RÅDETS DIREKTIV 92/53/EEG av den 18 juni 1992 om ändring av direktiv 70/156/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om typgodkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen, särskilt artikel 100a i detta,

med beaktande av kommissionens förslag(1),

i samarbete med Europaparlamentet(2),

med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande(3), och

med beaktande av följande:

Det är av vikt att åtgärder som syftar till att gradvis upprätta den inre marknaden vidtas under perioden till och med den 31 december 1992. Den inre marknaden skall omfatta ett område utan inre gränser där fri rörlighet för varor, människor, tjänster och kapital är säkerställd.

I direktiv 70/156/EEG(4) fastställdes dels ett gemenskapsförfarande för typgodkännande av fordon, komponenter och separata tekniska enheter som monterats enligt de tekniska krav som anges i särdirektiv, dels även en fullständig förteckning över de fordonssystem, komponenter och separata tekniska enheter som omfattas av dessa direktiv.

För att främja upprättandet av en väl fungerande inre marknad inom gemenskapen är det lämpligt att ersätta medlemsstaternas befintliga system för typgodkännande med gemenskapsförfarandet.

För att detta gemenskapsförfarande för typgodkännande skall kunna uppnå de avsedda målen i största möjliga omfattning krävs det att de administrativa bestämmelser som är förknippade med det ges ökad precision och klarhet. Detta innebär bland annat att dessa bestämmelser måste medge att typgodkännandet av ett komplett fordon, om tillverkaren så önskar, kan ske genom en serie enskilda godkännanden av samtliga ingående system, komponenter och separata tekniska enheter samt, då fordon tillverkas i flera etapper under medverkan av flera tillverkare, genom sammantagna godkännanden av de olika produktionsetapperna.

Ett fordon som motsvarar bestämmelserna i detta direktiv kan trots detta ha vissa egenskaper som kan innebära en påvisbar potentiell risk för vägsäkerheten. Det är därför önskvärt att medlemsstaterna ges möjlighet att vägra godkänna sådana fordonstyper och förbjuda att de säljs eller tas i bruk samt att inte tillåta registrering av sådana fordon. Särskilda bestämmelser har fastställts för det senare av dessa fall.

Gemenskapsförfarandet för typgodkännande är obligatoriskt, och det är därför nödvändigt att ge utrymme för undantag samt att fastställa alternativa förfaranden som avser fordon som antingen utformats för särskilda ändamål eller byggs i små serier eller utnyttjar ny teknik som ännu inte omfattas av bestämmelserna i särdirektiven.

För att underlätta tillträdet till marknader utanför gemenskapen är det lämpligt att även godkännanden av system, komponenter och separata tekniska enheter som bygger på likvärdiga internationella bestämmelser eller bestämmelser i tredje land får accepteras på vissa villkor. Likvärdigheten hos dessa bestämmelser skall fastställas enligt tillämpliga bestämmelser i fördraget.

För att säkerställa att gemenskapsförfarandena för typgodkännande tillämpas med nödvändig öppenhet och insyn måste bestämmelser fastställas för det sätt på vilket medlemsstaterna skall underrätta övriga medlemsstater och kommissionen om vilka myndigheter och organ som ansvarar för godkännandet inom det egna territoriet samt för de kvalitetskriterier som dessa myndigheter och organ skall iaktta.

Då bilagorna till detta direktiv endast är fullständiga i fråga om fordon av kategori M1, omfattas endast sådana fordon av direktivet. I avvaktan på att bilagorna kompletteras med fullständiga bestämmelser för fordon av samtliga kategorier, är det lämpligt att medlemsstaterna enligt artikel 10 i direktiv 70/156/EEG tillåts fortsätta att tillämpa sina nationella godkännandesystem på fordon av de övriga kategorierna.

För att övergången från det nuvarande systemet med valfrihet i tillämpningen av gemenskapskraven till det obligatoriska förfarande vid typgodkännandet som införs genom detta direktiv skall kunna ske på ett såväl tekniskt som administrativt tillfredsställande sätt, är det lämpligt att under en treårsperiod ge tillverkarna en möjlighet att välja mellan det förfarande som införs genom detta direktiv och det som föreskrivs i artikel 10 i direktiv 70/156/EEG. Godkännanden som beviljats enligt detta senare förfarande bör förbli giltiga fram till och med den 31 december 1997.

De nyss nämnda övergångsbestämmelserna medför inte någon rätt för medlemsstaterna att avvika från bestämmelserna i sådana särdirektiv som bygger på en fullständig harmonisering.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Direktiv 70/156/EEG ändras på följande sätt:

1. Artiklarna 1-16 skall ersättas med följande artiklar:

"Artikel 1

Räckvidd

Detta direktiv skall tillämpas på motorfordon och släpvagnar till dessa fordon, som tillverkats i ett eller flera stadier, samt på system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda att vara en del av sådana fordon eller släpvagnar.

Det skall inte tillämpas på

- godkännanden av enstaka fordon, på annat sätt än att de medlemsstater som beviljar sådana godkännanden därvid skall godta giltiga godkännanden som beviljats enligt detta direktiv för system, komponenter, separata tekniska enheter eller ej färdigbyggda fordon utan hinder av relevanta nationella krav,

- sådana fyrhjuliga fordon som avses i artikel 1.3 i rådets direktiv 92/61/EEG om typgodkännande av två- och trehjuliga motorfordon(*).

(*) EGT nr L 225, 10.8.1992, s. 72.

Artikel 2

Definitioner

I detta direktiv avses med

- typgodkännande: förfarande genom vilket en medlemsstat intygar att en fordonstyp, ett system, en komponent eller en separat teknisk enhet uppfyller de relevanta kraven i detta direktiv eller i något av de särdirektiv som anges i den uttömmande förteckning som återfinns i bilagorna 4 och 11,

- etappvis typgodkännande: förfarande genom vilket en eller flera medlemsstater intygar att en ej färdigbyggd fordonstyp, eller en fordonstyp som byggs med en tillverkningsprocess som är uppdelad i separata etapper, uppfyller de relevanta tekniska kraven i detta direktiv,

- fordon: motorfordon som är avsett att användas på väg, oavsett om det är färdigbyggt eller ej, med minst fyra hjul och konstruerat för en maximihastighet över 25 km/h samt släpvagnar till sådana fordon, med undantag av spårbundna fordon, jordbruks- och skogsbrukstraktorer samt samtliga rörliga motorredskap,

- grundfordon: ej färdigbyggt fordon vars identifikationsnummer bibehålls under de följande stadierna av ett etappvis typgodkännande,

- ej färdigbyggt fordon: fordon som först efter komplettering under minst ett stadium av tillverkningsprocessen uppfyller samtliga relevanta krav i detta direktiv,

- avslutat fordon: fordon som efter ett förfarande med etappvis typgodkännande uppfyller samtliga relevanta krav i detta direktiv,

- fordonstyp: fordon av samma kategori utan inbördes skillnader, åtminstone i fråga om de väsentliga punkter som anges i bilaga 2; varianter och skilda versioner kan förekomma inom en fordonstyp (se bilaga 2 B),

- system: fordonssystem - t.ex. bromsar, avgasreningsanordningar och inredningsdetaljer - som omfattas av kraven i något av särdirektiven,

- komponent: anordning, t.ex. en strålkastare, för vilken det fastställs krav i ett särdirektiv, som är avsedd att vara en del av ett fordon och som kan vara typgodkänd oberoende av ett fordon, förutsatt att särdirektivet uttryckligen tillåter detta,

- separat teknisk enhet: anordning, t.ex. bakre skyddsanordning, för vilken det fastställs krav i ett särdirektiv, som är avsedd att vara en del av ett fordon men kan typgodkännas separat, dock endast i samband med en eller flera specificerade fordonstyper, förutsatt att särdirektivet uttryckligen tillåter detta,

- tillverkare: den person eller sammanslutning som inför den ansvariga myndigheten ansvarar för samtliga delar av förfarandet vid typgodkännande och för produktionsöverensstämmelsen; det är inte ett oeftergivligt krav att denna person eller sammanslutning skall vara direkt engagerad i samtliga stadier av produktionen av det fordon, det system, den komponent eller den separata tekniska enhet typgodkännandet avser,

- godkännandemyndighet: myndighet som i en medlemsstat ansvarar för samtliga delar av förfarandet vid typgodkännande av en fordonstyp, ett system, en komponent eller en separat teknisk enhet, och som har behörighet att utfärda och (då så krävs) återkalla intyg om typgodkännande och att sköta kontakterna med de ansvariga myndigheterna i övriga medlemsstater samt även ansvarar för kontrollen av tillverkarens åtgärder för att säkerställa produktionsöverensstämmelse,

- teknisk tjänst: organisation eller organ som har utsetts för att som kontrollaboratorium utföra provning och inspektion för en medlemsstats ansvariga myndighets räkning; godkännandemyndigheten kan även själv utöva denna funktion,

- mall för teknisk information: schema som återfinns i bilaga 1 eller 3 till detta direktiv eller i motsvarande bilaga till ett särdirektiv, och som anger vilka uppgifter som skall lämnas av den sökande,

- teknisk dokumentation: sammanställning av alla de uppgifter, diagram, foton o.s.v. som den sökande enligt mallen för teknisk information skall lämna till det tekniska organet eller godkännandemyndigheten,

- tekniskt underlag: tekniska information kompletterad med de eventuella provningsrapporter eller övriga dokument som det tekniska organet eller godkännandemyndigheten har lagt till denna under sin behandling av ärendet,

- index till det tekniska underlaget: ett innehållsregister till det tekniska underlaget med sidnumrering eller annat tydligt hänvisningssystem.

Artikel 3

Ansökningar om typgodkännande

1. Ansökningar om typgodkännande av fordon skall lämnas till godkännandemyndigheten i en medlemsstat. Till ansökningarna skall bifogas en teknisk information, som innehåller de uppgifter som krävs enligt bilaga 3, och samtliga typgodkännanden enligt tillämpliga särdirektiv, som krävs enligt bilaga 4 eller 11. Dessutom skall tekniska underlag avseende varje särdirektiv ställas till godkännandemyndighetens förfogande fram till dess att beslut har fattats om typgodkännandet.

2. Om det inte föreligger några typgodkännandeintyg enligt något av de tillämpliga särdirektiven skall, med avvikelse från punkt 1, i de handlingar, som bifogas anmälan, ingå en teknisk information som skall innehålla de uppgifter som krävs i bilaga 1 avseende de särdirektiv som anges i bilaga 4 eller 11, samt, i tillämpliga fall, de uppgifter som föreskrivs i del II av bilaga 3.

3. Vid etappvis typgodkännande skall följande information lämnas:

- För första etappen: för grundfordonet i dess aktuella konstruktionsfas tillämpliga delar av den tekniska information och de typgodkännandeintyg som krävs för ett avslutat fordon.

- För samtliga därpå följande etapper: de delar av den tekniska informationen och typgodkännandeintygen som hänför sig till den aktuella konstruktionsfasen samt en kopia av det typgodkännande för det ej färdigbyggda fordonet som utfärdades för den föregående etappen. Dessutom skall tillverkaren lämna fullständiga upplysningar om de förändringar och kompletteringar han utfört på det ej färdigbyggda fordonet.

4. Ansökningar om typgodkännande av system, komponenter eller separata tekniska enheter skall lämnas av tillverkaren till godkännandemyndigheten i en medlemsstat. Till varje ansökan skall bifogas en teknisk information med det innehåll som anges i informationsmallen i det tillämpliga särdirektivet.

5. Ansökningar som avser en fordonstyp, ett system, en komponent eller en separat teknisk enhet får inte lämnas in i mer än en medlemsstat. En särskild ansökan skall lämnas in för varje typ för vilken godkännande söks.

Artikel 4

Typgodkännande

1. Medlemsstaterna skall bevilja följande:

a) Typgodkännande av fordon för

- fordonstyper som motsvarar uppgifterna i den tekniska informationen och som uppfyller de tekniska kraven i samtliga särdirektiv som anges i bilaga 4,

- sådana typer av fordon för särskilda ändamål som nämns i bilaga 11, om de motsvarar uppgifterna i den tekniska informationen och uppfyller kraven i de särdirektiv som anges i tillämplig kolumn i bilaga 11.

Detta slag av typgodkännande skall ske med det förfarande som beskrivs i bilaga 5.

b) Etappvis typgodkännande för grundfordon, ej färdigbyggda eller färdigbyggda fordonstyper som motsvarar uppgifterna i den tekniska informationen och uppfyller de tekniska kraven i tillämpliga särdirektiv enligt föreskrifterna i bilaga 4 eller 11, med hänsyn till den produktionsetapp fordonstypen befinner sig i.

Detta slag av typgodkännande skall ske med det förfarande som beskrivs i bilaga 14.

c) Typgodkännande av system för fordonstyper som motsvarar uppgifterna i den tekniska informationen och som uppfyller de tekniska kraven i det tillämpliga särdirektivet.

d) Typgodkännande av komponenter eller separata tekniska enheter, för alla typer av komponenter eller separata tekniska enheter som motsvarar uppgifterna i den tekniska informationen och uppfyller de tekniska kraven i ett särdirektiv som uttryckligen medger ett sådant typgodkännande.

2. En medlemsstat får dock vägra att bevilja typgodkännande för ett fordon, ett system, en komponent eller en separat teknisk enhet som uppfyller föreskrifterna i punkt 1, men som den finner utgöra en allvarlig risk för vägsäkerheten. Medlemsstaten skall omedelbart underrätta övriga medlemsstater och kommissionen om detta och därvid ange vilka motiv som ligger till grund för beslutet.

3. Varje medlemsstat skall fylla i alla tillämpliga delar av typgodkännandeintyget (mallar för detta finns i bilaga 6 till detta direktiv samt i en bilaga till varje särdirektiv) för varje typ av fordon, system, komponent eller separat teknisk enhet som den godkänner och dessutom tillämpliga delar av den bilaga för provningsresultat som ingår i typgodkännandeintyget för fordon (en mall för denna finns i bilaga 8) samt sammanställa eller kontrollera innehållet i index till det tekniska underlaget. Typgodkännandeintyg skall numreras med den metod som beskrivs i bilaga 7. Det ifyllda intyget med bilagor skall överlämnas till den sökande.

4. Om det endast är i kombination med andra delar av fordonet som en komponent eller en separat teknisk enhet, som lämnats in för godkännande, har avsedd funktion eller uppvisar sina särskilda egenskaper, och dess överensstämmelse med ett eller flera krav därför endast kan kontrolleras när denna komponent eller separata tekniska enhet fungerar tillsammans med andra delar av fordonet - verkliga eller simulerade - skall typgodkännandets räckvidd begränsas i motsvarande utsträckning. I typgodkännandeintyget för en komponent eller en separat teknisk enhet skall då anges vilka begränsningar som finns för dess användning samt eventuella krav vid monteringen. Vid typgodkännandet av fordonet skall det kontrolleras att dessa begränsningar och krav har iakttagits.

5. Typgodkännandeorganet i varje medlemsstat skall inom en månad till de ansvariga myndigheterna i övriga medlemsstater sända en kopia av intyget om typgodkännande (inklusive bilagor) för varje fordonstyp som den har godkänt, vägrat godkänna eller för vilken den har återkallat godkännandet.

6. Godkännandemyndigheten i varje medlemsstat skall varje månad till godkännandemyndigheterna i övriga medlemsstater sända en förteckning (med de uppgifter som anges i bilaga 13) över de typgodkännanden av system, komponenter och separata tekniska enheter som den har meddelat, vägrat eller återkallat under föregående månad. Myndigheten skall dessutom på begäran av annan godkännandemyndighet utan dröjsmål sända en kopia av typgodkännandeintygen för de aktuella systemen, komponenterna och separata tekniska enheterna och/eller ett tekniskt underlag för varje typ av system, komponent eller separat teknisk enhet som den har meddelat, vägrat eller återkallat typgodkännandeintyg för.

Artikel 5

Ändringar av godkännanden

1. En medlemsstat som har beviljat typgodkännande skall vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att den underrättas om varje ändring av uppgifterna i det tekniska underlaget.

2. Ansökningar om ändring eller utvidgning av ett typgodkännande skall uteslutande lämnas till den medlemsstat som beviljade det ursprungliga typgodkännandet.

3. Då ändringar skett av uppgifterna i tekniska underlag som avser godkännanden av system, komponenter eller separata tekniska enheter, skall godkännandemyndigheten i den berörda medlemsstaten

- i nödvändig utsträckning utfärda rättelseblad till det tekniska underlaget och därvid på varje rättelseblad tydligt markera vilket slag av ändring det gäller och vilken dag den reviderade versionen utfärdades; varje gång rättelseblad utfärdas skall även index till det tekniska underlaget (som bifogas intyget om godkännande) ändras så att senaste ändringsdatum framgår,

- utfärda ett reviderat intyg om typgodkännande (med tilläggsnummer) om några uppgifter i det (med undantag av bilagorna) har ändrats, eller om kraven i direktivet har ändrats efter det datum som anges på intyget; motivet till revisionen och datum för det nya utfärdandet skall klart framgå av det reviderade intyget.

Om godkännandemyndigheten i den berörda medlemsstaten finner att en ändring i ett tekniskt underlag kräver att nya provningar eller kontroller utförs, skall den underrätta tillverkaren om detta och inte utfärda de dokument som avses ovan förrän nya provningar eller kontroller har utförts med tillfredsställande resultat.

4. Då ändringar skett av uppgifterna i tekniska underlag som avser godkännanden av fordon, skall godkännandemyndigheten i den berörda medlemsstaten

- i nödvändig utsträckning utfärda rättelseblad till det tekniska underlaget och därvid på varje rättelseblad tydligt markera vilket slag av ändring det gäller och vilken dag den reviderade versionen utfärdades; varje gång rättelseblad utfärdas skall även index till det tekniska underlaget (som bifogas intyget om godkännande) ändras så att senaste ändringsdatum framgår,

- utfärda ett reviderat intyg om typgodkännande (med tilläggsnummer) om ytterligare kontroller krävs eller om några uppgifter i godkännandet (med undantag av bilagorna) har ändrats eller om kraven i något av de särdirektiv, som är tillämpliga fram till det datum då fordonet inte längre får tas i bruk för första gången, har ändrats efter det datum som anges på intyget; motivet till utvidgningen och datum för det nya utfärdandet skall klart framgå av det nya intyget.

Om godkännandemyndigheten i den berörda medlemsstaten finner att en ändring i ett tekniskt underlag kräver att nya kontroller utförs, skall den underrätta tillverkaren om detta och inte utfärda de dokument som avses ovan förrän nya kontroller har utförts med tillfredsställande resultat. Samtliga reviderade dokument skall inom en månad sändas till de övriga ansvariga myndigheterna.

5. Om ett typgodkännande för ett fordon inte längre är giltigt, på grund av att ett eller flera av de godkännanden enligt särdirektiv som anges i det tekniska underlaget har upphört att vara giltigt, skall godkännandemyndigheten i den medlemsstat som beviljade godkännandet inom en månad meddela detta till de ansvariga myndigheterna i övriga medlemsstater och samtidigt ange vilket datum som avses eller identifikationsnumret på det sista fordon som producerades enligt det gamla intyget.

Artikel 6

Intyg om överensstämmelse

1. En tillverkare som innehar ett typgodkännande för fordon, skall utfärda ett intyg om överensstämmelse (mallar för detta lämnas i bilaga 9), som skall åtfölja varje fordon - vare sig det är färdigbyggt eller ej - som tillverkats i överensstämmelse med den godkända fordonstypen. I fråga om ej färdigbyggda fordon och fordon som tillverkats i flera etapper skall tillverkaren endast fylla i de uppgifter på sidan 2 av intyget om överensstämmelse som har tillkommit eller ändrats på det aktuella stadiet av godkännandeprocessen samt, i tillämpliga fall, till detta intyg bifoga samtliga intyg om överensstämmelse som utfärdats under tidigare etapper.

2. Medlemsstaterna har dock rätt att, för fordonsbeskattning eller utfärdande av registreringshandlingar för ett fordon, efter anmälan minst tre månader i förväg till kommissionen och övriga medlemsstater begära att uppgifter som inte nämns i bilaga 9 skall läggas till i intyget, förutsatt att uppgifterna anges direkt i det tekniska underlaget eller kan härledas ur detta med enkel beräkning.

Medlemsstaterna får även begära att intyget om överensstämmelse enligt bilaga 9 skall fyllas i så att de uppgifter, som är nödvändiga och tillräckliga för de nationella myndigheterna vid beskattning och registrering, ges särskild tydlighet.

3. En tillverkare som innehar ett typgodkännande för en komponent eller en separat teknisk enhet skall på varje komponent eller separat teknisk enhet som tillverkats i överensstämmelse med den godkända typen anbringa sitt handelsnamn eller varumärke, typbeteckning samt, om så föreskrivs i särdirektivet, märket eller numret för typgodkännandet. I det senare fallet får dock tillverkaren avstå från att anbringa handelsnamn eller varumärke och typbeteckning.

4. En tillverkare som innehar ett typgodkännande som, enligt bestämmelserna i artikel 4.4 innehåller begränsningar för användningen skall se till att detaljerade upplysningar om dessa begränsningar och eventuella särskilda krav vid monteringen följer med varje tillverkad komponent eller separat teknisk enhet.

Artikel 7

Registrering och första användning

1. Medlemsstaterna får, vad avser konstruktion och funktion, endast registrera nya fordon och tillåta att de försäljs eller tas i bruk, om dessa åtföljs av ett giltigt intyg om överensstämmelse. Då det gäller ej färdigbyggda fordon skall varje medlemsstat tillåta försäljning men ha rätt att inte tillåta att de registreras varaktigt eller tas i bruk, innan de byggts färdiga.

2. Medlemsstaterna får endast tillåta att komponenter eller separata tekniska enheter försäljs eller tas i bruk om dessa uppfyller kraven i det tillämpliga särdirektivet och de krav som avses i artikel 6.3, dock med undantaget att denna bestämmelse inte skall gälla komponenter eller separata tekniska enheter som är avsedda att användas i fordon som helt eller delvis undantagits från kraven i detta direktiv eller inte omfattas av det.

3. Om en medlemsstat finner att fordon, komponenter eller separata tekniska enheter av en viss typ allvarligt äventyrar trafiksäkerheten, trots att de åtföljs av ett giltigt intyg om överensstämmelse eller har föreskriven märkning, har denna medlemsstat rätt att under högst sex månader vägra registrera dem eller att förbjuda att de saluförs eller tas i bruk inom dess territorium. Medlemsstaten skall omedelbart underrätta övriga medlemsstater och kommissionen om detta samt ange skälen till sitt beslut. Om den medlemsstat som beviljade typgodkännandet bestrider den risk för trafiksäkerheten som den fått anmälan om, skall de berörda medlemsstaterna söka lösa denna tvist. Kommissionen skall hållas underrättad och, då så är nödvändigt, på lämpligt sätt genom samråd söka nå fram till en uppgörelse.

Artikel 8

Undantag och alternativa förfaranden

1. Kraven i artikel 7.1 skall inte tillämpas på

- fordon som är avsedda att användas av försvaret, civilförsvaret, brandförsvaret eller ordningsmakten,

- fordon som godkänts enligt punkt 2.

2. I följande fall får medlemsstaterna på tillverkarens begäran bevilja undantag från ett eller flera av kraven i ett eller flera av särdirektiven:

a) Fordon som tillverkas i små serier

Antalet fordon av en typgrupp som varje år registreras, säljs eller tas i bruk i en medlemsstat får, för att serien skall betecknas som liten, inte överstiga det antal enheter som anges i bilaga 12. Medlemsstaterna skall varje år till kommissionen överlämna en förteckning över godkännanden av fordon i sådana serier. En medlemsstat som beviljar ett sådant tillstånd skall till de ansvariga myndigheterna i de övriga medlemsstater som tillverkaren anger överlämna en kopia av typgodkännandeintyget med bilagor och ange vilka slag av undantag som har beviljats. De övriga medlemsstaterna skall inom tre månader besluta om de skall erkänna typgodkännandet för fordon som skall registreras inom deras territorium och i så fall för vilket antal. Då det gäller godkännanden som beviljas enligt denna punkt, skall kraven i artiklarna 3, 4, 5, 6, 10 och 11 endast tillämpas i den utsträckning godkännandemyndigheten finner dem relevanta. Om undantag beviljas enligt denna punkt 2 a, får medlemsstaten uppställa andra lämpliga krav.

b) Fordon i slutserier

1. Medlemsstaterna får - med de kvantitativa begränsningar som anges i bilaga 12, avsnitt B, och för en begränsad period - registrera och tillåta försäljning eller första användning av en fordonstyp vars typgodkännande inte längre är giltigt enligt artikel 5.5.

Denna bestämmelse skall endast tillämpas på fordon, som

- befann sig inom gemenskapens territorium, och

- var försedda med ett redan utfärdat giltigt intyg om överensstämmelse under den tid då typgodkännandet av den aktuella fordonstypen fortfarande var giltigt, men som inte hade registrerats eller tagits i bruk innan giltighetstiden för detta typgodkännande gick ut.

Denna möjlighet skall begränsas till att gälla under 12 månader för avslutade fordon och 18 månader för etappvis byggda fordon vilkas avslutande konstruktionsfas fullbordades efter den dag då typgodkännandet upphörde att vara giltigt.

2. För att punkt 1 skall kunna tillämpas på en eller flera fordonstyper inom en kategori måste tillverkaren lämna en begäran om detta till de behöriga myndigheterna i den medlemsstat som godkände motsvarande fordonstyp(er), innan särdirektivet, eller ändringarna av det, trädde i kraft.

I begäran skall anges vilka tekniska och/eller ekonomiska skäl som ligger till grund för den.

Om medlemsstaten bifaller denna begäran, skall den inom en månad till de behöriga myndigheterna i övriga medlemsstater sända detaljerade upplysningar om de undantag som tillverkaren beviljats samt skälen till dessa samt de upplysningar som föreskrivs i artikel 5.5.

Varje medlemsstat som berörs av att sådana fordonstyper tas i bruk skall ansvara för kontrollen av att tillverkaren uppfyller bestämmelserna i bilaga 12 B.

Medlemsstaterna skall varje år till kommissionen överlämna en förteckning över de undantag som har beviljats och skälen till dessa.

c) Fordon, komponenter eller separata tekniska enheter som utnyttjar teknik eller principer som genom sina speciella egenskaper inte kan uppfylla ett eller flera av kraven i ett eller flera särdirektiv

En medlemsstat som beviljar ett godkännande enligt denna rubrik skall inom en månad sända en kopia av typgodkännandeintyget och dess bilagor till de övriga medlemsstaternas ansvariga myndigheter samt utan dröjsmål en rapport till kommissionen, som innehåller

- en förklaring av varför tekniken eller principerna i fråga inte gör det möjligt för fordonet, komponenten eller den separata tekniska enheten att uppfylla kraven i ett eller flera tillämpliga särdirektiv,

- en beskrivning av hur säkerhets- och miljöaspekterna påverkas och vilka åtgärder som vidtagits på dessa områden,

- en redogörelse för de kontroller, inklusive resultaten av dem, som har påvisat en säkerhets- och miljöskyddsnivå som minst är likvärdig med den som krävs i ett eller flera av de relevanta särdirektiven,

- förslag till ändring av de tillämpliga särdirektiven eller, då så är lämpligt, till nya särdirektiv.

Kommissionen skall inom tre månader med det förfarande som fastställs i artikel 13 besluta om rapporten skall godkännas eller ej.

Om kommissionen godkänner rapporten, får medlemsstaten utfärda typgodkännande enligt detta direktiv och kommissionen skall vidta nödvändiga åtgärder för att anpassa det eller de särdirektiv från vilket avvikelsen beviljades. Giltighetstiden för ett sådant typgodkännande är begränsad till 24 månader, men kan förlängas av kommissionen efter begäran av den medlemsstat som beviljade typgodkännandet.

3. Typgodkännandeintyg som utfärdats enligt punkt 2, för vilka mallar finns i bilaga 6, får endast ges rubriken "EEG-typgodkännandeintyg för fordon" i det fall som avses i punkt 2 c, då kommissionen har godkänt rapporten.

Artikel 9

Erkännande av likvärdiga godkännanden

1. Inom ramen för multilaterala eller bilaterala avtal mellan gemenskapen och tredjeländer får rådet, på förslag av kommissionen, med kvalificerad majoritet förklara förfaranden, som upprättats genom internationella förordningar eller förordningar i tredje länder, likvärdiga med de villkor eller bestämmelser för typgodkännande som införs genom detta direktiv.

2. De internationella förordningar som förtecknas i del II av bilaga 4 skall erkännas som likvärdiga med motsvarande särdirektiv. De ansvariga myndigheterna i medlemsstaterna skall erkänna godkännanden enligt dessa förordningar och, i tillämpliga fall, tillhörande godkännandemärken i samma utsträckning som godkännanden och/eller godkännandemärken enligt motsvarande särdirektiv. De internationella förordningar som upptas i förteckningen skall offentliggöras i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Artikel 10

Produktöverensstämmelse vid serietillverkning

1. När en medlemsstat beviljar typgodkännande skall den vidta nödvändiga åtgärder enligt bilaga 10 i samband med godkännandet för att kontrollera - då så är nödvändigt i samarbete med de ansvariga myndigheterna i övriga medlemsstater - att lämpliga föranstaltningar har gjorts för att säkerställa att de serietillverkade fordonen, systemen, komponenterna eller separata tekniska enheterna överensstämmer med den godkända typen.

2. När en medlemsstat har beviljat ett typgodkännande skall den vidta nödvändiga åtgärder enligt bilaga 10 i samband med detta godkännande för att kontrollera - då så är nödvändigt i samarbete med de ansvariga myndigheterna i övriga medlemsstater - att de föranstaltningar som avses i punkt 1 även fortsättningsvis är tillräckliga, och att de serietillverkade fordonen, systemen, komponenterna eller separata tekniska enheterna kontinuerligt överensstämmer med den godkända typen. Kontrollen av produkternas överensstämmelse med den godkända typen skall begränsas till de metoder som anges i avsnitt 2 av bilaga 10 samt i de särdirektiv som innehåller särskilda sådana krav.

Artikel 11

Bristande överensstämmelse med den godkända typen

1. Bristande överensstämmelse med den godkända typen skall anses föreligga om det påvisas avvikelser från uppgifterna i typgodkännandeintyget och/eller det tekniska underlaget, och den medlemsstat som beviljade typgodkännandet inte enligt artikel 5.3 eller 5.4 har tillåtit sådana avvikelser. Ett fordon skall inte anses avvika från den godkända typen om eventuella toleranser som medges i särdirektiv har iakttagits.

2. Om den medlemsstat som har beviljat ett typgodkännande finner att fordon, komponenter eller separata tekniska enheter med intyg om överensstämmelse eller godkännandemärke inte överensstämmer med den typ den har godkänt, skall denna stat vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att serietillverkade fordon, komponenter eller separata tekniska enheter åter överensstämmer med den godkända typen. De ansvariga myndigheterna i denna medlemsstat skall underrätta motsvarande myndigheter i övriga medlemsstater om de vidtagna åtgärderna, som även, då så är påkallat, kan omfatta indragning av typgodkännandet.

3. Om en medlemsstat har påvisat att fordon, komponenter eller särskilda enheter med intyg om överensstämmelse eller godkännandemärke inte överensstämmer med den godkända typen, kan den begära att den medlemsstat som beviljade typgodkännandet skall kontrollera att de serietillverkade fordonen, komponenterna eller separata tekniska enheterna överensstämmer med den godkända typen. Denna kontroll skall påbörjas snarast möjligt och under inga omständigheter senare än sex månader efter det att begäran lämnades.

4. Då det i samband med

- typgodkännande av fordon visat sig att ett fordons bristande överensstämmelse uteslutande beror på bristande överensstämmelse hos ett system, en komponent eller en separat teknisk enhet,

eller i samband med

- etappvis typgodkännande visat sig att den bristande överensstämmelsen hos ett avslutat fordon uteslutande beror på bristande överensstämmelse hos ett system, en komponent eller en separat teknisk enhet som ingår i det ej färdigbyggda fordonet eller hos det ej färdigbyggda fordonet i sig

skall den myndighet som ansvarar för typgodkännandet av fordonet begära att den eller de medlemsstater som beviljade typgodkännandet av ifrågavarande system, komponent, särskilda tekniska enhet eller ej färdigbyggda fordon vidtar nödvändiga åtgärder för att säkerställa att serietillverkade fordon åter överensstämmer med den godkända typen. Dessa åtgärder skall vidtas snarast möjligt och under inga omständigheter senare än sex månader efter det att begäran lämnades, om så är nödvändigt i samarbete med den medlemsstat som inlämnade begäran.

Om bristande överensstämmelse konstateras skall godkännandemyndigheten i den medlemsstat som beviljade typgodkännandet för systemet, komponenten eller den separata tekniska enheten eller godkände det ej färdigbyggda fordonet vidta de åtgärder som anges i punkt 2.

5. De ansvariga myndigheterna i medlemsstaterna skall inom en månad underrätta varandra om varje indragning av typgodkännanden och orsakerna till detta.

6. Om den medlemsstat som beviljade typgodkännandet bestrider den bristande överensstämmelse som anmälts till den, skall de berörda medlemsstaterna söka lösa denna tvist. Kommissionen skall hållas underrättad och, då så är nödvändigt, inleda samråd i syfte att nå fram till en uppgörelse.

Artikel 12

Meddelande av beslut och möjlighet till prövning

Varje beslut som fattas enligt föreskrifter som meddelats vid tillämpningen av detta direktiv och som innebär att godkännande vägras eller återkallas, att registrering vägras eller att försäljning förbjuds, skall i detalj ange de skäl på vilka beslutet grundas. Den berörda parten skall underrättas om beslutet och samtidigt upplysas om vilka möjligheter till prövning av beslutet som står till buds inom ramen för gällande lagstiftning i medlemsstaterna och inom vilken tid prövning skall begäras.

Artikel 13

Anpassning av bilagorna

1. En kommitté för anpassning till den tekniska utvecklingen, nedan kallad "kommittén", inrättas härmed. Den skall bestå av företrädare för medlemsstaterna och ha en företrädare för kommissionen som ordförande.

2. Alla ändringar, som är nödvändiga för att anpassa

- bilagorna till detta direktiv,

eller

- bestämmelserna i särdirektiven, om inte annat föreskrivs i dessa,

skall antas med det förfarande som fastställs i punkt 3. Detta förfarande skall även tillämpas då bestämmelser om typgodkännande av separata tekniska enheter skall införas i särdirektiven.

3. Kommissionens företrädare skall förelägga kommittén ett förslag till åtgärder. Kommittén skall yttra sig över förslaget inom den tid som ordföranden bestämmer med hänsyn till hur brådskande frågan är. Yttrandet skall antas med den majoritet som enligt artikel 148.2 i fördraget skall tillämpas vid beslut som rådet skall fatta på förslag av kommissionen. Medlemsstaternas röster inom kommittén skall vägas på det sätt som anges i denna artikel. Ordföranden får inte rösta.

Kommissionen skall själv anta förslaget om det är förenligt med kommitténs yttrande.

Om förslaget inte är förenligt med kommitténs yttrande eller om inget yttrande avges, skall kommissionen utan dröjsmål föreslå rådet vilka åtgärder som skall vidtas. Rådet skall fatta sitt beslut med kvalificerad majoritet.

Om rådet inte har fattat något beslut inom tre månader från det att förslaget mottagits, skall kommissionen själv besluta att de föreslagna åtgärderna skall vidtas.

4. Om rådet, på förslag av kommissionen, antar ett nytt särdirektiv, skall rådet på grundval av samma förslag anta lämpliga ändringar av de bilagor till detta direktiv som påverkas därigenom.

Artikel 14

Meddelande om ansvariga myndigheter och tekniska organ

1. Medlemsstaterna skall till kommissionen och övriga medlemsstater meddela namn på och adresser till

- de myndigheter som ansvarar för typgodkännanden och, i tillämpliga fall, de specialområden myndigheterna ansvarar för,

samt

- de tekniska organ som har utsetts med angivande av vilka slag av provningar varje enhet utsetts att utföra. De tillsatta enheterna skall uppfylla de harmoniserade standarderna för provningslaboratoriers verksamhet (EN 45001), under iakttagande av följande bestämmelser:

i) En tillverkare kan inte ackrediteras som teknisk tjänst, såvida inte bestämmelserna i ett särdirektiv uttryckligen tillåter detta.

ii) Inom det område som omfattas av detta direktiv kan ett teknisk tjänst med den ansvariga myndighetens samtycke använda extern utrustning i sin löpande verksamhet, utan att undantag behöver beviljas.

2. Det skall förutsättas att ett teknisk tjänst som anmälts motsvarar den harmoniserade standarden, men kommissionen får, då så är lämpligt, begära att medlemsstaterna skall styrka att så är fallet.

Organ i tredje land får endast anmälas som utsett teknisk tjänst inom ramen för bilaterala eller multilaterala avtal mellan gemenskapen och det aktuella tredje landet."

2. Bilagorna 1-3 skall ersättas med bilagorna till detta direktiv.

Artikel 2

1. Medlemsstaterna skall senast den 31 december 1992 sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De skall genast underrätta kommissionen om detta. De skall tillämpa dessa bestämmelser från och med den 1 januari 1993.

När en medlemsstat antar sådana bestämmelser skall dessa innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

2. I fråga om typgodkännande av fordon skall medlemsstaterna endast tillämpa detta direktiv på fordon av kategori M1 med inre förbränningsmotor i avvaktan på en ändring av bilagorna enligt artikel 13 i direktiv 70/156/EEG, efter ändring genom detta direktiv, i syfte att även inbegripa fordon av kategori M1 som drivs med motorer utan inre förbränning samt andra fordonskategorier. Innan denna ändring har företagits, skall bestämmelserna i artikel 10 i direktiv 70/156/EEG, efter ändring genom direktiv 87/403/EEG, tillämpas på typgodkännande av fordon av andra fordonskategorier.

3. Till och med den 31 december 1995, i fråga om färdigbyggda fordon, och till och med den 31 december 1997, i fråga om avslutade fordon med etappvis typgodkännande, skall medlemsstaterna endast då tillverkaren begär detta tillämpa artikel 4.1 i direktiv 70/156/EEG, efter ändring genom detta direktiv. Under denna tid skall medlemsstaterna bevilja nationella typgodkännanden samt tillåta registrering, försäljning och första användning av fordon, komponenter och separata tekniska enheter enligt bestämmelserna i artikel 10 i direktiv 70/156/EEG, efter ändring genom direktiv 87/403/EEG.

4. Till och med den 31 december 1997, i fråga om färdigbyggda fordon, och till och med den 31 december 1999, i fråga om avslutade fordon med etappvis typgodkännande, skall artikel 7.1-7.2 i direktiv 70/156/EEG, efter ändring genom detta direktiv, inte tillämpas på fordon, komponenter och separata tekniska enheter av en typ för vilken nationellt typgodkännande beviljats före den 1 januari 1996, respektive den 1 januari 1998, eller av en typ som en medlemsstat har tillåtit registrering, försäljning eller första användning av före den 1 januari 1996, respektive den 1 januari 1998.

Godkännanden med det förfarande för nationellt typgodkännande som avses ovan, som har beviljats enligt särdirektiv, skall fortsatt vara giltiga efter den 31 december 1997, för färdigbyggda fordon, respektive den 31 december 1999, för avslutade fordon med etappvis typgodkännande, såvida inte något av de förhållanden som avses i artikel 5.3 andra stycket i direktiv 70/156/EEG, efter ändring genom direktiv, föreligger.

5. Om inte annat följer av artikel 8.2 a-b i direktiv 70/156/EEG, efter ändring genom detta direktiv, skall punkterna 3 och 4 inte utgöra stöd för medlemsstaterna för att avvika från bestämmelserna i ett särdirektiv, i vilket sådana krav fastställs som bygger på fullständig harmonisering i fråga om typgodkännande och första användning av ett fordon, en komponent eller en separat teknisk enhet.

Artikel 3

Kommissionen skall senast den 31 december 1994 på grundval av de relevanta upplysningar den har mottagit från de behöriga myndigheterna upprätta en rapport om tillämpningen av förfarandena vid europeiskt typgodkännande med särskilt beaktande av undantagsbestämmelserna i artikel 8 i direktiv 70/156/EEG, efter ändring genom detta direktiv, och verkningarna av den nya harmoniseringsprincipen i olika medlemsstater samt, då så är lämpligt, lämna förslag till ändringar som krävs för att förbättra förfarandet vid typgodkännande, även anpassning av särdirektiv till den nya harmoniseringsprincipen, samt för att underlätta ibruktagandet av fordon i medlemsstaterna, varvid ändringarna skall antas med det förfarande som fastställs i artikel 13 i direktiv 70/156/EEG, efter ändring genom detta direktiv.

Artikel 4

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Luxemburg den 18 juni 1992.

På rådets vägnar

Vitor MARTINS

Ordförande

(1) EGT nr C 301, 21.11.1991, s. 1.

(2) EGT nr C 67, 16.3.1992, s. 44, och EGT nr C 176, 13.7.1992.

(3) EGT nr C 79, 30.3.1992, s. 4.

(4) EGT nr L 42, 23.2.1970, s. 1. Senast ändrat genom direktiv 87/403/EEG (EGT nr L 220, 8.8.1987, s. 44).

BILAGEREGISTER

Bilaga 1 Fullständig förteckning över uppgifter som skall lämnas vid typgodkännande av fordon

Bilaga 2 Definition av fordonskategori och fordonstyper

Bilaga 3 Teknisk information vid ansökan om typgodkännande av fordon

Bilaga 4 Förteckning över krav i samband med typgodkännande av fordon

Bilaga 5 Förfaranden vid godkännande av motorfordon

Bilaga 6 Intyg om EEG-fordonstypgodkännande

Bilaga 7 Numreringssystem för intyg om godkännande

Bilaga 8 Provningsresultat

Bilaga 9 Intyg om överensstämmelse

Bilaga 10 Förfaranden vid kontroll av produktionsöverensstämmelse

Bilaga 11 Typ av föreskrifter för fordon för särskilda ändamål

Bilaga 12 Takvärden för små serier och slutserier

Bilaga 13 Förteckning över typgodkännanden enligt särdirektiv

Bilaga 14 Förfaranden vid etappvis typgodkännande

BILAGA 1(1a)

>Start Grafik>

FULLSTÄNDIG FÖRTECKNING ÖVER UPPGIFTER SOM SKALL LÄMNAS VID TYPGODKÄNNANDE AV FORDON

(Samtliga mallar för den tekniska dokumentationen som avses i detta direktiv och i särdirektiven skall uteslutande bestå av utdrag ur denna fullständiga förteckning och använda samma numreringssystem.)

Tillämpliga uppgifter i denna förteckning skall inlämnas i tre exemplar med innehållsförteckning. Eventuella diagram skall vara i lämplig skala och tillräckligt detaljerade och lämnas i A 4-format eller i vikt A 4-format. Eventuella foton skall vara tillräckligt detaljerade.

Om system, komponenter eller separata tekniska enheter är elektroniskt styrda, skall uppgifter om prestanda lämnas.

0.ALLMÄNT

0.1Fabrikat (tillverkarens handelsbeteckning):

0.2Typ och allmän(na) handelsbeteckning(ar):

0.3Typidentifikationsmärkning, om sådan finns på fordonet(b):

0.3.1Märkningens placering:

0.4Fordonskategori(c):

0.5Tillverkarens namn och adress:

0.6Placering av föreskrivna skyltar och uppgifter samt fastsättningsmetod

0.6.1på chassit:

0.6.2på karosseriet:

0.7.För komponenter och separata tekniska enheter: placering av EEG-typgodkännandemärket och fastsättningsmetod:

0.8Adress(er) till monteringsanläggning(ar):

1.ALLMÄNNA UPPGIFTER OM FORDONETS KONSTRUKTION

1.1Foton och/eller ritningar av ett representativt fordon:

1.2Måttskiss av hela fordonet:

1.3Antal axlar och hjul:

1.3.1Antal axlar med tvillingmonterade hjul och dessas placering:

1.3.2Antal styrda axlar och dessas placering:

1.3.3Drivaxlar (antal, placering, koppling till andra axlar):

1.4Chassi (om sådant finns) (översiktsritning):

1.5Material i sidobalkar(d):

1.6Motorns placering och montering:

1.7Förarhytt (frambyggd, halvframbyggd eller normal)(z):

1.8Styrning (höger eller vänster)(1):

2MÅTT OCH VIKTER(e) (i kg och mm) (Hänvisa till ritning i tillämpliga fall)

2.1Hjulbas(er) (vid full vikt)(f):

2.1.1.För påhängsvagnar: centrumavståndet mellan kopplingstappen och den främre bakaxeln:

2.2För dragfordon:

2.2.1Vändskivans placering (max. och min.)( g):

2.2.2Högsta höjd för vändskiva (standardiserad)(h):

2.2.3Avstånd mellan hyttens bakre vägg och bakaxeln (-axlarna):

2.2.3.1Avstånd mellan hyttens bakre vägg och bakaxeln (-axlarna) (för chassi med hytt):

2.2.3.2Avstånd mellan rattens bakre del och bakaxeln (-axlarna) (för rent chassi):

2.3Spårvidd och axelbredd:

2.3.1Spårvidd för varje styraxel(i):

2.3.2Spårvidd för samtliga övriga axlar(i):

2.3.3Bredd för den bredaste bakaxeln:

2.3.4Bredd för den bakersta bakaxeln:

2.4Fordonets maximala mått (totalt):

2.4.1För chassi utan karosseri:

2.4.1.1Längd(j):

2.4.1.2Bredd(k):

2.4.1.2.1Maximibredd:

2.4.1.2.2Minimibredd:

2.4.1.3Höjd (olastad)(l) (vid upphängning med nivåreglering ange normal körposition):

2.4.1.4Främre överhäng(m):

2.4.1.5Bakre överhäng(n):

2.4.1.6Markfrigång (enligt definitionen i punkt 4.5.4 i avsnitt A av bilaga 2):

2.4.1.7Axelavstånd (för fleraxlade fordon):

2.4.2För chassi med karosseri:

2.4.2.1Längd(j):

2.4.2.2Bredd(k):

2.4.2.3Höjd (olastad)(l) (vid upphängning med nivåreglering ange normal körposition):

2.4.2.4Främre överhäng(m):

2.4.2.5Bakre överhäng(n):

2.4.2.6Markfrigång (enligt definitionen i punkt 4.5.4 i avsnitt A av bilaga 2):

2.4.2.7Axelavstånd (för fleraxlade fordon):

2.5.Det rena chassits vikt (utan hytt, kylvätska, oljor, bränsle, reservhjul, verktyg och förare):

2.5.1Viktens fördelning mellan axlarna:

2.6Fordonets vikt med körklart karosseri eller chassits vikt med hytt, om tillverkaren inte tillhandahåller karosseriet (inklusive kylvätska, oljor, bränsle, verktyg, reservhjul och förare)(o) (maximum och minimum för varje version):

2.6.1Viktens fördelning mellan axlarna och, för påhängsvagnar och släpkärror, belastning på kopplingspunkten (maximum och minimum för varje version):

2.7Fordonets minimivikt enligt tillverkarens uppgifter:

2.7.1Viktens fördelning mellan axlarna och, för påhängsvagnar och släpkärror, belastning på kopplingspunkten:

2.8Största tekniskt tillåtna vikt inklusive last enligt tillverkarens uppgifter (maximum och minimum för varje version)(y):

2.8.1Viktens fördelning mellan axlarna och, för påhängsvagnar och släpkärror, belastning på kopplingspunkten (maximum och minimum för varje version):

2.9Högsta tekniskt tillåtna axeltryck och, för påhängsvagnar och släpkärror, belastning på kopplingspunkten enligt tillverkarens uppgifter:

2.10Släpfordonets största tillåtna vikt:

2.10.1Släpvagn:

2.10.2Påhängsvagn:

2.10.3Släpkärra:

2.10.3.1Största förhållande mellan kopplingsöverhäng(p) och hjulbas:

2.10.3.2Största V-värde (kN):

2.10.4Största tågvikt:

2.10.5Fordonet är/är inte lämpligt för att dra släpvagn(1) (gäller endast fordon i kategori M1):

2.10.6Största vikt för obromsad släpvagn:

2.11Största vertikala belastning:

2.11.1dragfordonets kopplingspunkt till släpvagnen:

2.11.2släpvagnens dragstång:

2.12Svepyta:

2.13Förhållande motoreffekt/största vikt (kW/kg):

2.14Förmåga att starta i motlut: %

3.MOTOR(q)

3.1Tillverkare:

3.1.1Tillverkarens motorkod (enligt märkning på motorn eller en annan identifikationsform):

3.2Förbränningsmotor:

3.2.1Särskilda upplysningar om motorn:

3.2.1.1Funktionssätt: ottomotor/kompressionständning, fyrtakt/tvåtakt(1)

3.2.1.2Antal cylindrar och cylinderarrangemang:

3.2.1.2.1Borrning(r):mm

3.2.1.2.2Slaglängd(r):.... mm

3.2.1.2.3Tändningsföljd:

3.2.1.3Slagvolym(s): cm3

3.2.1.4Volymkompressionsförhållande(2):

3.2.1.5Ritningar av förbränningsrum, kolvtopp och kolvringar:

3.2.1.6Tomgångsvarvtal(2): min.-1

3.2.1.7Koloxidhalt i volym i avgaserna vid tomgång(2): % enligt tillverkarens uppgift

3.2.1.8Maximal nettoeffekt(t): kW vid min-1

3.2.1.9Högsta tillåtna motorvarvtal enligt tillverkarens uppgift: min-1

3.2.1.10Maximalt nettovridmoment(t): Nm vid min-1

3.2.2Bränsle: diesel/bensin/(LPG)/annat(1)

3.2.2.1Oktantal, blyhaltigt:

3.2.2.2Oktantal, blyfritt:

3.2.2.3Bränslepåfyllning: begränsad öppning/märkning(1)

3.2.3Bränsletank(ar)

3.2.3.1Huvudbränsletank(ar)

3.2.3.1.1Antal, kapacitet, material:

3.2.3.1.2.Ritning och teknisk beskrivning av tanken (tankarna) med alla anslutningar och utluftnings- och ventilationsrör, lås, ventiler och fästanordningar:

3.2.3.1.3Ritning som tydligt visar tankens (tankarnas) placering i fordonet:

3.2.3.2Extra bränsletank(ar)

3.2.3.2.1Antal, kapacitet, material:

3.2.3.2.2Ritning och teknisk beskrivning av tanken (tankarna) med alla anslutningar och utluftnings- och ventilationsrör, lås, ventiler och fästanordningar:

3.2.3.2.3Ritning som tydligt visar tankens (tankarnas) placering i fordonet:

3.2.4Bränslematning

3.2.4.1Med förgasare: ja/nej(1)

3.2.4.1.1Fabrikat:

3.2.4.1.2Typ(er):

3.2.4.1.3Antal:

3.2.4.1.4Reglering(2)

3.2.4.1.4.1Munstycken:

3.2.4.1.4.2Venturirör:

3.2.4.1.4.3Flottörkammarnivå:................................... } Eller en kurva över bränslematningen i funktion av luftinsugningen och de inställningar som krävs för att upprätthålla kurvan.

3.2.4.1.4.4Flottörvikt:

3.2.4.1.4.5Flottörnål:

3.2.4.1.5Kallstartsystem: manuellt/automatiskt(1)

3.2.4.1.5.1Funktionsprincip(er):

3.2.4.1.5.2Funktionsgränser/inställningar(1)(2):

3.2.4.2Med bränsleinsprutning (endast kompressionständning): ja/nej(1)

3.2.4.2.1Systembeskrivning:

3.2.4.2.2Arbetsprincip: direktinsprutning/förkammare/virvelkammare(1)

3.2.4.2.3Insprutningspump

3.2.4.2.3.1Fabrikat:

3.2.4.2.3.2Typ(er):

3.2.4.2.3.3Maximal insprutad bränslemängd(1)2):...................... mm3/takt/varv vid en pumphastighet av:................... min-1, alternativt karakteristikdiagram:

3.2.4.2.3.4Insprutningstidpunkt(2):

3.2.4.2.3.5Kurva för förställd insprutning(2):

3.2.4.2.3.6Kalibreringsmetod: provbänk/motor(1)

3.2.4.2.4Regulator

3.2.4.2.4.1Typ:

3.2.4.2.4.2Avregleringspunkt

3.2.4.2.4.2.1Avreglering under belastning: min-1

3.2.4.2.4.2.2Avreglering utan belastning: min-1

3.2.4.2.5Insprutningsrör

3.2.4.2.5.1Längd: mm

3.2.4.2.5.2Invändig diameter: mm

3.2.4.2.6Insprutare

3.2.4.2.6.1Fabrikat:

3.2.4.2.6.2Typ(er):

3.2.4.2.6.3Öppningstryck(2):..........kPa eller karakteristikdiagram(2)

3.2.4.2.7Kallstartsystem

3.2.4.2.7.1Fabrikat:

3.2.4.2.7.2Typ(er):

3.2.4.2.7.3Beskrivnïng

3.2.4.2.8Extra starthjälp

3.2.4.2.8.1Fabrikat:

3.2.4.2.8.2Typ(er):

3.2.4.2.8.3Systembeskrivning:

3.2.4.3Med bränsleinsprutning (endast styrd tändning): ja/nej(1)

3.2.4.3.1.Arbetsprincip: inloppsrör (enpunkts-/flerpunkts-)(1)/direktinsprutning/annan (precisera)(1):

3.2.4.3.2Fabrikat:

3.2.4.3.3Typ(er):

3.2.4.3.4Systembeskrivning:

3.2.4.3.4.1Styrenhetens typ eller nummer:

3.2.4.3.4.2Typ av bränsleregulator:

3.2.4.3.4.3Typ av luftflödesavkännare:

3.2.4.3.4.4Typ av bränslefördelare:

3.2.4.3.4.5Typ av tryckregulator:

3.2.4.3.4.6Typ av mikroströmställare:.................................. } För system utan kontinuerling insprutning anges motsvarande uppgifter

3.2.4.3.4.7Typ av tomgångsjusterskruv:

3.2.4.3.4.8Typ av spjällhus:

3.2.4.3.4.9Typ av vattentemperaturavkännare:

3.2.4.3.4.10Typ av lufttemperaturavkännare:

3.2.4.3.4.11Typ av lufttermostat:

3.2.4.3.5Insprutare: öppningstryck(2): kPa eller karakteristikdiagram(2)

3.2.4.3.6Insprutningstidpunkt:

3.2.4.3.7Kallstartsystem

3.2.4.3.7.1Funktionsprincip(er):

3.2.4.3.7.2Funktionsgränser/-inställningar(1)(2):

3.2.4.4Matarpump

3.2.4.4.1Tryck(2):............ kPa eller karakteristikdiagram(2):

3.2.5Elsystem

3.2.5.1Märkspänning: V, positiv/negativ jord(1)

3.2.5.2Generator

3.2.5.2.1Typ:

3.2.5.2.2Nominell effekt: VA

3.2.6Tändning

3.2.6.1Fabrikat:

3.2.6.2Typ(er):

3.2.6.3Arbetsprincip:

3.2.6.4Tändförställningskurva(2):

3.2.6.5Statisk tändningsinställning(2): grader före ÖD

3.2.6.6Avstånd, brytarspetsar(2): mm

3.2.6.7Kamvinkel(2): grader

3.2.6.8Störningsfilter (beskrivning):

3.2.7Kylsystem (vätska/luft)(1)

3.2.7.1Nominell inställning för temperaturkontrollmekanismen för motorn:

3.2.7.2Vätska

3.2.7.2.1Slag av vätska:

3.2.7.2.2Cirkulationspump(ar): ja/nej(1)

3.2.7.2.3Egenskaper:, eller

3.2.7.2.3.1Fabrikat:

3.2.7.2.3.2Typ(er):

3.2.7.2.4Utväxlingsförhållande(n):

3.2.7.2.5Beskrivning av fläkten och dess drivmekanism:

3.2.7.3Luft:

3.2.7.3.1Fläkt: ja/nej(1)

3.2.7.3.2Egenskaper:, eller

3.2.7.3.2.1Fabrikat:

3.2.7.3.2.2Typ(er):

3.2.7.3.3Utväxlingsförhållande(n):

3.2.8Inloppssystem

3.2.8.1Överladdare: ja/nej(1)

3.2.8.1.1Fabrikat:

3.2.8.1.2Typ(er):

3.2.8.1.3Systembeskrivning (t.ex. maximalt laddtryck: kPa, eventuell övertrycksventil):

3.2.8.2Laddluftkylare: ja/nej(1)

3.2.8.3Insugningsundertryck vid nominell motorhastighet och 100 % belastning

tillåtet minimum: kPa

tillåtet maximum: kPa

3.2.8.4.Beskrivning och ritningar av inloppsrör med tillbehör (blandningskammare, uppvärmningsanordning, ytterligare luftintag osv.):

3.2.8.4.1Beskrivning av inloppssamlarrör (bifoga ritningar och/eller foton):

3.2.8.4.2Luftrenare, ritningar:, eller

3.2.8.4.2.1Fabrikat:

3.2.8.4.2.2Typ(er):

3.2.8.4.3Inloppsljuddämpare, ritningar:, eller

3.2.8.4.3.1Fabrikat:

3.2.8.4.3.2Typ(er):

3.2.9Avgassystem

3.2.9.1Beskrivning och/eller ritning av avgasgrenrör:

3.2.9.2Beskrivning och/eller ritning av avgassystemet:

3.2.9.3Högsta tillåtna avgasmottryck vid nominellt motorvarvtal och 100 % belastning: kPa

3.2.9.4.Ljuddämpare: för främre, mittre och bakre ljuddämpare: konstruktion, typ, märkning; om detta är av betydelse för yttre ljudnivå även: ljuddämpande åtgärder i motorutrymmet och på motorn:

3.2.10Minsta tvärsnittsarea för in- och utsugningskanaler:

3.2.11Ventilöppningsdata eller motsvarande

3.2.11.1Maximal ventillyftning, öppnings- och slutningsvinklar eller tidsuppgifter för alternativa fördelningssystem i förhållande till dödpunkterna:

3.2.11.2Referens- och/eller inställningsområden(1):

3.2.12Åtgärder mot luftföroreningar

3.2.12.1Anordning för återföring av vevhusgaser (beskrivning och ritningar):

3.2.12.2Ytterligare anordningar mot luftföroreningar (om sådana finns och inte omfattas av någon annan rubrik)

3.2.12.2.1Katalysator: ja/nej(1)

3.2.12.2.1.1Antal katalysatorer och katalysatorelement:

3.2.12.2.1.2Katalysatorns dimensioner, form och volym(s):

3.2.12.2.1.3Typ av katalys:

3.2.12.2.1.4Totalt ädelmetallinnehåll:

3.2.12.2.1.5Relativ koncentration:

3.2.12.2.1.6Substrat (struktur och material):

3.2.12.2.1.7Celltäthet:

3.2.12.2.1.8Typ av katalysatorhölje(s):

3.2.12.2.1.9.Katalysatorns/katalysatorernas placering (placering och referensavstånd i avgasledningen):

3.2.12.2.2Syreavkännare: ja/nej(1)

3.2.12.2.2.1Typ:

3.2.12.2.2.2Placering:

3.2.12.2.2.3Arbetsintervall:

3.2.12.2.3Luftinsprutning: ja/nej(1)

3.2.12.2.3.1Typ (pulserande luft, luftpump osv.):

3.2.12.2.4EGR: ja/nej(1)

3.2.12.2.4.1Egenskaper (flödeshastighet osv.):

3.2.12.2.5Anordningar för att begränsa utsläpp genom avdunstning: ja/nej(1)

3.2.12.2.5.1Detaljerad beskrivning av anordningarna och deras inställningar:

3.2.12.2.5.2Ritning över systemet för att begränsa avdunstning:

3.2.12.2.5.3Ritning över kolbehållare:

3.2.12.2.5.4Schematisk ritning över bränsletank med uppgifter om volym och material:

3.2.12.2.6Partikelfälla: ja/nej(1)

3.2.12.2.6.1Partikelfällans dimensioner, form och volym:

3.2.12.2.6.2Partikelfällans typ och konstruktion:

3.2.12.2.6.3Placering (referensavstånd i avgasledningen):

3.2.12.2.6.4Regenereringsmetod/-system, beskrivning och/eller ritning:

3.2.12.2.7Andra system (beskrivning och funktion):

3.2.13.Absorptionskoefficientsymbolens placering (endast för motorer med kompressionständning):

3.2.14.Närmare upplysningar om eventuella anordningar för att påverka bränsleekonomin (som inte är hänförliga till andra rubriker):

3.3Elmotor

3.3.1Typ (lindning, magnetisering):

3.3.1.1Maximal effekt per timme: kW

3.3.1.2Driftspänning: V

3.3.2Batteri

3.3.2.1Antal celler:

3.3.2.2Vikt: kg

3.3.2.3Kapacitet:.......................... Ah (amperetimmar)

3.3.2.4Placering:

3.4.Andra förbrännings- eller elmotorer eller kombinationer av sådana (lämna närmare upplysningar om dessa motorers konstruktion):

3.5Bränsleförbrukningu

3.5.1I stadstrafik: l/100 km

3.5.2Vid konstant hastighet på 90 km/tim.: l/100 km

3.5.3Vid konstant hastighet på 120 km/tim.: l/100 km

3.6Temperaturer som tillåts av tillverkaren

3.6.1Kylsystem

3.6.1.1Vätskekylning

Högsta temperatur vid motorns utlopp: °C

3.6.1.2Luftkylning

3.6.1.2.1Referenspunkt:

3.6.1.2.2Högsta temperatur vid referenspunkten: °C

3.6.2Högsta utloppstemperatur hos laddluftkylare: °C

3.6.3.Högsta avgastemperatur vid den punkt i avgasröret/-rören som ligger intill avgasgrenrörets utloppsfläns(ar): °C

3.6.4Bränsletemperatur

min: °C

max: °C

3.6.5Smörjmedelstemperatur

min: °C

max: °C

3.7Motordriven tilläggsutrustning

Högsta tillåtna effekt som absorberas av den motordrivna tilläggsutrustning som specificeras i direktiv 80/1269/EEG, efter ändring, bilaga 1, punkt 5.1.1, under där angivna driftbetingelser vid vart och ett av de motorvarvtal som anges i punkt 4.1 i bilaga 3 till direktiv 88/77/EEG

Tomgång: kW

Mellan: kW

Maximum: kW

3.8Smörjsystem

3.8.1Beskrivning av systemet

3.8.1.1Smörjmedelsbehållarens placering:

3.8.1.2Matningssystem (med pump/insprutning i intag/blandning med bränsle osv.)(1):

3.8.2Smörjpump

3.8.2.1Fabrikat:

3.8.2.2Typ(er):

3.8.3Blandning med bränsle

3.8.3.1Procenttal:

3.8.4Oljekylare: ja/nej(1)

3.8.4.1Ritning(ar):, eller

3.8.4.1.1Fabrikat:

3.8.4.1.2Typ(er):

4KRAFTÖVERFÖRING(v)

4.1Ritning av kraftöverföringssystemet:

4.2Typ (mekanisk, hydraulisk, elektrisk osv.):

4.3Motorsvänghjulets tröghetsmoment:

4.3.1Överskjutande tröghetsmoment utan ilagd växel:

4.4Koppling (typ):

4.4.1Maximal momentomvandling:

4.5Växellåda

4.5.1Typ (manuell/automat/CVT(1)):

4.5.2Placering i förhållande till motorn:

4.5.3Manövreringsmetod:

4.6Utväxlingsförhållanden

Växel Utväxing i växellåda (förhållandet mellan motorns och utgångsaxelns varvtal) Stutlig utväxling (förhållandet mellan utgångsaxelns och drivhjulens varvtal) Totalutväxling

Maximum för CVT(1)

1

2

3

...

Minimum för CVT(1)

Backväxel

(1) Kontinuerligt varierbar utväxling

4.6.1Växlingspunkter (från ettan till tvåan osv.; endast för manuell växling vid provning enligt bilaga 3 A till direktiv 70/220/EEG):

4.7Fordonets maximihastighet och växel med vilken denna uppnås (km/tim.)w:

4.8Hastighetsmätare (för färdskrivare anges endast godkännandemärke):

4.8.1Funktionssätt och beskrivning av drivmekanismen:

4.8.2Instrumentkonstant:

4.8.3Tolerans hos hastighetsmätarens mätmekanism (enligt punkt 2.1.3 i bilaga 2 till direktiv 75/443/EEG):

4.8.4Totalt utväxlingsförhållande (enligt punkt 2.1.2 i bilaga 2 till direktiv 75/443/EEG) eller motsvarande uppgifter:

4.8.5Diagram över hastighetsmätarens skala eller andra visningssätt:

4.9Differentialspärr: ja/nej(1)

5AXLAR

5.1Ritning av varje axel samt uppgifter om förekommande material och (valfritt) fabrikat och typ:

6HJULUPPHÄNGNING

6.1Ritning av hjulupphängningssystemet:

6.2Typ och utformning av upphängning för varje axel eller hjul:

6.2.1Nivåjustering: ja/nej(1)

6.3Uppgifter om upphängningens fjädrande delar (utformning, material och dimensioner):

6.4Krängningshämmare: ja/nej(1)

6.5Stötdämpare: ja/nej(1)

6.6Däck och hjul

6.6.1Däck/hjulkombinationer (ange däckens dimensionsbeteckningar, lägsta belastningstal och symbol för lägsta hastighetskategori samt hjulens fälgdimensioner och pressningsdjup)

6.6.1.1Axel 1:

6.6.1.2Axel 2:

osv.

6.6.2Övre och undre gräns för däckens rullningsomkrets

6.6.2.1Axel 1:

6.6.2.2Axel 2:

osv.

6.6.3Ringtryck enligt tillverkarens rekommendationer: kPa

6.6.4Kombination snökedja/däck/hjul för fram- och/eller bakaxel som tillverkaren rekommenderar för fordonstypen:

6.6.5Kort beskrivning av eventuellt reservhjul för provisorisk användning:

7STYRNING

7.1Skiss av axel/-axlar med styrda hjul som visar styrinrättningens uppbyggnad:

7.2Styrväxel och -organ

7.2.1Typ av växel:

7.2.2Koppling till hjul:

7.2.3Eventuellt servosystem:

7.2.3.1Funktionssätt med diagram, fabrikat och typ(er):

7.2.4Skiss av styrväxeln:

7.2.5Skiss(er) av styrorgan:

7.2.6Eventuella möjligheter till justering av styrorganen och intervall för denna:

7.3Hjulens maximala styrutslag

7.3.1Åt höger (grader); antal varv på ratt (eller motsvarande uppgifter)

7.3.2Åt vänster (grader); antal varv på ratt (eller motsvarande uppgifter)

8BROMSAR

Följande uppgifter skall lämnas, i tillämpliga fall tillsammans med identifikationsuppgifter:

8.1Bromsarnas typ och egenskaper (enligt definitionen av broms i bilaga 1, punkt 1.6, till direktiv 71/320/EEG) med ritning (t.ex. trummor eller skivor, bromsade hjul, förbindelse till bromsade hjul, beläggens/klossarnas fabrikat och typ, effektiva bromsytor, trummornas, klossarnas eller skivornas radie, trummornas vikt, korrigeringsanordningar, relevanta delar av axeln/axlarna och hjulupphängningen):

8.2Funktionsdiagram, beskrivning och/eller ritning av följande bromsanordningar (enligt definitionen i bilaga 1, punkt 1.2, till direktiv 71/320/EEG) med t.ex. transmission och manöverorgan (konstruktion, korrigering, utväxlingsförhållanden, manöverorganets tillgänglighet och placering, spärrhjulsmekanism vid mekanisk transmission, egenskaperna hos de viktigaste delarna av kopplingsanordningen, cylindrar och kolvar, bromscylindrar eller motsvarande komponenter i elektriska bromssystem)

8.2.1Färdbromsanordning:

8.2.2Reservbromsanordning:

8.2.3Parkeringsbromsanordning:

8.2.4Eventuell ytterligare bromsanordning:

8.2.5Automatisk bromsanordning för släpvagn:

8.3Manöverorgan och transmission hos bromsanordningar för släpvagnar till fordon (även släpvagnar) som är avsedda att dra släpvagnar:

8.4Fordonet är utrustad för att dra en släpvagn med elektrisk/pneumatisk/hydraulisk(1) färdbromsanordning: ja/nej(1)

8.5För fordon med antilåsningsanordning: beskrivning av funktionssätt (även för eventuell elektronik), blockdiagram över elektriska förbindelser och diagram över hydrauliskt eller pneumatiskt kretslopp:

8.6Beräkning och kurvor enligt tillägg till punkt 1.1.4.2 i bilaga 2 till direktiv 71/320/EEG (eller, i tillämpliga fall, tillägget till bilaga 11):

8.7Beskrivning och/eller ritning av energiförsörjningen (skall även lämnas för servobromsanordning):

8.8Beräkning av bromsverkan: bestämning av förhållandet mellan den totala bromskraften på hjulens rullningsomkrets och den kraft som anbringas på manöverorganet:

8.9Kort beskrivning av bromsanordningarna (enligt punkt 1.3 i bilaga 9 till direktiv 71/320/EEG):

8.10Om undantag begärs från typ I- och/eller typ II-provning, ange provningsrapportens nummer enligt tillägg 2 till bilaga 7 till direktiv 71/320/EEG:

9KAROSSERI

9.1Typ av karosseri:

9.2Förekommande material samt konstruktion:

9.3Dörrar för förare och passagerare, dörrlås och -gångjärn

9.3.1Dörrarnas utformning och antal:

9.3.1.1Mått, öppningsriktning och största öppningsvinkel:

9.3.2Ritning av lås och gångjärn och deras placering på dörrarna:

9.3.3Teknisk beskrivning av lås och gångjärn:

9.3.4Tillämpliga uppgifter (även om mått) om ingångar, fotsteg och nödvändiga handtag:

9.4Siktfält

9.4.1Uppgifter om de primära referenspunkterna som är tillräckligt detaljerade för att man lätt skall kunna identifiera varje referenspunkt och dess läge i förhållande till övriga punkter och den R-punkt som skall kontrolleras:

9.4.2Ritning(ar) eller foto(n) som visar komponenternas placering inom siktfältet 180o framåt:

9.5Vindruta och övriga rutor

9.5.1Vindruta

9.5.1.1Förekommande material:

9.5.1.2Monteringssätt:

9.5.1.3Lutningsvinkel:

9.5.1.4Godkännandenummer:

9.5.2Övriga rutor

9.5.2.1Förekommande material:

9.5.2.2Godkännandenummer:

9.5.2.3Bakruta med ljustransmissionsfaktor under 70 %: ja/nej(1)

9.6Vindrutetorkare

9.6.1Detaljerad teknisk beskrivning med foton eller ritningar:

9.7Vindrutespolare

9.7.1Detaljerad teknisk beskrivning med foton eller ritningar eller godkännandenummer om anordningen är godkänd som separat teknisk enhet:

9.8Avfrostnings- eller avimningsanordning

9.8.1Detaljerad teknisk beskrivning med foton eller ritningar:

9.8.2Maximal elförbrukning: kW

9.9Backspeglar (uppgifter för varje spegel)

9.9.1Fabrikat:

9.9.2Godkännandemärkning:

9.9.3Variant:

9.9.4Ritning(ar) som visar placering i förhållande till karosseriet:

9.9.5Uppgifter om fästmetod samt vid vilken del av fordonet spegeln är fäst:

9.9.6Tilläggsutrustning som kan påverka siktfältet bakåt:

9.10Inredningsdetaljer

9.10.1Inre säkerhetsanordningar för förare och passagerare

9.10.1.1Översiktsritning eller foton som visar läget för bifogade tvärsnitt eller projektioner:

9.10.1.2Foto eller ritning som visar referensområdet samt det område som skall undantas från detta enligt punkt 2.3.1 i bilaga 1 till direktiv 74/60/EEG:

9.10.1.3Foton, ritningar och/eller sprängskiss av inredningsdetaljerna som visar passagerarutrymmets delar och förekommande material med undantag av invändiga backspeglar, manöverorganens utformning, tak och soltak, ryggstöd, säten och dessas baksidor (bilaga 1, punkt 3.2, till direktiv 74/60/EEG):

9.10.2Manöverorganens, visarnas och kontrollampornas placering och märkning:

9.10.2.1Foton och/eller ritningar av utformningen av symboler och manöverorgan, visare och kontrollampor:

9.10.2.2Foton och/eller ritningar av märkningen av manöverorgan, visare och kontrollampor samt i tillämplig utsträckning övriga delar av fordonet som nämns i direktiv 78/316/EEG:

9.10.2.3Sammanfattande tabell

Detta fordon är utrustat med följande manöverorgan, kontrollampor och visare enligt bilagorna 2 och 3 till direktiv 78/316/EEG:

Manöverorgan, visare och kontrollampor för vilka, om de finns monterade, märkning är obligatorisk samt symboler att användas för detta syfte

Symbol

(nr) Anordning Manöverorgan/

visare

finns(1) Märkt med

symbol(1) Var(2) Kontrollampa

finns(1) Märkt med

symbol(1) Var(2)

1 Huvudströmbrytare för strålkastare

2 Halvljus

3 Helljus

4 Sidopositionslyktor

5 Främre dimljus

6 Bakre dimljus

7 Nivåinställning för helljus

8 Parkeringsljus

9 Körriktningsvisare

10 Varningslampa

11 Vindrutetorkare

12 Vindrutespolare

13 Kombinerad vindrutetorkare/-spolare

14 Strålkastarrengörare

15 Avimning och avfrostning av vindrutan

16 Avimning och avfrostning av bakrutan

17 Ventilator

18 Dieselförvärmare

19 Choke

20 Bromsfel

21 Bränslenivå

22 Laddningsindikator

23 Kylvätsketemperatur

(1) x = ja

- = nej, och tillhandahålls inte separat

o = tillval

(2) d = på manöverorganet, visaren eller kontrollampan

c = i dess omedelbara närhet

Manöverorgan, visare och kontrollampor för vilka, om de finns monterade, märkning är frivillig samt symboler som måste användas vid märkning

Symbol

(nr) Anordning Manöverorgan/

visare

finns(1) Märkt med

symbol(1) Var?(2) Kontrollampa

finns(1) Märkt med

symbol(1) Var?(2)

1 Parkeringsbroms

2 Bakrutetorkare

3 Bakrutespolare

4 Kombinerad bakrutetorkare/-spolare

5 Vindrutetorkare med intervallfunktion

6 Akustisk varningsanordning

7 Motorhuv

8 Baklucka

9 Bilbälte

10 Oljetryck

11 Blyfri bensin

(1) x = ja

- = nej, och tillhandahålls inte separat

o = tillval

(2) d = på manöverorganet, visaren eller kontrollampan

c = i dess omedelbara närhet

9.10.3Säten

9.10.3.1Antal:

9.10.3.2Placering och arrangemang:

9.10.3.3Vikter:

9.10.3.4Egenskaper: beskrivning och ritning av

9.10.3.4.1sätena och deras förankringar:

9.10.3.4.2inställningssystemet:

9.10.3.4.3system för förskjutning i längdriktningen och låsning:

9.10.3.4.4bilbältesförankringar (om dessa ingår i säteskonstruktionen):

9.10.3.5Koordinater för eller ritning av R-punkten(x)

9.10.3.5.1Förarsäte:

9.10.3.5.2Alla övriga sittplatser:

9.10.3.6Ryggstödsvinkel

9.10.3.6.1Förarsäte:

9.10.3.6.2Alla övriga sittplatser:

9.10.3.7Inställningsmöjligheter

9.10.3.7.1Förarsäte:

9.10.3.7.2Alla övriga sittplatser:

9.10.4Typ av huvudstöd (uppge godkännandenummer, om sådant finns):

9.10.5Uppvärmningssystem för passagerarutrymme

9.10.5.1Kort beskrivning av fordonstypen med avseende på uppvärmningssystemet om detta utnyttjar motorkylvätskans värme:

9.10.5.2Detaljerad beskrivning av fordonstypen med avseende på uppvärmningssystemet om kylluft eller motoravgaser utnyttjas som värmekälla, inklusive

9.10.5.2.1skiss av uppvärmningssystemet som visar dess placering i fordonet:

9.10.5.2.2skiss av värmeväxlaren, om systemet utnyttjar avgaser för uppvärmningen, eller av de delar där värmeväxlingen äger rum, om systemet utnyttjar motorns kylluft:

9.10.5.2.3genomskärningsritning av värmeväxlaren respektive de delar där värmeväxlingen äger rum som visar väggarnas tjocklek, förekommande material och ytegenskaper:

9.10.5.2.4Specifikationer skall lämnas för övriga viktiga komponenter i uppvärmningssystemet, t.ex. värmefläkten, med avseende på konstruktionsmetod och tekniska data:

9.10.5.3Maximal elförbrukning: kW

9.10.6Komponenter som påverkar styrväxelns beteende i händelse av sammanstötning

9.10.6.1Detaljerad beskrivning med foto(n) och/eller ritning(ar) av fordonstypen med avseende på strukturen, måttna, formgivningen och förekommande material hos den del av fordonet som befinner sig framför styrorganet, inklusive de komponenter som är avsedda att bidra till energiabsorptionen om styrorganen utsätts för stötar:

9.10.6.2Foto(n) och/eller ritning(ar) av andra komponenter än de som avses under 9.10.6.1 som tillverkaren med godkännande av den tekniska tjänsten anger som bidragande till styrväxelns beteende vid sammanstötning:

9.11Utskjutande delar

9.11.1Utformningen av fordonet som helhet (ritning eller foton) med angivande av lägena för bifogade tvärsnitt och projektionsritningar:

9.11.2Ritningar och/eller foton av t.ex., i tillämplig utsträckning, dörr- och fönsterposter, galler till luftintag, kylargaller, vindrutetorkare, avrinningslister, handtag, glidskenor, slangskydd, gångjärn och lås på dörrar, krokar, öppningar, ornament, skyltar, emblem och falsar samt alla övriga utskjutande delar och delar av fordonets utvändiga yta som kan anses medföra fara (t.ex. belysningsanordningar). Om de delar som anges i föregående mening inte medför fara kan dokumentationen begränsas till foton, då så är nödvändigt åtföljda av måttsuppgifter och/eller text:

9.11.3Ritningar av delar av fordonets utvändiga yta enligt punkt 6.9.1 i bilaga 1 till direktiv 74/483/EEG:

9.11.4Ritning av stötfångarna:

9.11.5Ritning av golvlinjen:

9.12Bilbälten och/eller andra fasthållningsanordningar

9.12.1Bilbältenas och fasthållningsanordningarnas antal och placering samt uppgift om vilka säten de kan användas på:

(D = förarsidan, P = passagerarsidan, C = mitt)

D/P/C Fullständig EEG-typgodkännandemärkning Eventuell variant

Framsäte

Baksäte

Tilläggsutrustning (t.ex. till säten som är justerbara i höjdled, sträckningsanordning osv.)

9.12.2Bältesförankringarnas antal och placering samt bevis om överensstämmelse med direktiv 76/115/EEG, efter ändring (d.v.s. typgodkännandenummer i provningsrapporten):

9.13Bilbältesförankringar

9.13.1Foton och/eller ritningar av karosseriet som visar de befintliga fungerande förankringarnas placering och mått, inklusive R-punkter:

9.13.2.Ritningar av bältesförankringarna och de delar av fordonskroppen de är fästade vid (med uppgift om material):

9.13.3Typbeteckningar(*)(*) Angående de symboler och den märkning som skall användas, se punkterna 1.1.361.1.4 i bilaga 3 till direktiv 77/541/EEG. I fråga om bälten av S-typ skall det anges vilken eller vilka typer som används.

för de bilbälten som är godkända för montering på de förankringar fordonet är utrustat med:

Förankringens placering

På fordonskroppen På sätesramarna

Fram

Höger säte {

nedre förankringar { yttre

inre

övre förankring

Mittsäte {

nedre förankringar { höger

vänster

övre förankring

Vänster säte {

nedre förankringar { yttre

inre

övre förankring

Baksida

Höger säte {

nedre förankringar { ytte

inre

övre förankring

Mittsäte {

nedre förankringar { höger

vänster

övre förankring

Vänster säte {

nedre förankringar { yttre

inre

övre förankring

9.13.4Särskild beskrivning, om bältet är av den typ som är förankrad i ryggstödet eller är försedd med energiupptagare:

9.14Monteringsutrymme för bakre registreringsskyltar (ange alternativa möjligheter om sådana finns; ritningar får användas då så är lämpligt)

9.14.1Höjd över marken, övre kant:

9.14.2Höjd över marken, nedre kant:

9.14.3Mittpunktens avstånd från fordonets symmetrilängdplan:

9.14.4Avstånd från fordonets vänsterkant:

9.14.5Mått (längd × bredd):

9.14.6Skyltens lutning i förhållande till lodplanet:

9.14.7Skyltens synbarhetsvinkel mot horisontalplanet:

9.15Bakre underkörningsskydd

9.15.1Ritning av de delar av fordonet som är av betydelse för det bakre underkörningsskyddet, t.ex. ritning av fordonet och/eller chassit som visar den bakersta axelns placering och montering, ritning av monteringen av och/eller beslagen till det bakre underkörningsskyddet. Om underkörningsskyddet inte är en separat anordning skall det klart framgå av ritningen att dess mått uppfyller kraven:

9.15.2Om underkörningsskyddet är en separat anordning skall en fullständig beskrivning och/eller ritning lämnas (även av montering och beslag) eller, om det godkänts som separat teknisk enhet, typgodkännandenummer:

9.16Hjulskydd

9.16.1Kort beskrivning av fordonet med avseende på hjulskydd:

9.16.2Detaljerade ritningar av hjulskydden och deras placering i fordonet som visar de mått som anges i figur 1 i bilaga 1 till direktiv 78/549/EEG med beaktande av ytterlighetsfall i fråga om däck/hjulkombinationer:

9.17Föreskrivna skyltar

9.17.1Foton och/eller ritningar av de föreskrivna skyltarnas och märkningarnas placering samt av chassinumret:

9.17.2Foton och/eller ritningar av de officiella delarna av skyltarna och märkningarna (ifyllt exempel med måttangivelser):

9.17.3Foton och/eller ritningar av chassinumret (ifyllt exempel med måttsangivelser):

9.17.4.Tillverkarens intyg om överensstämmelse med kravet i punkt 3 i bilaga 1 till direktiv 76/114/EEG:

9.17.4.1Förklaring av tecknen i andra delen och, i tillämpliga fall, tredje delen av tillverkarskylten, som används för att uppfylla kraven i punkt 3.1.1.2:

9.17.4.2Om tecken i andra delen används för att uppfylla kraven i punkt 3.1.1.3 skall en förklaring av dessa ges:

9.18Dämpning av radiostörningar

9.18.1Beskrivning och ritningar/foton av utformningen av och förekommande material i den del av karosseriet som utgör motorrummet och den mest närbelägna delen av passagerarutrymmet:

9.18.2Ritningar eller foton som visar hur de metallkomponenter som inryms i motorrummet är placerade (t.ex. värmeutrustning, reservhjul, luftfilter, styrväxel osv.):

9.18.3Tabell för och ritning av avstörningsutrustningen:

9.18.4Uppgifter om det nominella värdet för likströmsresistanserna och, när det gäller resistiva tändkablar, om deras nominella resistans per meter:

10.BELYSNING OCH LJUSSIGNALANORDNINGAR

10.1Tabell över samtliga anordningar: antal, fabrikat, typgodkännandemärkning, helljusstrålkastarnas högsta ljusstyrka, färg, kontrollampa:

10.2Ritning som visar belysningens och ljussignalanordningarnas placering:

10.3Följande upplysningar skall lämnas (i text- eller diagramform) för samtliga lyktor och reflexanordningar som anges i direktiv 76/756/EEG (efter ändring):

10.3.1Ritning av vilken den lysande ytans storlek framgår:

10.3.2Referensaxel och referenscentrum:

10.3.3Funktionssättet hos nedfällbara strålkastare:

10.3.4Eventuella särskilda föreskrifter för montering och kabeldragning:

10.4Halvljusstrålkastare: grundinställning enligt punkt 4.2.6.1 i bilaga 1 till direktiv 76/756/EEG:

10.4.1Värde för grundinställningen:

10.4.2Plats där detta värde anges:

10.4.3Beskrivning/ritning(1) och typ av anordning för nivå

reglering av strålkastarna (t.ex. automatiska, manuella

medstegvis inställning, steglöst reglerbara):

10.4.4Manöverorgan:............................................................. } gäller endast fordon som är utrustade med en anordning förnivåreglering av strålkastarna

10.4.5Referensmärkning:

10.4.6Märkning som anger lastförhållandena:

11.KOPPLINGAR MELLAN DRAGFORDON OCH SLÄPVAGNAR ELLER PÅHÄNGSVAGNAR

11.1Kopplingsanordningens/-anordningarnas klass och typ:

11.2Högsta D-värde: kN

11.3Anvisningar för hur kopplingstypen skall fastgöras på fordonet och foton eller ritningar av de fastgöringspunkter på fordonet som anges av tillverkaren; om kopplingstypen endast får användas på särskilda fordonstyper, skall ytterligare upplysningar lämnas:

11.4Upplysningar om monteringen av särskilda bogseringsfästen eller -fästplattor(1):

12.ÖVRIGT

12.1Ljudsignalanordning(ar):

12.1.1Läge, monteringssätt, placering och orientering av anordningen med måttsuppgifter:

12.1.2Antal anordningar:

12.1.3Typgodkännandemärke(n):

12.1.4Elektriskt/pneumatiskt(1) kretsloppsdiagram:

12.1.5Märkspänning eller nominellt tryck:

12.1.6Ritning av monteringsanordningen:

12.2Stöldskyddsanordningar:

12.2.1Detaljerad beskrivning av fordonstypen med avseende på uppläggningen och utformningen av det manöverorgan eller den enhet som skyddsanordningen påverkar:

12.2.2Ritningar av skyddsanordningen och dess montering i fordonet:

12.2.3Teknisk beskrivning av anordningen:

12.2.4Närmare upplysningar om låskombinationer:

12.3Draganordning(ar)

12.3.1Framtill: krok/ögla/annat(1)

12.3.2Baktill: krok/ögla/annat/ingen(1)

12.3.3Ritning eller foto av chassit/karosseridelen som visar bogseringsanordningens/-anordningarnas placering, konstruktion och montering:

12.4Uppgifter om eventuella anordningar oberoende av motorn som är avsedda att påverka bränsleförbrukningen (om dessa inte omfattas av annan rubrik):

12.5Uppgifter om eventuella anordningar oberoende av motorn som är avsedda att dämpa ljudnivån (om dessa inte omfattas av annan rubrik):

Anmärkningar

(1)Stryk vad som inte är tillämpligt.

(2)Ange tolerans.

(b)Om typidentifikationsmärkningen innehåller tecken som inte är relevanta för beskrivningen av det fordon, den komponent eller den separata tekniska enhet som omfattas av denna mall för den tekniska dokumentationen, skall dessa tecken ersättas av symbolen "?" i dokumentationen (t.ex. ABC??123??).

(c)Klassificerade enligt definitionerna i bilaga 2, avsnitt A.

(d)Om möjligt med euronormbenämning. I annat fall lämnas följande upplysningar:

- Materialbeskrivning.

- Sträckgräns.

- Högsta dragpåkänning.

- Förlängning (i %).

- Brinellhårdhet.

(e)När det finns ett utförande med normal hytt och ett utförande med sovhytt, skall mått och vikter anges för båda.

(f)ISO-standard 612 - 1978, term nr 6.4.

(g)ISO-standard 612 - 1978, term nr 6.19.2.

(h)ISO-standard 612 - 1978, term nr 6.20.

(i)ISO-standard 612 - 1978, term nr 6.5.

(j)ISO-standard 612 - 1978, term nr 6.1.

(k)ISO-standard 612 - 1978, term nr 6.2.

(l)ISO-standard 612 - 1978, term nr 6.3.

(m)ISO-standard 612 - 1978, term nr 6.6.

(n)ISO-standard 612 - 1978, term nr 6.7.

(o)Förarens vikt antas vara 75 kilo och bränsletanken fylls till 90 % av den kapacitet som uppgivits av tillverkaren.

(p)Kopplingsöverhäng är längden mellan kopplingen på släpkärror och bakaxelns (bakaxlarnas) centrumlinje.

(q)För icke-konventionella motorer och system skall motsvarande uppgifter lämnas av tillverkaren.

(r)Detta tal skall avrundas nedåt till närmaste tiondels millimeter.

(s)Detta värde skall beräknas med ð = 3,1416 och avrundas till närmaste cm3.

(t)Bestämd enligt kraven i direktiv 80/1269/EEG.

(u)Bestämd enligt kraven i direktiv 80/1268/EEG.

(v)Dessa uppgifter skall lämnas för varje föreslagen variant.

(w)5 % tolerans medges.

(x)R-punkt eller sittreferenspunkt är en punkt i utformningen av varje säte som anges av fordonstillverkaren och som bestäms i relation till det tredimensionella referenssystemet enligt bilaga 3 till direktiv 77/649/EEG.

(y)I fråga om släpvagnar och påhängsvagnar samt fordon med tillkopplad släp- eller påhängsvagn där den vertikala belastningen på kopplingsanordningen är betydande skall denna belastning, dividerad med tyngdaccelerationen, ingå i högsta tekniskt tillåtna vikt.

(z)Med frontmanövrering avses en uppbyggnad i vilken motorn till mer än halva sin längd befinner sig bakom den främsta punkten i vindrutans bas och där rattnavet befinner sig i den främre fjärdedelen av fordonets längd.>Slut Grafik>

(1a) Komponenter som är typgodkända behöver inte beskrivas, förutsatt att hänvisning lämnas till godkännandet. På samma sätt behöver komponenter inte beskrivas om deras konstruktion klart framgår av bifogade scheman eller skisser.

I varje rubrik, där foton eller ritningar skall bifogas, skall samtliga bilagenummer anges.

BILAGA 2

DEFINITION AV FORDONSKATEGORI OCH FORDONSTYPER

A. Fordonskategorierna definieras enligt följande internationella klassificering:

1. Kategori M: Motorfordon med minst fyra hjul, som används för personbefordran.

Kategori M1: Fordon, som används för personbefordran, med högst åtta säten utöver förarsätet.

Kategori M2: Fordon, som används för personbefordran, med mer än åtta säten utöver förarsätet och en sammanlagd vikt som inte överstiger 5 ton.

Kategori M3: Fordon, som används för personbefordran, med mer än åtta säten utöver förarsätet och en sammanlagd vikt som överstiger 5 ton.

2. Kategori N: Motorfordon med minst fyra hjul, som används för godsbefordran.

Kategori N1: Fordon, som används för godsbefordran, med en sammanlagd vikt som inte överstiger 3,5 ton.

Kategori N2: Fordon, som används för godsbefordran, med en sammanlagd vikt som överstiger 3,5 men inte 12 ton.

Kategori N3: Fordon, som används för godsbefordran, med en sammanlagd vikt som överstiger 12 ton.

För dragfordon som utformats för att sammankopplas med en påhängsvagn eller släpkärra skall den vikt som ligger till grund för klassificeringen vara dragfordonets vikt i körklart skick plus den vikt som motsvarar den största statiska vertikala belastning som påhängsvagnen eller släpkärran överför till dragfordonet samt, i tillämpliga fall, den största vikten av dragfordonets egen last.

3. Kategori O: Släpvagnar (inkl. påhängsvagnar).

Kategori O1: Släpvagnar med en sammanlagd vikt som inte överstiger 0,75 ton.

Kategori O2: Släpvagnar med en sammanlagd vikt som överstiger 0,75 men inte 3,5 ton.

Kategori O3: Släpvagnar med en sammanlagd vikt som överstiger 3,5 men inte 10 ton.

Kategori O4: Släpvagnar med en sammanlagd vikt överstigande 10 ton.

För påhängsvagnar och släpkärror skall den vikt som ligger till grund för klassificeringen vara den statiska vertikala belastning som påhängsvagnens eller släpkärrans axel/axlar överför till marken då den kopplas till dragfordonet med maximal last.

4. Fordon av kategori M och N ovan, som betraktas som terrängfordon under de belastnings- och kontrollvillkor som anges i punkt 4.4 och enligt definitionerna och skisserna i punkt 4.5.

4.1 Fordon av kategori N1 med en största vikt på högst två ton och fordon av kategori M skall anses som terrängfordon om de har

- minst en framaxel och minst en bakaxel som konstruerats för samtidig drivning, inbegripet fordon som medger urkoppling av drivningen till en axel,

- minst en differentialspärr eller minst en anordning med likartad funktion och kan köras uppför en 30-procentig lutning som beräknats för enskilt fordon.

Dessutom måste de uppfylla minst fem av följande sex krav:

- Främre infallsvinkeln måste vara minst 25°.

- Bakre infallsvinkeln måste vara minst 20°.

- Rampvinkeln måste vara minst 20°.

- Markfrigången under framaxeln måste vara minst 180 mm.

- Markfrigången under bakaxeln måste vara minst 180 mm.

- Markfrigången mellan axlarna måste vara minst 200 mm.

4.2 Fordon av kategori N1 med en största vikt på mer än två ton och fordon av kategorierna N2, M2 och M3 med en största vikt på högst tolv ton skall anses som terrängfordon, om alla hjulen är konstruerade för samtidig drivning - inbegripet fordon som medger urkoppling av drivningen till en axel - eller om följande krav uppfylls:

- Minst en framaxel och minst en bakaxel är konstruerade för samtidig drivning, inbegripet fordon som medger urkoppling av drivningen till en axel.

- Det finns minst en differentialspärr eller minst en anordning med likartad funktion.

- De kan köras uppför en 25-procentig lutning som beräknats för enskilt fordon.

4.3 Fordon av kategori M3 med en största vikt på mer än tolv ton eller fordon av kategori N3 skall anses som terrängfordon om hjulen är konstruerade för samtidig drivning, inbegripet fordon som medger urkoppling av drivningen till en axel, eller om följande krav uppfylls:

- Minst hälften av hjulen drivs.

- Det finns minst en differentialspärr eller minst en anordning med likartad funktion.

- De kan köras uppför en 25-procentig lutning som beräknats för enskilt fordon.

- Minst fyra av följande sex krav uppfylls:

- Främre infallsvinkeln måste vara minst 25°.

- Bakre infallsvinkeln måste vara minst 25°.

- Rampvinkeln måste vara minst 25°.

- Markfrigången under framaxeln måste vara minst 250 mm.

- Markfrigången mellan axlarna måste vara minst 300 mm.

- Markfrigången under bakaxeln måste vara minst 250 mm.

4.4 Belastnings- och kontrollvillkor

4.4.1 Fordon av kategori N1 med en största vikt på högst två ton och fordon av kategori M1 måste vara i körklart skick, dvs. försedda med kylvätska, smörjmedel, bränsle, verktyg, reservhjul och förare som anses ha standardvikten 75 kg.

4.4.2 Andra motorfordon än de som anges i punkt 4.4.1 måste vara lastade med den tekniskt tillåtna största vikten enligt tillverkarens uppgift.

4.4.3 Förmågan att klara angivna uppförslutningar (25 % och 30 %) kontrolleras genom en enkel beräkning. I undantagsfall får dock det tekniska organet begära att ett fordon av den aktuella typen tillhandahålls för en verklig provning.

4.4.4 Vid mätning av främre och bakre infallsvinklarna och rampvinkeln skall hänsyn inte tas till underkörningsskydd.

4.5 Definitioner och skisser av främre och bakre infallsvinklarna, rampvinkeln och markfrigången.

4.5.1 Med främre infallsvinkel avses den största vinkeln mellan markplanet och planen som tangerar däcken på framhjulen, vid statisk belastning, så att ingen punkt på fordonet framför framaxeln ligger nedanför dessa plan och inte heller någon fast fordonsdel med undantag av eventuella steg.

>Hänvisning till >

4.5.2 Med bakre infallsvinkel avses den största vinkeln mellan markplanet och planen som tangerar däcken på bakhjulen, vid statisk belastning, så att ingen punkt på fordonet bakom den bakersta axeln ligger nedanför dessa plan och inte heller någon fast fordonsdel.

>Hänvisning till >

4.5.3 Med rampvinkel avses den minsta spetsiga vinkeln mellan två plan som är vinkelräta mot fordonets längsgående centrumplan, som tangerar däcken på framhjulen respektive bakhjulen, vid statisk belastning, och vilkas skärningspunkt vidrör fordonets fasta undersida bortsett från hjulen. Denna vinkel bestämmer det brantaste krön som fordonet kan passera.

>Hänvisning till >

4.5.4 Med markfrigång mellan axlarna avses det kortaste avståndet mellan markplanet och den lägsta fasta punkten på fordonet.

Fleraxlade boggier anses som en enda axel.

>Hänvisning till >

4.5.5 Med markfrigång under en axel avses avståndet från markplanet till den högsta punkten på en cirkelbåge som går genom centrum på hjulens däckavtryck på samma axel (de inre hjulen för axlar med tvillingmonterade hjul) och vidrör den lägsta fasta punkten på fordonet mellan hjulen.

Ingen fast fordonsdel får sträcka sig in i det skuggade området enligt skissen. I tillämpliga fall anges markfrigången för flera axlar i placeringsordning, t.ex. 280/250/250.

>Hänvisning till >

B. DEFINITION AV FORDONSTYP

1. Inom kategori M1 avses med

fordonstyp: fordon som åtminstone i följande väsentliga avseenden inte skiljer sig från varandra:

- Tillverkare.

- Tillverkarens typbeteckning.

- Väsentliga konstruktions- och formgivningsaspekter.

- Chassi/bottenplatta (gäller uppenbara och grundläggande skillnader).

- Motor (inre förbränning/el/hybrid).

Med variant av en fordonstyp avses fordon av samma typ som inte skiljer sig åt i åtminstone följande väsentliga avseenden:

- Karosseriform (t.ex. sedan, halvkombi, kupé, cabriolet, stationsvagn).

- Motor:

- funktionssätt (enligt punkt 3.2.1.1 i bilaga 3),

- cylindrar (antal och placering),

- effektskillnader på över 30 % (högsta effekt mer än 1,3 × lägsta),

- skillnader i slagvolym på mer än 20 % (största slagvolym mer än 1,2 × minsta).

- Drivaxlar (antal, läge, koppling).

- Styraxlar (antal och läge).

Med version av en variant avses fordon som bygger på tillåtna kombinationer som framgår av det tekniska underlaget enligt bilagorna 3 och 8.

En fullständig identifiering av fordonet som uteslutande bygger på typ-, variant- och versionsbeteckningarna skall överensstämma med en exakt enhetlig definition av samtliga tekniska egenskaper som krävs för att fordonet skall få tas i bruk, särskilt den eller de parametrar som krävs för att fastställa fordonsskatten. Dessa parametrar fastställs i de tillämpliga bilagor som behandlar de uppgifter som skall lämnas i ansökan om typgodkännande.

BILAGA 3

>Start Grafik>

TEKNISK INFORMATION VID ANSÖKAN OM TYPGODKÄNNANDE AV FORDON

(Anmärkningar, se bilaga 1)

DEL I

Tillämpliga delar av följande upplysningar skall lämnas i tre exemplar med innehållsförteckning. Eventuella ritningar skall vara tillräckligt detaljerade och lämnas i lämplig skala på A 4-papper eller i vikt A 4-format. Av eventuella foton måste detaljer framgå i tillräcklig utsträckning.

Om system, komponenter eller separata tekniska enheter är elektroniskt styrda, skall uppgifter om deras prestanda lämnas.

0ALLMÄNT

0.1Fabrikat (tillverkarens handelsbeteckning):

0.2Typ och allmän(na) handelsbeteckning(ar):

0.3Typidentifikationsmärkning, om sådan finns på fordonet(b):

0.3.1Märkningens placering:

0.4Fordonskategori(c):

0.5Tillverkarens namn och adress:

0.8Adress(er) till monteringsanläggning(ar):

1ALLMÄNNA UPPGIFTER OM FORDONETS KONSTRUKTION

1.1Foton och/eller ritningar av ett representativt fordon (av varje karosserityp):

1.3Antal axlar och hjul:

1.3.2Antal styraxlar och dessas placering:

1.3.3Drivaxlar (antal, placering, koppling till andra axlar):

1.4Chassi (om sådant finns) (översiktsritning):

1.6Motorns placering och montering:

1.8Styrning (höger eller vänster):

2.MÅTT OCH VIKT

2.1Hjulbas(er) (vid full belastning)(f):

2.3.1Spårvidd för varje styraxel(i):

2.3.2Spårvidd för varje annan axel(i):

2.4Fordonets maximala mått (totalt)

2.4.2.1Längd(j):

2.4.2.2Bredd(k):

2.4.2.3Höjd (olastad)(l) (vid upphängning med höjdnivåreglering ange normal körposition):

2.6Fordonets vikt med körklart karosseri (inklusive kylvätska, oljor, bränsle, verktyg, reservhjul och förare)(o) (maximum och minimum för varje version):

2.6.1Viktens fördelning mellan axlarna (maximum och minimum för varje version):

2.8Största tekniskt tillåtna vikt inklusive last enligt tillverkarens uppgifter (maximum och minimum för varje version)(y):

2.8.1Denna vikts fördelning mellan axlarna (maximum och minimum för varje version):

2.9Högsta tillåtna axeltryck för varje axel:

2.10.Släpfordonets största tillåtna vikt

2.10.1Släpvagn:

2.10.2Påhängsvagn:

2.10.3Släpkärra:

2.10.4Största tågvikt:

2.10.5Fordonet är/är inte lämpligt för att dra släpvagn(1)

2.10.6Största vikt för obromsat släp:

2.11Största vertikala belastning

2.11.1På dragfordonets kopplingspunkt till släpvagnen:

3MOTOR(q)

3.1Tillverkare:

3.1.1Tillverkarens motorkod (enligt märkning på motorn eller annan identifikation):

3.2Förbränningsmotor

3.2.1.1Funktionssätt: styrd tändning/kompressionständning, fyrtakt/tvåtakt(1)

3.2.1.2Antal cylindrar och dessas placering:

3.2.1.3Slagvolym(s): cm3

3.2.1.8Maximal nettoeffekt(t): kW vid min-1

3.2.2Bränsle: diesel/bensin/(LPG)/annat(1)

3.2.4Bränslematning

3.2.4.1Med förgasare: ja/nej(1)

3.2.4.2Med bränsleinsprutning (endast kompressionständning): ja/nej(1)

3.2.4.2.1Systembeskrivning:

3.2.4.2.2Arbetsprincip: direktinsprutning/förkammare/virvelkammare(1)

3.2.4.3Med bränsleinsprutning (endast styrd tändning): ja/nej(1)

3.2.7Kylsystem: vätska/luft(1)

3.2.8Inloppssystem

3.2.8.1Överladdare: ja/nej(1)

3.2.12Åtgärder mot luftföroreningar

3.2.12.2Ytterligare anordningar mot luftförorening (om sådana finns och inte omfattas av någon annan rubrik)

3.2.12.2.1Katalysator: ja/nej(1)

3.2.12.2.2Syreavkännare: ja/nej(1)

3.2.12.2.3Luftinsprutning: ja/nej(1)

3.2.12.2.4EGR: ja/nej(1)

3.2.12.2.5Anordningar för att begränsa utsläpp genom avdunstning: ja/nej(1)

3.2.12.2.6Partikelfälla: ja/nej(1)

3.2.12.2.7Andra system (beskrivning och funktion):

3.2.13Absorptionskoefficientsymbolens placering (endast för motorer med kompressionständning):

3.3Elmotor

3.3.1Typ (lindning, magnetisering):

3.3.1.1Maximal effekt per timme: kW

3.3.1.2Driftspänning: V

3.3.2Batteri:

3.3.2.4Placering:

4. KRAFTÖVERFÖRING

4.2Typ (mekanisk, hydraulisk, elektrisk osv.):

4.5Växellåda

4.5.1Typ [manuell/automat/CVT (kontinuerligt varierbar utväxling)]:

4.6Utväxlingsförhållanden

Växel Utväxling i växellåda (förhållandet mellan motorns och utgångsaxelns varvtal) Slutlig utväxling (förhållandet mellan utgångsaxelns och drivhjulens varvtal) Totalutväxling

Maximum för CVT(1)

1

2

3

...

Minimum för CVT(1)

Backväxel

(1) Kontinuerligt varierbar utväxling

4.7Fordonets maximihastighet och växel med vilken denna uppnås (km/tim.)w:

6.HJULUPPHÄNGNING

6.2Typ och utformning av upphängning för varje axel eller hjul (t.ex. McPhersonfjädring och spiralfjädring):

6.2.1Nivåjustering: ja/nej(1)

6.6.1Däck/hjulkombination(er): (Ange däckens dimensionsbeteckningar, lägsta belastningstal och symbol för lägsta hastighetskategori samt hjulens fälgmått och pressningsdjup)

6.6.1.1Axel 1:

6.6.1.2Axel 2:

osv.

6.6.2Övre och undre gräns för däckens rullningsomkrets

6.6.2.1Axel 1:

6.6.2.2Axel 2:

osv.

7.STYRNING

7.2Styrväxel och -organ

7.2.1Typ av växel:

7.2.2Koppling till hjul:

7.2.3Eventuellt servosystem:

8.BROMSAR

8.9Kort beskrivning av bromsanordningarna (enligt punkt 1.3 i bilaga 9 till direktiv 71/320/EEG):

9.KAROSSERI

9.1Typ av karosseri:

9.3Dörrar för förare och passagerare, dörrlås och -gångjärn

9.3.1Dörrarnas utformning och antal:

9.10Inredningsdetaljer

9.10.3Säten

9.10.3.1Antal:

9.10.3.2Placering och arrangemang:

9.10.4Typ av huvudstöd (uppge godkännandenummer, om sådant finns):

9.17Föreskrivna skyltar

9.17.1Foton och/eller ritningar av de föreskrivna skyltarnas och märkningarnas placering samt av chassinumret:

9.17.4Tillverkarens intyg om överensstämmelse med kravet i punkt 3 i bilaga 1 till direktiv 76/114/EEG:

9.17.4.1Förklaring av tecknen i andra delen och, i tillämpliga fall, tredje delen av tillverkarskylten, som används för att uppfylla kraven i punkt 3.1.1.2:

9.17.4.2Om tecken i andra delen används för att uppfylla kraven i punkt 3.1.1.3 skall en förklaring av dessa ges:

11KOPPLINGAR MELLAN DRAGFORDON OCH SLÄPVAGNAR ELLER PÅHÄNGSVAGNAR

11.1Kopplingsanordningens/-anordningarnas klass och typ:

DEL II

Schema som visar tillåtna kombinationer i olika versioner av fordon av alternativ inom punkter i del I där sådana finns. För sådana punkter skall varje valt alternativ föregås av en bokstavsbeteckning som används i detta schema för att visa vilket eller vilka alternativ som är tillämpliga på en version. För varje variant av fordonstypen skall ett separat schema sammanställas. Versionens skatteklass skall kunna fastställas. Därför får inte flera alternativ inom följande parametrar kombineras inom en version:

- Hjulbas.

- Fordonets vikt med körklart karosseri.

- Fordonets vikt (utan förare, kylvätska, smörjmedel och bränsle).

- Tekniskt tillåtet största tryck på varje axel.

- Tekniskt tillåten största vikt inklusive last.

- Slagvolym.

- Maximal nettoeffekt.

- Typ av växellåda.

- Antal växlar, utväxlingsförhållanden och slutlig utväxling.

- Övre och undre gräns för däckens rullningsomkrets på varje axel.

- Antal säten.

Alternativ som fritt kan kombineras inom en variant skall markeras under kolumnrubriken "alla".

Punkt nr Alla Version 1 Version 2 Etc. Version nr

Dessa upplysningar kan presenteras med annat format eller annan layout, förutsatt att syftet med schemat uppfylls.

Varje variant och version skall identifieras med en numerisk eller alfanumerisk kod, som även skall anges i intyget om överensstämmelse (bilaga 9) för det aktuella fordonet.

DEL III

Godkännandenummer enligt särdirektiv

I nedanstående schema skall uppgifter lämnas om de punkter i bilaga 4 eller 9 som är relevanta för fordonet(*). (Samtliga relevanta godkännanden för varje punkt skall uppges.)

Punkt nr Godkännandenummer Medlemsstat som

utfärdat godkännandet(1) Utvidgning av godkännandet

(datum) Variant(er)/version(er)

Underskrift:

Befattning:

Datum:

(*) Uppgifter om komponenter behöver inte lämnas om de ingår i det relevanta intyget om monteringstillstånd.

(1) Anges om uppgiften inte framgår av typgodkännandenumret.>Slut Grafik>

BILAGA 4

FÖRTECKNING ÖVER KRAV I SAMBAND MED TYPGODKÄNNANDE AV FORDON

DEL I

Förteckning över särdirektiv

(I förekommande fall med beaktande av räckvidd och senaste ändring av vart och ett av nedanstående särdirektiv)

>Plats för tabell>

DEL II

Då det i artikel 3, 4, 5, 7, 8 eller 11 hänvisas till ett särdirektiv skall godkännanden enligt följande förordningar som utfärdats av Ekonomiska kommissionen för Europa (ECE) (med beaktande av varje förordnings räckvidd(1)) bedömas som likvärdig med ett godkännande som beviljats enligt det relevanta särdirektiv som anges i tabellen i del I.

>Plats för tabell>

(1) Om särdirektiven innehåller monteringsföreskrifter, gäller dessa även för komponenter och separata tekniska enheter som godkänts enligt förordningar utfärdade av Ekonomiska kommissionen för Europa (ECE).

BILAGA 5

FÖRFARANDEN VID GODKÄNNANDE AV FORDON

(se artikel 4)

1. Vid ansökan enligt artikel 3.1 skall godkännandemyndigheten

a) kontrollera att samtliga godkännanden enligt särdirektiv motsvarar relevanta krav i gällande särdirektiv,

b) granska dokumentationen för att förvissa sig om att de specifikationer och uppgifter om fordonet som ingår i del I av mallen för tekniskt underlag finns med i informationsuppgifterna och/eller godkännandeintygen enligt de relevanta särdirektiven samt, om så inte är fallet, kontrollera att den aktuella delen eller egenskapen motsvarar uppgifterna i det tekniska underlaget,

c) på ett utvalt fordon av den typ ansökan gäller utföra, eller låta utföra, kontroller av fordonens delar eller system för att säkerställa att fordonet (eller fordonen) tillverkats i enlighet med de relevanta uppgifterna i de bestyrkta tekniska informationsuppgifterna i fråga om samtliga godkännanden enligt särdirektiv,

d) i tillämpliga fall, utföra eller låta utföra lämpliga kontroller av monteringen av de separata tekniska enheterna.

2. Det antal fordon som skall kontrolleras enligt punkt 1 c måste vara tillräckligt stort för att möjliggöra en tillfredsställande kontroll av de olika kombinationer ansökan gäller på följande punkter:

- Motor.

- Växellåda.

- Drivaxlar (antal, placering, koppling till andra axlar).

- Styraxlar (antal och placering).

- Utformning av karosseriet.

- Antal dörrar.

- Höger- eller vänsterstyrd.

- Antal säten.

- Utrustningens omfattning.

3. Vid ansökan enligt artikel 3.2 skall godkännandemyndigheten

a) föranstalta om de nödv