SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28. 8. 98 L 240/4
KOMMISSIONENS FRORDNING (EG) nr 1845/98
av den 27 augusti 1998
om infrande av en preliminr antidumpningstull p import av vissa strre
aluminiumelektrolytkondensatorer med ursprung i Frenta staterna och Thai-
land
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HARANTAGIT DENNA FRORDNING
med beaktande av Frdraget om upprttandet av Euro-peiska gemenskapen,
med beaktande av rdets frordning (EG) nr 384/96 av
den 22 december 1995 om skydd mot dumpad importfrn lnder som inte r medlemmar i Europeiska gemen-skapen (
1), senast ndrad genom frordning (EG) nr 905/
98 (2), srskilt artikel 7 i denna,
efter samrd med rdgivande kommittn, ochav fljande skl:
A.FRFARANDE
(1) I oktober 1997 ingav Federation for Appropriate
Remedial Anti-Dumping (FARAD) ett klagomlfr Nederlandse Philipsbedrijven BV (Nederln-derna) och BHC Aerovox Ltd. (Frenade Kunga-riket). De klagande str fr en betydande del avgemenskapstillverkningen av den likadanaprodukten. Klagomlet innehll bevis fr attprodukten dumpades och om vsentlig skada drav,vilka ansgs tillrckliga fr att motivera att ett frfa-rande inleddes.
(2) Kommissionen meddelade den 29 november 1997genom ett tillknnagivande som offentliggjordes iEuropeiska gemenskapernas officiella tidning(nedan kallat tillknnagivandet om inledande) (
3) att
ett antidumpningsfrfarande skulle inledas betrf-fande import till gemenskapen av vissa strre elek-trolytiska kondensatorer av aluminium medursprung i Frenta staterna (nedan kallade USA)och Thailand, och inledde underskningen.
(3) Kommissionen underrttade officiellt de tillver-kare/exportrer och importrer som man vissteberrdes, fretrdare fr de exporterande lndernaoch de klagande gemenskapstillverkarna om att ettfrfarande skulle inledas. Berrda parter gavsmjlighet att skriftligen lmna sina synpunkter ochatt begra att bli hrda inom den tid som angavs i
tillknnagivandet om inledande.
(4) Ett antal tillverkare/exportrer i de berrdalnderna, klagande gemenskapstillverkare ochimportrer lmnade synpunkter skriftligen. Alla departer som inom tidsfristen begrde att bli hrdaoch visade att de hade srskilda skl fr dettahrdes.
(5) Kommissionen skickade frgeformulr till allaknda berrda parter och till de fretag som givitsig till knna fr kommissionen inom den tid somangavs i tillknnagivandet om inledande.
(6) Kommissionen inhmtade och kontrollerade allauppgifter som bedmdes som ndvndiga fr ettpreliminrt faststllande av dumpning, skada ochgemenskapens intresse, och genomfrde undersk-ningar p plats hos fljande fretag:
a)Klagande gemenskapstillverkare:
¾Nederlandse Philipsbedrijven BV (Zwolle,
Nederlnderna) och ett till detta fretagnrstende fretag, sterreichische PhilipsIndustrie GmbH (Klagenfurt, sterrike),(nedan kallade Philips).
b)Importrer:
¾Acal Electronics Ltd (Bracknell, Frenade
kungariket).
¾Beck Elektronik Bauelemente GmbH
(Nrnberg, Tyskland).
c)Tillverkare/exportrer, USA:
¾Matsushita Electronic Components Corpora-
tion of America (Knoxville, USA).
¾United Chemi-con Corporation (Illinois,
USA).
(7) Underskningen om dumpning omfattadeperioden 1 oktober 1996–30 september 1997(nedan kallad underskningsperioden). Undersk-ningen av skada omfattade perioden frn och medden 1 januari 1993 till underskningsperiodensutgng (nedan kallad skadeperioden).
(1) EGT L 56, 6.3.1996, s. 1.
(2) EGT L 128, 30.4.1998, s. 18.
(3) EGT C 363, 29.11.1997, s. 2.
SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28. 8. 98 L 240/5
(8) Antidumpningstgrder vidtogs 1992 (1) och
1994 (2) betrffande import av den berrda
produkten frn Japan, Sydkorea och Taiwan. Dessatgrder r fr nrvarande freml fr versyn (
3).
B.PRODUKT SOM R FREMEL FR UNDER-
SKNING OCH LIKADAN PRODUKT
(9) Frfarandet avser strre, elektriska, icke-solida
aluminiumelektrolytkondensatorer med ett CV-vrde (kapacitans multiplicerat med mrkspnning)p 8 000–550 000 microcoulomb (uC) vid enspnning p minst 160 volt (nedan kallade elektro-lytkondensatorer), som fr nrvarande klassificerasenligt KN-nummer ex 8532 22 00.
Elektrolytkondensatorer r en elektronisk kompo-
nent som anvnds i stort sett i alla typer av elekt-risk utrustning p bl.a. dator-, telekommunikations-och instrumentmarknaden, inom industrin, frmilitra ndaml, inom bilindustrin och p andrakonsumentmarknader. Den typ av kondensatorersom omfattas av detta frfarande anvnds i elektro-niska kapitalvaror som TV-apparater, videoband-spelare och persondatorer.
Elektrolytkondensatorer tillverkas i mnga olika
varianter, vilka bland annat skiljer sig t betrffandekapacitans, mrkspnning, hgsta arbetstemperaturoch anslutningsutfrande. Samtliga typer befannstrots dessa skillnader ha samma grundlggandefysiska och tekniska egenskaper och anvndnings-omrden. Alla elektrolytkondensatorer somomfattas av definitionen ovan anses drfr utgraen produkt.
(10) Kommissionen kom fram till att det inte fannsngra skillnader i grundlggande fysiska ochtekniska egenskaper och anvndningsomrdenmellan de olika typer av elektrolytkondensatorersom sldes p de inhemska marknaderna i deexporterande lnderna, och de som dessa lnderexporterade till gemenskapen. Dessa elektrolytkon-densatorer betraktades drfr som likadanaprodukter enligt artikel 1.4 i rdets frordning (EG)nr 384/96 (nedan kallad grundfrordningen).
(11) En tillverkare/exportr och de samarbetsvilligaimportrerna i gemenskapen hvdade att vissa avde produkter med ursprung i de berrda lndernasom de slde p gemenskapsmarknaden inte varjmfrbara med de produkter som tillverkades ochsldes av gemenskapsindustrin, eftersom storlek,
livslngd och anslutningsutfrande skilde sig t; deimporterade produkterna och de produkter somgemenskapstillverkarna tillverkade och slde kundedrfr inte betraktas som likadana produkter.
(12) Kommissionen konstaterade att de produkter somgemenskapsindustrin tillverkade och slde och desom importerades till gemenskapen frn de berrdalnderna trots dessa skillnader hade sammatekniska grundkonstruktion, och bda tillverkasenligt vrldsomfattande industrinormer. Bdaproduktgrupper hade dessutom samma ahvnd-ningsomrden och var slunda utbytbara ochkonkurrerade med varandra. De produkter som till-verkas och sljs av gemenskapsindustrin och desom exporteras frn de berrda lnderna tillgemenskapen r drfr att betrakta som likadanaprodukter.
C.DUMPNING
USA
Normalvrde
(13) Vid kontrollbesket hos en tillverkare/exportr
avsljades att fretaget delvis brustit i samarbetsvil-lighet, eftersom det underltit att rapportera en stordel av sin inhemska frsljning. I enlighet medartikel 18.1 i grundfrordningen rknades deninhemska frsljning som inte rapporterats i frge-formulret med nr normalvrdet grundat p prisoch det konstruerade normalvrdet faststlldes. Frde kvantiteter som fretaget underltit att rappor-tera sattes det inhemska priset till samma niv somfr de dyraste identiska typer av elektrolytkonden-satorer som hade rapporterats.
(14) Nr normalvrdet berknades faststllde kommis-sionen frst huruvida respektive tillverkares/expor-trs sammanlagda inhemska frsljning av elektro-lytkondensatorer var representativ jmfrt med desssammanlagda exportfrsljning till gemenskapen. Ienlighet med artikel 2.2 i grundfrordningenansgs den inhemska frsljningen vara represen-tativ nr tillverkarens/exportrens sammanlagdainhemska frsljningsvolym uppgick till minst 5 %av den sammanlagda volym som fretaget slde pexport till gemenskapen.
Detta var fallet fr alla tillverkare/exportrer.
(1) EGT L 353, 3.12.1992, s. 1.
(2) EGT L 152, 18.6.1994, s. 1.
(3) EGT C 365, 3.12.1997, s. 5 och EGT C 107, 7.4.1998, s. 4.
SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28. 8. 98 L 240/6
(15) Kommissionen underskte drefter om de elektro-
lytkondensatorer som sldes p den inhemskamarknaden kunde anses vara identiska eller direktjmfrbara med det modeller som sldes fr exporttill gemenskapen.
(16) Kommissionen faststllde, fr var och en av detyper som tillverkarna/exportrerna slde p sinainhemska marknader och som var jmfrbara medde typer som sldes fr export till gemenskapen,huruvida den inhemska frsljningen var represen-tativ i enlighet med artikel 2.2 i grundfrord-ningen. Den inhemska frsljningen av en viss typansgs representativ om dess volym under under-skningsperioden uppgick till minst 5 % av densammanlagda volym som slts fr export tillgemenskapen av den direkt jmfrbara typen.
(17) Kommissionen underskte drefter huruvida deninhemska frsljningen av respektive typ kundeanses ha skett vid normal handel genom att fast-stlla hur stor andel av frsljningen p deninhemska marknaden av typen i frga som varlnsam. I fall dr volymen elektrolytkondensatorerslda till nettopriser minst lika hga som denberknade tillverkningskostnaden (lnsam frslj-ning) utgjorde mer n 80 % av den totala frslj-ningsvolymen, faststlldes normalvrdet pgrundval av det faktiska inhemska priset, berknatsom ett vgt genomsnittligt pris fr alla inhemskafrsljningstransaktioner under underskningspe-rioden. I fall dr den lnsamma frsljningenutgjorde hgst 80 % men minst 10 % av den totalafrsljningsvolymen, faststlldes normalvrdet pgrundval av det faktiska inhemska priset, berknatsom ett vgt genomsnittligt pris fr endast denlnsamma inhemska frsljningen.
(18) I sdana fall baserades i enlighet med artikel 2.1 igrundfrordningen normalvrdet fr varje typ p depriser som vid normal handel betalats eller skullebetalas av oberoende kunder p exportlandetsinhemska marknad.
(19) I fall dr den lnsamma volymen av frsljningenav elektrolytkondensatorer utgjorde mindre n10 % av den totala frsljningsvolymen, ansgs detinhemska priset inte utgra en lmplig grund frfaststllande av normalvrdet.
(20) I dessa fall mste ett konstruerat normalvrdeanvndas i stllet fr andra tillverkares/exportrersinhemska priser. P grund av det stora antalet olikatyper gick det inte att hitta identiska eller liknande
typer slda av andra tillverkare/exportrer.
(21) I enlighet med artikel 2.3 i grundfrordningenkonstruerades fljaktligen normalvrdet genom attman till tillverkningskostnaderna fr de exporte-rade typerna lade en sklig andel fr frsljnings-och administrationskostnader och andra allmnnakostnader samt en sklig vinstmarginal. Kommis-sionen underskte i detta sammanhang om uppgif-terna om varje berrd tillverkares/exportrs frslj-nings- och administrationskostnader och andraallmnna kostnader samt vinst p den inhemskamarknaden var tillfrlitliga. De faktiska, inhemskafrsljnings- och administrationskostnaderna ochandra allmnna kostnaderna ansgs kunnaanvndas om det berrda fretagets inhemskafrsljningsvolym ansgs representativ (se skl 14).
Den faktiska inhemska vinstmarginalen anvndes
nr antalet elektrolytkondensatorer slda till netto-priser verstigande den berknade tillverknings-kostnaden utgjorde ver 10 % av volymen av detberrda fretagets sammanlagda inhemska frslj-ning. Detta var fallet fr samtliga tillverkare/expor-trer.
(22) En tillverkare/exportr begrde att tillverknings-kostnaden skulle justeras fr inkrningskostnaderfr nya maskiner. Fretaget hvdade att de nyamaskinerna inte hade ntt frvntad produktions-kapacitet mtt i material- och lnekostnad, vrde-minskning och allmnna omkostnader fr tillverk-ningen.
Underskningen visade att begran i sjlva verket
avsg normalt frnyande av gamla maskiner, vilkaskrevs av enligt normal bokfringsmetod. Eftersomdet inte kunde visas att man haft ngon inkr-ningsperiod kunde det ocks konstateras att ibruk-tagandet av de nya maskinerna inte medfrt lgrekapacitetsutnyttjande. Slunda gjordes ingenjustering i detta avseende.
(23) Samma tillverkare/exportr begrde att tillverk-ningskostnaderna skulle justeras fr en frskstill-verkning av en ny kondensatortyp. Det hvdadesatt kostnaderna fr denna tillverkning inte skulletas med i berkningen, eftersom de inte utgjordengon korrekt grund fr att bedma de verkligakostnaderna vid en helt kommersiell tillverkning.
SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28. 8. 98 L 240/7
Det konstaterades att tillverkningskostnaderna
avsg en ny kondensatortyp som omfattades avunderskningen. Kostnaderna avsg i sjlva verketforskning och utveckling (FoU-kostnader).Kommissionen frdelade FoU-kostnaderna frprodukten i frga under underskningsperioden ptillverkningskostnaderna. Frfaringssttet ansgsbde ekonomiskt och bokfringsmssigt lmpligast,eftersom FoU-kostnaderna bidrar till frsljningenav bde befintliga och kommande produkter ochden nuvarande tillverkningen allts gagnats av tidi-gare FoU-kostnader. Justeringen beviljades alltsinte.
(24) Denna tillverkare/exportr begrde ocks att till-verkningskostnaden skulle justeras fr de revide-rade uppgifterna om avskrivningskostnader. Tillver-karen/exportren hvdade att skattemyndigheternainte godtog den metod som anvndes fr avskriv-ning och att den skattemssiga avskrivningskost-naden borde erstta den reviderade avskrivnings-kostnaden.
Begran kunde inte godtas, eftersom tillverkarens/
exportrens avskrivningskostnader i den revideradebokfringen faststllts enligt god redovisningssed idet berrda landet, och p ett rimligt stt avspeg-lade kostnaderna fr tillverkning och frsljning avprodukten i frga. Dessutom visade undersk-ningen att de avskrivningsmetoder som anvnts iden reviderade bokfringen hade anvnts tidigare.Kommissionen anvnde drfr inte de rapporteradesiffrorna, som i och fr sig var korrekta i skattehn-seende, utan anvnde i stllet tillverkarens/export-rens vanliga avskrivningsmetod.
(25) Bda tillverkarna/exportrerna kpte en stor del avmaterialet till kondensatortillverkningen frn nr-stende fretag. Tillverkarna/exportrerna hvdadeatt internpriserna skulle anvndas vid berkningenav tillverkningskostnaden, eftersom handeln skeddetill marknadsmssiga priser och inkluderade vinst.Dessa internpriser har anvnts vid dumpningsbe-rkningen fr de provisoriska tgrderna. Kommis-sionen har dock inte slutfrt sin utredning omhuruvida dessa priser kan utgra en tillfrlitliggrund vid berkningen av tillverkningskostnaden,och ett slutgiltigt beslut kan inte fattas frrn islutskedet av underskningen.Exportpris
(26) I de fall dr elektrolytkondensatorerna exporterades
till oberoende kunder i gemenskapen berknadesexportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundfr-ordningen, dvs. p grundval av de exportpriser somfaktiskt betalades eller skulle betalas.
(27) I de flesta fall gllde dock exportpriset handel meden nrstende part. Exportpriset konstruerades d ienlighet med artikel 2.9 i grundfrordningen, dvs.p grundval av det pris till vilket de importeradeprodukterna frsta gngen sldes vidare till enoberoende kpare.
(28) Fr att ett tillfrlitligt exportpris vid gemenskapensgrns skulle kunna faststllas gjordes i dessa falljusteringar fr de omkostnader som tillkommitmellan importen och vidarefrsljningen samt frvinst.
(29) Vinstmarginalen faststlldes preliminrt pgrundval av de uppgifter som tillhandahlls av ettantal oberoende importrer i gemenskapen, dvs. igenomsnitt strax ver 5 % av omsttningen.
Jmfrelse
(30) Fr att jmfrelsen mellan normalvrde och
exportpris skulle bli rttvis gjordes justeringar ienlighet med artikel 2.10 i grundfrordningen frolikheter som pverkar prisernas jmfrbarhet.
Handelsled
(31) En tillverkare/exportr begrde justering fr olika
handelsled enligt artikel 2.10 d ii i grundfrord-ningen. Tillverkaren/exportren hvdade att ettnrstende fretag utfrde vissa funktioner p deninhemska marknaden som p exportmarknadenutfrs av fretagets europeiska frsljningsdotter-bolag. Fretaget hvdade att nr exportprisetkonstrueras i enlighet med artikel 2.9 i grundfr-ordningen dras vissa av de kostnader, som de nr-stende frsljningsdotterbolagen i gemenskapendragit sig, av frn det pris som den frstaoberoende kunden betalar; dessa kostnader drasinte av frn det inhemska priset, och drfr avser
SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28. 8. 98 L 240/8
det konstruerade exportpriset ett annat handelsled
n det som normalvrdet avser. Fr att jmfrelsenmellan normalvrde och exportpris skall bli korrektmste enligt denna tillverkare/exportr normal-vrdet justeras fr denna olikhet i handelsledmellan den inhemska marknaden och exportmark-naden.
I detta sammanhang br fljande noteras. Metoden
att konstruera exportpriset genom att dra ifrn dennrstende importrens kostnader gr att frslj-ningspriset till den frsta oberoende kunden blirmarknadsmssigt vid gemenskapens grns. I fre-liggande fall visade det sig att de nrstende impor-trernas frsljningspris lg p samma niv som depriser som distributrer och fretag som anvnderkondensatorer i sin tillverkning av elektronikvaror,dvs. de slutliga anvndarna, betalade. Priset var detsamma fr dessa tv frsljningskanaler. Om kost-naderna fr frsljningen till dessa bda kundkate-gorier skulle dras av skulle exportpriset komma att,sett lngs distributionskedjan, ligga nrmare tillver-karens frsljningspris. Tillverkaren/exportrenhvdade att dess nrstende frsljningsfretag pden inhemska marknaden slde via precis sammakanaler som man gjorde i gemenskapen, dvs. tilldistributrer och industrin. Denna tillverkare/exportr ppekade dock sjlv att distributrerna pden inhemska marknaden och de oberoende distri-butrerna p gemenskapsmarknaden inte var heltjmfrbara, eftersom den senare gruppen lgnrmare detaljhandeln.
Ssom ppekats tidigare visade underskningen p
plats dessutom att den exporterande tillverkaren ifrga hade underltit att rapportera en stor del avsin inhemska frsljning (se skl 13 ovan).Kommissionen kunde drfr inte verifiera till vilkapriser eller i vilket handelsled denna frsljningskett, och kunde inte i tillfredsstllande mn utredatillverkarens/exportrens pstende om handels-leden vid den inhemska handeln och exporthan-deln.
Enligt artikel 2.10 d ii i grundfrordningen fr en
srskild justering beviljas nr en existerande olikhetmellan handelsled p exportmarknaden och deninhemska marknaden inte kan kvantifierasberoende p avsaknad av relevanta led p export-
landets hemmamarknad. ven om tillverkaren/exportren inte tillfredsstllande har kunnat visa attdess begran om justering fr olikhet i handelsledr berttigad och oaktat redogrelsen ovan medgerkommissionen att handelsledet p den inhemskamarknaden kanske inte fullt motsvarar handels-ledet p exportmarknaden, och att det konstrueradeexportpriset ligger nrmare tillverkaren i distribu-tionskedjan. Kommissionen har, fr att beakta dettaoch i mjligaste mn se till att prisjmfrelsen skeri rtt led, justerat normalvrdet med 10 % av dennatillverkares/exportrs bruttomarginal.
Kreditkostnader
(32) En tillverkare/exportr begrde att normalvrdet
skulle justeras fr kreditkostnader. Underskningenvisade att kreditkostnaderna hade blsts upp genomatt en artificiellt hg rnta anvndes inom fretaget.Justeringen beviljades drfr bara p grundval avrntan fr korta ln enligt tillverkarens/exportrensreviderade bokfring.
(33) Justeringar fr importavgifter, kostnader fr tran-sport, frskring och hantering, rabatter samt provi-sioner beviljades d s var befogat, dvs. nr begrangjorts inom utsatt tid och parten i frga visade attolikheterna pverkade priserna och prisernasjmfrbarhet.
Dumpningsmarginal
(34) Det vgda, genomsnittliga normalvrdet fr varje
typ jmfrdes i enlighet med artikel 2.11 i grund-frordningen med det vgda, genomsnittligaexportpriset.
(35) Jmfrelsen visade att dumpning frekommit. Depreliminra dumpningsmarginalerna, uttryckta iprocent av importpriset cif gemenskapens grns, rfljande:
¾Matsushita Electronic Components
Corporation of America (Knoxville,USA) 19,9 %.
¾United Chemi-con Corporation
(Illinois, USA) 24,6 %.
SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28. 8. 98 L 240/9
Dumpningsmarginal fr icke samarbetsvilliga
fretag
(36) Fr icke samarbetsvilliga fretag faststlldes dump-
ningsmarginalen p grundval av tillgngligauppgifter.
Eftersom graden av samarbetsvilja generellt sett var
hg ansgs det lmpligt att stta dumpningsmargi-nalen fr icke samarbetsvilliga fretag till denhgsta dumpningsmarginal som faststllts frngon underskt tillverkare/exportr. Det fannsingen anledning att anta att en icke samarbetsvilligtillverkare skulle ha dumpat priserna i mindreutstrckning. Metoden ansgs ocks ndvndig fratt inte bristande samarbetsvilja skulle premierasoch en mjlighet till kringgende skapas.
Marginalen, uttryckt i procent av importpriset cif
gemenskapens grns, r 25,5 %.
Thailand
(37) Inga fretag besvarade frgeformulren fr tillver-
kare/exportr.
P grund av de thailndska tillverkarnas/export-
rernas bristande samarbetsvilja mste dumpnings-marginalen i enlighet med artikel 18 i grundfrord-ningen faststllas p grundval av tillgngligauppgifter. Det br ppekas att f uppgifter fannstillgngliga: De statistiska uppgifterna om export-priser frn Thailand avsg ett bredare produkt-spektrum. Eftersom den inhemska tillverkarenvanligen sljer produkten direkt till anvndarnainom industrin och inte via handlare gick det inteatt f ngra tillfrlitliga uppgifter om priserna pden inhemska thailndska marknaden. Kommis-sionen fick inga uppgifter utver de som frekom iklagomlet, och det beslutades drfr preliminrtatt dessa uppgifter skulle anvndas fr att under-ska om dumpning frekommit.
(38) P denna grundval r dumpningsmarginalen,uttryckt i procent av importpriset cif gemenskapensgrns, 39,5 %.
D.GEMENSKAPSINDUSTRIN
Gemenskapstillverkningen
(39) Fyra stora tillverkare av elektrolytkondensatorer,
Philips, BHC Aerovox Ltd. (Frenade Kungariket),Vishay Roederstein GmbH (Tyskland) och Siemens-Matsushita Components GmbH & Co. KG (Tysk-land), och ett antal sm och medelstora tillverkare
r etablerade i gemenskapen.
(40) En av de stora tillverkarna, Siemens-MatsushitaComponents GmbH & Co. KG (Mnchen, Tysk-land), r ett samriskfretag mellan ett tyskt och ettjapanskt fretag, och r en av de exporterandeamerikanska tillverkarna nrstende. Genom dettafrhllande ansgs tillverkaren skyddad frn dendumpade importens skadliga verkan, och tillver-karen ansgs drfr i enlighet med artikel 4.1 igrundfrordningen inte tillhra gemenskapsin-dustrin. Denna tillverkare hade inte heller ansettstillhra gemenskapsindustrin i de bda tidigarefrfarandena om elektrolytkondensatorer.
(41) Vissa tillverkare/exportrer hvdade att en av deklagande gemenskapstillverkarna, Philips, intekunde betraktas som tillhrande gemenskapsin-dustrin, eftersom ett annat Philipsfretag, PhilipsConsumer Electronics BV, importerade elektrolyt-kondensatorer frn USA under underskningspe-rioden.
Underskningen visade att Philips Consumer Elec-
tronics BV, som kpte cirka 40 % av Philipsproduktion och var deras traditionellt strsta kund,importerade elektrolytkondensatorer frn USA underunderskningsperioden fr att anvndas som kom-ponenter i elektronikvarutillverkningen. PhilipsConsumer Electronics BV anvnde de importeradeelektrolytkondensatorerna enbart som kompo-nenter vid tillverkningen av elektronikvaror, och desldes aldrig vidare p gemenskapsmarknaden.
Philips Consumer Electronics BV val att delvis till-
godose sina behov genom amerikanska exportrermjliggjordes av Philipsgruppens struktur medolika, oberoende resultatenheter, som fr anskaffasitt material frn den tillverkare som erbjuder debsta villkoren. Valet innebr inte att Philipshuvudsakliga verksamhet ndrats frn tillverkningtill import.
Philips Consumer Electronics BV import ansgs
utgra ett rimligt affrsmssigt handlande, eftersomman importerade dumpade produkter bara i vissutstrckning och ven fortsttningsvis anvndemoderfretaget som huvudsaklig leverantr.Importen betraktades som en ndvndig handelst-grd tills de rttvisa konkurrensvillkoren terstlltsp gemenskapsmarknaden.
SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28. 8. 98 L 240/10
Av detta drogs drfr slutsatsen att det saknades
rimlig grund fr att inte ta med Philips i gemen-skapsindustrin. Man kom fram till samma slutsats iskl 10–12 i kommissionens frordning (EEG) nr1451/92 om infrande av provisoriska antidump-ningstgrder p import av elektrolytkondensatorermed ursprung i Japan (
1).
(42) En exporterande tillverkare hvdade vidare att defi-nitionen av gemenskapsindustrin inte bordeomfatta Philips, eftersom fretaget r nrstende entillverkare i USA, North American Philips, somocks tillverkar elektrolytkondensatorer.
Enligt de uppgifter som kommissionen hade till-
gng till tillverkade North American Philips barafr den nordamerikanska marknaden, och fretagetexporterade inte ngra elektrolytkondensatorer tillgemenskapen under underskningsperioden.
Kommissionen kom drfr till slutsatsen att Philips
skulle rknas till gemenskapstillverkningen.
(43) Det beslutades drfr att alla de fretag som tillver-kade elektrolytkondensatorer i gemenskapen, medundantag av Siemens-Matsushita ComponentsGmbH & Co. KG (Tyskland) skulle rknas tillgemenskapstillverkningen. Dessa fretag kallasnedan ”gemenskapstillverkarna”.
Gemenskapsindustrin
(44) Ssom nmnts ovan stdde tv gemenskapstillver-
kare klagomlet aktivt. Den ena av dessa bdaklagande tillverkare, BHC Aerovox Ltd, kundedock inte tillhandahlla begrda uppgifter inomutsatt tid och rknas drfr inte in i gemenskapsin-dustrin.
(45) Ytterligare en stor gemenskapstillverkare, VishayRoederstein GmbH (Tyskland), uttryckte sitt stdfr klagomlet, men besvarade inte kommissionensfrgeformulr.
(46) En liten till medelstor gemenskapstillverkare,Trobo SA (Spanien) uttryckte sitt std fr klago-mlet, men tillhandahll inte kommissionen full-stndiga uppgifter. Inga andra sm och medelstoragemenskapstillverkare hrdes av.(47) I detta sammanhang undersktes den enda samar-betsvilliga, klagande gemenskapstillverkaren,Philips. Philips stod fr 41 % av den uppskattadesammanlagda gemenskapstillverkningen av denprodukt som r freml fr underskning, ochutgjorde p s stt en betydande del av gemen-skapstillverkningen i enlighet med artikel 5.4 igrundfrordningen. Denna tillverkare kallas drfrnedan i enlighet med artikel 4.1 i grundfrord-ningen ”gemenskapsindustrin”.
E.SKADA
Inledande anmrkningar
(48) Geografiskt omfattade underskningen gemen-
skapen s som den sg ut vid tidpunkten fr frfar-andets inledande, dvs. femton medlemsstater.
(49) Utredningen av vilken skada gemenskapsindustrinlidit har gjorts mot bakgrund av de befintliga anti-dumpningstgrder som infrdes 1992 och 1994mot import av produkten i frga frn Japan,Sydkorea och Taiwan. Dessa tgrder bestr av anti-dumpningstullar, vilka fr nrvarande, ssomnmnts ovan, r under versyn.
Gemenskapsfrbrukningen
(50) Frbrukningen berknades som summan av
gemenskapsindustrins frsljning i gemenskapen,en uppskattning av andra gemenskapstillverkaresfrsljning i gemenskapen, frsljningen i gemen-skapen fr det fretag som inte rknas till gemen-skapstillverkarna samt den volym som importeratstill gemenskapen.
(51) Betrffande importvolymen beaktades att KN-numret fr elektrolytkondensatorer ocks omfattarandra typer av kondensatorer som inte omfattas avdetta frfarande, och att Eurostat sledes inte kundetillhandahlla ngra exakta uppgifter om densammanlagda importen av produkten i frga.
Importvolymen frn de berrda lnderna grundades
p gemenskapsindustrins uppskattning, medjustering fr att beakta styrkta uppgifter frn samar-betsvilliga exporterande tillverkare i de berrdalnderna och importrerna i gemenskapen.
(1) EGT L 152, 4.6.1992, s. 22.
SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28. 8. 98 L 240/11
(52) Dessa uppgifter visade att gemenskapsfrbruk-
ningen kade mellan 1993 och 1995 frn 70,7miljoner enheter till 89,2 miljoner enheter, ochsedan minskade till 82,5 miljoner enheter underunderskningsperioden. Den sammanlagda fr-brukningen kade med 17 % under skadeperioden.
Importen frn de berrda lnderna till
gemenskapsmarknaden
Sammanslagen bedmning av den dumpade
importens verkan
(53) Kommissionen underskte om importen av elek-
trolytkondensatorer med ursprung i USA och Thai-land skulle sls samman vid bedmningen ienlighet med artikel 3.4 i grundfrordningen.
(54) En av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnamotsatte sig en sammanslagen bedmning, ochhvdade att importen med ursprung i Thailandhade kat mycket mer n importen med ursprung iUSA under skadeperioden, och att elektrolytkon-densatorer med ursprung i Thailand sldes igemenskapen till mycket lgre priser n de ameri-kanska elektrolytkondensatorerna.
(55) Kommissionen utredde dessa pstenden medbeaktande av artikel 3.4 i grundfrordningen, enligtvilken verkan av importen skall sls samman frbedmning bara om det faststlls att
¾varje lands dumpningsmarginal r hgre n
miniminivn enligt artikel 9.3 i grundfrord-ningen och omfattningen av importen frnvarje land inte r frsumbar, och
¾det r lmpligt att sl samman verkan av
importen vid skadebedmningen med hnsyntill konkurrensvillkoren mellan de olika impor-terade produkterna och konkurrensvillkorenmellan de importerade produkterna och denlikadana gemenskapsprodukten.
(56) Fljande preliminra slutsatser drogs av detta:
¾Dumpningsmarginalerna fr de bda berrda
lnderna versteg miniminivn, vilket ppekas isklen 35 och 37 ovan, och den frn dessalnder till gemenskapen importerade volymenkunde inte anses som frsumbar, vilket ppekasi skl 58.¾Vad betrffar konkurrensvillkoren visade under-
skningen att de vsentliga fysiska och tekniskaegenskaperna var lika fr varje jmfrd typ avelektrolytkondensatorer importerad frn deberrda lnderna, och att de drmed var utbyt-bara. Elektrolytkondensatorerna konkurreradeallts med varandra och, eftersom dessaprodukter sldes via jmfrbara frsljningska-naler, med den likadana produkten tillverkad avgemenskapsindustrin.
(57) Kommissionen ansg drfr att villkoren i artikel3.4 i grundfrordningen var uppfyllda. Importenfrn de berrda lnderna slogs drfr samman frbedmning.
Den dumpade importens volym och marknads-
andel
(58) Den sammanslagna volymen av dumpad import av
elektrolytkondensatorer med ursprung i USA ochThailand till gemenskapen kade med 51 % underhela skadeperioden, dvs. frn 11 miljoner enheter1993 till 16,9 miljoner enheter 1995; importen lgkvar p 16,6 miljoner enheter under undersk-ningsperioden. Den sammanslagna marknadsan-delen kade 4,6 procentenheter frn 15,6 % 1993till 20,2 % under underskningsperioden.
Priserna p den dumpade importen
(59) Underskningen visar att det genomsnittliga
frsljningspriset p den dumpade importen frnde berrda lnderna under hela skadeperioden varmycket lgre n gemenskapsindustrins.
(60) Prisunderskridandet berknades fr respektiveprodukttyp genom att de berrda tillverkarnas/exportrernas priser till icke nrstende importreri gemenskapen eller deras nrstende importrerspriser till frsta oberoende kund i gemenskapenjmfrdes med gemenskapsindustrins priser tilloberoende kpare.
(61) Produkttyperna delades upp efter kapacitans,mrkspnning, arbetstemperatur och anslutnings-form. Dessa egenskaper r avgrande fr kundensproduktval och i stor utstrckning ocks fr priset.Om det inte fanns produkttyper tillverkade igemenskapen som hade samma egenskaper som deexporterade anvndes typer med mycket likartadeegenskaper.
SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28. 8. 98 L 240/12
(62) De bda amerikanska tillverkarna/exportrerna
hvdade att ocks elektrolytkondensatorernasstorlek skulle beaktas nr de importerade produkt-typerna skulle jmfras med sdana tillverkade avgemenskapsindustrin, eftersom kostnaden fr elek-trolytkondensatorerna direkt pverkas av storleken.
Det br ppekas att de uppgifter som kommis-
sionen behvde fr att utreda detta pstende blevtillgngliga frst p ett sent stadium av frfarandet.En preliminr genomgng av uppgifterna visade attprisunderskridandenivn fr liknande typer varjmfrbar oavsett om de importerade elektrolytkon-densatorernas storlek beaktades. Elektrolytkonden-satorernas storlek beaktades drfr inte vid detpreliminra faststllandet av prisunderskridandet.Frgan kommer dock att utredas ytterligare.
(63) Nr det gllde import med ursprung i USAanvndes samarbetsvilliga tillverkares/exportrerstransaktioner eller tillverkare/exportrer nrstendeimportrers transaktioner. Dessa transaktionerutgjorde enligt Eurostats uppgifter en stor del avden sammanlagda importen till gemenskapen frnUSA. Eftersom inte ngon exporterande thailndsktillverkare samarbetade, faststlldes priserna p dendumpade importen med ursprung i Thailand pgrundval av tillgngliga uppgifter, dvs. det pris debda samarbetsvilliga icke nrstende importrernai gemenskapen betalade fr elektrolytkondensatorerfrn Thailand.
(64) P grund av det stora antalet olika typer av elektro-lytkondensatorer gjordes prisjmfrelsen frgemenskapsindustrin p grundval av ett urval trans-aktioner, vilka utgjorde cirka 70 % av frsljnings-volymen fr alla, av gemenskapsindustrin tillver-kade typer av elektrolytkondensatorer.
(65) Den underskta gemenskapsindustrins frsljnings-priser justerades till handelsledet fritt fabrik. Nrfrsljningspriset vid exporttransaktioner direkt tillicke nrstende kunder jmfrdes justerades ventillverkarnas/exportrernas frsljningspriser, s attbetald tull, kostnader efter sjlva importen samtvinst beaktades. Alla priser jmfrdes i jmfrbarahandelsled efter det att rabatter och avdrag dragitsav.(66) Jmfrelsen visade att det vgda, genomsnittligaprisunderskridandet, uttryckt i procent av gemen-skapstillverkarens priser, var fljande:
¾USA: 0 %–25 %, i genomsnitt 9 %.
¾Thailand: 0 %–41 %, i genomsnitt 12 %.
Gemenskapsindustrins situation
Gemenskapsindustrins frsljningsvolym
(67) Gemenskapsindustrins frsljningsvolym p ge-
menskapsmarknaden kade mellan 1993 och 1995frn index 100 till index 118, men sjnk sedan tillindex 88 under underskningsperioden, och mins-kade allts med 12 % sett ver hela skadeperioden.
Marknadsandel
(68) Om frsljningsvolymens utveckling jmfrs med
gemenskapsfrbrukningen kan det konstateras attgemenskapsindustrins marknadsandel minskadefrn index 100 1993 till index 75 under undersk-ningsperioden.
Produktion, kapacitet och kapacitetsutnyttjande
(69) Gemenskapsindustrins produktion kade mellan
1993 och 1995 frn index 100 till index 123, ochsjnk sedan till index 98 under underskningspe-rioden. Produktionen minskade allts med 2 % settver hela skadeperioden. Produktionen minskadedock med nstan 20 % mellan 1995 och undersk-ningsperioden, och den tidigare kningen utpl-nades helt.
(70) Kapaciteten kade med 21 % mellan 1993 och1995, var ofrndrad under 1996 och kade sedanmed ytterligare 15 % under underskningspe-rioden. Kapacitetskningen mellan 1993 och 1995avspeglade den synliga frbrukningens utveckling igemenskapen under samma period. Kapacitetsk-ningen under underskningsperioden berodde patt nya typer av radiella elektrolytkondensatorerutvecklades.
(71) Kapacitetsutnyttjandet kade mellan 1993 och1994 frn index 100 till index 109, men sjnkdrefter stadigt till index 72 under undersknings-perioden.
SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28. 8. 98 L 240/13
Lager
(72) Gemenskapsindustrins lagerhllning visade en
oregelbunden utveckling. Lagren kade mellan1993 och 1995 frn index 100 till index 168, min-skade 1996 till ungefr index 125 och kade igenunder underskningsperioden till index 252. Detantal frsljningsdagar gemenskapsindustrins lagerberknades rcka nstan tredubblades under skade-perioden.
Prisutveckling
(73) Gemenskapsindustrins genomsnittliga frsljnings-
pris till icke nrstende parter kade med 44 %mellan 1993 och underskningsperioden. Undersamma period kade de genomsnittliga exportpri-serna frn USA och Thailand med 49 % respektive58 %. Trots denna kning underskred priserna frnde berrda exporterande lnderna betydligtgemenskapsindustrins priser under undersknings-perioden. Dessa uppgifter br bedmas med beak-tande av att frbrukningen av produkten i frgakade kraftigt mellan 1993 och underskningspe-rioden, att det genomsnittliga frsljningsprisetsutveckling till stor del beror p produktmixen ochatt prisutvecklingen p gemenskapsmarknadenpverkades av de tidigare antidumpningstgrderna.
Lnsamhet
(74) Gemenskapsindustrin gjorde 1993 en frlust p
nra 6 % av nettofrsljningen. Resultatet frbtt-rades dock och 1995 gjorde gemenskapsindustrinen vinst p nra 7 %. Drefter frsmrades lgetavsevrt, och under underskningsperioden lggemenskapsindustrin nra break-even.
Den hgre lnsamheten mellan 1993 och 1995
kom efter det att antidumpningstgrder infrts pimport av vissa elektrolytkondensatorer medursprung i Japan (1992), Taiwan och Sydkorea(1994). Den sammanfll ocks med en period medkad frsljning (bde volym- och vrdemssigt)och strre produktion.
 andra sidan br den lgre lnsamheten efter
1995 ses mot bakgrund av att gemenskapsindu-strins minskade frsljning ledde till en betydandeproduktionssnkning och lgre kapacitetsutnytt-jande, vilket i sin tur gjorde att kostnaderna perenhet kade. De hrdare marknadsvillkoren leddetill en kning av de fasta kostnadernas andel av
tillverkningskostnaden per enhet, andra frslj-nings- och administrationskostnader och andraallmnna kostnader.
Investeringar
(75) Gemenskapsindustrins rliga investeringar kade
mellan 1993 och 1996 frn index 100 till index576. Investeringarna upphrde under undersk-ningsperioden.
Sysselsttning
(76) Antalet sysselsatta med produkten i frga inom
gemenskapsindustrin minskade under skadepe-rioden med 26 % sedan man, efter de frsmradeekonomiska resultaten efter 1995, frbttrat effekti-viteten och genomfrt en vergripande omstruktu-rering.
Produktivitet
(77) Gemenskapsindustrins produktivitet, mtt i pro-
duktion per anstlld, kade mellan 1993 och 1995frn index 100 till index 128, i frsta hand pgrund av att antalet sysselsatta minskade ochproduktionen kade. Produktiviteten minskadeefter 1995 p grund av den stora produktions-minskningen, men kade igen under undersk-ningsperioden nr sysselsttningen minskade ytter-ligare. Sammantaget kade produktiviteten med26 % under skadeperioden.
Slutsats
(78) Underskningen visar att gemenskapsindustrin
under hela skadeperioden utsattes fr en avsevrdprispress frn import frn USA och Thailand;denna import kade och priserna underskredgemenskapsindustrins frsljningspriser med upptill 25 % respektive 41 % under underskningspe-rioden. Gemenskapsindustrins frsljning, mark-nadsandel och produktion minskade ocks avsevrtunder en period d efterfrgan p gemenskaps-marknaden kade med 17 %.
(79) Gemenskapsindustrins ekonomiska situation vartrots frbttringarna mellan 1993 och 1995 otill-fredsstllande och fr dlig fr att investeringar och
SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28. 8. 98 L 240/14
FoU skulle kunna vidmakthllas, eftersom gemen-
skapsindustrin ndde break-even under undersk-ningsperioden. Den skadliga dumpningen frnUSA och Thailand kom dessutom under en periodd industrin var i frd med att terhmta sig frntidigare dumpningar.
(80) Sysselsttningen minskade kontinuerligt under helaskadeperioden.
(81) Gemenskapsindustrins situation frsmrades sr-skilt mycket under den senare delen av skadepe-rioden (frn 1995 till underskningsperiodens slut).
(82) Kommissionen har drfr dragit den preliminraslutsatsen att gemenskapsindustrin har lidit ensdan vsentlig skada som avses i artikel 3.1 igrundfrordningen.
F.VLLANDE AV SKADA
Inledande anmrkningar
(83) Kommissionen underskte om den vsentliga
skada som gemenskapsindustrin lidit hade orsakatsav den dumpade importen frn de berrda lndernaeller om andra faktorer hade vllat skadan.
Kommissionen har redan i tidigare frordningar
om import av elektrolytkondensatorer till gemen-skapen konstaterat att gemenskapsmarknaden frprodukten r ppen och prisknslig. Dumpadlgprisimport har drfr en tydlig och omedelbarverkan p det allmnna marknadslget.
Verkan av den dumpade importen
(84) Underskningen har visat att gemenskapsindustrins
minskade frsljning, marknadsandel och produk-tionsniv under skadeperioden sammanfll med enavsevrd kning av volymen och marknadsandelenfr den dumpade importen frn de berrdalnderna. Volymen fr denna import kade med51 % och dess marknadsandel kade med nra 5procentenheter under skadeperioden, frn index100 under 1993 till index 129 under undersk-ningsperioden. Samtidigt sjnk gemenskapsindust-rins frsljning med 12 % och dess marknadsandelsjnk frn index 100 under 1993 till index 75under underskningsperioden.(85) Det visade sig ocks att priserna p importen frnde berrda lnderna i hg grad underskred gemen-skapsindustrins priser. Ssom ppekats ovan innebrmarknadens prisknslighet att varje form av pris-press omedelbart pverkar marknaden.
(86) Betrffande gemenskapsindustrins ekonomiska si-tuation br det hllas i minnet att den vid skadepe-riodens brjan fortfarande var i frd med att ter-hmta sig frn verkan av tidigare dumpad importav vissa elektrolytkondensatorer med ursprung iJapan, Taiwan och Sydkorea, och gick med frlust.
Gemenskapsindustrins ekonomiska situation fr-
bttrades under 1994 och 1995. Frbttringensammanfll med att antidumpningstgrder in-frdes p import av elektrolytkondensatorer frnJapan, Taiwan och Sydkorea. Under denna periodkunde gemenskapsindustrin frmst tack vare enkad efterfrgan p gemenskapsmarknaden kafrsljningsvolym och priser. Industrin kade ockssin produktion och produktivitet och snkte sinakostnader fr tillverkning och frsljning. Gemen-skapsindustrin kunde drmed g med vinst 1995.
Frn 1995 frsmrades terigen gemenskapsindust-
rins lnsamhet, trots att det genomsnittliga frslj-ningspriset kade i stort sett i samma utstrckningsom det genomsnittliga frsljningspriset p dendumpade importen. Frsmringen berodde frmstp lgre frsljning, vilket ledde till en produk-tionssnkning och drmed ett lgre kapacitetsut-nyttjande samt, fram till 1996, snkt produktivitet.Frsljningskostnaden per enhet kade ocks pgrund av gemenskapsindustrins svrigheter attmarknadsfra sina produkter.
(87) Gemenskapsindustrin kunde inte heller dra till-rcklig nytta av de antidumpningstgrder somnmnts ovan, eftersom den dumpade importen frnUSA och Thailand frn 1995 undergrvde terstl-landet av rttvisa marknadsfrhllanden och hind-rade industrin frn att terhmta sig frn tidigareskada. Den dumpade importens volym var ofr-ndrad mellan 1995 och underskningsperiodentrots att frbrukningen sjnk, och dess marknads-andel kade sledes. Det br i detta sammanhangppekas att de flesta tillverkarna/exportrerna iUSA och Thailand r japanska tillverkare av elek-trolytkondensatorer nrstende.
SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28. 8. 98 L 240/15
(88) Det frsmrade ekonomiska resultatet och
omstruktureringstgrderna ledde till att antaletsysselsatta minskade stadigt under skadeperioden.
Andra faktorer
(89) Kommissionen underskte huruvida den vsentliga
skada som gemenskapsindustrin lidit kunde haorsakats av andra faktorer n den dumpadeimporten. Kommissionen underskte srskiltfrbrukningens utveckling p gemenskapsmark-naden, gemenskapsindustrins resultat och mark-nadsfringsstrategi samt utvecklingen av och in-verkan frn import frn tredje land som inte berrsav detta frfarande.
Gemenskapsfrbrukningen
(90) En samarbetsvillig tillverkare/exportr hvdade att
gemenskapsindustrins minskade frsljning efter1995 berodde p en allmn konjunkturnedgng pmarknaden fr elektrolytkondensatorer.
Gemenskapsfrbrukningen sjnk med 8 % mellan
1995 och underskningsperioden samtidigt somgemenskapsindustrins frsljning minskade med25 %; allts minskade frsljningen betydligt mern frbrukningen. Trots att frbrukningen mins-kade lg dessutom volymen fr den sammanlagdadumpade importen frn USA och Thailand ofr-ndrat kvar p de hga niverna frn 1995 fram tillunderskningsperioden; dess marknadsandel kadeslunda.
Gemenskapsindustrins resultat
(91) Vissa tillverkare/exportrer hvdade att den skada
som gemenskapsindustrin lidit inte berodde p dendumpade importen utan p gemenskapsindustrinssvaga resultat i allmnhet. Man gjorde srskiltfljande ppekanden:
(92) Tillverkarna/exportrerna pstods vara mera kost-nadseffektiva och produktiva n gemenskapsin-dustrin, och den lgre tillverkningskostnadengjorde att dessa tillverkare/exportrer kunde sljaelektrolytkondensatorer till lgre priser.
Utan att g in nrmare p frgan om berrda till-
verkare/exportrer verkligen hade ngon form avkostnadsfrdel mste det ssom ppekats ovanbetonas att gemenskapsindustrin p grund av
kningen av den dumpade importen frn de lndersom omfattas av detta frfarande inte kundeutnyttja hela sin produktionskapacitet, och drmedled vsentlig skada. Under sdana omstndigheteranses dessa tillverkares/exportrers dumpning havllat gemenskapsindustrin skada oavsett om dessahade ngra kostnadsfrdelar (godtagna eller inte).
(93) Gemenskapsindustrin pstods ocks vara smre ntillverkarna/exportrerna i de berrda lnderna patt skapa nya produkter och p att reduceraformatet p produkterna; gemenskapsindustrinsproduktutbud skulle drfr inte vara lika fullstn-digt som de exporterande tillverkarnas, ochgemenskapsindustrins produkter skulle drfr varamindre attraktiva.
Kommissionen jmfrde de samarbetsvilliga par-
ternas produktutbud. Det visade sig att gemen-skapsindustrin under underskningsperiodenerbjd ett stort antal produkter vars fysiska ochtekniska egenskaper, anvndningsomrden ochformat i stort sett var jmfrbara med de produktersom tillverkarna/exportrerna erbjd. Gemenskaps-industrin kunde ocks tillgodose kunders srskildabehov genom specialtillverkade eller skrddarsyddaprodukter, vilket r vanligt inom branschen.Gemenskapsindustrin introducerade i brjan avunderskningsperioden en serie nya elektrolytkon-densatorer i mycket litet format som i stort sett varjmfrbara med de importerade produkterna imotsvarande format.
(94) Tillverkarna/exportrerna hvdade slutligen attgemenskapsindustrin angav fr lng livslngd frde elektrolytkondensatorer man slde. Detta skullevara en anledning till att frsljningspriset frgemenskapsindustrins produkter var betydligthgre n fr tillverkarnas/exportrernas motsva-rande produkter.
Underskningen visar att gemenskapsindustrin till-
verkade elektrolytkondensatorer enligt kundernasspecifikationer. Det visade sig ocks att livslngdkan anges p olika stt beroende p hur denberknas ( total load life , sammanlagd belastad livs-
lngd; test-life, testlivslngd; endurance , hllbarhet
m.m.), och att gemenskapsindustrin och tillver-karna/exportrerna inte alltid angav livslngden
SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28. 8. 98 L 240/16
enligt samma berkningsmetoder. Ingen bevisning
tillhandahlls som styrkte att gemenskapsindust-rins pstdda verspecificering av sina produkterberodde p ngot annat n olika stt att berknalivslngden. Tillverkarnas/exportrernas invnd-ning har allts inte styrkts och kan drfr integodtas.
Marknadsfringsstrategi
(95) En samarbetsvillig tillverkare/exportr hvdade att
gemenskapsindustrin inriktade sin marknadsfringp de slutliga anvndarna och frsummade andrafrsljningskanaler, t.ex. distributrer. Detta skullevara orsaken till gemenskapsindustrins frluster,eftersom slutliga anvndare generellt sett utvar ettmycket starkare tryck nedt p priserna.
Det kunde dock konstateras att gemenskapsin-
dustrin slde en betydande del av sin produktiontill distributrer. Det gick inte heller att urskiljangra skillnader i pris mellan gemenskapsindust-rins och tillverkarnas/exportrernas frsljningspristill slutliga anvndare och distributrer. Invnd-ningen kunde drfr inte godtas.
Import frn annat tredje land
(96) Den sammanlagda marknadsandelen fr import
frn tredje lnder som inte omfattas av detta frfa-rande kade med 4 procentenheter under skadepe-rioden. Kommissionen underskte srskilt im-porten frn Japan, Sydkorea och Taiwan, vilkenutgjorde cirka 90 % av importen frn andra lndern USA och Thailand under underskningspe-rioden och stod fr nstan hela kningen i mark-nadsandel fr import frn andra tredje lnder.
(97) Importen av elektrolytkondensatorer frn Japan,Sydkorea och Taiwan r freml fr antidump-ningstgrder som fr nrvarande r under versyn.
Eftersom den sammanlagda marknadsandelen fr
import frn Japan, Sydkorea och Taiwan kade frn35 % till 38,9 % under skadeperioden och degenomsnittliga frsljningspriserna fr dennaimport lg under gemenskapsindustrins priser kandet inte uteslutas att denna import trots pgendeantidumpningstgrder bidrog till att gemenskaps-industrin led skada.
Slutsats
(98) ven om det inte kan uteslutas att en del av
importen frn annat tredje land och den sjunkandegemenskapsfrbrukningen den senaste tiden kanha bidragit till att gemenskapsindustrin har frloratmarknadsandelar och kommit i ett svrt lge, har
underskningen visat att dessa faktorer inteupphver orsakssambandet mellan den import somr freml fr underskning och gemenskapsin-dustrins vsentliga skada.
Slutsatsen beror srskilt p att gemenskapsindust-
rins frsljning och marknadsandel minskadeunder en period d efterfrgan i hela gemenskapenkade; detta sammanfll i tiden med en markantkning av volymen varor med ursprung i USA ochThailand som importerades till priser som under-skred gemenskapsindustrins. Under denna period,d gemenskapsindustrin dessutom var i frd medatt frska terhmta sig frn andra tredje lndersdumpning, kunde man allts inte dra nytta av denkade efterfrgan p gemenskapsmarknaden, ochgemenskapsindustrin gagnades drfr inte heller avde stordriftsfrdelar man skulle ha haft om manhade kunnat behlla sin marknadsandel p denvxande marknaden och drmed ka sin frslj-ning. Frsljningsnedgngen ledde ocks till attgemenskapsindustrin efter 1995 terigen drabbadesav sjunkande genomsnittlig lnsamhet, sysselstt-ning och investeringar. Slutsatsen kan drfr drasatt den dumpade importen frn de berrdalnderna orsakade gemenskapsindustrin vsentligskada under skadeperioden.
G.GEMENSKAPENS INTRESSE
Inledande anmrkningar
(99) P grundval av tillhandahllen information under-
skte kommissionen preliminrt huruvida tving-ande skl talade fr att det, oaktat vad man kommitfram till betrffande dumpning och skada, inteskulle vara i gemenskapens intresse att vidtatgrder i rendet.
Kommissionen beaktade i detta avseende hur
berrda parter skulle pverkas om tgrder vidtogsrespektive inte vidtogs.
Insamlande av uppgifter
(100) Fr att kunna bedma vilken verkan de nu gllande
tgrderna har haft begrde kommissionenuppgifter frn alla knda berrda parter, blandannat parter i tidigare frdlingsled, gemenskaps-tillverkare, importrer/distributrer och anvndare.Inga uppgifter inkom frn parterna i tidigare frd-lingsled.
SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28. 8. 98 L 240/17
Gemenskapsindustrin
Gemenskapsindustrins beskaffenhet och struktur
(101) ven om gemenskapsindustrin bara utgrs av
Philips br det erinras om att andra gemen-skapstillverkare i form av sm, medelstora och storafretag finns spridda ver de flesta medlemssta-terna.
De stora tillverkarna tillhr internationellt diversifi-
erade grupper och de mindre gemenskapstillver-karna r till strsta delen sm och medelstorafamiljefretag.
(102) Frgeformulret om gemenskapens intresse besva-rades bara av gemenskapsindustrin och en mindrespansk tillverkare, som uttryckte sitt std fr inf-randet av antidumpningstgrder.
Gemenskapsindustrins lnsamhet
(103) Underskningen visade att gemenskapsindustrins
ekonomiska situation frbttrades avsevrt mellan1993 och 1995 (en period d gemenskapsindustrinvar i frd med att terhmta sig frn tidigare dump-ning), frmst tack vare omstrukturering och ratio-nalisering. Samtidigt som efterfrgan och priserna igemenskapen kade infrdes antidumpningst-grder 1992 och 1994. Industrin visade sin tekniskastyrka genom att 1996 introducera en ny serie radi-ella elektrolytkondensatorer, och vid undersk-ningsperiodens brjan introducerade man olikatyper av elektrolytkondensatorer i mycket litetformat. Gemenskapsindustrin r allts fortfarandelivskraftig under rttvisa konkurrensfrhllanden.Efter 1995 frsmrades terigen gemenskapsindust-rins ekonomiska situation p grund av dendumpade importen och drav fljande minskadfrsljningsvolym, marknadsandel och produk-tionsniv. Vid underskningsperiodens slut balan-serade gemenskapsindustrins utgifter ochinkomster varandra, vilket inte rcker fr att ge enrimlig avkastning p gjorda investeringar och FoU.
Befintliga tgrders inverkan
(104) Under perioden 1993–1995, d de nu gllande
antidumpningstgrderna p import av elektrolyt-kondensatorer med ursprung i Japan, Sydkorea ochTaiwan infrdes, frbttrades gemenskapsindustrinsekonomiska situation genom i frsta hand kade
frsljningspriser och frsljningsvolymer. Underhela denna period var den sammanlagda marknads-andelen fr importen frn de ovan nmndalnderna 35 %.
(105) Den sammanlagda marknadsandelen fr importenmed ursprung i Taiwan och Sydkorea ndrades inteefter 1995. Importvolymen frn Japan kade trotsatt gemenskapsfrbrukningen minskade, och dessmarknadsandel kade slunda. Antidumpningst-grderna mot import av elektrolytkondensatorermed ursprung i Japan avser dock ett smalarespektrum av produkter n detta frfarande frimport frn USA och Thailand. Japanska tillver-kare/exportrer har drfr kunnat fortstta sljavissa typer av elektrolytkondensatorer p gemen-skapsmarknaden utan att erlgga antidumpnings-tullar.
Fljder av att tgrder infrs respektive inte
infrs p import med ursprung i USA och Thai-land
(106) Gemenskapsindustrin drabbades av den dumpade
importen frn USA och Thailand just nr den var ifrd med att terhmta sig frn tidigare skadligdumpning.
Om den dumpade importen fr fortg kommer
gemenskapsindustrins redan utsatta lge attfrsmras ytterligare, och delar av eller helaindustrin hotas av nedlggning. Gemenskapenskulle st utan ngon stor aktr i branschen; ingenforskning och utveckling skulle d bedrivas igemenskapen och arbetstillfllen skulle g frlo-rade. Med tanke p gemenskapsindustrins storlekskulle det ocks, vilket r av strre betydelse, kunnapverka konkurrensfrhllandena.
(107) Med utgngspunkt i erfarenheterna frn degllande tgrderna mot import frn Japan, Taiwanoch Sydkorea kan man  andra sidan rimligenfrvnta sig att gemenskapsindustrin skulle kunnaka frsljningsvolym, marknadsandel, produk-tionsniv och kapacitetsutnyttjande om tgrderinfrdes. Detta skulle leda till en betydligt lgrekostnad per enhet och en bttre ekonomisk situa-tion.
SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28. 8. 98 L 240/18
Trolig inverkan fr importrer/distributrer
av att tgrder infrs
(108) Endast tv importrer i gemenskapen som inte var
tillverkare/exportrer nrstende var samarbetsvil-liga vid frfarandet. Bda hvdade att de somimporterade den berrda produkten till gemen-skapen skulle skadas om tgrder infrs.
(109) Underskningen visade att elektrolytkondensatorerbara utgjorde en mindre del av omsttningen ochvinsten i dessa icke nrstende importrers verk-samhet. Drfr kan, i avsaknad av andra styrktainvndningar, den slutsatsen dras att tgrder baraskulle f en obetydlig inverkan.
Trolig inverkan fr anvndarna av produkten
av att tgrder infrs
(110) Tv anvndarkategorier kunde identifieras:
¾Ntdelstillverkare. Ntdelarna byggs sedan in i
frdiga hemelektronikvaror.
¾Tillverkare av frdiga elektronikvaror.
(111) Enligt tillgngliga uppgifter sysselstter industrin
fr tillverkning av ntdelar cirka 12 000 mnniskoroch har en omsttning p cirka 1,5 miljarder ecu.Uppgifter inkom frn ett antal fretag som enligttillgngliga uppgifter motsvarade cirka 9 % avindustrins sammanlagda omsttning och sysselstt-ning, och vars frbrukning av elektrolytkondensa-torer utgjorde cirka 5 % av den sammanlagdagemenskapsfrbrukningen under underskningspe-rioden. Fretagen uttryckte sin starka oro infrvidtagandet av tgrder i detta rende. Fretagenhvdade att tgrderna skulle innebra avsevrtkade inkpskostnader och att detta kunde tvingaett betydande antal fretag att flytta sin tillverkningutanfr gemenskapen, vilket i sin tur skullemedfra att ett stort antal arbetstillfllen gick frlo-rade.
(112) Nr uppgifterna analyserades visade det sig att kost-naden fr elektrolytkondensatorerna utgr cirka4 % av den totala kostnaden fr en ntdel. Detvisade sig ocks att den vgda, genomsnittligalnsamheten under underskningsperioden fr defretag som inkom med uppgifter lg p ver 18 %av nettofrsljningen.(113) Kommissionen r medveten om den hrda konkur-rens som rder inom hemelektronikindustrin ochatt varje kostnadssnkning r viktig, men det msteunderstrykas att tillverkarna/exportrerna frn deberrda lnderna kan hlla lgre priser p grund avillojala handelsmetoder som r skadliga och tillnackdel fr gemenskapens tillverkningsindustri.Det har inte heller inkommit ngra uppgifter somvisar att ntdelstillverkarna skulle ha flyttat sin till-verkning utanfr gemenskapen p grund av detgrder som infrdes mot import med ursprung iJapan, Sydkorea och Taiwan.
(114) Bland tillverkarna av frdig hemelektronik hvdadeen stor tillverkare av bildskrmsprodukter att anti-dumpningstgrder p elektrolytkondensatorerskulle innebra kade inkpskostnader, vilketskulle kunna pverka deras tillverkningsverksamheti gemenskapen. Utredningarna om gemenskapensintresse i tidigare frfaranden betrffande elektro-lytkondensatorer har dock visat att kostnaden frelektrolytkondensatorerna sllan verstiger 1 % avden totala kostnaden fr en frdig hemelektronik-vara. Inga uppgifter som motsger detta harinkommit till kommissionen under detta frfa-rande.
(115) Med tanke p den ringa del av den sammanlagdakostnaden fr den frdiga produkten som utgrs avkostnaden fr kondensatorer dras drfr slutsatsenatt tullar p elektrolytkondensatorer skulle ha enfrsumbar inverkan p de slutliga anvndarna.Samma slutsats drogs under samtliga tidigare anti-dumpningsfrfaranden betrffande import av elek-trolytkondensatorer.
Slutsats om gemenskapens intresse
(116) Med tanke p kningen av importen frn USA och
Thailand under skadeperioden och att tillverkarna/exportrerna kontinuerligt och kraftigt under-skrider gemenskapsindustrins priser p gemen-skapsmarknaden och fortstter att ta marknadsan-delar frn gemenskapsindustrin, r det troligt attdenna trend kommer att fortstta och ytterligarefrvrra den skada som samkats gemenskapstill-verkarna, om tgrder inte vidtas.
SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28. 8. 98 L 240/19
(117) tgrderna kan frvntas ge gemenskapsindustrin
mjlighet att ka sin lnsamhet genom kadproduktion, vilket kommer att frmja konkurrens-villkoren p gemenskapsmarknaden och minskahotet om nedlggningar och avskedanden. Dengoda inverkan frvntas ocks bidra till att gemen-skapstillverkare kan finansiera investeringar ochFoU fr att ka sin konkurrenskraft.
(118) De vntade priskningarna skulle bara innebrabegrnsade nackdelar fr anvndare och distribu-trer.
(119) Vid sammanvgningen av de olika intressena harkommissionen tagit srskild hnsyn till det faktumatt gemenskapsindustrin skulle kunna tvingas tillnedlggningar om tillverkarnas/exportrernas illo-jala handelsmetoder inte stoppas, vilket skullekunna leda till att den frdel p medellng siktsom tillgngen till billiga varor innebr fr anvn-darindustrin frsvinner. Om en stor gemenskaps-tillverkare frsvinner skulle det med all sannolikhetpverka konkurrensen p gemenskapsmarknaden.
(120) Drfr dras slutsatsen att det inte finns ngra tving-ande skl som talar fr att det inte skulle vara igemenskapens intresse att infra preliminra tullar.
H.PRELIMINR TULL
Niv fr undanrjande av skada
(121) Sedan det faststllts att den dumpade import som
r freml fr detta frfarande har vllat gemen-skapsindustrin vsentlig skada och att det inte rmot gemenskapens intresse att vidta tgrder brnivn fr tgrderna sttas s, att den r tillrckligfr att undanrja den skada som orsakats avimporten men inte verstiger dumpningsmargina-lerna.
(122) Fr att skadan skall undanrjas mste priserna pden dumpade importen hjas till en niv dr deinte lngre orsakar skada.
Nr den ndvndiga priskningen, dvs. skademar-
ginalen, skulle berknas beaktade kommissionenatt priserna p den dumpade importen mstejmfras med frsljningspriser som avspegladegemenskapsindustrins hela produktionskostnadinklusive frsljnings- och administrationskost-nader, andra allmnna kostnader samt en rimlig
vinst.
Det vgda, genomsnittliga exportpriset under
underskningsperioden p de produkttyper somanvndes fr att bestmma om prisunderskridandefrekom jmfrdes med gemenskapsindustrinsfaktiska vgda, genomsnittliga frsljningspriserunder underskningsperioden, med tillgg i till-lmpliga fall fr att tcka produktionskostnader ochen vinst p 12 % av omsttningen. Fr dennajmfrelse anvndes de exportpriser och justeringarsom avses i skl 60–65.
Vid det preliminra faststllandet ansgs 12 % vara
en lmplig vinstmarginal, eftersom denna marginalanvndes nr skademarginalen skulle faststllas idet fregende frfarandet betrffande import frnelektrolytkondensatorer med ursprung i Japan.Kommissionen kunde inte upptcka att omstndig-heterna p gemenskapsmarknaden sedan den frraunderskningen hade frndrats p ett stt somkunde motivera att vinstmarginalen ndrades.
Denna vinstmarginal r dessutom lgre n de
samarbetsvilliga tillverkarnas/exportrernas genom-snittliga vinstmarginal.
(123) Skademarginalen fr de icke samarbetsvilligaexporterande amerikanska tillverkarna faststlldesp grundval av tillgngliga uppgifter, dvs. p denhgsta skademarginal som konstaterats bland desamarbetsvilliga fretagen.
(124) Inte ngon tillverkare/exportr i Thailand samarbe-tade, och skademarginalen fr dessa faststlldes pgrundval av uppgifter som tillhandahlls av samar-betsvilliga icke nrstende importrer i gemen-skapen. Den hgsta skademarginal som konstate-rats avsg en del av importen som inte gllde dessasamarbetsvilliga icke nrstende importrer. Pdenna grund berknades sedan den sammanlagdavgda, genomsnittliga skademarginalen fr heladen berrda importen frn Thailand.
Resultatet av berkningarna
(125) Jmfrelsen gav fljande niver fr undanrjande
av skada fr respektive tillverkare/exportr,uttryckta i procent av nettopriset cif gemenskapensgrns:
SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28. 8. 98 L 240/20
Land FretagSkademarginal
(%)
Land FretagPreliminr tull
(%)
LandPreliminr
tullTaric-
tillggsnummerUSA Matsushita Electronic Components Corporation of
America (Knoxville USA)27,8 %
United Chemi-con Corporation (Illinois, USA) 28,9 %
vriga tillverkare 28,9 %
Thailand Samtliga fretag (icke samarbetsvilliga) 38,4 %
Preliminr antidumpningstull
(126) De preliminra antidumpningstullarna br sttas till samma niv som dumpnings-
marginalerna, men br inte verstiga de skademarginaler som anges i skl 125.Fljande preliminra tullar fresls (i procent av priset cif gemenskapens grns fretull):
USA Matsushita Electronic Components Corporation of
America (Knoxville, USA)19,9 %
United Chemi-con Corporation (Illinois, USA) 24,6 %
vriga tillverkare 24,6 %
Thailand Samtliga (icke samarbetsvilliga) 39,4 %
I.BERRDA PARTERS RTTIGHETER
(127) Enligt god frvaltningspraxis br en period faststllas inom vilken de berrda parter
som gav sig till knna inom den tid som angavs i tillknnagivandet om inledandeskriftligen kan lmna sina synpunkter och begra att bli hrda. Vidare br det angesatt alla avgranden i denna frordning r preliminra och kan omprvas omkommissionen skulle fresl en slutgiltig tull.
HRIGENOM FRESKRIVS FLJANDE.
Artikel 1
1. En preliminr antidumpningstull skall infras p import av strre, elektriska, icke-
solida aluminiumelektrolytkondensatorer med ett CV-vrde (kapacitans multiplicerat medmrkspnning) p 8 000–550 000 microcoulomb ( lC) vid en spnning p minst 160 volt,
som klassificeras enligt KN-nummer ex 8532 22 00 (Taric-nummer 8532 22 00 11,8532 22 00 13, 8532 22 00 91 och 8532 22 00 93), med ursprung i Frenta staterna ellerThailand.
2. Fljande preliminra antidumpningstullar skall lggas till nettopriset fritt gemen-
skapens grns fre tull fr produkter med ursprung i nedanstende lnder:
Frenta staterna 24,6 % 8 900
Thailand 39,4 % ¾
SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28. 8. 98 L 240/21
Land FretagPreliminr
tullTaric-
tillggsnummerFr det i tabellen nedan angivna fretaget skall i stllet fljande antidumpningstull till-
lmpas:
Frenta staterna Matsushita Electronic Components Corpora-
tion of America19,9 % 8682
3. Om inte annat anges skall gllande bestmmelser tillmpas.
4. vergng till fri omsttning i gemenskapen fr den produkt som avses i punkt 1 fr
endast ske om en skerhet som motsvarar nivn p den preliminra tullen lmnas.
Artikel 2
Enligt artikel 20.1 i frordning (EG) nr 384/96 fr berrda parter, som givit sig till knna
inom den tid som anges i tillknnagivandet om inledande, inom 15 dagar efter det att denhr frordningen trder i kraft skriftligen lmna synpunkter och begra att bli hrdamuntligen av kommissionen.
Enligt artikel 21.4 i frordning (EG) nr 384/96 fr parter, som givit sig till knna inom den
tid som anges i tillknnagivandet om inledande, inom en mnad efter det att den hrfrordningen trder i kraft yttra sig om dess tillmpning.
Artikel 3
Artikel 1 i denna frordning skall glla i sex mnader.
Artikel 4
Denna frordning trder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska
gemenskapernas officiella tidning.
Denna frordning r till alla delar bindande och direkt tillmplig i alla medlemsstater.
Utfrdad i Bryssel den 27 augusti 1998.
P kommissionens vgnar
Leon BRITTAN
Vice ordfrande