Meddelande från kommissionen om lagstadgad revision i Europeiska unionen: vägen framåt (98/C 143/03)

1. INLEDNING OCH SAMMANFATTNING

1.1 Det genom redovisningsdirektiven för hela gemenskapen införda kravet på yrkesmässig revision av årsredovisningen och den sammanställda redovisningen (koncernredovisningen) i vissa bolag är ägnat att skydda allmänintresset. Den garanti som en reviderad redovisning ger bör öka förtroendet för redovisningen bland alla parter som berörs av verksamheten i företagen i fråga. Reviderade redovisningar för ett bolag med hemvist i en medlemsstat används av tredje man i andra medlemsstater, exempelvis investerare, långivare och anställda. Den ökade tydlighet och överblickbarhet som uppnåtts genom harmoniseringen av den ekonomiska information som företagen offentliggör, samt informationens ökade tillförlitlighet till följd av att revisionen utförs av en oberoende och kompetent yrkesman, utgör ett viktigt bidrag till upprättandet av den inre marknaden och till dess funktion.

1.2 Dessa målsättningar undergrävs om tredje man inte kan förutsätta att revisionen har en viss grad av tillförlitlighet och täckning. Den lagstiftningsram som omger lagstadgad revision på EU-nivå är emellertid ofullständig. Det finns ingen gemensam uppfattning på EU-nivå om revisorns roll, ställning och ansvar. Avsaknaden av en sådan gemensam uppfattning får negativa följder för revisionens kvalitet och därigenom för förtroendet för reviderade räkenskaper, och även för etableringsfriheten och friheten att tillhandahålla tjänster på revisionsområdet.

1.3 Avsaknaden av en harmoniserad uppfattning på EU-nivå om lagstadgad revision kan komma att utgöra en allvarlig nackdel i de pågående internationella förhandlingarna för att förbättra de europeiska företagens tillträde till den internationella kapitalmarknaden. Det finns en påtaglig risk för att årsredovisningar och sammanställd redovisning som upprättats av europeiska företag inte kommer att godtas på de internationella kapitalmarknaderna om inte en oberoende och kompetent yrkesman reviderat dem i enlighet med internationellt godtagbara revisionsnormer.

1.4 I detta meddelande föreslås att arbetet inriktas på att institutionalisera diskussionen kring revisionsfrågor på EU-nivå. En viktig uppgift kommer att vara granskningen av de nuvarande internationellt accepterade revisionsnormerna International Standards on Auditing som utarbetats av International Federation of Accountants (IFAC). EU måste bestämma sig för huruvida den vill stödja dessa normer och om så är fallet hur och på vilken grund det europeiska inflytandet på utarbetandet av dessa normer kan säkerställas och på vilket sätt iakttagandet av dessa normer kan garanteras inom hela EU. Diskussionerna kommer även att behandla ämnen som revisorns oberoende, kvalitetskontroll, yrkeskompetens, revisorns ställning inom företaget och internrevisionens roll.

1.5 Det föreslås att detta reformarbete i största möjliga utsträckning genomförs utan att ny eller ändrad lagstiftning på EU-nivå införs, med eventuellt undantag av ett sektorsdirektiv om etableringsfrihet och frihet att tillhandahålla tjänster på revisionsområdet. Kommissionen kommer emellertid inte att tveka att föreslå lagstiftning om behovet av en sådan framkommer under loppet av de pågående diskussionerna.

2. BAKGRUND

2.1 I enlighet med rådets fjärde direktiv 78/660/EEG av den 25 juli 1978 om årsbokslut i vissa typer av bolag, måste alla bolag som omfattas av direktivet låta en kompetent yrkesman revidera årsbokslutet. Revisorn skall också kontrollera att det inte finns några avvikelser mellan förvaltningsberättelsen och årsbokslutet för ett och samma räkenskapsår. Medlemsstaterna får bevilja dispens till småföretag, enligt definitionen i direktivet, från kravet på revision av redovisningen.

2.2 Genom rådets sjunde direktiv 83/349/EEG av den 13 juni 1983 om sammanställd redovisning utökades revisionskravets tillämpningsområde till att även omfatta alla enheter som upprättar koncernredovisning på grundval av direktivet. På liknande sätt har rådets direktiv 86/635/EEG av den 18 december 1986 om årsbokslut och sammanställd redovisning för banker och andra finansiella institut och rådets direktiv 91/674/EEG av den 19 december 1991 om årsbokslut och sammanställd redovisning för försäkringsföretag medfört krav på att alla enheter som omfattas av dessa direktiv skall låta en kompetent yrkesman revidera årsredovisningen och den sammanställda redovisningen.

2.3 Medlemsstaterna får endast godkänna personer som revisorer vilka uppfyller kraven enligt rådets åttonde direktiv 84/253/EEG av den 10 april 1984 om godkännande av personer som har ansvar för lagstadgad revision av räkenskaper. Dessa krav gäller såväl yrkeskvalifikationer som personlig integritet och oberoende.

2.4 I det åttonde direktivet fastställs minimikraven för revisorns kompetens, men däremot ges inga konkreta riktlinjer när det gäller kravet på oberoende. Andra frågeställningar, exempelvis frågor om tillsättande och avskedande av en revisor som utför lagstadgad revision, om revisionsarvodet, om revisionsberättelsen och om revisorns ansvar behandlas i förslaget till ett femte bolagsdirektiv om aktiebolags struktur och om befogenheter och skyldigheter för deras bolagsorgan (1), vilket dock fortfarande inte antagits av rådet. En del av de frågor som berörs regleras på nationell nivå, medan andra regleras av revisionsbranschen själv, men icke desto mindre föreligger det oundvikliga skillnader i behandlingen av frågorna, och ofta saknas dessutom stöd i lagstiftningen.

2.5 Flera studier som kommissionen har låtit göra, bland annat en om konkurrens inom revisionsbranschen i EU (1992), och en om roll, ställning och ansvar för revisorer som utför lagstadgad revision (1996) har visat att det ännu inte finns en europeisk marknad för revisionstjänster och att det fortfarande föreligger betydande skillnader mellan medlemsstaternas lagar och andra författningar som rör lagstadgad revision.

2.6 Mot denna bakgrund ansåg kommissionen det lämpligt att företa en övergripande analys av behovet av ytterligare åtgärder på EU-nivå om lagstadgad revision och om omfattningen av dessa åtgärder. Som ett första steg offentliggjorde kommission en grönbok (2) om roll, ställning och ansvar för revisorer som utför lagstadgad revision inom Europeiska unionen, med syfte att öka medvetenheten bland alla berörda parter om de aktuella frågeställningarna och att få kommentarer från dem. Kommissionen erhöll mer än 100 skriftliga kommentarer som reaktion på grönboken. Flertalet kommentatorer välkomnade grönboken och gav uttryck för uppfattningen att åtgärder på EU-nivå var nödvändiga.

2.7 Som avslutning på samrådsprocessen anordnade kommissionen den 5 och 6 december 1996 en konferens om roll, ställning och ansvar för revisorer som utför lagstadgad revision inom EU. Konferensen samlade omkring 200 företrädare för fackinstitut och offentliga myndigheter med ansvar för revisionsyrket och avsåg att diskutera revisionens framtid i Europa och EU:s roll. Det rådde allmän enighet vid konferensen om att det bör finnas en gemensam ram för revision i EU och att en sådan ram bör grundas på International Standards on Auditing. De preliminära slutsatser som kommissionen formulerade på konferensens avslutande möte diskuterades och fick brett stöd vid ett sammanträde i kontaktkommittén för redovisningsdirektiven den 10 mars 1997.

2.8 Ekonomiska och sociala kommittén antog den 26 februari 1997 ett yttrande om grönboken. Kommittén välkomnade grönboken då den hade utlöst en mycket behövlig debatt om revisionens framtida inriktning med sikte på att säkerställa höga och jämförbara normer för revision och lagt grunden för EU:s strävanden mot en internationell normbildning. Kommittén uppmanade kommissionen att fastställa prioriterade åtgärder samt en handlingsplan i fråga om minimikrav för EU. Kommissionen borde så långt möjligt uppmuntra revisionskåren att harmonisera sitt arbetssätt inom EU genom självreglering, samtidigt som en bredare krets av berörda parter, exempelvis aktieägare och företagsledare, borde delta i diskussionen som noga bör övervakas av kommissionen.

2.9 Europaparlamentet antog den 15 januari 1998 en resolution som uttryckte ett brett stöd för grönboken. Parlamentet underströk revisorns viktiga roll när det gäller att skapa förtroende för ett bolags räkenskaper, vilket på ett avgörande sätt stärker den inre marknaden. Parlamentet betonade också vikten av att avskaffa alla nationella hinder som kan tänkas inskränka revisorers etableringsfrihet och frihet att tillhandahålla gränsöverskridande tjänster.

2.10 De huvudsakliga frågeställningar som togs upp av parlamentet gällde följande:

- Kraven på revisorns oberoende. I grönboken framställs krav på fastställandet av en gemensam kärna av grundläggande principer om oberoende som skulle kunna utformas av yrkeskåren själv. I Europaparlamentets resolution framförs krav på en avgränsning genom en definition av de tjänster som ligger utanför de egentliga revisionstjänsterna i samband med införandet av gemenskapsregler om oberoende.

- Behovet av ny lagstiftning. I grönboken förutses att de nödvändiga förändringarna så långt möjligt genomförs utan ny lagstiftning. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga om det inte kommer att bli nödvändigt att införa ny lagstiftning för att uppnå ökad harmonisering.

3. FÖRSLAG TILL ÅTGÄRDER

3.1 Kommissionen har vid förberedandet av de föreslagna åtgärderna särskilt vinnlagt sig om att iaktta fördragets principer om subsidiaritet och proportionalitet. Ny lagstiftning eller ändringar i befintlig lagstiftning på EU-nivå bör så långt möjligt undvikas. Som svar särskilt på Europaparlamentets rekommendation bekräftar emellertid kommissionen att den inte kommer att tveka att föreslå ny lagstiftning när den finner det nödvändigt. Det är också önskvärt att undvika att skapa ett ytterligare lager av normer ovanpå dem som redan finns eller förbereds på nationell eller internationell nivå. Det krävs ett flexibelt ramverk som gör det möjligt att snabbt reagera på aktuella och framtida förändringar. Det är nödvändigt att prioritera områden där befintlig nationell lagstiftning och praxis utgör hinder för den inre marknadens funktion.

Revisionskommitté

3.2 I linje med den nya strategi som sedan 1995 (3) med framgång följts på redovisningsområdet, avser kommissionen att inrätta en revisionskommitté som kommer att få särskilda befogenheter i revisionsfrågor. Revisionskommittén kommer att bestå av regeringsexperter som utses av medlemsstaterna. Kommissionen skulle även välkomna närvaron av företrädare för de organ som utarbetar revisionsnormer på nationell nivå. Det är vidare viktigt att företrädare för revisionsyrket nära engageras i kommitténs arbete, eftersom dessa har huvudansvaret för redovisningsnormernas tekniska aspekter och tillsammans med offentliga myndigheter delar ansvaret för att garantera att grundläggande revisionskrav (yrkeskvalifikationer och oberoende) uppfylls. Den europeiska revisionskåren bör därför vara representerad i revisionskommittén.

3.3 Europaparlamentet begär vidare att kommissionen undersöker vilken roll den interna revisionen kan spela i förhållande till den externa, och kommissionen kommer att välkomna deltagande från företrädare för den europeiska internrevisorskåren i revisionskommittén. Europaparlamentet och Ekonomiska och sociala kommittén anser att revisionskommittén bör söka en bred medverkan från användare av revisionsberättelser. Kommissionen föreslår att Rådgivande redovisningsforumet bör knytas till arbetet i revisionskommittén i syfte att säkerställa medverkan från ett brett urval av slutanvändare. Rådgivande redovisningsforumet upprättades 1991 som ett rådgivande organ och består av representanter för normgivande organ på redovisningsområdet samt användare och framställare av räkenskaper.

3.4 Yrkeskåren kommer genom revisionskommittén att ständigt stimuleras till att leva upp till sitt åtagande att lösa revisionsfrågor genom självreglering. I bästa fall kommer revisionskommittén att kunna rekommendera att resultaten av yrkeskårens arbete bekräftas. Yrkeskåren förväntas att bidra med mycket material som kommer att bilda grund för överläggningarna i kommittén. Revisionskommitténs huvuduppgifter kommer att omfatta

- att gå igenom befintliga internationellt accepterade revisionsnormer (International Standards on Auditing) och deras tillämpning i ett EU-sammanhang för att avgöra om tillämpningen av dessa normer till fullo motsvarar behovet av revisonsnormer i EU eller om det finns luckor som måste fyllas,

- att bidra till arbetet i IFA:s, den internationella redovisnings- och revisionsfederationen, kommitté för internationell redovisningspraxis (International Auditing Practices Committé of the International Federation of Accountants), inklusive samordningen av olika synsätt i fråga om utkast till revisionskommentarer.

- att undersöka medlemsstaternas system för kontroll av revisionskvalitet samt eventuella förslag till förbättringar,

- att undersöka en uppsättning centrala principer om oberoende som utvecklats av den europeiska revisionskåren.

3.5 Revisionskommittén kommer i alla frågor att rapportera till kontaktkommittén för redovisningsdirektiven. Detta kommer i synnerhet vara fallet i frågor av mer politisk karaktär, såsom definitionen av lagstadgad revision och revisionsberättelsens innehåll.

3.6 Kommissionen föreslår att det första mötet i revisionskommittén hålls i maj 1998.

Revisionsnormer

3.7 Genomgången av befintliga internationellt accepterade normer för revision (International Standards on Auditing [ISA]) i ett EU-perspektiv kommer att prioriteras och genomföras på grundval av arbetsdokument som har sammanställts av kommissionens enheter i samråd med revisionskåren på EU-nivå. Målsättningen är att ha en första substantiell diskussion vid revisionskommitténs andra möte andra halvåret 1998.

3.8 En fråga som måste behandlas gäller i vilken utsträckning nuvarande ISA-normer ger europeiska revisorer tillräcklig vägledning för att hjälpa dem lösa de frågor som uppstår till följd av den betydande utvecklingen av normbildning på redovisningsområdet. I takt med att normbildningen på redovisningsområdet utvecklas förmodas redovisningsnormer av naturliga skäl komma att behöva utvecklas ytterligare. Det kan särskilt behövas vägledning om hur revisorer skall kunna säkerställa att gällande lagstiftning iakttagits i boksluten när dessa har upprättats enligt andra redovisningsnormer än dem som vanligtvis gäller enligt den nationella lagstiftningen.

Kvalitetskontroll för att säkerställa att revisionsnormerna och principen om oberoende efterlevs

3.9 Enligt det åttonde direktivet skall medlemsstaterna säkerställa att revisorerna utför sina arbetsuppgifter med yrkesmässig omsorg och helt oberoende. Även om det är nödvändigt att tillsynen över revisionskåren i första hand utövas av branschen själv, har medlemsstaternas regeringar fortfarande det slutliga ansvaret för att säkerställa att dessa grundläggande krav med hänsyn till allmänintresset efterlevs, vilka utgör en del av gemenskapslagstiftningen. System för kvalitetskontroll har inte införts av alla medlemsstater. Vissa medlemsstater har system för kvalitetskontroll som tenderar att göra tillsynen till mer en fråga om form än innehåll.

3.10 För att kunna garantera en likvärdig revisionskvalitet är det i första hand viktigt med ytterligare forskning på detta område samt att undersöka hur systemen för kvalitetskontroll på revisionsområdet fungerar i praktiken. Den europeiska revisionskåren har samtyckt till att prioritera genomförandet av en sådan undersökning och att presentera resultatet av undersökningen för revisionskommittén. Åtminstone en delrapport förväntas ligga klar för diskussion i kommittén i maj 1998. På grundval av revisionskommitténs rapport till kontaktkommittén kommer kommissionen att överväga om det krävs ytterligare initiativ på EU-nivå på detta område.

3.11 Branschen har också utfäst sig att vidta en översyn av sitt tidigare arbete om revisorers oberoende för att fastställa ett antal centrala principer till ledning för revisorer i EU. Resultatet av detta arbete kommer också att granskas av revisionskommittén i syfte att höja redovisningens tillförlitlighet genom en starkare betoning av revisorns oberoende. Kommissionen kommer som följd av Europaparlamentets rekommendation att ansvara för att särskild uppmärksamhet ägnas åt att avgöra vilka tjänster utanför det egentliga revisionsområdet som riskerar att begränsa revisorns självständighet.

Företagsstyrning (Corporate Governance)

3.12 Revisorns roll måste ses i ett vidare sammanhang som gäller företagens styrning. Det råder allmän enighet om att det här finns möjligheter till förbättringar och många förslag har lagts fram som syftar till att stärka revisorns ställning i företagen. Dessa förslag omfattar upprättandet av revisionskommittéer och institutionaliseringen av internrevisionsfunktionen. Det råder även bred enighet om att företagen själva bör lägga ökad vikt vid sina egna system för riskkontroll, riskstyrning och riskrapportering. I det sammanhanget är det särskilt betydelsefullt att företagen har kontroll över de risker som är förbundna med transaktioner mellan närstående personer eller bolag.

3.13 Samtidigt är det nödvändigt att beakta de betydande skillnaderna i företagsstruktur i de olika medlemsstaterna och de svårigheter man stött på under tidigare ansträngningar att nå fram till en gemensam uppfattning på det här området. Denna aspekt av den lagstadgade revisionen kommer att ägnas fortsatt uppmärksamhet i ljuset av uppföljningen av det samråd om bolagsrätt som kommissionens enheter inledde 1997.

Yrkesansvar

3.14 Det stora flertalet av dem som lämnade synpunkter på grönboken ansåg att det är ogörligt och onödigt att harmonisera reglerna om revisorns yrkesansvar. Kommissionen mottog emellertid eftertryckliga framställningar från företrädare för revisionskåren om att den bör ta initiativ i denna fråga. Det hävdades att det med hänvisning till den inre marknaden är viktigt att säkerställa att olika nationella bestämmelser och förfaranden i fråga om ansvar inte skapar hinder mellan medlemsstaterna, och att orimliga krav inte äventyrar revisionsfunktionen.

3.15 Kommissionen kommer att göra en mer detaljerad undersökning av de olika faktorer som har betydelse vid fastställandet av revisorns civilrättsliga ansvar i medlemsstaterna. När väl resultaten av denna undersökning föreligger, kommer kommissionen att ha ett bättre underlag för att ta ställning till om det finns behov av ett initiativ på det här området.

Yrkeskvalifikationer

3.16 Syftet med det åttonde direktivet är att säkerställa att revisorer är högt kvalificerade för sitt yrke. En vidare utveckling av de kompetenskrav som anges i direktivet skulle kunna medverka till att säkerställa högre och mer enhetliga normer. För att uppnå större enhetlighet på detta område föreslås en bättre samordning av kursplanerna för utbildning av revisorer. Detta bör i första hand vara en uppgift för revisionskåren och för de direkt utbildningsansvariga. Kommissionen kommer att skapa ett forum för att diskutera ämnet och kommer att på lämpligt sätt utnyttja befintliga program, i synnerhet Socrates och Leonardo da Vinci.

Frihet att tillhandahålla revisionstjänster

3.17 Europaparlamentet uttalar starkt stöd för det effektiva genomförandet i praktiken av ramdirektivet om ömsesidigt erkännande (4) i samband med revision. Kommissionen anser att stärkandet av den fria etableringsrätten och friheten att tillhandahålla tjänster är av särskild vikt för mindre revisionsbyråer och enskilda revisorer. Kommissionen kommer att med medlemsstaterna och kontaktkommittén för redovisningsdirektiven diskutera de praktiska problem som har uppstått när det gäller etableringsfriheten och friheten att tillhandahålla tjänster på revisionsområdet. Representanter för den europeiska revisorskåren kommer att nära associeras med detta arbete, särskilt för att redogöra för de praktiska svårigheter de har stött på i samband med genomförandet av den nu gällande lagstiftningen om ömsesidigt erkännande. Samråd kommer även att äga rum med samordningsgruppen för den generella ordningen för ömsesidigt erkännande.

3.18 Kommissionen ser det effektiva genomförandet av ramdirektivet om ömsesidigt erkännande som en oundgänglig del av friheten att tillhandahålla revisionstjänster. Kommissionen kommer dessutom att tillsammans med revisionskåren undersöka möjligheten att föreslå ett sektorsdirektiv för revisionssektorn. Detta kan komma att övervägas om det framstår tydligt att det kommer att innebära en förbättring i förhållande till ramdirektivet för både revisionsbyråer och enskilda självständiga revisorer samt att revisionsbranschen och medlemsstaterna stödjer tanken. I fråga om förbättringar för enskilda självständiga revisorer, har kommissionen föreslagit den europeiska revisionskåren att enas om en regel som kan medge lättnader i eller undantag från det lämplighetsprov som medlemsstaterna kräver i enlighet med direktivet, och därigenom skapa en generell ordning för erkännande av examensbevis i syfte att erhålla värdlandets yrkestitel. Dessa lättnader skulle kunna beviljas genom att beakta den erfarenhet som en inflyttad får genom att arbeta under sitt hemlands yrkestitel tillsammans med en revisor med värdlandets yrkestitel.

Små och medelstora företag

3.19 Enligt kommissionens uppfattning, vilken bekräftas av reaktionerna på grönboken, finns det inte någon anledning att ändra det nuvarande systemet, som medger undantag för små och medelstora företag från skyldigheten att låta sina räkenskaper granskas av en yrkesmässigt kvalificerad person. Europaparlamentet delar denna uppfattning. Det förefaller emellertid ändamålsenligt att undersöka i vilken utsträckning revisionskåren kan spela en mer aktiv roll som stöd för små och medelstora företag. Kommissionen kommer att anmoda den europeiska revisionskåren att lägga fram förslag på detta område.

4. SLUTSATS

4.1 Det breda samrådsförfarande som genomförts i fråga om lagstadgad revision har visat att det råder allmän enighet om att revisionsfunktionen är viktig, att det inom EU behövs en referensram på revisionsområdet och att en sådan ram i så stor utsträckning som möjligt bör grundas på befintliga internationella normer.

4.2 Det övergripande målet för den strategi som kommissionen förordar är att bidra till en generell förbättring av revisionskvaliteten inom EU, vilket på sikt kommer att gynna alla parter med intresse i företags fortlevnad och utveckling, samt att förbättra situationen när det gäller friheten att tillhandahålla revisionstjänster.

4.3 Det är tydligt att denna strategi kommer att kräva medlemsstaternas och den europeiska revisionskårens aktiva stöd för att bli effektiv. Det samråd som nyligen har slutförts inger en stark försäkran om att detta stöd kommer att ges.

(1) EGT C 240, 9.9.1983, s. 2.

(2) EGT C 321, 28.10.1996, s. 1.

(3) Kommissionens meddelande om harmonisering på redovisningsområdet: En ny strategi i fråga om internationell harmonisering KOM(95) 508, november 1995.

(4) EGT L 19, 24.1.1989, s. 16.

BILAGA

FÖRTECKNING ÖVER DEM SOM LÄMNAT KOMMENTARER PÅ GRÖNBOKEN

Utöver medlemsstaternas officiella kommentarer har nedanstående organisationer, institutioner, företag och enskilda inkommit med kommentarer till grönboken.

Europeiska och internationella organisationer

Association des chambres de commerce et d'industrie

Centre for European Policy Studies

Council of the Bars and Law Societies of the European Community

EU Committee of the American Chamber of Commerce in Belgium

European Confederation of Institutes of Internal Auditing

European Contact Group

European Federation of Accountants and Auditors for SMEs

European Federation of Financial Executives Institutes

European Savings Banks Group

Fédération bancaire de l'Union européenne

Fédération des experts-comptables européens

International Auditing Practices Committee of the International Federation of Accountants

Moores Rowland International Europe

Union of European Accountancy Students

Union of Industrial and Employers' Confederations of Europe

Reaktioner från kommentatorer i medlemsstaterna

Österrike

Bundeskammer für Arbeiter und Angestellte

Prof. Dkfm. Dr. Helmut Samer

Wirtschaftskammer Österreich

Belgien

Institut des experts-comptables/Instituut der Accountants

Institut des réviseurs d'entreprises/Instituut der Bedrijfsrevisoren

Danmark

Anne Loft og Miles Gietzmann (Handelshøjskolen i København)

Prof. Højsløv (Handelshøjskole Syd)

Ph. D. Bent Warming-Rasmussen

Finland

HTM - Tilintarkastajat ry (Association of Approved Accountants)

Sisäiset tarkastajat ry (Institute of Internal Auditors)

Frankrike

Compagnie nationale des commissaires aux comptes

Tyskland

Bundesverband der vereidigten Buchprüfer eV

Bundesverband deutscher Banken eV

Deutscher Genossenschafts- und Raiffeisenverband eV

Deutscher Gewerkschaftsbund

Deutscher Industrie- und Handelstag

Deutscher Sparkassen- und Giroverband

Institut der Wirtschaftsprüfer

Steuerberaterkammer Rheinland-Pfalz

Wengert AG

Wirtschaftsprüferkammer

Grekland

Association of Certified Accountants and Auditors of Greece

Hellenic Auditing Company AE

Italien

Consiglio nazionale dei dottori commercialisti

Consiglio nazionale dei ragioneri e periti commerciali

Instituto nazionale revisori contabili

Associazione bancaria italiana

Spanien

Comisión nacional del mercado de Valores

Ilustre Colegio de Abogados de Barcelona

Prof. Fernández Rodríguez (Universidad Nacional de Educación a Distancia)

Sverige

Svenska Revisorsamfundet (Swedish Association of Approved Auditors)

Nederländerna

Drs. J. H. J Achten RA

Nederlandse Orde van Accountants-Administratieconsulenten

A. P. Schipper, Registeraccountant

Förenade kungariket

Auditing Practices Board

Chartered Association of Certified Accountants

Imperial Chemical Industries plc

Institute of Chartered Accountants of England and Wales and Institute of Chartered Accountants of Scotland

Law Society of England and Wales and Law Society of Scotland

Christopher Humphrey and Josephine Maltby (Sheffield University)

Prof. David Hatherly (University of Edinburgh)

Prof. Ashley Burrowes (University of Glamorgan)

Vivien Beattie (University of Stirling), Richard Brandt and Stella Fearnley (University of Portsmouth)

Kommentarer från övriga länder

Ungern

Chamber of Hungarian Auditors

Norge

Norges Registerte Revisores Forening

Schweiz

Bundesamt für Justiz