Europeiska centralbankens riktlinje

av den 1 december 1998

om den rättsliga ramen för redovisning och rapportering inom Europeiska centralbankssystemet med de ändringar som gjordes den 15 december 1999 och den 14 december 2000

(ECB/2000/18)

(2001/82/EG)

ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DENNA RIKTLINJE

med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken (nedan kallad stadgan), särskilt artiklarna 12.1, 14.3 och 26.4 i denna,

med beaktande av Europeiska centralbankens (ECB) allmänna råds medverkan i enlighet med artikel 47.2 andra och tredje strecksatserna i stadgan, och

av följande skäl:

(1) Europeiska centralbankssystemet (ECBS) har vissa rapporteringsskyldigheter enligt artikel 15 i stadgan.

(2) Enligt artikel 26.3 i stadgan skall ECB:s direktion upprätta en konsoliderad balansräkning för ECBS, avsedd för analytiska och operativa ändamål.

(3) För tillämpningen av artikel 26 i stadgan skall ECB-rådet enligt artikel 26.4 fastställa de regler som behövs för att standardisera redovisningen och rapporteringen av de transaktioner som utförs av de deltagande medlemsstaternas nationella centralbanker.

(4) Oberoende av att denna riktlinje kommer att tillämpas allmänt först från och med den 1 januari 2001 bör de uppställningar för konsoliderade balansräkningar som införs genom denna riktlinje för jämförbarhetens skull användas för Eurosystemets sista konsoliderade veckobalansräkning för år 2000 med rapporteringsdag den 29 december 2000, för Eurosystemets konsoliderade årsbalansräkning per den 31 december 2000, för den uppställning som rekommenderas för de nationella centralbankernas årsbalansräkningar per den 31 december 2000 och för de uppställningar som rekommenderas för de nationella centralbankernas resultaträkningar för det räkenskapsår som slutar den 31 december 2000.

(5) ECB anser det vara mycket viktigt att öka öppenheten kring ECBS regelverk, även om det inte finns någon sådan skyldighet enligt Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. ECB har därför beslutat att offentliggöra en konsoliderad version av ECB:s riktlinje av den 1 december 1998 om den rättsliga ramen för redovisning och rapportering inom Europeiska centralbankssystemet med de ändringar som gjordes den 15 december 1999 och den 14 december 2000.

(6) Vederbörlig hänsyn har tagits till det förarbete som har utförts av Europeiska monetära institutet (EMI).

(7) Enligt artiklarna 12.1 och 14.3 i stadgan utgör ECB:s riktlinjer en integrerad del av gemenskapslagstiftningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Definitioner

1. I denna riktlinje avses med

- andra deltagande medlemsstaters sedlar: sedlar som givits ut av en nationell centralbank och som inges för växling till en annan nationell centralbank eller dess utsedda ombud,

- konsolidering: den redovisningsprocess varigenom flera separata juridiska enheters räkenskaper slås samman som om dessa enheter vore en enda enhet,

- redovisnings- och rapporteringsändamål inom ECBS: de ändamål för vilka ECB upprättar de i bilaga I förtecknade redovisningshandlingarna i överensstämmelse med artiklarna 15 och 26 i stadgan,

- nationella centralbanker: de deltagande medlemsstaternas nationella centralbanker,

- deltagande medlemsstater: de medlemsstater som har infört den gemensamma valutan i enlighet med Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (nedan kallat fördraget),

- icke deltagande medlemsstater: de medlemsstater som inte har infört den gemensamma valutan i enlighet med fördraget,

- Eurosystemet: de nationella centralbankerna och ECB,

- övergångsperiod: perioden från och med den 1 januari 1999 till och med den 31 december 2001,

- öppethållandedag inom Eurosystemet: den dag då ECB eller en eller flera nationella centralbanker håller öppet och bedriver verksamhet, då Targets interlinkmekanism är öppen och då avveckling sker av transaktioner på euromarknaden och av transaktioner i utländsk valuta som inbegriper euro.

2. Definitioner av andra facktermer som används i denna riktlinje återfinns i ordlistan i bilaga II.

Artikel 2

Räckvidd

1. Reglerna i denna riktlinje skall tillämpas på ECB och de nationella centralbankerna vad gäller redovisnings- och rapporteringsändamål inom ECBS.

2. Syftet med denna riktlinje är begränsat till den redovisnings- och rapporteringsordning för ECBS som krävs enligt stadgan, och följaktligen innehåller den inga bindande regler för de nationella centralbankernas nationella rapporter och redovisning. Det är emellertid lämpligt att ECBS och de nationella ordningarna är enthetliga och jämförbara, varför det rekommenderas att de nationella centralbankerna i görligaste mån följer reglerna i denna riktlinje även vad gäller deras nationella rapporter och redovisning.

Artikel 3

Grundläggande redovisningsprinciper

Följande grundläggande redovisningsprinciper skall tillämpas:

a) Ekonomisk realitet och öppenhet: Redovisningsmetoderna och bokslutsrapporteringen skall återspegla den ekonomiska verkligheten, de skall präglas av öppenhet och de skall uppfylla kvalitetskriterierna förståelighet, relevans, tillförlitlighet och jämförbarhet. Transaktionerna skall redovisas och presenteras i enlighet med deras substans och ekonomiska realitet, inte enbart utifrån deras rättsliga form.

b) Försiktighetsprincipen: Värderingen av tillgångar och skulder, liksom resultatavräkningen, skall präglas av försiktighet. Vad den här riktlinjen beträffar, innebär detta att orealiserade vinster inte skall intäktsföras i resultaträkningen utan i stället direkt överföras till ett värderegleringskonto. Försiktighetsprincipen medger dock inte att dolda reserver skapas eller att felaktiga värden avsiktligt anges för poster i balans- och resultaträkningen.

c) Händelser efter balansräkningens upprättande: Tillgångar och skulder skall justeras så att hänsyn tas till händelser som inträffar mellan balansdagen för årsbokslutet och den dag då de behöriga organen godkänner bokslutet, om dessa händelser påverkar värdet på tillgångarna eller skulderna per balansdagen. Tillgångar och skulder skall inte justeras för sådana händelser efter balansdagen som inte påverkar värdet på tillgångarna eller skulderna per balansdagen, men upplysningar skall lämnas om händelserna är av sådan vikt att underlåtenhet att upplysa om dem skulle göra det svårare för läsarna av bokslutet att göra korrekta bedömningar och fatta korrekta beslut.

d) Väsentlighetsprincipen: Avvikelser från redovisningsreglerna, inbegripet sådana som inverkar på beräkningen av de enskilda nationella centralbankernas och ECB:s resultaträkning, får inte förekomma annat än om det är rimligt att betrakta sådana avvikelser som oväsentliga totalt sett mot bakgrund av det rapporterande institutets bokslut och presentationen därav.

e) Fortlevnadsprincipen: Bokslut skall upprättas med tillämpning av fortlevnadsprincipen (going concern).

f) Bokföringsmässiga grunder: Inkomster och utgifter skall bokföras som intäkter och kostnader för den räkenskapsperiod som de avser, inte för den period då de erhålls eller utbetalas.

g) Konsekvens och jämförbarhet: Kriterierna för värdering av balansposter och för resultatavräkning skall tillämpas konsekvent i enlighet med ett gemensamt och kontinuerligt tillvägagångssätt inom ECBS, så att uppgifterna i balansräkningarna blir jämförbara.

Artikel 4

Redovisning av tillgångar och skulder

Finansiella och andra tillgångar och skulder skall redovisas i den rapporterande enhetens balansräkning endast om följande villkor är uppfyllda:

a) Det är sannolikt att ett eventuellt framtida ekonomiskt resultat med anknytning till tillgången eller skulden kommer att utgöra ett flöde till eller från den rapporterande enheten.

b) Väsentligen alla risker och rättigheter med anknytning till tillgången eller skulden har överlåtits till den rapporterande enheten.

c) Det är möjligt att på ett tillförlitligt sätt bedöma anskaffningskostnaden för eller värdet av tillgången för den rapporterande enheten respektive att fastställa skuldbeloppet.

Artikel 5

Likviddagsredovisning och affärsdagsredovisning

1. Likviddagsredovisning skall tillämpas när det gäller bokföring av uppgifter i ECBS redovisningssystem under en period av högst två år efter övergångsperiodens slut.

2. De nationella centralbankerna rekommenderas att under denna tvåårsperiod övergå till affärsdagsredovisning. En detaljbeskrivning av denna redovisningsmetod finns i bilaga III.

3. De nationella centralbanker som har redovisningssystem baserade på affärsdagsredovisning får fortsätta att använda dessa system för att ta fram uppgifter för rapporteringsändamål, förutsatt att skillnaderna är oväsentliga mellan uppgifterna enligt dessa system och de uppgifter som skulle ha blivit resultatet med likviddagsredovisning. Om så inte är fallet skall de nationella centralbankerna göra nödvändiga justeringar av de redovisade uppgifterna.

KAPITEL II

UPPSTÄLLNINGSFORM OCH VÄRDERINGSREGLER FÖR BALANSRÄKNINGEN

Artikel 6

Balansräkningens uppställningsform

För rapporteringsändamål inom ECBS skall ECB:s och de nationella centralbankernas balansräkningar följa uppställningen i bilaga IV.

Artikel 7

Värderingsregler för balansräkningen

1. Rådande marknadskurser och marknadspriser skall användas för värdering av poster i balansräkningen såvida inte annat anges i bilaga IV.

2. Omvärdering av guld, instrument i utländsk valuta, värdepapper och finansiella instrument (i och utanför balansräkningen) skall ske på kvartalsomvärderingsdagen till marknadens mittkurs respektive mittpris. ECB och de nationella centralbankerna får värdera om sina portföljer oftare för interna ändamål, förutsatt att endast uppgifter till transaktionsvärdet redovisas under kvartalet.

3. Ingen åtskillnad skall göras mellan pris- och valutakursrelaterade omvärderingseffekter för guld, utan en samlad guldomvärderingseffekt skall redovisas, baserad på priset i euro för en viss viktenhet guld, beräknat utifrån växelkursen mellan euron och den amerikanska dollarn på kvartals-omvärderingsdagen. Omvärdering skall för utländsk valuta ske valuta för valuta (inbegripet transaktioner i och utanför balansräkningen) och för värdepapper kod för kod (dvs. samma ISIN- nummer eller ISIN-typ), utom för sådana värdepapper som ingår i posten "Övriga finansiella tillgångar", vilka skall behandlas som separata innehav.

4. Omvärderingsposter skall återföras vid utgången av det påföljande kvartalet, med undantag av orealiserade förluster, som vid årsslutet förs till resultaträkningen. Under kvartalet skall alla transaktioner redovisas till transaktionskursen respektive transaktionspriset.

Artikel 8

Återköpsavtal

1. Ett återköpsavtal skall bokföras som inlåning mot säkerhet på balansräkningens skuldsida, medan den post som har ställts som säkerhet skall förbli på balansräkningens tillgångssida. Sålda värdepapper som skall köpas tillbaka enligt återköpsavtal skall av ECB eller den nationella centralbank som är återköpsskyldig behandlas som om de fortfarande vore en del av den portfölj från vilken de sålts.

2. Ett omvänt återköpsavtal skall med avseende på lånebeloppet bokföras som utlåning mot säkerhet på balansräkningens tillgångssida. Värdepapper som förvärvats inom ramen för omvända återköpsavtal skall inte omvärderas, och ingen vinst eller förlust härrörande från sådana värdepapper skall av den utlånande parten föras till resultaträkningen.

3. Återköpsavtal som inbegriper värdepapper uttryckta i utländska valutor skall inte inverka på genomsnittskostnaden för positionerna i valutorna i fråga.

4. Vid transaktioner med värdepapperslån skall värdepapperen förbli i överlåtarens balansräkning. Sådana transaktioner skall redovisas på samma sätt som återköpstransaktioner. Om de lånade värdepapperen emellertid inte finns i mottagarens depå vid årsslutet, skall det åligga mottagaren att göra en avsättning för förluster om marknadsvärdet på de underliggande värdepapperen har stigit sedan avtalsdagen för lånetransaktionen, och att ta upp en skuld (återöverlåtelse av värdepapperen) om han sedan dess har sålt värdepapperen.

5. Lånetransaktioner med guld som säkerhet skall behandlas som återköpsavtal. Guldflödena i samband med sådana lånetransaktioner skall inte bokföras i balansräkningarna, och skillnaden mellan avista- och terminspriserna för transaktionen skall behandlas enligt principen om bokföringsmässiga grunder.

Artikel 9

Sedlar och mynt

1. Andra deltagande medlemsstaters sedlar som innehas av en nationell centralbank skall inte redovisas som utelöpande sedlar utan som tillgodohavanden inom Eurosystemet. Andra deltagande medlemsstaters sedlar skall behandlas enligt följande:

a) Den nationella centralbank som tar emot sedlar i (euroområdets) nationella valutaenheter som givits ut av en annan nationell centralbank skall dagligen underrätta den nationella centralbank som givit ut sedlarna om värdet av de sedlar som inges för växling, utom då volymen en viss dag är liten. Den nationella centralbank som givit ut sedlarna skall sända en motsvarande betalning till den mottagande nationella centralbanken via Target-systemet.

b) Justeringen av uppgiften avseende "utelöpande sedlar" skall göras i den utgivande nationella centralbankens bokföring efter erhållandet av underrättelse enligt ovan.

2. Uppgiften avseende "utelöpande sedlar" skall beräknas enligt endera av följande två metoder:

Metod A: BC = BP - BD - NR - S

Metod B: BC = BI - BR - NR

där

BC är uppgiften avseende "utelöpande sedlar"

BP är värdet av tryckta eller från tryckeriet mottagna sedlar

BD är värdet av förstörda sedlar

NR är värdet av andra deltagande medlemsstaters sedlar som innehas av andra nationella centralbanker (avvecklade men ännu ej hemsända)

BI är värdet av utgivna sedlar

BR är värdet av mottagna sedlar

S är värdet av sedlar i lager/valv

3. Uppgiften avseende "utelöpande sedlar" skall inte innefatta nationella mynt, vilka skall tas upp separat.

4. Efter övergångsperiodens utgång, och utan att detta påverkar tillämpningen av artikel 15.1 i rådets förordning (EG) nr 974/98 av den 3 maj 1998 om införande av euron(1) skall de nationella centralbankerna redovisa sedlar i (euroområdets) nationella valutaenheter och eurosedlar på separata konton.

5. Uppgiften avseende "utelöpande sedlar" vid övergångsperiodens början skall bokföras i enlighet med rådande nationell praxis i fråga om sedlar som upphört att vara lagligt betalningsmedel före, eller kommer att upphöra att vara det under, övergångsperioden.

KAPITEL III

RESULTATAVRÄKNING

Artikel 10

Resultatavräkning

1. Följande regler skall tillämpas i fråga om resultatavräkning:

a) Realiserade vinster och realiserade förluster skall föras till resultaträkningen.

b) Orealiserade vinster skall inte resultatavräknas utan föras direkt till ett värderegleringskonto.

c) Orealiserade förluster skall föras till resultaträkningen om de överstiger de tidigare omvärderingsvinster som bokförts på det korresponderande värderegleringskontot.

d) Orealiserade förluster som förs till resultaträkningen får inte de påföljande åren återföras mot nya orealiserade vinster.

e) Orealiserade förluster i ett visst värdepapper, i en viss valuta eller i guld får inte bli föremål för nettning mot orealiserade vinster i andra värdepapper, valutor eller guld.

2. Överkurser och underkurser på emitterade och köpta värdepapper skall beräknas och redovisas som del av ränteintäkterna och skall skrivas av under värdepapperens återstående löptid, antingen med linjär avskrivning eller enligt internräntemetoden (Internal Rate of Return, IRR-metoden). Internräntemetoden måste dock användas för diskonteringspapper för vilka vid förvärvstillfället mer än ett år återstår av löptiden.

3. Interimsposter för finansiella tillgångar och skulder (t.ex. upplupen ränta och avskrivna över- och underkurser) skall beräknas och bokföras i räkningarna minst en gång per kvartal. Övriga interimsposter skall beräknas och bokföras i räkningarna minst en gång per år.

4. ECB och de nationella centralbankerna får beräkna interimsposter oftare och mer detaljerat, förutsatt att endast uppgifter till transaktionsvärdet redovisas under kvartalet.

5. Interimsposter i utländsk valuta skall omräknas till marknadens mittkurs vid kvartalsslutet och återföras till samma kurs.

6. Bara transaktioner som medför en förändring i innehavet av en viss valuta får ge upphov till realiserade valutakursvinster eller valutakursförluster.

Artikel 11

Transaktionskostnader

1. Följande allmänna regler skall tillämpas i fråga om transaktionskostnader:

a) Genomsnittskostnadsmetoden skall för guld, instrument i utländsk valuta och värdepapper dagligen användas för att beräkna anskaffningskostnaden för sålda poster, med beaktande av kurs- och prisrörelseeffekter.

b) Det genomsnittliga anskaffningspriset/den genomsnittliga anskaffningskursen för tillgången/skulden skall minskas/ökas med de orealiserade förluster som förs till resultaträkningen vid årsslutet.

c) Vid köp av kupongpapper skall köpt kupongränta behandlas som en separat post. När det rör sig om värdepapper i utländsk valuta skall detta belopp inräknas i innehavet av valutan i fråga, men inte i kostnaden eller kursen för tillgången när det gäller att fastställa genomsnittskursen.

2. Följande särskilda regler skall gälla för värdepapper:

a) Transaktionerna skall bokföras till transaktionskursen och redovisas på de finansiella kontona exklusive upplupen ränta (till "rent pris").

b) Depå- och förvaltningsavgifter, avgifter för löpande räkningar och andra indirekta kostnader skall inte betraktas som transaktionskostnader utan skall tas med i resultaträkningen. Dessa kostnader skall inte behandlas som del av genomsnittskostnaden för en viss tillgång.

c) Inkomster skall bokföras brutto, och återbetalningsbara kupongskatter och andra skatter skall redovisas separat.

d) För beräkning av den genomsnittliga anskaffningskostnaden för ett värdepapper skall antingen i) alla förvärv som gjorts under en dag läggas samman, till anskaffningskostnaden, med den föregående dagens innehav så att en ny vägd genomsnittskurs erhålls innan samma dags försäljning räknas in, eller också får ii) enskilda förvärv och försäljningar av värdepapper vid beräkningen av den reviderade genomsnittskursen inräknas i den ordning de skedde under dagen.

3. Följande särskilda regler skall gälla för guld och utländsk valuta:

a) Transaktioner i en utländsk valuta som inte medför någon ändring i innehavet av den valutan skall räknas om till euro med hjälp av valutakursen på avtals- eller likviddagen och skall inte påverka anskaffningskostnaden för innehavet i fråga.

b) Transaktioner i en utländsk valuta som medför en ändring i innehavet av den valutan skall räknas om till euro med hjälp av valutakursen på avtals- eller likviddagen.

c) Faktiska kontantinbetalningar och kontantutbetalningar skall räknas om till marknadens mittvalutakurs den dag då avveckling sker.

d) Nettoförvärv av valuta och guld under dagen skall, till genomsnittskostnaden för dagens förvärv av varje enskild valuta och av guld, läggas till den föregående dagens innehav så att ett nytt vägt genomsnitt av valutakurserna/guldpriset kan erhållas. Vid nettoförsäljning skall beräkningen av den realiserade vinsten eller förlusten baseras på genomsnittskostnaden den föregående dagen för innehavet av valutan i fråga eller av guldet, så att genomsnittskostnaden förblir oförändrad. Skillnader i genomsnittskurs eller i genomsnittligt guldpris mellan inflöde och utflöde under dagen skall också resultera i realiserade vinster eller förluster. Om en skuldsituation föreligger med avseende på en position i en utländsk valuta eller i guld skall denna behandlas enligt förfarandet ovan, fast omvänt. Sålunda skall genomsnittskostnaden för skuldpositionen påverkas av nettoförsäljning, medan nettoförvärv skall minska positionen till det vägda genomsnittet av den gällande valutakursen eller av det gällande guldpriset.

e) Kostnader för transaktioner i utländsk valuta och andra allmänna kostnader skall föras till resultaträkningen.

KAPITEL IV

REDOVISNINGSREGLER FÖR DERIVATINSTRUMENT

Artikel 12

Allmänna regler

1. Terminstransaktioner i utländsk valuta och terminsledet av valutasvappar samt andra valutainstrument som inbegriper framtida växling av en valuta mot en annan skall vid beräkningen av valutakursvinster och valutakursförluster inräknas i nettovalutapositionerna.

2. Räntesvappar, futurekontrakt, FRA-kontrakt och andra ränteinstrument skall redovisas och omvärderas post för post. Dessa instrument skall behandlas separat från posterna i balansräkningen.

3. Vinster och förluster på derivatinstrument skall bokföras och behandlas på liknande sätt som vinster och förluster på instrument i balansräkningen.

Artikel 13

Valutaterminer

1. Terminsköp och terminsförsäljningar skall, till avistakursen för terminstransaktionen, registreras på konton utanför balansräkningen från och med affärsdagen till likviddagen. Vinster och förluster på försäljningstransaktioner skall beräknas med hjälp av genomsnittskostnaden för valutapositionen på avtalsdagen (plus två eller tre arbetsdagar) i överensstämmelse med förfarandet för daglig nettning av köp och försäljningar. Vinsterna och förlusterna skall anses vara orealiserade fram till likviddagen och skall behandlas i enlighet med artikel 10.1.

2. Skillnaden mellan avista- och terminskursen skall för både köp och försäljningar behandlas som betald eller erhållen ränta enligt principen om bokföringsmässiga grunder.

3. På likviddagen skall kontona utanför balansräkningen återföras, och det eventuella saldot på värderegleringskontot skall vid kvartalsslutet krediteras resultaträkningen.

4. Genomsnittskostnaden för valutapositionen skall, till avistaköpkursen, påverkas av terminsköp från och med affärsdagen plus antingen två eller tre arbetsdagar, beroende på marknadens konventioner för avveckling av avistatransaktioner.

5. Terminspositionerna skall värderas tillsammans med avistapositionen i samma valuta så att eventuella skillnader inom en och samma valutaposition uppvägs. Ett nettoförlustsaldo skall debiteras resultaträkningen när det överstiger de tidigare omvärderingsvinster som registrerats på värderegleringskontot. Ett nettovinstsaldo skall krediteras värderegleringskontot.

Artikel 14

Valutasvappar

1. Avistaköp och avistaförsäljningar skall på likviddagen bokföras på balansräkningskonton.

2. Terminsförsäljningar och terminsköp skall, till avistakursen för terminstransaktionerna, registreras på konton utanför balansräkningen från och med affärsdagen till likviddagen.

3. Försäljningstransaktioner skall registreras till avistakursen för transaktionen. Följaktligen skall det inte uppkomma några vinster eller förluster.

4. Skillnaden mellan avista- och terminskursen skall för både köp och försäljningar behandlas som ränta enligt principen om bokföringsmässiga grunder.

5. På likviddagen skall kontona utanför balansräkningen återföras.

6. Genomsnittskostnaden för valutapositionen skall inte förändras.

7. Terminspositionen skall värderas tillsammans med avistapositionen.

Artikel 15

Räntefuturekontrakt

1. Räntefuturekontrakt skall på affärsdagen registreras på konton utanför balansräkningen.

2. Initialsäkerheten skall bokföras som en separat tillgång om den är en kontantdeposition. Om den är en värdepappersdeposition skall den förbli oförändrad i balansräkningen.

3. Förändringar från dag till dag i tilläggssäkerheterna skall bokföras på ett separat konto i balansräkningen, antingen som en tillgång eller som en skuld, beroende på prisutvecklingen för futurekontraktet. Samma förfarande skall användas på avvecklingsdagen för den öppna positionen. Omedelbart därefter skall det separata kontot avslutas och transaktionens sammanlagda resultat bokföras som en vinst eller en förlust, oavsett om leverans sker eller ej. Om leverans sker skall köp- eller säljposten bokföras till marknadskursen.

4. Avgifter skall föras till resultaträkningen.

5. En eventuell omräkning till euro skall göras på avvecklingsdagen till den dagens marknadskurs. Ett inflöde av utländsk valuta skall påverka genomsnittskostnaden för positionen i den valutan på avvecklingsdagen.

6. På grund av den dagliga omvärderingen skall vinsterna och förlusterna bokföras på bestämda separata konton. Ett separat konto på tillgångssidan skall motsvara en förlust och ett separat konto på skuldsidan skall motsvara en vinst. Orealiserade förluster skall debiteras resultaträkningen och krediteras ett skuldkonto (Övriga skulder).

7. Orealiserade förluster som vid årsslutet förs till resultaträkningen får inte de påföljande åren återföras mot orealiserade vinster, såvida inte instrumentet avvecklas eller avslutas. Om det gäller vinst skall bokföringen bestå i debitering av ett bevakningskonto (Övriga tillgångar) och kreditering av värderegleringskontot.

Artikel 16

Räntesvappar

1. Räntesvappar skall på affärsdagen registreras på konton utanför balansräkningen.

2. De löpande inkommande eller utgående betalningarna av ränta skall behandlas enligt principen om bokföringsmässiga grunder. Nettning av betalningar per räntesvapp är tillåtet.

3. Genomsnittskostnaden för valutapositionen skall påverkas av räntesvappar i en utländsk valuta om det finns en skillnad mellan inkommande och utgående betalningar. En betalningsbalans som medför ett inflöde skall påverka genomsnittskostnaden för valutan på förfallodagen för betalningen.

4. Varje räntesvapp skall omvärderas till aktuellt marknadsvärde, och eventuell omräkning till euro skall ske till avistavalutakursen. Orealiserade förluster som förs till resultaträkningen vid årsslutet får inte de påföljande åren återföras mot orealiserade vinster, såvida inte instrumentet avvecklas eller avslutas. Orealiserade omvärderingsvinster skall krediteras ett värderegleringskonto.

5. Avgifter skall föras till resultaträkningen.

Artikel 17

FRA-kontrakt

1. FRA-kontrakt skall vid affärstidpunkten registreras på konton utanför balansräkningen.

2. Den kompensationsbetalning som ena parten skall göra till den andra på likviddagen skall samma dag bokföras i resultaträkningen. Betalningarna skall inte behandlas enligt principen om bokföringsmässiga grunder.

3. Innehav av FRA-kontrakt i en utländsk valuta skall påverka genomsnittskostnaden för den valutapositionen i kompensationsbetalningen. Kompensationsbetalningen skall omräknas till euro med hjälp av avistakursen på likviddagen. En betalningsbalans som medför ett inflöde skall påverka genomsnittskostnaden för valutan på förfallodagen för betalningen.

4. Varje FRA-kontrakt skall omvärderas till aktuellt marknadsvärde, och eventuell omräkning till euro skall ske till avistavalutakursen. Orealiserade förluster som förs till resultaträkningen vid årsslutet får inte de påföljande åren återföras mot orealiserade vinster, såvida inte instrumentet avvecklas eller avslutas. Orealiserade omvärderingsvinster skall krediteras ett värderegleringskonto.

5. Avgifter skall föras till resultaträkningen.

Artikel 18

Värdepappersterminer

Värdepappersterminer får redovisas enligt endera av följande två metoder:

Metod A:

a) Värdepappersterminer skall registreras till terminstransaktionens terminspris på konton utanför balansräkningen från och med affärsdagen till likviddagen.

b) Genomsnittskostnaden för innehavet av det berörda värdepapperet skall inte påverkas förrän avveckling sker; vinst- och förlusteffekterna av terminsförsäljningar skall beräknas på likviddagen.

c) På likviddagen skall kontona utanför balansräkningen återföras och eventuellt saldo på värderegleringskontot krediteras resultaträkningen. Det inköpta värdepapperet skall redovisas till avistakursen på förfallodagen (den faktiska marknadskursen), medan skillnaden jämfört med det ursprungliga terminspriset skall registreras som en realiserad vinst eller förlust.

d) När det gäller värdepapper uttryckta i en utländsk valuta skall genomsnittskostnaden för nettovalutapositionen inte påverkas om ECB/de nationella centralbankerna redan innehar en position i den valutan. Om den obligation som är köpt på termin är uttryckt i en valuta i vilken ECB/de nationella centralbankerna inte innehar någon position, så att valutan måste köpas, skall reglerna för köp av utländsk valuta i artikel 11.3 d tillämpas.

e) Terminspositioner skall värderas för sig mot terminskursen på marknaden för transaktionens återstående löptid. En omvärderingsförlust vid årsslutet skall debiteras resultaträkningen, och en omvärderingsvinst skall krediteras värderegleringskontot. Orealiserade förluster som registreras i resultaträkningen vid årsslutet får inte de påföljande åren återföras mot orealiserade vinster, såvida inte instrumentet avvecklas eller avslutas.

Metod B:

a) Värdepappersterminer skall till terminstransaktionens terminspris registreras på konton utanför balansräkningen från och med affärsdagen till likviddagen. På likviddagen skall kontona utanför balansräkningen återföras.

b) Vid kvartalsslutet skall omvärdering av ett värdepapper göras på grundval av den nettoposition i värdepapperet som framgår av balansräkningen och av de på kontona utanför balansräkningen registrerade försäljningarna av värdepapperet. Omvärderingsbeloppet skall vara lika med skillnaden mellan denna nettoposition värderad till omvärderingskursen och samma position värderad till genomsnittskostnaden för balansräkningspositionen. Vid kvartalsslutet skall terminsköp omvärderas i enlighet med artikel 7. Omvärderingsresultatet skall vara lika med skillnaden mellan avistakursen och genomsnittskostnaden för köpåtagandena.

c) Resultatet av en terminsförsäljning skall bokföras under det räkenskapsår då det motsvarande åtagandet gjordes. Detta resultat skall vara lika med skillnaden mellan det ursprungliga terminspriset och genomsnittskostnaden för balansräkningspositionen (eller genomsnittskostnaden för köpåtagandena utanför balansräkningen om balansräkningspositionen inte är tillräcklig) vid säljtidpunkten.

KAPITEL V

RAPPORTERINGSSKYLDIGHET

Artikel 19

Förfaranden och uppställningsformer

1. Rapporteringen av finansiella uppgifter för rapporteringsändamål med anknytning till ECBS skall ske enligt de förfaranden och tidsangivelser som redovisas i bilaga V. ECB:s direktion får ändra dessa förfaranden och tidsangivelser.

2. Rapporteringen skall utformas i överensstämmelse med den här riktlinjen och skall inbegripa alla de poster som specificeras i bilaga IV. Även innehållet i de poster som skall ingå i de olika uppställningsformerna för balansräkningen beskrivs i bilaga IV.

3. Uppställningsformen för de olika offentliga balansräkningarna redovisas i följande bilagor:

a) Den offentliga konsoliderade veckobalansräkningen för Eurosystemet närmast efter kvartalsslutet: bilaga VI.

b) Den offentliga konsoliderade veckobalansräkningen för Eurosystemet under kvartalet: bilaga VII.

c) Den konsoliderade årsbalansräkningen för Eurosystemet: bilaga III.

4. ECB:s direktion skall godkänna uppställningsformerna för de olika interna balansräkningarna.

Artikel 20

Överföringskanal

1. Normal kanal för överföring av alla balansräkningsuppgifter från de nationella centralbankerna till ECB skall vara systemet för utbyte av icke-statistiska uppgifter (ENSD).

2. En nationell centralbank som per telefon underrättas om att vissa uppgifter inte har kommit fram i tid skall utan dröjsmål sända dessa uppgifter via ENSD-systemet, elektronisk post (CebaMail), fax eller på något annat sätt som överenskommits med ECB. Alla meddelanden som sänds med användning av back-up skall sändas igen via ENSD-systemet så snart detta åtgärdats.

Artikel 21

Felhantering

1. När en nationell centralbank inger ändrade uppgifter via ENSD (efter det att ett fel har upptäckts) skall ECB kvittera den nya versionen (med ett högre versionsnummer) och ersätta den tidigare versionen.

2. I första hand skall den berörda nationella centralbanken eller ECB avgöra om felet i fråga är väsentligt för den egna balansräkningen, som ingivits för att ingå i en bokslutsrapport för Eurosystemet. Väsentliga fel skall av den berörda nationella centralbanken anmälas till den ECB-enhet som ansvarar för utgivningen av rapporten i fråga. Den enheten skall avgöra om felet kan påverka Eurosystemets penning- och valutapolitiska transaktioner. Om så är fallet skall en reviderad version av rapporten distribueras internt, där avvikelserna från originalbalansräkningen anges och förklaras.

3. Väsentliga fel med anknytning till offentliggjorda balansräkningar för Eurosystemet skall avspeglas i nästa offentliga balansräkning genom justering av uppgifterna för den föregående perioden samt förklarande noter.

4. När det gäller den dagliga omsättnings- och saldorapporten skall ECB underrättas om alla fel som påverkar de redovisade uppgifterna.

Artikel 22

Avrundningsregler

Insända uppgifter skall ha avrundats uppåt eller nedåt till närmaste miljon euro, utom vad gäller den dagliga omsättnings- och saldorapporten, där avrundning till närmaste euro skall vara obligatorisk.

Artikel 23

Allmänna helgdagar

1. När en nationell centralbank, inbegripet dess lokala RTGS-system, håller stängt på grund av en lokal allmän helgdag, skall följande regler tillämpas:

a) Om den nationella centralbanken håller stängt på rapporteringsdagen skall föregående öppethållandedags saldon användas av ECB för dagsbalansräkningarna (och veckobalansräkningarna).

b) Om den nationella centralbanken håller stängt dagen efter rapporteringsdagen skall följande regler gälla:

i) Den nationella centralbanken skall ge in (den preliminära) balansräkningen senast 08.00 ECB-tid eller på kvällen rapporteringsdagen.

ii) När det gäller den fullständigt kontrollerade balansräkningen, som skall vara inne senast 16.00 ECB-tid, får den nationella centralbanken senarelägga ingivandet av uppgifterna till 08.00 ECB-tid följande öppethållandedag (dvs. två dagar efter rapporteringsdagen).

2. När en nationell centralbank håller stängt på grund av en lokal allmän helgdag, men dess lokala RTGS-system inte är stängt, skall bokslutsrapportering och dataöverföring ske enligt reglerna för Eurosystemets öppethållandedagar.

3. När en nationell centralbank och dess lokala RTGS-system på grund av lokala allmänna helgdagar håller stängt under två på varandra följande dagar, skall den nationella centralbanken säkerställa att uppgifterna för den sista föregående öppethållandedagen når ECB i tid.

4. När ECB håller stängt på grund av en lokal allmän helgdag skall ECB säkerställa att bokslutsrapporteringen sker som på Eurosystemets öppethållandedagar.

5. Omvärderingsjusteringar vid kvartalsslut får inte senareläggas på grund av lokala allmänna helgdagar.

6. Lokala allmänna helgdagar skall inte medföra att publiceringen av Eurosystemets konsoliderade veckobalansräkning senareläggs.

KAPITEL VI

OFFENTLIGA ÅRLIGA BALANS- OCH RESULTATRÄKNINGAR

Artikel 24

Offentliga balans- och resultaträkningar

Det rekommenderas att de nationella centralbankerna anpassar sina offentliga årliga balans- och resultaträkningar efter bilaga IX respektive bilaga X.

KAPITEL VII

KONSOLIDERINGSREGLER

Artikel 25

Allmänna konsolideringsregler

1. De konsoliderade balansräkningarna för Eurosystemet skall inbegripa samtliga poster i ECB:s och de nationella centralbankernas balansräkningar.

2. De konsoliderade balansräkningarna för Eurosystemet skall sammanställas av ECB och skall tillgodose behovet av enhetliga principer och tekniker för redovisning liksom behovet av identiska räkenskapsperioder inom Eurosystemet, avspegla konsolideringsjusteringar härrörande från transaktioner och positioner inom Eurosystemet och redovisa ändringar i Eurosystemets sammansättning.

3. De enskilda balansräkningsposterna skall aggregeras i konsolideringssyfte, med undantag för de nationella centralbankernas och ECB:s tillgodohavanden inom Eurosystemet.

4. De nationella centralbankernas och ECB:s tillgodohavanden gentemot tredje man skall tas upp brutto i konsolideringsprocessen.

5. Tillgodohavanden inom Eurosystemet (med undantag för ECB:s kapital, ställningar härrörande från överföring till ECB av valutareserver, ECB:s skuldcertifikat och de nationella centralbankernas skuldebrev samt av ECB utgivna sedlar) skall i ECB:s och de nationella centralbankernas balansräkningar redovisas som en nettoställning (dvs. nettosaldot av fordringar och skulder).

6. Alla rapporter i konsolideringsprocessen skall vara enhetliga. Alla balansräkningar för Eurosystemet skall upprättas på ett likartat sätt genom tillämpning av samma tekniker och processer för konsolidering.

Artikel 26

Saknade uppgifter

1. För att kunna konsolidera uppgifterna måste ECB i vederbörlig ordning få in alla uppgifter från samtliga nationella centralbanker. I undantagsfall kan ECB använda uppgifter avseende den föregående öppethållandedagen för en nationell centralbank för vilken uppgifter saknas.

2. När saknade uppgifter ersätts i de interna versionerna av de konsoliderade eurosystemsrapporterna, skall detta i rapporterna anges i en förklarande not.

Artikel 27

Distribution av de konsoliderade rapporterna

1. Ansvaret för att distribuera de konsoliderade rapporterna skall åvila den verksamhetsenhet inom ECB som ansvarar för konsolideringen.

2. Rapporterna skall samtidigt sändas till användarna inom ECB och till de nationella centralbankerna. Uppställningsformen för dessa rapporter från ECB till de nationella centralbankerna skall motsvara deras respektive rapportuppställningsform. ENSD-systemet skall normalt användas för översändandet av de konsoliderade rapporterna från ECB till de nationella centralbankerna. Om ENSD är ur funktion skall rapporterna sändas med elektronisk post (CebaMail). Alla meddelanden som sänds med CebaMail skall sändas igen via ENSD-systemet så snart detta åtgärdats.

KAPITEL VIII

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 28

Utveckling, tillämpning och tolkning av reglerna

1. Kommittén för redovisning och monetär inkomst (AMICO) skall vara det forum inom ECBS som via direktionen fungerar som rådgivare åt ECB-rådet vad gäller utvecklingen och tillämpningen av ECBS-redovisnings- och rapporteringsregler.

2. Vid tolkningen av den här riktlinjen skall hänsyn tas till förarbeten, till de redovisningsprinciper som harmoniserats genom gemenskapslagstiftning och till allmänt vedertagna internationella redovisningsnormer.

Artikel 29

Övergångsbestämmelser

1. Alla tillgångar och skulder per dagens slut den 31 december 1998 skall omvärderas den 1 januari 1999. Orealiserade vinster som uppkom före eller under den 1 januari 1999 skall skiljas från eventuella orealiserade omvärderingsvinster som uppkommer efter den 1 januari 1999 och skall fortsatt tillhöra de nationella centralbankerna. De marknadskurser och marknadspriser som ECB och de nationella centralbankerna tillämpar i sina första balansräkningar den 1 januari 1999 skall vara den nya genomsnittskostnaden vid övergångsperiodens början.

2. Det rekommenderas att orealiserade vinster som uppkom före eller under den 1 januari 1999 inte betraktas som utdelningsbara vid övergångstidpunkten och att de behandlas som realiserbara/utdelningsbara endast i fråga om transaktioner som sker efter det att övergångsperioden inletts.

3. Kursvinster och kursförluster som härrör från överföringen av tillgångar från de nationella centralbankerna till ECB skall anses vara realiserade. Valutakursvinster och valutakursförluster och vinster och förluster i guld skall anses vara realiserade eftersom de därav resulterande fordringarna på ECB skall uttryckas i euro.

4. Denna artikel skall inte påverka tillämpningen av eventuella beslut som antas enligt artikel 30 i stadgan.

Artikel 30

Slutbestämmelser

1. Denna riktlinje skall i sin nuvarande ändrade lydelse träda i kraft den 1 januari 2001. Dess bestämmelser skall emellertid även tillämpas på uppställningsformerna för Eurosystemets sista konsoliderade veckobalansräkning för år 2000 med rapporteringsdag den 29 december 2000 och Eurosystemets konsoliderade årsbalansräkning per den 31 december 2000, samt på de rekommenderade uppställningsformerna för de nationella centralbankernas årsbalansräkningar per den 31 december 2000 och för deras resultaträkningar för det räkenskapsår som slutar den 31 december 2000.

2. Denna riktlinje riktar sig till de deltagande medlemsstaternas nationella centralbanker.

Denna riktlinje skall offentliggöras i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Utfärdad i Frankfurt am Main den 14 december 2000.

På ECB-rådets vägnar

Willem F. Duisenberg

Ordförande

(1) EGT L 139, 11.5.1998, s. 1.

BILAGA I

REDOVISNINGSHANDLINGAR FÖR EUROSYSTEMET

>Plats för tabell>

BILAGA II

ORDLISTA

affärsdagsredovisning: en bokföringsmetod där affärshändelser bokförs på transaktionsdagen.

avskrivning: systematisk minskning i bokföringen, under en viss period, av en över- eller underkurs eller av tillgångars värde.

avsättningar: belopp som inte medtas vid beräkning av resultatet utan i stället sätts av för att täcka en känd eller väntad skuld eller risk vars kostnad inte kan exakt beräknas (jfr. reserver). Avsättningar för skulder och kostnader får inte användas för att justera tillgångars värde.

avveckling: en åtgärd som innebär fullgörande av skyldigheter avseende överlåtelse mellan två eller flera parter av medel eller tillgångar. I fråga om transaktioner inom Eurosystemet innebär "avveckling" eliminering av nettotillgodohavanden härrörande från transaktioner inom Eurosystemet och kräver överlåtelse av tillgångar.

diskonteringspapper: en tillgång som inte ger någon kupongränta och vars avkastning består i kapitalvärdeökning eftersom den emitteras eller köps till underkurs

finansiell skuld: varje skuld som medför en lagenlig skyldighet att utge kontanter eller något annat finansiellt instrument till ett annat företag eller att utbyta finansiella instrument med ett annat företag på potentiellt ofördelaktiga villkor.

finansiell tillgång: varje tillgång som är i) kontanter eller ii) en avtalsenlig rättighet att erhålla kontanter eller något annat finansiellt instrument från ett annat företag eller iii) en avtalsenlig rättighet att utbyta finansiella instrument med ett annat företag på potentiellt fördelaktiga villkor eller iv) ett instrument motsvarande en andel i ett annat företags kapital.

FRA-kontrakt (forward rate agreement): ett avtal enligt vilket två parter enas om den ränta som på en viss dag i framtiden skall betalas på en tänkt inlåning med en viss löptid. På likviddagen skall den ena parten betala en kompensation till den andra, beroende på skillnaden mellan den avtalade räntan och marknadsräntan på likviddagen.

förfallodag: den dag då hela det nominella värdet eller kapitalvärdet skall betalas till innehavaren.

genomsnittskostnad: metoden med löpande (eller vägt) genomsnitt, enligt vilken kostnaden för varje förvärv läggs till det befintliga bokförda värdet, vilket ger en ny vägd genomsnittskostnad.

Interlinkmekanismen: den tekniska infrastruktur, de utformningsdetaljer och de förfaranden som inrättats inom, eller utgör anpassningar av, de enskilda nationella RTGS-systemen och ECB:s betalningsmekanism (EPM) med syftet att hantera gränsöverskridande betalningar inom Targetsystemet.

internränta: den diskonteringsräntesats till vilken ett värdepappers bokförda värde är lika med nuvärdet av det framtida kassaflödet.

ISIN (International Securities Identification Number): det nummer som den relevanta behöriga myndigheten har bestämt.

likviddag: den dag då den slutliga och oåterkalleliga överlåtelsen av tillgångar har bokförts av det relevanta avvecklingsinstitutet. Tidpunkten för avvecklingen kan infalla omedelbart (i realtid), samma dag (vid dagens slut) eller på en viss överenskommen dag efter den dag då det motsvarande åtagandet gjordes.

likviddagsredovisning: en bokföringsmetod där affärshändelser bokförs på likviddagen.

linjär avskrivning: en metod som innebär att avskrivningen för en viss period beräknas genom att man dividerar tillgångens anskaffningsvärde, exklusive det uppskattade restvärdet, med tillgångens förväntade ekonomiska livslängd.

marknadskurs: den på en organiserad marknad (t.ex. en fondbörs) eller en ej organiserad marknad (t.ex. en OTC-marknad) noterade kursen för ett guld-, valuta- eller värdepappersinstrument (oftast) exklusive upplupen eller avdragen ränta.

(marknadens) mittkurs: värdet mitt emellan köp- och säljkursen för ett värdepapper, beräknat på grundval av erkända marknadsgaranters eller erkända fondbörsers kursnoteringar för transaktioner av normal marknadsstorlek.

omvänd transaktion: en transaktion varigenom centralbanken köper (omvänd repa) eller säljer (repa) tillgångar enligt ett återköpsavtal eller genomför kredittransaktioner mot säkerhet.

omvänt försäljnings- och återköpsavtal (omvänd repa): ett avtal enligt vilket en innehavare av kontanter åtar sig att köpa en tillgång och samtidigt åtar sig att sälja tillbaka tillgången för ett överenskommet pris på begäran, eller efter en viss tid, eller om vissa omständigheter föreligger. Ibland ingås repor via en tredje part (trepartsrepa).

orealiserade vinster/förluster: vinster/förluster som härrör från omvärdering av tillgångar i förhållande till deras (justerade) anskaffningskostnad.

realiserade vinster/förluster: vinster/förluster som uppkommit genom skillnaden mellan försäljningspriset och (den justerade) anskaffningskostnaden för en balansräkningspost.

rent pris (clean price): transaktionspriset exklusive eventuell avdragen eller upplupen ränta men inklusive sådana transaktionskostnader som ingår i priset.

reserver: ett belopp som tas från utdelningsbara vinstmedel och förs åt sidan, men som inte är avsett att täcka någon viss på balansdagen känd skuld, oförutsedd händelse eller väntad minskning av tillgångars värde.

räntefuturekontrakt (interest rate future): ett terminsavtal som omsätts på fondbörs. I ett sådant avtal enas parterna på avtalsdagen om att köp eller försäljning av ett räntebärande instrument, t.ex. en obligation, skall ske på en viss dag i framtiden till ett visst pris. Oftast sker ingen egentlig leverans, utan avtalet avvecklas i stället normalt före den överenskomma förfallodagen.

räntesvapp ([cross-currency] interest rate swap): en avtalsenlig överenskommelse om att utbyta kassaflöden motsvarande strömmar av regelbundna räntebetalningar med en motpart, antingen i en valuta eller i två olika valutor.

skuld: en förpliktelse för företaget som härrör från tidigare händelser och vars avveckling väntas resultera i ett utflöde från företaget av resurser som motsvarar ekonomiska värden.

Target (Trans-European Automated Real-time Gross settlement Express Transfer system): det betalningssystem som består av ett system för bruttoavveckling i realtid (RTGS-system) hos varje nationell centralbank samt EPM och Interlinkmekanismen.

tillgång: en resurs som kontrolleras av företaget till följd av tidigare händelser och som väntas medföra ett framtida inflöde till företaget av ekonomiska värden.

transaktionskostnader: kostnader som kan särskiljas såsom sammanhängande med en viss transaktion.

transaktionspris: det pris som parterna enas om då ett avtal ingås.

underkurs: skillnaden mellan ett värdepappers parivärde och dess kurs då denna understiger pari.

valutainnehav: nettopositionen i en viss valuta; särskilda dragningsrätter (SDR) betraktas i denna definition som en separat valuta.

valutasvapp (foreign exchange swap): köp/försäljning avista av en valuta mot en annan (avistaledet) samtidigt med försäljning/köp på termin av samma belopp av den första valutan mot den andra (terminsledet).

valutatermin (foreign exchange forward): ett avtal enligt vilket parterna enas om att ett rent (outright) köp eller en ren försäljning av ett visst belopp uttryckt i en utländsk valuta mot en annan valuta, oftast den nationella valutan, skall ske mer än två arbetsdagar efter avtalsdagen till ett visst pris. Terminsvalutakursen utgörs av den rådande avistakursen plus/minus en överenskommen över- eller underkurs.

värdepapperstermin (forward transaction in securities): ett avtal utanför fondbörs enligt vilket parterna på avtalsdagen enas om köp eller försäljning av ett räntebärande instrument (oftast en obligation eller en växel) med leverans på en viss dag i framtiden till ett visst pris.

värderegleringskonton: konton i balansräkningen för bokföring av skillnaden i en tillgångs eller skulds värde mellan (den justerade) anskaffningskostnaden och dess värde till marknadskursen vid slutet av en viss period, när marknadsvärdet för en tillgång är högre än anskaffningskostnaden och när marknadsvärdet för en skuld är lägre än anskaffningskostnaden. Här ingår skillnader både i noterade kurser och i marknadsvalutakurser.

överkurs: skillnaden mellan ett värdepappers parivärde och dess kurs då denna överstiger pari.

BILAGA III

AFFÄRSDAGSREDOVISNING: DETALJERAD BESKRIVNING

Så kallad affärsdagsredovisning skiljer sig från likviddagsredovisning genom att syftet är att snarast möjligt registrera de affärshändelser som påverkar den finansiella ställningen och de därmed sammanhängande riskerna, så att den bild som ges av den finansiella ställningen blir så rättvisande som möjligt.

Det som kännetecknar affärsdagsredovisning är främst följande:

1. Registrering på transaktionsdagen av avtal ingångna den dagen som innebär senare leverans.

2. Omedelbart medräknande i valutapositionerna av

- köpta men ännu ej erhållna (eller sålda men ännu ej levererade) belopp i utländsk valuta,

- upplupen ränta i utländsk valuta.

3. Beaktande av intäkter som uppkommer dagligen samt av sådana som uppkommer vid avveckling.

1. Registrering på transaktionsdagen

Transaktioner med senare leverans måste registreras på transaktionsdagen på konton utanför balansräkningen (memorialkonton) så att de därmed sammanhängande åtagandena och riskerna avspeglas korrekt.

Denna princip skulle exempelvis kunna tillämpas i följande fall:

- Köpta men ännu ej erhållna, eller sålda men ännu ej levererade, belopp inom ramen för avistaaffärer i utländsk valuta (två dagar är den sedvanliga perioden).

- Belopp som skall erhållas eller leveras inom ramen för terminsaffärer i utländsk valuta.

- Utlånade men ännu ej levereade eller lånade, eller ivägsända men ännu ej erhållna, belopp inom ramen för utlåning eller upplåning i utländsk valuta.

- Köpta men ännu ej erhållna, eller sålda men ännu ej leverade, värdepapper.

De belopp i utländsk valuta som skall erhållas eller levereras till följd av valutaaffärer avista eller på termin måste räknas med i valutapositionerna från och med registreringsdagen.

2. Medräknande av upplupen ränta i valutapositionerna

Juridiskt sett uppkommer ränta dag för dag på intjänade, till betalning förfallna eller ägda tillgångar och skulder. Följaktligen påverkar räntan den finansiella ställningen från och med den dag då den börjar löpa.

När det gäller upplupen ränta i utländsk valuta medför detta en valutarisk från och med den dag då räntan börjar löpa. Den valutakurs till vilken ränteintäkter eller räntekostnader omräknas för bokföring i resultaträkningen är kursen på bokföringsdagen. Det är med utgångspunkt i denna kurs som senare valutakursvinster eller valutakursförluster för tillgångarna eller skulderna kommer att beräknas. Därför bör upplupen ränta i utländsk valuta (inbegripet överkurser och underkurser för terminstransaktioner) dagligen räknas in i valutapositionen.

3. Beaktande av intäkter som uppkommer dagligen samt sådana som uppkommer vid avveckling

Om den dag då räntan uppkommer och den dag då den bokförs är olika, blir beloppen olika för

- ränteintäkter och räntekostnader,

- orealiserade vinster och förluster.

Summan av dessa båda belopp är alltid densamma, men fördelningen dem emellan kan variera beroende på om likviddags- eller affärsdagsredovisning tillämpas.

Eftersom det i de harmoniserade redovisningsreglerna anges olika behandling av realiserade och orealiserade resultat är det ytterst viktigt med en noggrann klassificering av dessa båda resultatkategorier. Av dessa skäl medför affärsdagsredovisning krav på att upplupen ränta (inbegripet över- och underkurser för terminstransaktioner) dagligen skall

- bokföras på interimskonton i balansräkningen,

- värderas till kursen på bokföringsdagen för införande i resultaträkningen.

Dessa poster återförs inte och den upplupna räntan flyttas från interimskontona när betalning har skett.

BILAGA IV

UPPSTÄLLNINGSFORM OCH VÄRDERINGSREGLER FÖR BALANSRÄKNINGEN

TILLGÅNGAR

>Plats för tabell>

SKULDER

>Plats för tabell>

BILAGA V

TIDSANGIVELSER FÖR BOKSLUTSRAPPORTERINGEN INOM EUROSYSTEMET OCH ECBS

1. Dagsbalansräkningen

ECB:s dagliga likviditetsanalys baseras bland annat på de nationella centralbankernas balansräkningsuppgifter för den föregående öppethållandedagen. De nationella centralbankerna ansvarar för att inge sådana uppgifter till ECB för alla öppethållandedagar. Dessutom används delar av tillgodohavandena inom Eurosystemet för avstämningsändamål med anknytning till den dagliga omsättnings- och saldorapporten.

Ruta 1: Förfaranden för dagsbalansräkningen

>Plats för tabell>

2. Dagsbalansräkningen efter kvartalsslut

Enligt artikel 7 skall omvärdering av guld, instrument i utländsk valuta, värdepapper och finansiella instrument ske vid kvartalsslutet. De nationella centralbankerna ansvarar för att översända balansräkningar till ECB i enlighet med de principer som beskrivs i rutan nedan.

Ruta 2: Förfaranden med anknytning till balansräkningen efter kvartalsslutet

>Plats för tabell>

3. Den konsoliderade veckobalansräkningen för Eurosystemer

Rapporteringsdag för den konsoliderade veckobalansräkningen för Eurosystemet skall vara fredagar. Den skall publiceras påföljande tisdagseftermiddag(1). Den första konsoliderade veckobalansräkningen efter ett kvartalsslut skall publiceras påföljande onsdag(2).

Ruta 3: Förfaranden för den konsoliderade veckobalansräkningen för Eurosystemet

>Plats för tabell>

4. Årsbalansräkningen

De nationella centralbankerna skall sända sin årsbalansräkning till ECB före februari månads utgång.

5. Den dagliga omsättnings- och saldorapporten

En konsoliderad daglig omsättnings- och saldorapport skall tillhandahållas varje öppethållandedag inom Eurosystemet i enlighet med följande tidsangivelser:

Ruta 4: Förfaranden för den dagliga omsättnings- och saldorapporten

>Plats för tabell>

(1) Om en dag som inte är en öppethållandedag inom Eurosystemet ligger inom den tidsperiod som gäller för utarbetandet av veckobalansräkningen (se artikel 1), skall den dagen uteslutas från tidsschemat för färdigställandet och publiceringen av Eurosystemets konsoliderade veckobalansräkning, och publiceringen skall därför senareläggas i motsvarande mån.

(2) Detta innebär att tidsschemat för färdigställandet av veckobalansräkningen efter ett kvartalsslut skiljer sig från vad som anges i ruta 3.

BILAGA VI

EUROSYSTEMET KONSOLIDERADE VECKOBALANSRÄKNING: UPPSTÄLLNINGSFORM FÖR PUBLICERING NÄRMAST EFTER KVARTALSSLUT

Totalsummorna kan avvika från delsummorna p.g.a. avrundning.

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

BILAGA VII

EUROSYSTEMETS KONSOLIDERADE VECKOBALANSRÄKNING: UPPSTÄLLNINGSFORM FÖR PUBLICERING UNDER KVARTALET

Totalsummorna kan avvika från delsummorna p.g.a. avrundning.

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

BILAGA VIII

EUROSYSTEMETS KONSOLIDERADE ÅRSBALANSRÄKNING

Totalsummorna kan avvika från delsummorna p.g.a. avrundning.

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

BILAGA IX

ÅRSBALANSRÄKNING FÖR EN CENTRALBANK

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

BILAGA X

OFFENTLIG RESULTATRÄKNING FÖR EN NATIONELL CENTRALBANK((ECB:s resultaträkning är uppställd på ett något annorlunda sätt, se bilaga IV i beslut ECB/2000/16 av den 12 december 2000. Se sidan 1 i detta nummer av EGT.))

>Plats för tabell>