Kommissionens beslut

av den 2 september 2003

om att en koncentration är förenlig med den gemensamma marknaden och EES-avtalets funktion

(Ärende COMP/M.3083 - GE/Instrumentarium)

[delgivet med nr K(2003) 3156]

(Endast den engelska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2004/322/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 57 i detta,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 4064/89 av den 21 december 1989 om kontroll av företagskoncentrationer(1), senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 1310/97(2), särskilt artikel 8.2 i denna,

med beaktande av kommissionens beslut av den 3 april 2003 om att inleda ett förfarande i detta ärende,

med beaktande av yttrandet från Rådgivande kommittén för koncentrationer(3),

med beaktande av förhörsombudets slutrapport i detta ärende(4), och

av följande skäl:

(1) Den 28 februari 2003 inkom till kommissionen en anmälan om en planerad koncentration enligt artikel 4 i förordning (EEG) nr 4064/89 ("koncentrationsförordningen"), genom vilken det amerikanska företaget General Electric Company (nedan kallat "GE") avser att förvärva ensam kontroll över det finländska företaget Instrumentarium (nedan kallat "Instrumentarium"), genom ett offentligt anbud som tillkännagavs den 18 december 2002.

(2) Efter prövning av anmälan konstaterade kommissionen den 3 april 2003 att den anmälda transaktionen omfattas av koncentrationsförordningen och att den ger anledning till allvarliga tvivel beträffande dess förenlighet med den gemensamma marknaden och EES-avtalet. Kommissionen har därför inlett ett förfarande enligt artikel 6.1 c i koncentrationsförordningen.

(3) På grund av att GE inte hade lämnat ett fullständigt svar på en begäran om upplysningar av den 7 april 2003, beträffande bland annat anbudsgivningen och andra uppgifter som behövdes för att bedöma GE:s ställning i konkurrensen på marknaden för patientmonitorer, mammografiapparater och C-bågar, fattade kommissionen den 28 april 2003 ett beslut enligt artikel 11.5 i koncentrationsförordningen. GE hade uppmanats att lämna dessa upplysningar senast den 14 april 2003. GE lämnade upplysningarna den 15 maj 2003. Därför förlängdes de tidsfrister som anges i artikel 10.1 och 10.3 i koncentrationsförordningen med sammanlagt 18 dagar i enlighet med artikel 9 i kommissionens förordning (EG) nr 447/98 av den 1 mars 1998 om anmälningar, tidsfrister och förhör enligt rådets förordning (EEG) nr 4064/89(5) om kontroll av företagskoncentrationer.

(4) Efter en fördjupad undersökning av ärendet anser kommissionen att även om den anmälda transaktionen i sig riskerar att leda till en dominerande ställning som skulle innebära en allvarlig begränsning av den effektiva konkurrensen i en väsentlig del av den gemensamma marknaden, är de åtaganden som den anmälande parten gjort ägnade att undanröja tvivlen på koncentrationens förenlighet med den gemensamma marknaden.

(5) Rådgivande kommittén för koncentrationer diskuterade den 12 augusti 2003 utkastet till detta beslut.

I. PARTERNA

(6) GE är ett diversifierat företag med verksamhet inom tillverkningsindustri, teknik och tjänster, inklusive medicinska system. GE Medical Systems är specialiserat på diagnostisk avbildningsteknik inom medicinen, bl.a. patientmonitorer, och tillhörande tjänster och hälsovårdsprodukter.

(7) Instrumentarium är verksamt inom utveckling, tillverkning och försäljning av medicinsk utrustning och teknik på anestesi- och intensivvårdsområdena, inklusive patientmonitorer och anestesiapparater, framför allt under varumärkena Datex-Ohmeda, Spacelabs Medical och Ziehm.

II. TRANSAKTIONEN OCH KONCENTRATIONEN

(8) Den planerade transaktionen innebär att GE förvärvar ensam kontroll över Instrumentarium. Enligt ett Business Combination Agreement som de två parterna undertecknade den 18 december 2002, sker förvärvet genom ett frivilligt offentligt anbud från en nybildad finsk företagsenhet som är ett helägt dotterföretag till GE.

(9) Mot bakgrund av ovanstående utgör det planerade förvärvet, genom vilket GE får ensam kontroll över Instrumentarium, en koncentration i den mening som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen.

III. GEMENSKAPSDIMENSION

(10) De berörda företagen har tillsammans en total global omsättning på mer än 5 miljarder euro (GE 141023 miljoner euro och Instrumentarium 1163,8 miljoner euro år 2001)(6). GE och Instrumentarium har vardera en omsättning i gemenskapen som överstiger 250 miljoner euro (GE [...](7) euro och Instrumentarium [...]* euro år 2001), men de har inte mer än två tredjedelar av sin sammanlagda omsättning i gemenskapen i en och samma medlemsstat. Den anmälda åtgärden har därför en gemenskapsdimension i den mening som avses i artikel 1.2 i koncentrationsförordningen.

IV. BEDÖMNING AV DEN ANMÄLDA KONCENTRATIONEN UR KONKURRENSHÄNSEENDE

DE RELEVANTA MARKNADERNA

A. DE RELEVANTA PRODUKTMARKNADERNA

(11) Den planerade koncentrationen gäller området för medicinsk utrustning. De viktigaste segment av denna marknad som berörs av den anmälda transaktionen är patientmonitorer, rörliga C-bågar och mammografiapparater.

1. Patientmonitorer

Allmän beskrivning av produkterna

(12) Patientmonitorer är apparater som mäter fysiologiska parametrar som återspeglar patientens hälsotillstånd. Mätningarna görs då patienten är under behandling eller håller på att återhämta sig. Sensorer fästa på patienten avläser olika parametrar (elektriska, mekaniska och kemiska händelser), som omvandlas till elektriska signaler och avbildas på en skärm (eller i utskrift). parametrarna är värden på vitala funktioner, som sträcker sig från mycket grundläggande (dvs. temperatur) till mycket avancerade (exempelvis ett elektroencefalogram). Patientmonitorer kan samtidigt mäta ett antal av dessa funktioner och de används tillsammans med annan medicinsk utrustning, i synnerhet respiratorer, anestesiapparater och i en del fall kliniska informationssystem.

(13) Patientmonitorer säljs antingen konfigurerade eller i modulform. I konfigurerade monitorer är de parametrar som skall mätas fastställda en gång för alla i tillverkningsprocessen. Modulära monitorer har en bildskärm och en centralenhet med en processor och ett antal kortplatser där moduler för att mäta olika parametrar kan införas.

Distinktion mellan olika typer av monitorer

(14) Den anmälande parten hävdar att patientmonitorer används på olika vårdområden i ett sjukhus och att de parametrar som skall mätas på varje enskilt vårdområde avgör vilka egenskaper monitorerna skall ha. Parternas marknadsandelar, liksom inköpsprocesserna, skiljer sig från område till område, priserna varierar och det är svårt att bygga upp ett rykte som trovärdig leverantör.

(15) Den anmälande parten föreslår därför en uppdelning på tre olika marknader: i) perioperativa monitorer ("PO"), ii) intensivvårdsmonitorer ("CC") och iii) monitorer för allmänna avdelningar ("GW").

(16) PO-monitorer används främst på det perioperativa området, dvs. i operationssalar ("OR"), förlossningsrum och uppvakningsrum (postanestesiavdelningar, "PACU"). Denna typ av monitorer kan kopplas till anestesiappararater vid operationer under allmän narkos, då de in- och utandade gaserna måste övervakas kontinuerligt för att garantera en tillräcklig narkosnivå och en framgångsrik återhämtning. PO-monitorer innehåller vanligtvis särskilda moduler för att mäta parametrar som inte används i CC, t.ex. respiratoriska gaser (O2, CO2, N2O), narkosgaser (i förening med anestesiapparater), BIS (en parameter som mäter effekterna av narkosen på patienten) eller den neuromuskulära överföringen (för att mäta patientens reaktioner på nervstimulans och regional blockad). Beroende på operationens komplexitet finns även andra funktioner som behöver övervakas. Till skillnad från CC-monitorer kopplas PO-monitorer än så länge sällan samman i nätverk med andra vårdområden i sjukhusen.

(17) CC-monitorer används på de områden i sjukhus där det behövs en hög nivå på patientövervakningen, som intensivvårdsavdelningar ("ICU"), neonatala intensivvårdsavdelningar ("NICU"), hjärtvårdsavdelningar ("CCU") och akutavdelningar ("ER"). Denna typ av monitor mäter i allmänhet ett stort antal parametrar som även mäts av PO-monitorer, som EKG (elektrokardiogram), SpO2 (hemoglobinets syremättnadsnivå), NIBP (icke-invasivt blodtryck), IBP (invasivt blodtryck), temperatur, CO2 eller hjärtverksamhet, men inte effekterna av narkos på patienter. CC-monitorer är ofta sammankopplade i nätverk med anknytning till en centralstation där data kan bearbetas eller lagras och där patientens vitala funktioner kan övervakas på distans.

(18) GW-monitorer är mindre komplicerade än PO- och CC-monitorer, och mäter endast grundläggande parametrar som NIBP, SpO2, temperatur och EKG. Denna typ av monitorer används för subakuta verksamheter, exempelvis vid allmänmedicinska och kirurgiska avdelningar och inom obstetrik. GW-monitorer är konfigurerade snarare än modulära och kan kopplas till en centralstation eller användas som fristående enheter. Alla patienter på allmänna avdelningar behöver inte övervakas. Följaktligen flyttas monitorer från den ena sjuksängen till den andra allt efter patienternas övervakningsbehov. Därför måste det vara fysiskt enkelt att flytta rumt dem.

(19) Marknadsundersökningen bekräftar den uppdelning av marknaden för patientmonitorer som den anmälande parten föreslagit. Argumenten till stöd för denna marknadsdefinition finns både på efterfråge- och utbudssidan. eftersom marknaden för GW-monitorer inte påverkas (Instrumentarium har ingen verksamhet på denna marknad), inriktas analysen enbart på marknaderna för PO- och CC-monitorer.

i) Faktorer på efterfrågesidan

(20) För det första är de tekniska kraven så olika att även om PO-monitorer ibland kan användas på området för CC-monitorer, så kan de i de allra flesta fall inte ersätta sådana. Dessa tekniska krav gäller inte endast de särskilda typer av parametrar som skall mätas på respektive vårdområde, utan även förmågan att fungera i nätverk och andra, fysiska egenskaper(8).

(21) Beträffande substituerbarheten mellan PO- och CC-monitorer, visar undersökningen att de olika typerna av monitorer, pga. de ursprungliga specifikationer och parametrar som behövs vid inköpstillfället, enbart används på sitt avsedda område(9).

(22) Som den anmälande parten framhållit bekräftas dessutom dessa skillnader med avseende på tekniska krav av de prisskillnader som kan noteras mellan de tre marknadssegmenten(10).

(23) Även inköpsbesluten skiljer sig mellan de olika segmenten. marknadsundersökningen visar att beslutet om tekniska specifikationer i fråga om PO-monitorer vanligtvis fattas av narkosläkaren, medan läkarna på de relevanta avdelningarna (dvs. ICU, NICU och CCU) har stort inflytande på beslut rörande CC-monitorer(11). När det gäller inköp av utrustning organiserar dessutom sjukhusen eller de offentliga myndigheter som har ansvar för sjukhusens upphandling vanligtvis skilda anbudsförfaranden för varje vårdområde, med särskilda krav i varje enskilt fall(12).

(24) Det är även allmän praxis i branschen (enligt studier som gjorts av oberoende konsulter och tillverkarna själva) att dela upp den allmänna marknaden för patientmonitorer utifrån respektive berörda vårdområden.

(25) Det finns även betydande skillnader i fråga om den programvara som används. Programvaran definierar de inställningar i monitorerna (larm, algoritmiska beräkningar och rapportformat) som är direkt knutna till monitorns avsedda användning, dvs. till vårdområdet. Det faktum att patienter vanligtvis befinner sig i operationssalen endast under några timmar, medan de är kvar i dagar eller till och med veckor inom intensivvården, leder till olika mjukvarukonfigurationer och olika behov med avseende på tidsschemat för rapportutskrifter.

ii) Faktorer på utbudssidan

(26) Den anmälande parten hävdar att det ur tillverknings- och kostnadssynpunkt är lätt att skifta produktionen från en typ av monitor till en annan. Monitorer för olika vårdområden kan tillverkas på samma produktionsplattformar. Vidare är tillverkarna av monitorer i första hand sammansättningsföretag, som köper in en stor del av sina insatsvaror från oberoende tillverkare av komponenter. samarbete med oberoende företag kan därför öka denna flexibilitet i produktionen(13).

(27) Alla leverantörer producerar dock modeller som kan konstrueras specifikt för PO- eller CC-området. En del aktörer, däribland de största leverantörerna, har större delen av sin verksamhet på vissa vårdområden (exempelvis hade Instrumentarium, före förvärvet av Spacelabs, endast en marginell andel av marknaden för CC-monitorer och, liksom Siemens, ingen andel alls av marknaden för GW-monitorer, medan GE och Philips är verksamma i alla tre segment)(14). Detta gäller särskilt små leverantörer, som i allmänhet inriktar sig mera på CC-områden, där de tekniska hindren för att komma in på marknaden generellt sett är lägre än på det perioperativa området.

(28) Marknadsundersökningen visar även att monitorleverantörernas FoU-satsningar inriktas på de särskilda tillämpningarna av deras produkter och skiljer sig väsentligt från varandra beroende på om deras produkter är konstruerade för de perioperativa områdena eller intensivvården. I detta avseende har de olika leverantörerna uppgett att de senaste innovationstrenderna för perioperativa monitorer respektive intensivvårdsmonitorer skiljer sig från varandra. Bland de viktigaste tekniska utvecklingstendenserna, som gäller särskilt det perioperativa området, nämner leverantörerna bland annat införande av programvara som är särskilt anpassad till operationssalar, nätverksuppkopplade monitorer i operationssalar, integrerad narkosjournalföring och specifik ergonomi. Även i fråga om parametrarna framhåller leverantörerna att det finns viktiga utvecklingstendenser, som varierar med den berörda marknaden. exempelvis handlar de senaste innovationerna för PO-monitorer om sofistikerade elektroencefalogram och mätningar av neuromuskulär aktivitet för att bedöma effekterna av narkos. För CC-monitorer har den tekniska utvecklingen inriktats bland annat på att införa icke-invasiva parametrar som mäter hjärtverksamhet och blodtryck. Alla dessa omständigheter tyder på att det, utgående från kostnaderna för FoU och den tid det tar att utveckla nya produkter som är anpassade till det vårdområde där de skall användas, finns betydande tekniska hinder för att göra om CC-monitorer till PO-monitorer och tvärtom.

(29) Parternas och deras konkurrenters marknadsandelar på respektive vårdområde skiljer sig också betydligt från varandra, vilket stödjer samma uppdelning av marknaden. Om PO- och CC-monitorer skulle anses tillhöra samma relevanta produktmarknad, kunde man förvänta sig liknande marknadsandelar i alla segment, vilket inte är fallet.

(30) Dessa fakta visar tydligt på svårigheterna med att flytta från ett segment till ett annat. I detta sammanhang bekräftar den anmälande parten(15) att "Kostnaderna för att övergå från ett vårdområde till ett annat bestäms i första hand av kostnaderna och tidsåtgången för att utveckla en lämplig produkt och, än viktigare, att bygga upp ett anseende som en tillförlitlig leverantör på ett visst vårdområde." Marknadsundersökningen visar också att anseendet är en nyckelfaktor då beslut fattas om att eventuellt byta leverantör(16). Följaktligen är det osannolikt att ett företag som inte finns på någon av dessa marknader skall kunna skapa trovärdighet för sig själv som leverantör av dessa tjänster, åtminstone på kort sikt. svårigheterna att byta leverantör talar för att de tre definierade vårdområdena utgör skilda produktmarknader.

(31) Slutsatsen av ovanstående är att PO-, CC- och GW-monitorer utgör separata relevanta produktmarknader.

2. Anestesiapparater

(32) Anestesiapparater används för att förse patienterna med anestesigaser och syre under operationer, ge konstgjord andning vid behov och övervaka patienten under hela narkosförloppet.

(33) I ärende COMP/M.2861-Siemens/Drägerwerk/JV(17) drog kommissionen slutsatsen att alla anestesiapparater utgör en relevant produktmarknad. De viktigaste argumenten för denna slutsats var den höga graden av produktdifferentiering och de särskilda krav som apparaterna måste uppfylla. I kommissionens undersökning av marknaden har det inte framkommit några nya omständigheter som skulle innebära att denna slutsats inte längre är giltig.

3. Kliniska informationssystem (CIS)

(34) Enligt den anmälande parten är det brukligt att dela in IT-lösningar för medicinsk utrustning i sjukhusinformationssystem (HIS), kliniska informationssystem (CIS) och kommunikationssystem för bildarkiv (PACS). CIS används för att automatisera patientjournaler, avläsa medicinska värden och hantera annan klinisk information. Parterna har överlappande verksamheter på CIS-området. GE är genom sina produkter Centricity Critical Care och Centricity Perioperative verksamt inom intensivvård och på det perioperativa området. Instrumentarium har verksamhet på samma vårdområden genom sina produkter Deio och Clinisoft. GE är även verksamt på HIS- och PACS-områdena. På efterfrågesidan visar det sig att sjukhus som behöver en CIS-produkt för automatisk journalföring, elektronisk överföring av data mellan olika apparater och automatiska patientjournaler inte kan använda sig av ersättningsprodukter. Likaledes har CIS, i ett utbudsperspektiv, särskilda egenskaper som skiljer dem från andra typer av programvara, framför allt deras förmåga att överföra elektroniska medicinska data i realtid på vårdplatsen. följaktligen anser kommissionen, med avseende på detta beslut, och med beaktande av att det fortfarande är en tillväxtmarknad, att det finns starka belägg för att CIS utgör en separat produktmarknad.

4. Rörliga C-bågar

Allmän beskrivning av produkten

(35) C-bågar är rörliga fluoroskopröntgenapparater som används i sjukhus och kliniker för att erhålla kontinuerliga bilder i realtid vid diagnoser och kirurgiska och andra ingrepp. Till skillnad från vanlig röntgenfotografering som ger en statisk röntgenstråle eller en röntgenbild, ger fluoroskopi en dynamisk röntgenstråle eller en röntgenfilm, som används för att avbilda flödet av kontrastmedel i olika kroppsdelar och organ.

(36) En C-båge är ett metallstycke gjutet i form av bokstaven "C" med ett röntgenrör i ena ändan och en bildförstärkare i den andra. Bildförstärkaren förbättrar den bild som röntgenstrålen ger, som annars inte skulle vara klart synlig för ett mänskligt öga.(18).

(37) C-bågar kan vara antingen stora C-bågesystem monterade i taket ("fasta C-bågesystem"), som är en permanent del av ett rum för radiologi och fluoroskopi i ett sjukhus, eller rörliga C-bågar, som är monterade på en hjulförsedd anordning som gör det möjligt att föra apparaten till patienten vid operationer och medicinska behandlingar(19). Rörliga C-bågar används både i operationssalar och utanför de perioperativa avdelningarna, i hjärtvårds- och intensivvårdsavdelningar. enligt den anmälande parten(20) står fasta fluoroskopisystem för mer än 80 % och rörliga C-bågar för mindre än 20 % av marknaden för fluoroskopröntgenapparater. Det tas för givet att priset på ett fast system kan vara betydligt högre än priset på en rörlig C-båge. Den anmälande parten anser att även om fasta system ur teknisk synvinkel kunde erbjuda ett alternativ till vissa, framför allt avancerade C-bågar och i viss mån utöva ett konkurrenstryck på rörliga system, är det inte nödvändigt att avgöra om C-bågar ingår i en större marknad för fluoroskopröntgenapparater, eftersom en snävare definition av marknaden för rörliga C-bågar inte ger anledning till några farhågor för konkurrensen. Både GE och Instrumentarium tillverkar rörliga C-bågar, men Instrumentarium tillverkar inte fasta C-bågesystem.

(38) Den anmälande parten uppger även att de flesta rörliga C-bågar på marknaden är kompletta C-bågar, men att det även finns mini-C-bågar. även dessa erbjuder röntgengenomlysning i realtid, men användningen av mini-C-bågar är begränsad till ortopediska behandlingar av extremiteter, dvs. armar och ben. Marknaden för mini-C-bågar är betydligt mindre än marknaden för kompletta C-bågar. Enligt en rapport från branschkonsulten Frost & Sullivan, US Fluoroscopy and Mobile C-båges Markets(21), uppgick den europeiska marknaden för kompletta C-bågar under år 2001 till 941 levererade enheter till ett värde av 63 miljoner US-dollar, medan marknaden för mini-C-bågar omfattade leveranser av 49 enheter till ett värde av 3 miljoner dollar(22). Den europeiska marknaden för mini-C-bågar motsvarar omkring 10 % av marknaden i Förenta staterna(23). Både GE och Instrumentarium tillverkar kompletta C-bågar; Instrumentarium tillverkar dock inga mini-C-bågar.

Möjlig distinktion mellan olika typer av rörliga C-bågar

(39) Den anmälande parten hävdar att även om alla kompletta C-bågar erbjuder samma grundläggande funktion, dvs. bilder i realtid av den kroppsdel som skall undersökas, kan en distinktion göras mellan olika rörliga C-bågar utgående från de medicinska tillämpningar som de är avsedda för med deras olika grader av komplexitet, de tekniska egenskaper som kräver och priserna på C-bågarna.

(40) I enlighet med detta föreslår den anmälande parten att marknaden för rörliga C-bågar delas in på följande sätt: i) C-bågar för enkla tillämpningar, ii) C-bågar för vaskulära tillämpningar och iii) C-bågar för hjärttillämpningar. den anmälande parten anser emellertid att transaktionen oberoende av hur marknaden definieras - som en enda marknad för alla kompletta rörliga C-bågar eller uppdelad enligt tillämpning - inte medför några problem för konkurrensen. Båda parterna är verksamma på marknaderna för C-bågar för enkla respektive vaskulära tillämpningar, men endast GE tillverkar C-bågar för hjärttillämpningar.

(41) De medicinska tillämpningar där alla kompletta C-bågar, inklusive C-bågar av enklare typ, kan användas är bl.a. alla ortopediska undersökningar (lemmar, höfter och ryggrad), allmän fluoroskopi (kateterplacering, gastrointestinala behandlingar, urologi, litotripsi), smärtbehandling, laparoskopi (bukavbildning), endoskopi, öron-, näs- och halsbehandlingar, införande av hjärtstimulatorer och talpatologi. tillämpningarna för enklare typer av C-bågar ("enkla C-bågar") utgörs väsentligen av ortopediska tillämpningar och enklare kirurgiska ingrepp.

(42) C-bågar som hör till kategorin mellan enkla och avancerade ("vaskulära C-bågar") används dessutom för grundläggande minimalt invasiva och diagnostiska behandlingar (som gäller blodkärl), bl.a. flebografi, arteriografi och lymfografi.

(43) Avancerade C-bågar ("hjärt-C-bågar") består av utrustning, som förutom de funktioner som även enkla och vaskulära C-bågar har, dessutom i de flesta fall(24) även kan användas för avancerade vaskulära behandlingar och vaskulär kirurgi, som koronarkärlsangiografi, insättning av abdominala aneurysmstenter samt neurokirurgi och neurovaskulära undersökningar.

(44) Den uppdelning av marknaden som beskrivs ovan bekräftas i stort sett av kommissionens marknadsundersökning(25). En del aktörer på marknaden(26) anser dock att en definition av marknaden baserad på C-bågarnas olika tillämpningar inte är ändamålsenlig. De föreslår, exempelvis, en distinktion mellan avancerade och enkla rörliga C-bågar, eller alternativt en enda marknad för alla typer av rörliga C-bågar. Kommissionen har dock kommit fram till att bedömningen inte skulle förändras på något väsentligt sätt om en annan uppdelning eller en bredare marknad för rörliga C-bågar antogs. De argument som den anmälande parten lagt fram till stöd för en ytterligare uppdelning av marknaden för rörliga C-bågar, som till stor del bekräftas av marknadsundersökningen, granskas dock mer ingående nedan.

i) Faktorer på efterfrågesidan

(45) Med avseende på tekniska skillnader har enkla C-bågar, som säljs i ett antal av omkring 500 enheter per år i EES, enligt den anmälande parten, normalt en låg effekt (1,4-5 kW(27)), ett stationärt anodröntgenrör, enkla bildegenskaper, minimal kapacitet för bearbetning och lagring av bilder och begränsad kapacitet för återgivning av bilder. Det hävdas att enkla C-bågar har begränsad användning vid vaskulära behandlingar pga. att de har otillräcklig effekt för att erbjuda röntgengenomlysning under hela den tid behandlingen tar. Priset på en enkel C-båge ligger normalt under 65000 euro(28). I detta segment tillverkar GE modellerna OEC 7700 och Instrumentarium modellerna Ziehm Compact och Ziehm 8000 (f.d. Exposcop 8000 Compact och Exposcop 8000)(29).

(46) Vaskulära C-bågar i mellankategorin, som också, enligt den anmälande parten, säljs i ett antal på omkring 500 enheter per år i EES, har också lägre effekt (1,3-5 kW(30)) än C-bågar för hjärttillämpningar. Normalt har de ett stationärt anodröntgenrör. Detta anses begränsa användningen av vaskulära C-bågar till enklare vaskulära behandlingar (som ortopediska och gastrointestinala undersökningar), vilket begränsar deras potentiella marknadsandel. Priset på en vaskulär C-båge varierar mellan 60000 och 100000 euro(31). GE tillverkar modellen OEC Flexiview 8800 och Instrumentarium modellerna Ziehm Vision, Ziehm Vista Vascular och Ziehm Vista Endo (f.d. Exposcop 8000 Endo)(32).

(47) Den anmälande parten anger att avancerade hjärt-C-bågar, med en försäljning på uppskattningsvis 300 enheter per år i EES, är utrustade med ett roterande anodröntgenrör som förbättrar apparatens prestanda, hög effekt (5-20 kW(33)), bildbearbetning i högupplösning och förmåga att lagra bilder digitalt. Den roterande anoden möjliggör en kontinuerlig bildåtergivning under en hjärtbehandling. Priset på hjärt-C-bågar uppges variera mellan 80000 och 200000 euro(34). GE tillverkar modellerna OEC 9800 som kan uppgraderas för hjärtfunktioner. [...]*(35).

(48) Beträffande substituerbarheten mellan de olika typerna av C-bågar, ger marknadsundersökningen(36) belägg för att det, ur sjukhusens synvinkel, finns skillnader mellan de olika typerna, fast det ur teknisk och medicinsk synvinkel inte alltid finns någon klar skiljelinje eftersom produktgrupperna i viss mån överlappar varandra. Kommissionen noterar även att priset på apparaten och det tekniska understöd som leverantören måste ge varierar med C-bågeens komplexitet(37).

(49) Det bör även noteras att det, för det första, trots de tekniska skillnaderna mellan de föreslagna segmenten, finns möjlighet till en enkelriktad substitution genom användning av tekniskt mer avancerade C-bågar (hjärt-C-bågar och vaskulära C-bågar) för behandlingar för vilka enkla C-bågar skulle vara tillräckliga. De tillfrågade sjukhusen anser dock inte att denna faktor påverkar valet av rörlig C-båge, pga. andra relevanta faktorer, som prisskillnaden(38). För det andra är det, enligt en del aktörer på marknaden, möjligt att uppgradera en enkel C-båge till en vaskulär C-båge och en vaskulär C-båge till en hjärt-C-båge. En sådan uppgradering skulle bl.a. innebära installation av den programvara som behövs. Kostnaden för att uppgradera en enkel C-båge till en vaskulär C-båge uppskattades i allmänhet till 10000-20000 euro, medan motsvarande kostnad för uppgradering av en vaskulär C-båge till en hjärt-C-båge uppskattades vara betydligt större. Det senare fallet skulle även krävs förbättringar av andra egenskaper hos C-bågeen(39).

(50) I sina rapporter om marknaderna för fluoroskopi och C-bågar gör Frost & Sullivan ingen ytterligare uppdelning av marknaden, men gör en distinktion mellan rörliga kompletta C-bågar och mini-C-bågar, och noterar i allmänhet beträffande mindre leverantörer av C-bågar på den europeiska marknaden att dessa i huvudsak erbjuder C-bågar för flera ändamål i stället för C-bågar för särskilda tillämpningar, som vaskulär kirurgi(40). Kommissionens marknadsundersökning visar att de mindre leverantörerna, pga. sina begränsade resurser för FoU, tillverkning och marknadsföring av hela sortimentet av C-bågar, i allmänhet inriktar sig på antingen enkla C-bågar eller vaskulära C-bågar och hjärt-C-bågar(41).

ii) Faktorer på utbudssidan

(51) Den anmälande parten hävdar att det på utbudssidan på marknaden finns trovärdiga medtävlare, som Philips och Siemens, som erbjuder ett omfattande produktsortiment och stor geografisk täckning, utöver andra konkurrenter som framgångsrikt konkurrerar med de större aktörerna på valda produktområden och geografiska områden. Man hävdar också att det inte finns några betydande hinder för att öka produktion, distribution och kundservice och att alla leverantörer av C-bågar lätt kan svara på en ökning av efterfrågan. Att öka produktionen kräver inköp av mer material och anställning av mer personal. Den anmälande parten hävdar att även om patent är vanliga i branschen, har ingen av konkurrenterna en unik teknik, och att de köper in en stor del av sina insatsvaror från andra företag, som tillverkar komponenter.

(52) Marknadsundersökningen bekräftar att alla de stora aktörerna på marknaden (GE, Instrumentarium, Siemens och Philips), förutom Instrumentarium, har en stark ställning i alla de tre föreslagna marknadssegmenten för rörliga C-bågar(42). På EES-nivå är GE klart marknadsledande på hjärt-C-bågar och enkla C-bågar, medan Siemens är ledande på vaskulära C-bågar. Parternas och deras konkurrenters marknadsandelar varierar från segment till segment, vilket anses vara ett tecken på att marknaden är segmenterad. Om enkla C-bågar, vaskulära C-bågar och C-bågar för hjärttillämpningar skulle tillhöra en enda övergripande marknad, skulle man inte förvänta sig sådana variationer av marknadsandelarna i de olika segmenten. I tabellen nedan visas olikheterna med avseende på marknadsandelar i olika segment (2002).

Tabell 1

Marknadsandelar (värde) i EES 2002

>Plats för tabell>

Källa: den anmälande parten.

(53) Vidare anser kommissionen att de tekniska skillnaderna beroende på komplexiteten i de medicinska behandlingarna och de nödvändiga serviceförpliktelserna gör det ganska svårt att gå in i marknadssegmentet för hjärt-C-bågar. [...]*

(54) Det synes därför, på grundval av en övergripande bedömning av de uppgifter som ges i marknadsundersökningen, som om konkurrensförhållandena är tillräckligt avvikande för att dra slutsatsen att dessa tre segment av rörliga C-bågar utgör skilda relevanta produktmarknader. Frågan om den exakta definitionen av produktmarknaden kan dock lämnas öppen, eftersom den anmälda koncentrationen, även om en annan uppdelning av marknaden för C-bågar eller en bredare marknad som omfattar alla rörliga C-bågar skulle vara korrekt, inte skulle skapa eller förstärka någon dominerande ställning som skulle leda till att den effektiva konkurrensen inom den gemensamma marknaden eller en väsentlig del av den påtagligt skulle hämmas.

5. Mammografiapparater

Allmän beskrivning av produkten

(55) Mammografiapparater är en speciell typ av röntgenavbildningsapparatur som uteslutande används för medicinsk undersökning av kvinnors bröst: röntgenstrålar ger en bild av den interna bröstvävnaden för att upptäcka elakartade svulster. Apparaten kan användas både i massundersökningar, dvs. för att på ett tidigt stadium upptäcka elakartade svulster, och vid diagnostik och behandling. Masskampanjer för att undersöka bröst syftar till att på ett tidigt stadium upptäcka eventuella elakartade svulster hos en stor del av den kvinnliga befolkningen.

(56) Den bild av bröstet som röntgenstrålen ger kan lagras som en film i en röntgenstrålekassett eller i digital form och visas på en digital mottagare (platta) med hjälp av en dator. Denna faktor särskiljer de två typerna av mammografiapparater: analog respektive digital mammografi.

(57) Enligt en rapport från Frost & Sullivan om världsmarknaden för röntgenstrålemammografi(43) 2001, omfattade den europeiska marknaden för analog mammografi 1277 levererade enheter till ett värde av 106,8 miljoner dollar, medan marknaden för digital mammografi omfattade 27 levererade enheter till ett värde av 10,4 miljoner dollar.

Distinktion mellan analog och digital mammografi

(58) Den analoga tekniken har funnits på marknaden under några decennier och är den mest etablerade tekniken. Den digitala tekniken introducerades nyligen på marknaden och förväntas växa snabbt under de närmaste åren då nya egenskaper tillkommer hos digitala detektorer, som högre spatial upplösning (mindre pixelstorlek), bättre kontrastupplösning, lägre röntgenstråledoser och 3D-avbildning.

(59) Båda parterna är verksamma på marknaden för analoga mammografiapparater, men endast GE tillverkar i dagsläget digitala mammografiapparater. Instrumentarium tillverkar idag inte helt digitala mammografiapparater [...]*.

(60) Den anmälande parten hävdar att det finns faktorer, som den betydande prisskillnaden mellan analog och digital apparatur, som pekar på skilda produktmarknader för de två olika kategorierna av mammografiapparater. De anser ändå att frågan om definitionen av den relevanta marknaden bör lämnas öppen, eftersom marknaden håller på att omvandlas.

(61) Marknadsundersökningen bekräftar att det finns betydande prisskillnader mellan analoga och digitala mammografiapparater: medelpriset för en analog mammografiapparat är omkring 50000 euro och för en digital apparat omkring 300000 euro. För närvarande är endast en liten del av den totala försäljningen av mammografiapparater i EES digitala apparater. I överensstämmelse med dessa siffror, uppgav majoriteten av de kunder som svarat på frågorna i kommissionens marknadsundersökning(44) att de inte skulle övergå från analoga till digitala mammografiapparater om priset på analoga apparater varaktigt skulle stiga med 5-10 %.

(62) Vidare finns det betydande skillnader mellan de två typerna av mammografiapparater med avseende på teknisk prestanda (bildkvalitet och -lagring). Digitala mammografiapparater anses ge en bättre kontrastupplösning och ha andra bildegenskaper som förbättrar förmågan att upptäcka cancer på ett tidigt stadium och minskar antalet misstag (s.k. falska positiva). Andra förbättringar som den digitala tekniken erbjuder är lägre stråldoser och den allmänna funktionalitet som denna teknik erbjuder, som digital överföring och lagring av bilder. Dessutom räknar man med att den digitala tekniken kommer att främja nya tillämpningar, som 3 Dimension (tomosyntes) eller kombinationer med ultraljud(45).

(63) Den anmälande parten hävdar att digital mammografi är effektivare än analog genom att den uppfångar upp till 20 % mer av de utsända röntgenstrålarna och att den ökar produktiviteten, dvs. antalet undersökningar per dag, med uppskattningsvis 40-50 %(46). Kommissionen noterar dock att det råder en viss osäkerhet beträffande bildskärpan hos digitala mammografiapparater och storleken på det röntgenbestrålade området jämfört med analoga apparater. Digitala mammografiapparater har ännu inte godtagits i de nationella bröstundersökningsprogrammen i en del EES-länder, eftersom massundersökningar kräver en både exakt och effektiv apparatur med avseende på antalet undersökta patienter per tidsenhet. Det är dock endast en tidsfråga innan dessa tekniska begränsningar eliminerats.

(64) Även om analoga och digitala mammografiapparater har en del gemensamma egenskaper och kan tillverkas i samma produktionslinje, finns det inte en tillräcklig grad av substituerbarhet på utbudssidan mellan dessa två segment. Det finns betydande skillnader mellan dessa två typer av apparater. För att utveckla digital mammografiapparatur krävs att tillverkaren gör betydande investeringar(47) i forskning och utveckling för att lösa problem som är specifika för digital apparatur, nämligen omvandlingen av röntgenstrålesignalerna till digitala signaler med avseende på bildupplösningen och -hastigheten. Detta kräver innovationer inom tekniken för en heltäckande strålningsdetektor liksom för digital bearbetning av bilden för att visualisera små strukturer inne i tät bröstvävnad. Som resultat av denna utveckling inom digital mammografi har GE mer än [...]* patent(48) på området. Som ett hybridalternativ till analoga och digitala apparater har en del företag(49) utvecklat teknik för att uppgradera analoga apparater så att de ger digitala bilder.

(65) Alla dessa faktorer tyder på att analog och digital mammografi utgör två skilda produktmarknader.

B. DE RELEVANTA GEOGRAFISKA MARKNADERNA

(66) Den anmälande parten anser att faktorer som ett gemensamt regelverk för ett brett sortiment av medicintekniska produkter(50), en betydande grad av substituerbarhet i utbudet, en centralt organiserad produktion, låga transportkostnader och frånvaro av oöverstigliga hinder för att upprätta ett försäljningsnät och komma in på marknaden pekar på att de geografiska marknaderna för patientmonitorer, C-bågar och mammografiapparater i allt högre grad omfattar hela EES.

(67) Kommissionens marknadsundersökning visar dock att marknaderna för patientmonitorer, C-bågar och mammografiapparater är nationella.

1. Patientmonitorer

(68) Eftersom marknaden för GW-monitorer inte berörs (endast GE är verksamt på denna marknad), gäller analysen av den relevanta geografiska marknaden endast marknaderna för PO- och CC-monitorer.

Närvaro i de enskilda medlemsstaterna

(69) De ledande monitortillverkarnas marknadsandelar skiljer sig mellan de olika medlemsstaterna, särskilt i fråga om perioperativa monitorer.

(70) Exempelvis redovisar GE ingen försäljning av sådana produkter i länder som [...]*, [...]*, och [...]*, medan företaget finns på marknaderna i grannländer (Spanien [10-20]* %, Danmark [10-20]* % och Tyskland [0-10]* %). Likaså har Instrumentarium, fast företaget finns på alla marknader, högre marknadsandelar i Spanien ([60-70]* %) än i Frankrike ([40-50]* %) eller Portugal ([30-40]* %). Detsamma gäller andra tillverkare. Siemens har en marknadsandel på endast [5-10 %]* i Förenade kungariket, men [20-25 %]* i Irland, och endast [5-10 %]* i Spanien jämfört med [50-55 %]* i Portugal. Philips i sin tur har en marknadsandel på [20-25 %]* i Frankrike, men endast [5-10 %]* i Spanien och förenade kungariket.

(71) Dessa skiljaktiga marknadsstrukturer, till och med i angränsande länder, tyder på att konkurrensförhållandena skiljer sig åt i hög grad mellan de olika medlemsstaterna. Framför allt finns det ingenting som tyder på att någon grupp av medlemsstater kunde ses som en separat geografisk marknad. Dessa skillnader med avseende på marknadsandelar i olika medlemsstater förekommer även i liknande skala på marknaden för CC-monitorer.

Prisskillnader i medlemsstaterna

(72) Den anmälande parten hävdar att skillnaderna mellan dess katalogpriser beror på olika rabattsystem i de olika länderna: om katalogpriserna i en medlemsstat är relativt höga, kompenseras detta av större rabatter.

(73) Kommissionen har dock funnit att transaktionspriserna skiljer sig från varandra. En analys av de uppgifter som den anmälande parten lämnat(51) visar att de olika rabatter som ges i olika länder inte utjämnar prisskillnaderna. Tabellen nedan, där GE:s katalogpriser och genomsnittliga rabatter i några medlemsstater sammanfattas, visar att det finns länder med liknande katalogpriser men olika genomsnittsrabatter, vilket betyder att de slutliga försäljningspriserna är olika. exempelvis är katalogpriset på DASH 2000 i [...]* högre än i [...]*, samtidigt som den genomsnittliga rabatten är lägre, vilket leder till ett högre slutpris. Samma mönster går igen för andra produkter och länder, vilket stödjer slutsatsen att de slutliga försäljningspriserna faktiskt varierar mellan olika medlemsstater.

Tabell 2

>Plats för tabell>

Källa: den anmälande parten. (*) Solar 8000.

(74) Dessa skillnader med avseende på de slutliga kundpriserna bekräftas även av oberoende studier(52), där man beräknat medelpriserna för patientmonitorsystem med flera parametrar och för alla varumärken i Europa. Resultaten visar på väsentliga prisskillnader, från 16 % till 32 %, mellan länder som Frankrike eller Spanien och Förenade kungariket.

Försäljning och kundservice

(75) Som påpekades ovan i avsnittet om produktmarknaden, är sådana aspekter som kundservice, underhåll och utbildning nyckelfaktorer då det slutliga inköpsbeslutet skall fattas. Den anmälande parten har också framhållit hur viktiga dessa frågor är och menar att en lokal försäljningsorganisation, inbegripet tillhandahållande av kundservice, krävs för att ett företag skall kunna konkurrera effektivt i ett land. Detta behov av kundservice bekräftas av kommissionens marknadsundersökning, som visar att, förutom tekniska egenskaper och kvalitet, sådana faktorer som kundservice, kontinuerligt underhåll, utbildning och förmåga att tillhandahålla underhåll och service under produktens hela livscykel hör till dem som beaktas mest av kunderna då de fattar sina slutliga inköpsbeslut(53).

(76) Dessutom är de flesta mindre konkurrenterna på området för intensivvårdsmonitorer inte verksamma i alla medlemsstater, vilket är ett tydligt tecken på att det är svårt att inrätta ett tillförlitligt kundservicenät, till och med genom oberoende företag. De stora leverantörerna är däremot verksamma på åtminstone alla stora marknader(54). Dessa företags försäljningsstrukturer kan dock variera beroende på land. exempelvis säljer Instrumentarium direkt till slutkunderna i länder som [...]*, medan företaget säljer på nationell bas genom återförsäljare i angränsande länder. I detta avseende har kommissionen inte funnit någonting som tyder på att någon grupp av medlemsstater kunde utgöra en separat geografisk marknad.

(77) Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att varje medlemsstat är en separat relevant geografisk marknad.

2. Anestesiapparater

(78) I ärende COMP/M.2861-Siemens/Drägerwerk/JV kom kommissionen fram till att de geografiska marknaderna för anestesiapparater är nationella. De viktigaste argumenten till stöd för denna uppfattning var att parterna hade mycket olika marknadsandelar i de enskilda EES-länderna och att de hade olika konkurrenter i dem, att de flesta konkurrenterna var verksamma i endast en eller två medlemsstater, att en lokal försäljnings- och servicestruktur var av avgörande betydelse för framgång på marknaden och att anestesiapparater såldes främst genom anbudsförfaranden, där kundernas preferenser spelade en viktig roll för det slutliga inköpsbeslutet.

3. Kliniska informationssystem (CIS)

(79) Som förklarades ovan är CIS i första hand IT-lösningar som används som tillsatser till medicinsk utrustning för att utöka dess prestanda. CIS är komplicerade IT-system som måste installeras av experter. Det kan ta upp till 18 månader att installera systemet som skräddarsys för sjukhusets behov. Installatören erbjuder även sjukhusets personal utbildning i systemet. Under sådana förhållanden är det mycket viktigt att det finns ett specialiserat nät för försäljning, installation, underhåll och service som fungerar på nationell bas. Samma argument som talar för en nationell definition av marknaderna för PO- och CC-monitorer är också här giltiga med avseende på den relevanta geografiska marknaden för CIS. Det kan särskilt noteras att CIS på nationell nivå säljs genom samma försäljningskanaler som patientmonitorer, och att marknadsandelarna varierar mellan olika EES-länder.

4. Rörliga C-bågar

Närvaro i de enskilda medlemsstaterna

(80) Enligt de uppgifter som den anmälande parten lämnat, varierar parternas och deras konkurrenters marknadsandelar i hög grad mellan olika medlemsstater(55).

(81) På marknaden för exempelvis enkla C-bågar har Instrumentarium, enligt uppgifter för 2002, en stark ställning på marknaderna i Finland ([50-60]* %), Danmark ([30-40]* %), Tyskland ([30-40]* %) och Belgien ([30-40]* %), medan dess marknadsandelar i en del andra medlemsstater är mycket mindre. I exempelvis Italien ([10-20]* %), Norge ([10-20]* %) och Frankrike ([0-10]* %) har företaget en mycket svagare ställning och i en del medlemsstater hade det år 2002 ingen försäljning alls ([...]*). Sådana skillnader i marknadsandelar har även de främsta konkurrenterna på marknaderna för både enkla och vaskulära C-bågar. I några medlemsstater, framför allt Italien, Portugal, Spanien och Grekland, finns det dessutom ett antal mindre konkurrenter(56). I tabellen nedan visas en del av dessa skillnader för parterna och deras främsta konkurrenter.

Tabell 3

Enkla C-bågar: marknadsandelar 2002

>Plats för tabell>

Källa: den anmälande parten.

Tabell 4

Vaskulära C-bågar: marknadsandelar 2002

>Plats för tabell>

Källa: den anmälande parten.

Prisskillnader i medlemsstaterna

(82) Undersökningen visar på betydande prisskillnader mellan medlemsstaterna, vilket tyder på att marknaderna är nationella. De prisuppgifter som ges i skäl 83 har lämnats av GE och är genomsnittliga nettopriser per land på direktförsäljning 2002 av en grundmodell av GE:s rörliga C-bågar.

(83) Exempelvis varierar priset på GE:s produkt [...]*, från [...]* euro i Tyskland till [...]* euro i Norge (en prisskillnad på [15-20]* %). Om man ser på [...]*(57) i grundutförande, i t.ex. Tyskland, har produkten ett pris på [...]* euro jämfört med [...]* euro i Italien och [...]* euro i Norge (prisskillnad på upp till [25-30]* %). Likaså kan man påvisa betydande prisskillnader för [...]*, från [...]* euro i Tyskland till [...]* euro i Italien och [...]* euro i Norge (prisskillnad på upp till [40-45]* %)(58).

Försäljning och kundservice

(84) Beträffande vaskulära och enkla C-bågar bekräftar marknadsundersökningen att kundservice, underhåll och utbildning är viktiga faktorer för det slutliga inköpsbeslutet. I uppgifter från tredje part betonas att en leverantör för att uppfattas som tillförlitlig måste ha en lokal försäljningsverksamhet, som inbegriper kundservice, i det berörda landet(59).

(85) Förutom tekniska krav och kvalitet, anses kundservice, kontinuerligt underhåll, utbildning och förmåga att tillhandahålla underhåll och service under produktens hela livscykel vara viktiga faktorer då det slutliga inköpsbeslutet fattas. beträffande utbildning av personal, visar marknadsundersökningen att utbildning anses vara en viktig faktor, och att den utbildningsnivå som begärs varierar. Den anmälande parten medger att i t.ex. Sverige krävs en avancerad utbildning av sjukhusens egna tekniker(60).

(86) Resultaten av marknadsundersökningen visar att servicekostnaderna uppskattas uppgå till upp till 10 % av slutpriset på produkten; skillnaderna mellan medlemsstaterna är dock betydande(61). Servicen står följaktligen för en icke obetydlig del av leverantörens intäkter. I Italien, där kostnaderna för kunderna för service av GE:s C-bågar tycks vara de högsta (upp till [10-20]* % av det ursprungliga produktpriset per år), står GE själv för servicen för [40-60]* % av de C-bågar företaget säljer. Även Instrumentariums interna dokument visar att servicen utgör uppskattningsvis [10-20]* % av dess försäljning av apparater för diagnostisk avbildning och utpekar [...]* som målmarknader för företagets nya strategi för servicekontrakt(62). GE säljer direkt till slutkunder i alla EES-länder, medan Instrumentarium använder sig av återförsäljare i [...]*.

(87) I detta beslut utgör därför varje medlemsstat en separat relevant geografisk marknad.

5. Mammografiapparater

Närvaro i de enskilda medlemsstaterna

(88) Av kommissionens marknadsundersökning framgår att marknaderna för mammografiapparater är nationella, eftersom flera av de faktorer som allmänt anses vara indikatorer på en nationell dimension av en geografisk marknad föreligger.

(89) Enligt de uppgifter som den anmälande parten lämnat(63) och de beräkningar av marknadsandelar som kommissionen gjort, skiljer sig GE:s och Instrumentariums respektive relativa ställning på marknaden avsevärt mellan olika medlemsstater. Även marknadsandelarna för de andra ledande, multinationella konkurrenterna, som Siemens, Philips, Planmed och Hologic/Lorad, varierar mellan medlemsstaterna.

(90) Exempelvis hade GE 2002 en marknadsandel på mer än [40-50]* % i Belgien, Tyskland, Grekland och Portugal, men endast [10-20]* % i Nederländerna. På motsvarande sätt hade Instrumentarium en marknadsandel på mer än [40-50]* % i Finland och Norge, [10-20]* % i Italien, men endast [0-10]* % i Tyskland. Vidare hade GE ingen försäljning alls i Danmark, Finland, Sverige och Norge, medan Instrumentarium antingen inte fanns på marknaden eller hade marknadsandelar på mindre än [0-10]* % i Österrike, Tyskland, Irland och Portugal.

(91) På liknande sätt varierar parternas konkurrenters närvaro betydligt från en medlemsstat till en annan. Fast Siemens i allmänhet finns i hela EES, om än med varierande marknadsandelar i de enskilda länderna, verkar alla de andra konkurrenterna, som Planmed, Hologic, Philips, Giotto och Metaltronica, endast i ett fåtal medlemsländer.

Prisskillnader i enskilda medlemsstater

(92) Kommissionens marknadsundersökning visar att privata och offentliga kunders inköp beslutas på lokal nivå och att tillverkarna kan ta ut olika priser på nationell nivå.

(93) GE har nationella prislistor för sina produkter, som visar väsentliga prisskillnader mellan olika medlemsstater(64): katalogpriserna är exempelvis betydligt högre i [...]* än i [...]*, [...]* och [...]*. i Spanien är de till och med ännu lägre. Instrumentarium har under de senaste åren haft prislistor som gäller i hela EES, men ger sina återförsäljare olika stora rabatter i olika länder. Dessa rabatter varierar från [...]* % till nästan [...]* %(65).

Regionala eller nationella försäljningsnät

(94) Parternas respektive försäljningsstrategi varierar också från land till land. GE och Instrumentarium säljer i vissa länder direkt till slutkunderna, medan de i andra anlitar återförsäljare. Exempelvis säljer Instrumentarium [90-100]* % av sina mammografiapparater genom återförsäljare(66) i [...]*, men [...]* (endast [20-30]* % av försäljningen genom återförsäljare), [...]* och [...]* ([80-90]* % genom återförsäljare), [...]* och [...]*. Dessa återförsäljare är självständiga företag med verksamhet i en viss medlemsstat eller i en region i en medlemsstat. Detta understryker de lokala egenskaperna hos marknaderna för mammografiapparater.

(95) GE sålde tidigare genom återförsäljare endast i [...]*. 2001 slutade företaget att sälja genom sina återförsäljare i [...]* och förvärvade i början av 2003 sin återförsäljare i Irland. För närvarande säljer GE följaktligen sina mammografiapparater till slutkunderna genom sitt eget försäljningsnät.

Försäljning och kundservice

(96) Kommissionens marknadsundersökning visar att relationerna mellan leverantörer och kunder främst byggs på nationell grund. En framgångsrik försäljning och storleken av tillverkarens marknadsandel på marknaden för mammografiapparater i ett visst land beror till avgörande del på försäljningsinsatserna och att det finns personal för kundservice tillgänglig som är redo att utan dröjsmål bistå sjukhus och privatpraktiserande läkare. Tillverkarna tillhandahåller i allmänhet utbildning och underhåll, som vanligtvis ingår i köpet av apparaterna(67).

(97) Då beslut skall tas om inköp på sjukhus eller i privata organisationer respektive om de upphandlingskrav som skall ställas är kännedomen om tillverkaren och dennes anseende av stor betydelse för sjukhusets beslutsfattare. Beslutet om inköp tas i de flesta medlemsstater av sjukhusförvaltningens ekonomiavdelning eller i privata organisationer efter samråd med den medicinska personal som är förtrogna med apparaturen, dvs. radiologerna. De krav som läkarna ställer och deras behov med avseende på produktens tekniska egenskaper och prioriterade tillämpningar är avgörande faktorer då beslut om inköp fattas. Därför presenterar tillverkarna sin apparatur på mässor och läkarkongresser och söker kundkontakt med läkarna.

(98) Resultaten av undersökningen bekräftar att kunderna kräver assistans och fackkunskaper av leverantörens försäljnings- och servicepersonal. Kunderna anser det vara mycket viktigt att tillverkaren kan tillhandahålla kundservice och kontinuerligt underhåll under apparatens hela livscykel. De tjänster som en lokal försäljningsorganisation kan erbjuda är särskilt viktiga för köpare av mammografiapparater, med tanke på det antal privatpraktiserande läkare och privata kliniker med verksamhet på lokal nivå som finns bland köparna av sådana apparater.

(99) Vidare är varken GE eller Instrumentarium, liksom andra konkurrenter, närvarande på marknaderna i alla medlemsstater. Detta tyder på att det kan vara svårt att få tillgång till ett tillförlitligt kundservicenät, till och med genom oberoende företag. exempelvis har GE ingen verksamhet i [...]*, [...]*, [...]* och [...]*, och Instrumentarium ingen i [...]* och [...]*.

Slutsats

(100) Mot bakgrund av ovan beskrivna faktorer, som stöds av kommissionens marknadsundersökning, drar kommissionen slutsatsen att de geografiska marknaderna för mammografiapparater är nationella.

C. KONCENTRATIONENS FÖRENLIGHET MED DEN GEMENSAMMA MARKNADEN

A. Horisontella effekter

1. Patientmonitorer

1.1 Perioperativa patientmonitorer

Marknadens allmänna egenskaper

(101) I oberoende studier(68), som den anmälande parten tillhandahållit, framhålls att marknaden för perioperativa patientmonitorer i de olika europeiska länderna under de senaste åren genomgått många förändringar. Marknaden har blivit en stabil och mogen marknad(69), där prisstrategier, tekniska innovationer och konsolidering blivit avgörande faktorer.

(102) Perioperativa patientmonitorer är differentierade produkter. De produkter som de olika leverantörerna erbjuder har olika svaga och starka punkter, beroende på kundernas preferenser. Detta gäller även då sjukhusen anskaffar dessa produkter genom anbudsinfordringar. Deras preferenser beträffande produkten kommer till uttryck genom detaljerade tekniska krav, vilket begränsar det antal produkter som kan komma i fråga. Kommissionens förfrågningar visar att narkosläkaren, som är den primära brukaren av denna apparatur, i de flesta länder spelar en viktig roll då perioperativa patientmonitorer skall väljas.

(103) Trots att de i allmänhet vill ha lägre priser, spelar de tekniska krav som sjukhusen ställer en avgörande roll för inköpsbesluten. Därför beviljar sjukhus upphandlingskontrakt genom ett förfarande som grundar sig på det "ekonomiskt fördelaktigaste" alternativet, som innebär att de kan välja produkter enligt kvalitet och prestanda, i stället för enbart på grundval av "lägsta pris". Dessutom har de tekniska krav som kunderna ställer blivit allt mer komplexa och krävande för tillverkarna. På det perioperativa området har inte endast monitorer med flera parametrar blivit standard, utan tillverkarna har även försett sina monitorer med nya funktioner och egenskaper som svar på sjukhusens och särskilt narkosläkarnas behov av sofistikerade mätningar(70). Bland de senaste innovationerna finns nya parametrar för att mäta narkosens djup och dess effekter på hjärnan, vilka blir allt viktigare för användarna(71). En annan viktig beståndsdel i dessa produkter är datorteknik, som genom uppgradering eller utveckling av ny programvara som är särskilt anpassad till operationssalar, förbättrar kvaliteten på anestesijournalen.

(104) Slutligen har marknaden genomgått en period av omfattande konsolidering. Enligt Frost & Sullivan ("F& S"), "kontrolleras större delen av marknaden av ett fåtal aktörer och de andra aktörerna håller på att dra sig ur marknaden och koncentrera sina resurser på landsbasis eller till och med inrikta sig på andra marknader"(72). På en mer generell nivå noterar F& S att den europeiska marknaden för anestesiapparater och respiratorer (inklusive marknaden för perioperativa patientmonitorer) är en mogen marknad, där till och med en liten ökning av marknadsandelen kan ha stor betydelse(73).

Marknadsandelar

(105) Enligt de uppgifter som den anmälande parten lämnat i sitt formulär CO, skulle koncentrationen på marknaden för perioperativa monitorer resultera i de marknadsandelar som visas i tabellen nedan.

Tabell 5

Perioperativa patientmonitorer

>Plats för tabell>

Källa: den anmälande parten.

(106) Den anmälande parten uppskattar således att de samgående parterna 2002 tillsammans hade en marknadsandel i EES på [40-50]* %, jämfört med [40-50]* % år 2000 och [40-50]* % år 2001, samtidigt som marginella konkurrenter hade en väsentlig del av marknaden ([10-20]* %, men [30-40]* % och än mer på vissa nationella marknader).

(107) Den anmälande parten uppger(74) att man, pga. bristen på tillförlitliga, offentligt tillgängliga uppgifter, baserat dessa beräkningar av marknadsandelar på egna uppskattningar efter att ha konsulterat två källor: de samgående företagens respektive försäljning av patientmonitorer och den försäljningsstatistik som lagts fram av European Co-ordination Committee of the Radiological Electromedical Industry ("COCIR"), en grupp av fem företag som tillverkar medicinsk utrustning (Instrumentarium, Dräger, GE, Philips och Siemens). Den anmälande parten anser dock att COCIR med uppskattningsvis [30-40]* % underskattar de mindre konkurrenternas försäljning på den perioperativa marknaden. Uppskattningarna har justerats i enlighet med detta och i en del länder har ytterligare justeringar gjorts för att ta hänsyn till nationella skillnader.

(108) I motsats till den anmälande partens uppfattning att marginella tillverkare står för omkring [20-30]* % av marknaden i EES (och för [30-40]* % på en del stora nationella marknader), visar oberoende marknadsundersökningar(75) på väsentligt mindre marknadsandelar för små konkurrenter och följaktligen större marknadsandelar för parterna.

(109) Eftersom parternas uppskattningar skiljer sig från dem som gjorts av oberoende marknadsundersökningar, har kommissionen gjort egna beräkningar av marknadsandelarna på grundval av de uppgifter om försäljningen av perioperativa monitorer som parterna lämnat under undersökningen och av företag som parterna nämnt som konkurrenter på den relevanta marknaden(76). Kommissionen har även bett parterna och deras konkurrenter att lämna uppgifter om fördelningen av deras försäljning mellan direkt försäljning till slutkunder och försäljning till återförsäljare, samt en uppskattning av dessa återförsäljares vinstmarginaler. Dessa uppgifter har använts för att beräkna alla marknadsaktörers försäljning av perioperativa monitorer till slutanvändare(77).

(110) På vissa nationella marknader leder koncentrationen till betydande ökningar av marknadsandelarna. I tabellen nedan visas läget för åren 2000, 2001 och 2002.

Tabell 6

Perioperativa monitorer: Kommissionens undersökningsresultat**

>Plats för tabell>

Källa: kommissionens undersökning.

Tabell 7

>Plats för tabell>

Källa: Kommissionens undersökning.

Tabell 8

>Plats för tabell>

Källa: Kommissionens undersökning.

(111) Parternas uppskattningar av sina marknadsandelar i formulär CO ger således väsentligt lägre värden än dem som författarna till oberoende studier av den europeiska marknaden kommit fram till och som kommissionen känner till, liksom de värden som framkommit i kommissionens egen undersökning.

(112) Sammanslagningen skulle följaktligen förena två av de fyra största leverantörerna av perioperativa patientmonitorer i EES. På EES-nivå skulle det sammanslagna företaget bli den ledande leverantören av perioperativa patientmonitorer med endast två kvarblivande konkurrenter av betydelse, Philips och Siemens.

(113) Den anmälande parten hävdar(78) att parternas marknadsställning, även om man antar kommissionens uppskattningar, inte leder till någon dominerande ställning, eftersom överlappningen är mycket liten, då GE har omkring [5-10]* % av hela EES-marknaden, en mindre andel än vad Philips och Siemens har. Vidare har Instrumentarium i samband med marknadsundersökningen ifrågasatt kommissionens provisoriska uppskattning av storleken av hela marknaden för perioperativa patientmonitorer genom att anföra att den inte överensstämmer med de uppskattningar som gjorts i offentligt tillgängliga, oberoende studier. Kommissionens uppskattningar motsägs dock inte av F& S:s prognoser(79).

(114) Kommissionens undersökning visar faktiskt att parternas marknadsställning på nationell nivå i ett antal länder där GE 2002 ([...]*(80)) inte hade någon verksamhet eller endast försäljning av mindre betydelse leder till en minimal överlappning.

(115) Men parternas förenade marknadsandelar skulle ligga omkring 50 % med en överlappning på åtminstone mer än 5 % i vissa länder. På nationell nivå skulle sammanslagningen leda till betydande marknadsandelar(81) i särskilt Frankrike ([...]*), Tyskland ([...]*), Spanien ([...]*), Sverige ([...]*) och Förenade kungariket ([...]*)(82).

(116) Åtminstone i länder där andelarna överstiger 50 % (Frankrike, Spanien, Sverige och Förenade kungariket) kan de förenade marknadsandelarna i sig själva vara tecken på en dominerande ställning, särskilt med tanke på att det sammanslagna företaget skulle vara dubbelt så stort som dess främsta konkurrenter, Philips och Siemens. I Tyskland tyder det sammanslagna företagets förenade marknadsandelar på en dominerande ställning såtillvida som de skulle överstiga 40 % och vara klart större än de två främsta konkurrenternas, Siemens och Philips, andelar.

(117) Den anmälande parten anser att undanröjandet av Instrumentarium som ett oberoende företag, trots dessa förenade andelar, av följande skäl inte skulle leda till att en dominerande ställning skapades på dessa marknader(83):

a) Marknaden är en anbudsmarknad som präglas av intensiv konkurrens och där GE inte hör till de ledande aktörerna på det perioperativa området och inte är en nära konkurrent till Instrumentarium.

b) Både de ledande konkurrenterna och mindre aktörer skulle kväva varje hypotetiskt försök av det sammanslagna företaget att höja priserna.

c) Sjukhusen, som måste anses vara mäktiga kunder, kommer fortsättningsvis att utöva ett starkt konkurrenstryck.

Inköpsprocesser

(118) De flesta inköp av perioperativa patientmonitorer i Frankrike, Tyskland, Spanien, Sverige och Förenade kungariket sker genom anbudsförfaranden. I dessa länder hör en stor del av sjukhusen till den offentliga sektorn(84), för vilken det finns regler om offentlig upphandling. Som framgår av uppgifter om anbudsgivningar som den anmälande parten och dess konkurrenter lämnat, är det även vanligt att privata kliniker organiserar anbudsförfaranden. den anmälande parten uppskattar således att, beroende på medlemsstat, 60 %-100 % av försäljningen sker genom anbudsförfaranden(85).

(119) Beslutet om att genomföra ett anbudsförfarande för patientmonitorer tas i allmänhet på följande sätt, enligt kundernas redogörelser: I inköpsbeslutet deltar normalt de kliniker som arbetar i den medicinska avdelning där monitorerna skall användas. I större eller mindre utsträckning deltar även sjukhusets biomedicinska tekniker, som har ansvar för underhållet av apparaturen, och den administrativa personal som ansvarar för sjukhusets ekonomiska förvaltning. Behovet av ny utrustning ligger bakom inköpet av ny materiel. Beträffande perioperativa patientmonitorer bekräftar kundundersökningen att behovet främst kommer till uttryck genom narkosläkarna, som är huvudanvändare av denna utrustning, särskilt i operationssalarna. De har därför huvudansvaret för att formulera de tekniska krav som monitorerna skall uppfylla. beroende på vilket land det är fråga om, fattas inköpsbeslutet sedan av sjukhusdirektören(86), av en ekonomisk kommitté(87) eller av en grupp av medicinska specialister(88), men i alla fall efter samråd de läkare och den medicinska personal som behöver utrustningen.

(120) Eftersom sjukhusen vid sina val sätter produktens kvalitet och tekniska egenskaper främst, går upphandlingen i allmänhet inte till den som erbjuder det lägsta priset, utan till den leverantör som bäst motsvarar det enskilda sjukhusets krav ur både teknisk och ekonomisk synvinkel. Som påpekades i skäl 103 beviljas upphandlingskontrakt på grundval av principen om det "ekonomiskt fördelaktigaste erbjudandet", i stället för principen "lägsta pris".

(121) Kvalitetskraven förs oftast fram av narkosläkare genom detaljerade tekniska specifikationer, som följaktligen begränsar antalet produkter enligt deras preferenser. leverantörerna svarar på den officiella anbudsinfordran genom att lämna anbud, och sjukhusen väljer sedan den leverantör som bäst svarar mot deras behov på basis av olika kumulativa kriterier. Enligt marknadsundersökningen är följande kriterier - med vissa variationer mellan olika länder - viktigast vid valet av monitor(89): produktens kvalitet och tekniska egenskaper, priset, den tekniska servicen (utbildning och underhåll under produktens hela livscykel) och leverantörens förmåga till innovationer och utveckling av nya produkter. Omvänt spelar tillverkarens förmåga att även leverera anestesiapparater en mycket begränsad roll för det slutliga beslutet(90).

Faktisk konkurrens

(122) I detta fall påverkar den omständigheten att inköpen i medlemsstaterna vanligtvis görs genom ett anbudsförfarande inte i grunden betydelsen av marknadsandelar som ett avgörande tecken på det sammanslagna företagets inflytande på marknaden. Marknadsundersökningen visar att i var och en av de berörda medlemsstaterna är det genomsnittliga värdet av de kontrakt som ges genom anbudsförfarande relativt litet och det årliga antalet infordringar av anbud på perioperativa monitorer ganska stort(91). Dessutom är spelar kundanpassning en relativt begränsad roll på denna marknad, eftersom redan de tekniska kraven i anbudsinfordran avgör om en viss leverantör kommer att lämna ett bud eller inte. Slutligen sker under tiden 2000-2002 inga betydande förändringar av storleken på marknaden för perioperativa monitorer i särskilt Frankrike, Tyskland, Spanien, Förenade kungariket och Sverige, liksom inte heller av de främsta konkurrenternas marknadsandelar(92).

(123) Vidare skiljer sig marknaden för perioperativa monitorer inte väsentligt från en normal differentierad produktmarknad. Även om produkterna köps genom ett anbudsförfarande, kommer kundernas preferenser fram i de tekniska kraven i anbudsinfordran, som i sin tur bestämmer vilka budgivare som kan komma i fråga. Kunderna har individuella preferenser för särskilda apparater och skulle endast överväga att byta till en annan modell om det skedde en mer eller mindre betydande prishöjning (i förhållande till konkurrenterna). Den relativt högra graden av substituerbarhet mellan produkterna, till och med på en och samma relevanta produktmarknad, är därför en viktig konkurrensparameter på dessa marknader och har stort inflytande på leverantörernas marknadsinflytande. Uppgifter om marknadsandelar är därför viktig information, eftersom de återspeglar de faktiska inköpsbeslut som kunderna fattat under ett visst år.

(124) Följaktligen delar inte kommissionen åsikten att marknadsandelar är betydelselösa på denna särskilda marknad.

(125) För att avgöra om de samgående parternas marknadsandelar över- eller underskattar deras inflytande på marknaden, har kommissionen fortsatt med en fördjupad analys av konkurrensens karaktär på denna anbudsmarknad. För det första har, med tanke på att konkurrensen vid dessa anbudsförfaranden bestäms av hur många och vilka konkurrenter som deltar, kommissionen undersökt hur ofta de olika aktörerna på marknaden ställts mot varandra. För det andra har graden av substituerbarhet analyserats ytterligare ur både kvalitativ och kvantitativ synvinkel, eftersom konkurrensen på en differentierad produktmarknad är intensivare då konkurrenterna erbjuder nära substitut. Slutligen har kommissionen, på grundval av tillgängliga data, försökt avgöra de eventuella priseffekterna av den planerade transaktionen.

GE:s ställning på den perioperativa marknaden

(126) Den anmälande parten hävdar att GE inte hör till de ledande aktörerna på det perioperativa området, och följaktligen inte kommer att märkbart påverka Instrumentariums nuvarande ställning(93). Enligt den anmälande parten är GE och Instrumentarium således inte nära konkurrenter på marknaden för perioperativa monitorer(94). Uppgifter om marknadsandelar överskattar därför - hävdar man - transaktionens effekter på konkurrensen.

(127) Den anmälande parten stödjer sig bl.a. på det produktsortiment som GE erbjuder och dess positionering på marknaden med inriktning främst på intensivvårdsområdet. den anmälande parten medger dock att GE erbjuder flera typer av monitorer för användning på det perioperativa området (Solar 9500, Solar 8000M och DASH-modellserien(95)), och att de alla har vissa fördelar jämfört med konkurrenternas produkter. GE:s utbud omfattar följaktligen en rad olika monitorer, från enkla till avancerade, med parametrar och funktioner som är särskilt anpassade till denna marknad. GE nämns till och med av flera marknadsaktörer som ledande inom forskning och utveckling på området för perioperativa monitorer(96). Att GE är en stark aktör på intensivvårdsområdet utesluter följaktligen inte att företaget är en av de fyra ledande leverantörerna av perioperativa monitorer.

(128) Det anseende som GE:s monitorer på det perioperativa området åtnjuter bekräftas dessutom av oberoende studier. exempelvis framhåller T for G, på tal om den image som parternas produkter har på marknaden, att "GE- Marquette uppfattas positivt på anestesiområdet"(97). Frost & Sullivan hänför också GE till den näst bästa klassen av konkurrenter vid sidan av Philips och Siemens, medan Instrumentarium hänförs till den bästa klassen(98).

(129) De sjukhus som ingick i kommissionens marknadsundersökning anser i allmänhet att GE, Instrumentarium, Siemens och Philips alla erbjuder perioperativa patientmonitorer av jämförbar kvalitet. I alla dessa länder anser de svarande att GE:s monitorer är av hög kvalitet i operationssalar, i en del medlemsstater med det högsta genomsnittliga betyget med avseende på tekniska egenskaper(99). I genomsnitt rankas alla de fyra ledande leverantörerna på samma höga nivå i de olika berörda länderna.

(130) Dessa omständigheter motsäger den anmälande partens antagande att GE, ur kvalitativ synvinkel, inte bör anses vara en ledande aktör eller nära konkurrent till Instrumentarium.

Kommissionens statistiska analys

(131) För att bedöma intensiteten i konkurrensen mellan de samgående parterna har kommissionen genomfört en serie statistiska analyser av de uppgifter från anbudsförfaranden som Instrumentarium, GE, Dräger, Philips och Siemens lämnat. De uppgifter som Siemens lämnat kunde inte användas för denna typ av analys. Anbudsgivarna i 3355 anbudsförfaranden i hela EES under de fem senaste åren har identifierats. För analysen nedan ansåg kommissionen att det urval av anbudsförfaranden som vunnits av GE (direkt eller genom Dräger), Instrumentarium eller Philips är representativt.

(132) Kommissionen analyserade först hur ofta de samgående parterna ställts mot varandra vid de 3355 anbudsförfarandena. Med tanke på att leverantörerna väljer de anbudsförfaranden i vilka de deltar, så att ett företag inte lämnar anbud om det inte har någon chans att vinna, ju oftare två företag ställs mot varandra i ett visst land i förhållande till andra potentiella budgivare, desto mer sannolikt är det att deras produkter kan anses vara nära substitut - åtminstone ur säljarnas synvinkel. Dessutom betingas leverantörens deltagande i ett anbudsförfarande av de tekniska krav som sjukhuset ställer och som begränsar det antal konkurrenter som potentiellt kan vinna med sitt anbud.

(133) Det visar sig att de samgående parterna på EES-nivå mött varandra i [50-60]* % av de undersökta fallen. I [20-30]* % av fallen hade de vidare ingen konkurrent och endast en enda i [20-30]* % av fallen. beträffande de konkurrenter som parterna ställts emot, framgår det att i [30-40]* % av fallen mötte de samgående parterna, oberoende av hur många konkurrenter som deltog, varken Philips eller Siemens, utan endast olika marginella aktörer. Detta tyder på att sammanslagningen kan leda till att antalet betydande aktörer minskar från två till en i ett av tre anbudsförfaranden.

(134) Det konkurrenstryck som de samgående parterna utövat på varandra framgår även av de uppgifter om anbudsförfaranden(100) som Philips lämnat: Philips vann [70-80]* % av de anbudsförfaranden som varken GE eller Instrumentarium deltog i, [60-70]* % av dem som endast Instrumentarium deltog i, [50-60]* % av dem som endast GE deltog i och endast [30-40]* % av dem som både GE och Instrumentarium deltog i. Det verkar därför som om Instrumentarium lägger lägre bud när GE deltar. Dessutom lägger Philips lägre bud när både Instrumentarium och GE deltar. De samgående parterna utövar därför tillsammans ett starkare konkurrenstryck på Philips.

(135) På nationell nivå finns det stora skillnader, beroende på land.

(136) Vad gäller den tyska marknaden, tyder resultaten på att GE stått för det klart starkaste konkurrenstrycket på Instrumentarium. De båda företagen mötte varandra i [70-80]* % av alla de 432 anbudsförfaranden som beaktats. Dessa siffror kan överskatta(101) den andel av anbudsförfaranden där de båda parterna ställdes mot varandra i Tyskland, eftersom de uppgifter om anbudsförfaranden som lämnats av Siemens inte kunnat användas i denna analys. Och Tyskland är den nationella marknad där Siemens har sin största försäljning. Siffrorna ovan står ändå i skarp kontrast till dem som gäller Philips och Siemens: Philips deltog i anbudsförfaranden mot Instrumentarium endast i [10-20]* % av fallen och Siemens i [20-30]* % av fallen.

(137) Vidare visar den statistiska analysen av anbudsuppgifterna att de samgående parterna i [40-50]* % av de anbudsförfaranden där de båda deltar inte möter någon annan konkurrent(102), och endast en enda konkurrent i ytterligare [30-40]* % av dessa anbudsförfaranden. Det innebär att de samgående parterna möter en enda eller ingen konkurrent i [70-80]* % av de anbudsförfaranden där de möter varandra. Dessutom visar det sig att i [80-90]* % av fallen är denna extra konkurrent varken Siemens eller Philips, utan en marginell aktör. Dessa siffror tyder, pga. effekten av tekniska krav på konkurrenternas deltagande i anbudsförfaranden, på att sammanslagningen sannolikt minskar antalet aktörer av betydelse från två till en i de flesta anbudsförfaranden där de samgående parterna tidigare konkurrerade med varandra.

(138) Siffrorna tyder även på att GE i Spanien är den främsta källan till verklig konkurrens för Instrumentarium. De möter varandra i [60-70]* % av anbudsförfarandena (av totalt 542 anbudsförfaranden). Siemens förblir dock en nära konkurrent ([60-70]* %) men i färre fall än GE och alla de tre företagen konkurrerar endast i [40-50]* % av fallen. Philips däremot konkurrerar rätt sällan med Instrumentarium ([30-40]* %). För övrigt möter de samgående parterna ingen eller endast en extra konkurrent i [60-70]* % av de anbudsförfaranden där de möter varandra. Bland dessa anbudsförfaranden möter de samgående parterna i [20-30]* % av fallen varken Siemens eller Philips.

(139) I Frankrike tycks GE vara det företag som utövar det klart starkaste konkurrenstrycket på Instrumentarium. GE konkurrerade med Instrumentarium i [70-80]* % av alla de 1122 anbudsförfaranden som analyserats. Siemens däremot mötte Instrumentarium endast i varannan anbudsinfordran ([50-60]* %) och Philips i färre än en anbudsinfordran av [...]* ([10-20]* %). Endast mycket sällan möttes alla fyra konkurrenter ([0-10]* %).

(140) I de andra länderna visar siffrorna att GE och Instrumentarium möttes endast då och då. I exempelvis Förenade kungariket ställdes GE mot Instrumentarium i [20-30]* % av totalt [...]* anbudsförfaranden, medan Philips konkurrerade med Instrumentarium i nästan varannan anbudsinfordran ([40-50]* %). Ändå mötte GE och Instrumentarium i de anbudsförfaranden där de ställdes mot varandra i [60-70]* % av fallen ingen annan konkurrent och endast en extra konkurrent i ytterligare [20-30]* % av anbudsförfarandena. Detta betyder att en eller ingen konkurrent möter de samgående parterna i [80-90]* % av de anbudsförfaranden där de ställs mot varandra.

(141) Bilden är liknande i Belgien (båda parterna konkurrerade med varandra i [10-20]* % av [...]* anbudsförfaranden) liksom i Finland (de möttes i [0-10]* % av [...]* anbudsförfaranden). I andra EES-länder var antalet användbara anbudsförfaranden för litet för att någon tillförlitlig slutsats skulle kunna dras. I exempelvis Sverige tyder resultaten på att GE konkurrerade med Instrumentarium något oftare ([40-50]* %) än med Philips ([30-40]* %) eller Siemens ([30-40]* %). För denna analys hade kommissionen dock tillgång till all nödvändig information om endast 19 anbudsförfaranden i Sverige under de fem senaste åren. statistiskt signifikanta resultat kan därför endast i begränsad utsträckning utvinnas ur dessa uppgifter.

Den anmälande partens analys av vinnande och förlorande bud

(142) Ridyard, Bishop & Baker ("RBB") har för den anmälande partens räkning lagt fram en analys av uppgifter om vinnande och förlorande anbud för att underbygga påståendet att GE:s och Instrumentariums marknadsandelar inte korrekt återspeglar utan i själva verket överskattar effekterna på konkurrensen av den anmälda transaktionen. den anmälande parten menar att "om GE utövar ett starkare konkurrenstryck på Instrumentariums beteende än andra leverantörer på den relevanta marknaden, skulle man förvänta sig att GE skulle ha kommit på andra plats i ett stort antal av de anbudsförfaranden som Instrumentarium vunnit och vice versa"(103).

(143) RBB:s studie av vinnande och förlorande bud grundar sig på [2000-2500]* infordringar av anbud på perioperativa monitorer 1998-2003 i EES(104) som Instrumentarium vunnit(105). I studien identifieras de anbudsgivare som kommit på andra plats i alla anbudsförfaranden som de samgående parterna haft uppgifter om och som Instrumentarium vunnit. Det företag som kommit på andra plats antas vara Instrumentariums närmaste konkurrent.

(144) Trots att den anmälande parten främst förlitar sig på denna studie för att hävda att GE inte var Instrumentariums närmaste konkurrent, visar dessa uppgifter att GE under åren 1998-2003 var det företag som oftast kom på andra plats efter Instrumentarium i anbudsförfaranden för perioperativa monitorer i Europa. Enligt de uppgifter som parterna lämnat kom anbud med GE:s perioperativa monitorer på andra plats i [30-40]* % av alla anbudsförfaranden, på EES-nivå, som Instrumentarium vann, antingen då de såldes genom Dräger, som då återförsäljare med ensamrätt för GE ([700-800]*) eller då GE deltog direkt i anbudsförfarandet ([100-200]*). Philips anbud noteras på andra plats i [30-40]* % av alla anbudsförfaranden, och Siemens i [10-20]* %. Andra konkurrenter står för [10-20]* % av anbuden på andra plats, inklusive Datascope med [0-10]* %.

(145) I tre länder är GE med stor marginal det företag som oftast kom på andra plats efter Instrumentarium: [...]*, [...]* och [...]*(106). GE:s monitorer kom på andra plats mindre ofta än Siemens eller Philips i alla andra länder: Siemens är på andra plats i [...]*(107), [...]* och [...]*(108), medan Philips är på andra plats i [...]*, [...]* och i [...]*.

(146) Av de [300-400]* anbudsförfaranden som genomförts i Frankrike och som parterna haft relevanta uppgifter om, kom GE:s monitorer på andra plats efter Instrumentariums i [50-60]* % av fallen, antingen då de såldes genom Dräger ([100-200]* anbudsförfaranden) eller då GE deltog direkt i anbudsförfarandena ([0-100]*). Philips kom på andra plats i [...]* anbudsförfaranden, dvs. i [10-20]* % av fallen, medan Siemens och Datascope kom på andra plats i [...]* respektive [...]* fall. I de [300-400]* anbudsförfaranden som genomfördes i Tyskland, kom GE:s monitorer på andra plats efter Instrumentariums i [70-80]* % av fallen, antingen då de såldes genom Dräger ([...]*) eller då GE deltog direkt i anbudsförfarandena ([...]*), före Siemens ([...]* - [10-20]* % av fallen) och Philips ([...]* - [10-20]* %). I Spanien ([400-500]* datauppgifter) kom GE på andra plats i [60-70]* % av fallen, antingen genom Dräger ([200-300]*) eller direkt ([0-100]*), dvs. betydligt oftare än Philips ([20-30]* %) och Siemens ([10-20]* %).

(147) Detta skulle tyda på att GE, åtminstone i Frankrike, Tyskland och Spanien, är den närmaste konkurrenten till Instrumentarium. Uppgifterna styrker antagandet att det sammanslagna företaget, förutom en stor marknadsandel på dessa marknader, skulle kunna höja priserna rejält för en stor del av sina kunder utan att utmanas av sina konkurrenter. I ett sådant läge skulle övertagandet av den närmaste konkurrenten leda till en betydande minskning av konkurrensen, eftersom det sammanslagna företaget i alla nya anbudsförfaranden skulle ha möjlighet att höja sina priser i medvetande om att en missnöjd kund sannolikt skulle köpa dess alternativa produktserie.

(148) Den anmälande parten anser dock att andra faktorer visar att GE i själva verket inte var Instrumentariums närmaste konkurrent.

(149) För det första(109) visar, enligt den anmälande parten, frånvaron av en systematisk korrelation i substitutionsmönstren i de olika länderna att det inte finns någon egenskap hos de produkter som parterna erbjuder som i sig skulle utesluta konkurrenternas produkter. Kommissionen noterar dock att om varumärkespreferenserna skiftar mellan länderna, återspeglar detta endast de olika konkurrensförhållanden som fortfarande råder i alla medlemsstater. Att Dräger inte kom på andra plats i vissa länder förklaras dessutom av det faktum att företaget hade endast en begränsad närvaro i de berörda medlemsstaterna. Faktum är att i de länder där Dräger, enligt parternas uppgifter, inte kom på andra plats (Belgien, Finland), visar det sig att företaget deltog i mycket begränsad utsträckning i anbudsförfarandena.

(150) För det andra(110) hävdar den anmälande parten att det konkurrenstryck som Dräger/GE utövar är överskattat, eftersom Dräger under denna period även aktivt marknadsförde monitorer från andra leverantörer (t.ex. Philips), trots företagets allians med GE. Kommissionen noterar dock att det inte finns något belägg för att Dräger aktivt sålde monitorer från andra tillverkare under perioden i fråga då företaget hade ett avtal med GE om ensamrätt som återförsäljare. Som svar på en fråga från kommissionen beträffande detta, kunde den anmälande parten nämna endast två anbudsförfaranden där man antog att Dräger aktivt hade marknadsfört monitorer från andra tillverkare(111). Uppgifter om anbud som lämnats av Dräger visar att dess försäljning av monitorer från konkurrenterna varit ytterligt begränsad. Och slutligen, även om man antog att Dräger någon gång hade lämnat anbud med produkter från andra företag, skulle dessa anbud inte väsentligt påverka den tendens som kan utläsas ur parternas uppgifter, eftersom Philips och Siemens endast i begränsad utsträckning ansågs vara de närmaste medtävlarna.

Alliansen GE-Dräger

(151) Den anmälande parten anser(112) även att den relativa framgång som GE/Dräger hade under tiden för alliansen berodde på Drägers etablerade anestesiprodukter, dess goda relationer till narkosläkare och dess distributionsinfrastruktur, och inte på styrkan i GE:s utbud av perioperativa monitorer.

(152) GE ingick en allians med Dräger i mars 1999, enligt vilken Dräger sålde GE:s monitorer för det perioperativa området med ensamrätt i alla EES-länder. Denna allians omvandlades sedan till ett distributionsavtal utan ensamrätt under perioden februari-maj 2002, varefter Dräger tillkännagav sitt nya samriskavtal med Siemens.

(153) Inom ramen för undersökningen har den anmälande parten till kommissionen lämnat interna dokument rörande dess affärsmässiga relationer till Dräger under perioden 1999-2002. Den allmänna bild som ges i GE:s interna dokument är att motivet för detta avtal var att ge GE tillgång till Drägers distributionsnät och dess goda relationer till narkosläkare. Detta förklaras av att GE hade gått in på marknaden 1998 genom köpet av Marquette och behövde få tillgång till den perioperativa marknaden genom ett etablerat distributionsnät. I GE:s interna dokument sägs t.ex. att det fanns två motiv för alliansen: "det ena var distributionen, det andra var att tillförsäkra företaget en närmare relation till narkosläkare"(113).

(154) Kommissionen medger att Drägers närvaro på marknaden i det föregående ledet i produktionen av anestesiapparater, kan ha haft en positiv effekt på GE:s försäljning av perioperativa monitorer.

(155) Men de interna dokumenten visar alls inte att GE inte hade några starka produkter för det perioperativa området, utan att Drägers ställning tack vare GE:s produkter uppenbart kunde stärkas genom denna allians. I ett internt dokument från 1999(114) sägs det exempelvis, bland annat, att Dräger skulle få [...]* och att [...]*. Detta visar alltså att Dräger i konkurrensen med Datex-Ohmeda på motsvarande sätt kunde dra fördel av GE:s utbud av patientmonitorer på marknaden för anestesiapparater.

(156) I undersökningen har kommissionen försökt att, i de länder där GE/Dräger kom på andra plats efter Instrumentarium, avgöra av vilka anledningar Drägers kunder köpt perioperativa monitorer. De svarande utgör endast ett mycket litet urval och resultaten ter sig, beroende på land, motsägelsefulla. I Tyskland uppgav den stora majoriteten av de svarande att de köpt monitorer från GE pga. dessa monitorers egenskaper och inte för att de såldes av deras leverantör av anestesiapparater. I Spanien tenderade de svarande däremot att lägga mer vikt vid det faktum att monitorerna såldes av Dräger, medan resultaten från Frankrike inte var entydiga.

(157) I allmänhet tycks dock kundundersökningen motsäga GE:s uppfattning att dess ställning som det företag som oftast kommer på andra plats på det perioperativa området endast beror på Drägers ställning på marknaden för anestesiapparater. Faktum är att den stora majoriteten av kunderna väljer monitorer av ett särskilt märke därför att de motsvarar deras tekniska krav. De är även i hög grad beroende av att leverantören har tillgång till ett bra distributionsnät som kan erbjuda kontinuerligt underhåll och kundservice. Dessutom rankar kunderna GE:s monitorer bland de produkter som har den högsta kvaliteten, tillsammans med monitorer från Instrumentarium, Philips och Siemens. Däremot visar det sig att leverantörens förmåga att även tillhandahålla anestesiapparater inte är någon viktig faktor. Kommissionens undersökning visar även att kunderna, då de köper nya perioperativa monitorer, främst motiveras av monitorleverantörens meritlista och teknik, oberoende av om de byter från en leverantör till en annan eller inte.

(158) Mot bakgrund av ovanstående finns det skäl att anta att GE:s ställning på det perioperativa området i jämförelse med andra konkurrenter, då företagen ställs mot Instrumentarium i anbudsförfaranden, även bör tillskrivas kvaliteten hos dess monitorer och effektiviteten i dess distributionsnät genom Dräger, i stället för enbart det faktum att Dräger har ett produktutbud även på marknaderna för anestesiapparater och respiratorer. Detta bekräftas även av GE:s ursprungliga ståndpunkt i sin anmälan(115), beträffande företagets förhållande till Dräger, nämligen att framgången för en konkurrents produkt på marknaden beror på hur effektiv dess försäljningspersonal är, liksom på dess storlek.

(159) Den anmälande parten hävdar att GE endast kom på andra plats i länder där Dräger hade en stark ställning på marknaden för anestesiapparater och för det mesta i anbudsförfaranden där monitorer köptes tillsammans med anestesiapparater. Ändå lägger parterna fram uppgifter som, för vissa länder, inte visar på någon korrelation mellan Drägers marknadsandelar på anestesiområdet och antalet anbudsförfaranden där GE kom på andra plats efter Instrumentarium. I exempelvis [...]* uppger den anmälande parten att GE aldrig kom på andra plats efter Instrumentarium trots att Dräger hade en andel på [20-30]* % av marknaden för anestesiapparater. Likaså medger den anmälande parten att GE aldrig kom på andra plats efter Instrumentarium i [...]*, och endast i [0-10]* % av anbudsförfarandena i [...]*, trots att Drägers marknadsandelar uppgår till [20-30]* % respektive [30-40]* % i dessa länder.

(160) Beträffande argumentet att GE oftast kom på andra plats efter Instrumentarium då Dräger lämnade anbud på enbart monitor, grundar sig studien på [100-200]* anbudsförfaranden i Frankrike och [100-200]* i Spanien som vunnits av Instrumentarium(116). Den anmälande parten hävdar att av de [0-100]* projekt i Frankrike där Dräger kom på andra plats gällde [70-80]* % infordringar av anbud på utrustningspaket, medan [20-30]* % enbart gällde monitorer. Kommissionen noterar att studien grundar sig på uppgifter från endast en mindre del av alla anbudsförfaranden i Frankrike där Instrumentarium framgick som vinnare ([300-400]*) och GE/Dräger kom på andra plats ([200-300]*). Dessutom erkänner den anmälande parten själv att även om man beaktar det begränsade urvalet av anbudsförfaranden, kvarstår GE/Dräger på andra plats efter Instrumentarium före alla andra konkurrenter (GE/Dräger [...]*; Siemens [...]*; Philips [...]*)(117). I Spanien uppger den anmälande parten att Dräger endast kom på andra plats i anbudsförfaranden som gällde utrustningspaket, men grundar sig endast på [100-200]* av de [400-500]* anbudsförfaranden som tidigare identifierats.

(161) Parterna har även ombetts att lämna uppgifter om anbudsförfaranden som gällt enbart monitorer respektive utrustningspaket i Tyskland. De har lämnat uppgifter om [0-100]* anbudsförfaranden som Instrumentarium vunnit(118). Dräger kom på andra plats efter Instrumentarium inte endast då det gällde utrustningspaket ([...]* av [...]*, dvs. [80-90]* %), utan även i [60-70]* % av de anbudsförfaranden som gällde enbart monitorer och som Instrumentarium vann ([...]* av [...]*).

(162) Slutligen hävdar den anmälande parten att GE:s ställning på marknaden, efter uppsägningen av alliansen med Dräger i februari 2002, hade försvagats betydligt, medan Drägers ställning inom det perioperativa segmentet inte hade försämrats(119). Den anmälande parten hänvisar till det faktum att GE:s försäljning av perioperativa monitorer minskade 2002 och att företaget mellan oktober 2002 och mars 2003 sällan valdes på andra plats efter Instrumentarium.

(163) Kommissionen noterar att den relativa minskningen av GE:s marknadsandelar under 2002 kan hänföras till en situation där leverantörens relationer till sin återförsäljare försämras, snarare än till Drägers verksamhet som sådan. Den anmälande parten medger att alla leverantörer på marknaden för perioperativa monitorer behöver en engagerad distributions- och försäljningskår(120) och att GE:s relationer till Dräger hade försämrats från och med februari 2002. Av ett internt dokument framgår att GE själv uppfattade dessa minskade marknadsandelar som enbart en "övergång"(121).

(164) På grund av företagets storlek och finansiella resurser, är GE utan tvivel i stånd att bygga upp ett distributionsnät och en engagerad försäljningskår på den perioperativa marknaden. Dessutom har GE, med tanke på företagets ställning på marknaden för monitorer för intensivvård och dess närvaro på närliggande marknader för medicinsk utrustning, som kliniska informationssystem, ett starkt incitament att upprätthålla och utöka sin verksamhet på marknaden för perioperativa monitorer för att kunna erbjuda kunderna ett fullständigt produktsortiment. Slutligen lyckades GE, även under denna övergångsperiod då företaget måste bygga upp ett nytt distributionsnät, under år 2002 bevara en betydande marknadsandel, särskilt i [...]*, där företaget fortfarande är nummer [...]*, i [...]*, [...]*, [...]* och [...]*, och fortsätta att delta i anbudsförfaranden. På så sätt utövade GE ett betydande konkurrenstryck på andra större budgivare, som Instrumentarium. i [...]* lyckades GE till och med öka sin marknadsandel trots att företaget inte haft någon distribution där under de föregående åren.

(165) Därför anser kommissionen att den tillfälliga minskningen av GE:s försäljning inte återspeglar det konkurrenstryck som GE utövade på Instrumentarium före sammanslagningen och sannolikt skulle utöva om sammanslagningen inte skulle komma till stånd. Följaktligen återspeglar i synnerhet marknadsandelarna för 2002 endast delvis GE:s faktiska närvaro på marknaden. Resultatet blir att de genomsnittliga marknadsandelarna under åren 2000, 2001 och 2002 bättre återspeglar de samgående parternas sannolika ställning på marknaderna i de fem länder som är berörda (Frankrike, Tyskland, Förenade kungariket, Spanien och Sverige).

Sammanslagningens priseffekter

(166) För att bättre kunna bedöma transaktionens effekter har kommissionen gjort en serie ekonometriska analyser och granskat ekonometriska studier som lagts fram av tredje part och av parterna.

(167) Kommissionen har gjort en egen analys av de sannolika priseffekterna av sammanslagningen, på grundval av de anbudsuppgifter som insamlats från parterna och de främsta konkurrenterna. Syftet var att bestämma vilken effekt Instrumentariums deltagande har på de priser som GE/Dräger tar ut av sina kunder och vice versa. Kommissionen har även analyserat uppgifter från Philips och Siemens för att bestämma priseffekterna av GE:s och Instrumentariums gemensamma närvaro på marknaden.

(168) Det datamaterial som analysen grundar sig på består av elektroniska filer som vardera parten i sammanslagningen samt konkurrenterna (Philips och Siemens) lagt fram och en uppsättning pappersfakturor och anbudsdokument från parterna. Utgående från de tillgängliga uppgifterna har kommissionen försökt mäta de sannolika priseffekterna av sammanslagningen av GE och Instrumentarium med hjälp av olika ekonometriska modeller, främst multipla linjära regressionsanalyser.

(169) Priseffekten mäts via effekten av de rabatter som de olika konkurrenterna erbjuder för att beakta att de individuella projekten skiljer sig mycket från varandra med avseende på tekniska krav, utrustningspaket och tillbehör, vilket innebär att de faktiska transaktionspriserna inte kan jämföras direkt mellan olika upphandlingar.

(170) Ett antal problem tillstötte då uppgifterna i fakturor i pappersform skulle jämföras med anbudsuppgifter som inlämnats i elektronisk form. Dessa problem hindrade kommissionen i många fall från att beräkna den procentuella rabatten på katalogpriset. Därför kunde kommissionen inte använda sig av de uppgifter som gällde Instrumentarium.

Den sannolika priseffekten i Frankrike

(171) Kommissionen har insamlat uppgifter från anbud som lämnats av GE ensamt och av Dräger. De flesta användbara uppgifterna härrör från anbudsförfaranden som organiserats i Frankrike.

(172) Analysen av de anbudsuppgifter(122) som lämnats av Dräger tyder på att Instrumentariums deltagande i anbudsförfaranden faktiskt påverkar Drägers priser: den genomsnittliga rabatt som Dräger erbjöd då Instrumentarium deltog i anbudsförfarandet var [35-45]* %, jämfört med [25-35]* % då Instrumentarium inte deltog. Denna skillnad är statistiskt signifikant med en konfidens på 99 %.

(173) Genom linjära regressionsanalyser av flera parametrar(123) framgick det av kommissionens ekonometriska analys att Drägers rabatt är [5-10]* %-[5-10]* % större då Instrumentarium deltar i anbudsförfarandet. Detta ger en genomsnittlig effekt av Drägers rabatt på [5-10]* %. Resultaten är statistiskt signifikanta med en konfidens på 99 %. De ger empiriskt belägg för att Instrumentarium påverkar Drägers prissättning i Frankrike(124).

(174) Vad gäller de anbudsuppgifter som GE lämnat, visar en analys av de rabatter som GE erbjuder att de i genomsnitt ligger i intervallet [20-30]* %, då GE ställs enbart mot Siemens, [30-40]* % då Philips är enda motparten och [40-50]* % då Instrumentarium är det. Beträffande Dräger gjorde kommissionen regressionsanalyser för att utröna Instrumentariums eventuella inflytande på GE:s rabatter. På grund av karaktären av det datamaterial som rör GE, skiljer sig den ekonometriska modell som kommissionen använt något från den som tillämpades på uppgifterna om Drägers rabatter. Resultaten av uppskattningen visar att GE:s rabatter i genomsnitt är [10-20]* % större då Instrumentarium ensamt deltar än då Instrumentarium inte deltar. Detta resultat är statistiskt signifikant med en sannolikhet på 99 %. Kommissionen noterar dock att dessa ekonometriska resultat bygger på ett litet antal observationer(125).

(175) Analysen av data för Frankrike visar att Drägers (då företaget säljer GE:s monitorer) och GE:s rabatter är större då Instrumentarium deltar i ett anbudsförfarande. Dessutom tycks kommissionens ekonometriska analys ge ytterligare belägg för att Instrumentarium begränsar försäljningen av GE:s monitorer. Detta ger ytterligare stöd åt antagandet i samband med de samgående parternas stora förenade marknadsandelar.

Den sannolika priseffekten på EES-nivå

Philips anbudsuppgifter

(176) Philips har lagt fram en ekonometrisk analys av sina anbudsuppgifter i syfte att visa att de samgående parterna är nära konkurrenter och att sammanslagningen skulle leda till prisökningar.

(177) Den 10 juni 2003 lämnade NERA Economic Consulting ("NERA") på Philips vägnar in en ekonometrisk studie med syfte att bestämma de möjliga effekterna av sammanslagningen på priserna på marknaderna för patientmonitorer på det perioperativa området och inom intensivvården. Studien bygger på Philips egna data baserade på uppgifter från de anbudsförfaranden i vilka Philips deltog under åren 1999-2001 i flera EES-länder, närmare bestämt Belgien, Finland, Frankrike, Tyskland, Italien, Nederländerna, Spanien, Förenade kungariket, Portugal och Sverige. Datamaterialet innehåller uppgifter från de flesta länder där de samgående parterna har starka positioner, förutom Danmark, Irland och Grekland, för vilka inga uppgifter finns tillgängliga. I databasen anges, enligt Philips, för varje anbudsförfarande, vilka leverantörer som deltagit, vilken leverantör som vann, värdet av de bud som Philips lämnat och den tillhörande rabatt i jämförelse med katalogpriserna som Philips erbjudit.

(178) I studien behandlas den rabattnivå som Philips erbjudit som en indikator på prisnivån. NERA anser att en direkt jämförelse av priser inte är möjlig, eftersom varje produkt som ingår i anbudet har olika egenskaper.

(179) Genom justering av andra relevanta faktorer försöker man i studien visa i vilken utsträckning den rabatt som Philips erbjuder påverkas av att vissa konkurrenter deltar, och mer specifikt om GE:s och Instrumentariums samtidiga deltagande påverkar den slutliga rabatt som Philips erbjuder för att vinna en upphandling. Bland de förklarande variablerna finns dummyvariabler för länder för att justera den eventuella skillnaden i rabatter från ett land till ett annat, det totala värdet av upphandlingen (logaritmiskt) och en uppsättning dummyvariabler för konkurrenter.

(180) Den ekonometriska skattningen visar att Philips rabatter är [5-10]* procentenheter lägre då GE deltar, men inte Instrumentarium, och [5-10]* procentenheter lägre då Instrumentarium deltar, men inte GE, jämfört med situationer då båda de samgående parterna deltar i anbudsförfarandet(126). Dessa lägre rabatter motsvarar prisökningar på [15-20]* % respektive [5-10]* %, baserat på Philips genomsnittliga rabatter(127). Resultaten grundar sig på anbudsförfaranden i vilka Philips deltagit, oberoende av om företaget vann upphandlingen eller inte. De mäter följaktligen den sannolika effekten av sammanslagningen på Philips prissättning.

(181) För att bedöma effekten på de faktiska marknadspriserna, bad kommissionen NERA att göra samma analys av enbart Philips vinnande bud(128). I detta fall finns det fortfarande en skillnad mellan den rabatt som Philips erbjuder då GE d