Rådets yttrande

av den 21 januari 2003

om Greklands uppdaterade stabilitetsprogram för 2002-2006

(2003/C 26/03)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGETT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken(1), särskilt artikel 5.3 i denna,

med beaktande av kommissionens rekommendation och efter att ha hört Ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

Den 21 januari 2003 granskade rådet Greklands uppdatering av stabilitetsprogrammet för 2002, som omfattar perioden 2002-2006. Programmet överensstämmer med de krav för stabilitets- och konvergensprogrammens innehåll och utformning som godkändes av Ekofin-rådet den 10 juli 2001. Programmet överensstämmer delvis med rekommendationerna i de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken.

Under 2002 avtog den reala BNP-tillväxten något till följd av den försämrade situationen i världsekonomin, men förblev, med 3,8 %, stabil enligt beräkningarna i stabilitetsprogrammet för 2001. Det råder ett fortsatt inflationstryck från de indirekta effekterna av oljeprisuppgången och andra övergående faktorer såsom dåliga väderförhållanden, även om de lindrats under de senaste månaderna, med en fortsatt hög inflationsnivå: det harmoniserade konsumentprisindexet hade i november 2002 ökat med 3,9 % på årsbasis.

I uppdateringen av stabilitetsprogrammet för 2002 beräknas den årliga reala BNP-tillväxten till ett årligt genomsnitt på ungefär 3,8 % under perioden 2003-2006, och med marginellt lägre tillväxttakt än i uppdateringen för 2001 under perioden fram till 2004. Rådet anser att den beräknade reala BNP-tillväxten kan uppnås, i synnerhet fram till 2004 då den ekonomiska aktiviteten kommer att understödjas av höga privata och offentliga investeringar i samband med förberedelserna inför de olympiska spelen och tillförseln av ekonomiska medel från den tredje ramen för gemenskapsstöd. För att tillväxten skall upprätthållas är det emellertid mycket viktigt att skattepolitiken förblir stram och löneökningarna grundar sig på förändringar i arbetskraftens produktivitet.

Rådet noterar att den offentliga sektorns finanser försämrades under 2000 och 2001 jämfört med beräkningarna i uppdateringen för 2001, framför allt på grund av omarbetningarna av de offentliga räkenskapsuppgifterna för att säkerställa överensstämmelse med principerna om nationalräkenskaper i ENS. Därmed ändrades utgångspunkten vad gäller prognoserna för de offentliga finanserna kraftigt jämfört med uppdateringen 2001: enligt det uppdaterade stabilitetsprogrammet för 2002 beräknas ett underskott i den offentliga sektorns finanser på 1,1 % av BNP för 2002 istället för det överskott på 0,8 % av BNP som beräknades i uppdateringen för 2001. På liknande sätt beräknas den offentliga skulden till 105,3 % av BNP under 2002 i den nuvarande uppdateringen, som skall jämföras med 97,3 % av BNP i den tidigare uppdateringen.

Rådet anser att utvecklingen av de offentliga finanserna såsom de återges i de omarbetade uppgifterna, och särskilt den långsamma takt i vilken den offentliga skuldkvoten minskar under en period när den grekiska ekonomin haft en kraftig tillväxt, är mycket bekymmersam.

Rådet noterar att i uppdateringen för 2002 beräknas de offentliga finanserna vända från ett underskott motsvarande 1,1 % av BNP under 2002 till ett överskott på 0,6 % av BNP under 2006. Samtidigt förväntas de offentliga skulderna minska från 107 % av BNP 2001 till 87,9 % av BNP 2006. I synnerhet under perioden 2001-2004 förväntas skuldkvoten, som ligger på en högre ingångsnivå, minska med 10,9 procentenheter av BNP istället för de 9,6 procentenheter som beräknades i uppdateringen för 2001.

Rådet konstaterar att förbättringen av de offentliga finanserna under perioden från 2002 till 2006 är ett resultat av både minskade räntebetalningar och nedskärningar av de löpande primära utgifterna. Rådet anser dock att det med hänsyn till den senaste tidens erfarenheter är svårt att uppnå snabba och fortsatta minskningar av primärutgifterna. Hittills har inte programmet innehållit några klart bindande normer för de löpande primära utgifterna. Rådet noterar den grekiska regeringens initiativ att införa en lag om skattemässig stabilitet som svar på rekommendationen i rådets yttranden om stabilitetsprogrammet för 2000(2) och om uppdateringen för 2001(3). Rådet anmodar de grekiska myndigheterna att kombinera denna nya lag med lämpliga mekanismer för att säkerställa utgiftskontroll. Fastställandet av bindande normer för vissa kategorier av löpande offentliga utgifter, t.ex. den offentliga sektorns lönekostnader, kommer att bidra till ett effektivt genomförande av denna lag.

Rådet anser att ytterligare insatser krävs för att stärka de offentliga finanserna. Eftersom den sanering av de offentliga finanserna som förutses i uppdateringen för 2002 ligger alltför mycket mot slutet av perioden, faller en tung börda på programmets senare år. År 2006 kommer det eventuellt fortfarande att finnas ett litet konjunkturrensat underskott i de offentliga finanserna. Rådet anser dock att nivån och den senaste utvecklingen av den offentliga skulden kräver en starkare och stadigare sanering av de offentliga finanserna på medellång sikt med minst 0,5 % av BNP per år i underliggande termer. Det krävs också med tanke på de ökade offentliga utgifterna till följd av den åldrande befolkningen. Rådet uppmanar den grekiska regeringen att utnyttja den nuvarande gynnsamma makroekonomiska situationen för en resolut insats för att införa hållbart stärkta offentliga finanser som leder till att den underliggande situationen för de offentliga finanserna förbättras och att skuldnivån minskar i tillfredsställande takt.

Rådet noterar att en förstärkning av strukturreformerna är ett grundläggande mål för den ekonomiska politiken i det uppdaterade programmet. Rådet anser att även om det har gjorts avsevärda framsteg på detta område under de senaste åren, måste strukturreformer fortsätta genomföras inom varu-, tjänste- och arbetsmarknaderna i syfte att förbättra marknadernas effektivitet och ekonomins konkurrenskraft. Rådet uppmanar regeringen att fortsätta de nödvändiga reformerna i snabbt tempo och välkomnar dess avsikt att genomföra reformer inom budgetarbetet och utgiftsförvaltningen inom den offentliga sektorn.

Rådet välkomnar informationen i det uppdaterade programmet om den långsiktiga hållbarheten i de offentliga finanserna. Rådet anser att det på grundval av den politik som för närvarande förs föreligger en allvarlig risk för budgetobalans i framtiden till följd av den åldrande befolkningen. I detta sammanhang noterar rådet den information som lämnats i det uppdaterade programmet om den "andra fasen" i den reform av socialförsäkringssystemet som infördes under 2002 efter rekommendationen i rådets yttrande om det uppdaterade stabilitetsprogrammet för 2001(4). Om skuldminskning på något betydande sätt skall bidra till att klara av de ökade offentliga utgifterna för en åldrande befolkning, är det mycket viktigt att en balanserad budget uppnås år 2006. Detta bör vara ett led i en ambitiös tregrenad strategi för att möta de långsiktiga budgetkonsekvenserna av åldrandet och kan behöva inbegripa överskott. Genom sunda offentliga finanser under en lång period kommer en betydande sänkning av skuldkvoten att kunna uppnås innan effekterna på budgeten av den åldrande befolkningen får fäste. Rådet anser att ytterligare reformer av pensionssystemet krävs för att undvika en ohållbar ökning av de offentliga utgifterna. Rådet uppmuntrar vidare de grekiska myndigheterna att främja kompletterande privatfinansierade pensionssystem och vidta åtgärder för att höja deltagandegraden samt kontrollera utvecklingen av åldersrelaterade utgifter.

(1) EGT L 209, 2.8.1997.

(2) EGT C 77, 9.3.2001.

(3) EGT C 51, 26.2.2002.

(4) EGT C 51, 26.2.2002.