora företag med liknande tekniska problem men utan egna forskningsmöjligheter engagerar andra rättsliga enheter för att genomföra FTD å deras vägnar. Gemenskapens finansiering av kooperativa forskningsprojekt, som normalt skall omfatta minst fyra små och medelstora företag, som annars inte är förbundna med varandra, från minst två medlemsstater, skall normalt täcka 50 % av kostnaderna för forskningen.

Efter en utlysning av ansökningsomgång får i båda fallen förslag lämnas in när som helst under den period som omfattas av det arbetsprogram som genomförs.

2. Förberedande åtgärder, kompletterande åtgärder och stödåtgärder, t. ex.:

- Undersökningar till stöd för detta program som en förberedelse för framtida verksamheter.

- Stöd till informationsutbyte, konferenser, seminarier, workshops eller andra liknande vetenskapliga eller tekniska sammankomster, inbegripet mellansektoriella och tvärvetenskapliga samordningsmöten.

- Utnyttjande av utomstående experter, inbegripet tillgång till vetenskapliga databaser.

- Vetenskapliga publikationer och verksamheter för spridning, främjande och utnyttjande av resultaten i samordning med de verksamheter som genomförs inom de särskilda programmen inom tredje verksamhetsområdet; de huvudsakliga faktorer som sannolikt kommer att möjliggöra och uppmuntra användningen av resultaten skall beaktas från början och under hela varaktigheten av FTD-projekt vars parter förväntas utgöra ett centralt nätverk för spridningen och utnyttjande av resultaten.

- Analys av tänkbara socioekonomiska följder i anslutning till programmet vilket också bidrar till programmet "Målinriktad socioekonomisk forskning".

- Utbildningsverksamhet för forskare och användare på transportområdet i syfte att stimulera tekniköverföring och öka yrkesskickligheten.

- Teknikstimulerande åtgärder för att uppmuntra och underlätta små och medelstora företags deltagande i FTD-verksamheter; genom att mobilisera alla ovan nämnda medel (publikationer, växelverkan med industriella plattformar, särskild utbildning, faktasökande undersökningar, tilldragelser för att sammanföra partner etc.) för att identifiera och möjligen övervinna några hinder för en hög deltagandenivå av små och medelstora företag i genomförandet av den biotekniska forskningen och förnyelsen, med tonvikt på förfaranden inom gränssnitten mellan FTD-verksamheter och företag som är engagerade eller intresserade av projekt.

- Oberoende utvärdering av programmets förvaltning och verkställande och verksamheternas genomförande.

- Åtgärder till stöd för driften av nätverk för att öka medvetandet och ge decentraliserat stöd till små och medelstora företag i samordning med Euromanagementverksamheten för FTD-revison.

Gemenskapens deltagande får täcka upp till 100 % av kostnaderna för dessa åtgärder.

3. Samordnade insatser, bestående av samordning av FTD-verksamheter som redan finansieras av offentliga myndigheter eller privata organ. Medlemsstaterna skall hjälpa kommissionen att identifiera relevanta laboratorier eller institut i syfte att säkerställa att inga större verksamheter utelämnas från denna samordningsprocess.

Möjligheten med samordnade insatser kan också användas under programmet som ett sätt att fastställa genomförbarheten och definiera innehållet i förslag om verksamheter med kostnadsdelning.

Gemenskapens finansiering skall täcka upp till 100 % av kostnaderna för samordningen.