RÅDETS BESLUT av den 23 november 1994 om ett särskilt program för forskning, teknisk utveckling och demonstration på informationsteknikens område (1994 1998) (94/802/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 130i.4 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag(1),

med beaktande av Europaparlamentets yttrande(2),

med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande(3), och

med beaktande av följande:

Europaparlamentet och rådet har genom beslut nr 1110/94/EG(4) antagit ett fjärde ramprogram för gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (FTD) för perioden 1994 1998 som bl.a. fastställer vilka åtgärder som skall genomföras inom området informationsteknik. Motiven i ingressen till det beslutet beaktas i det här beslutet.

Enligt artikel 130i.3 i fördraget skall ramprogrammet genomföras genom särskilda program som utvecklas inom varje verksamhetsområde i ramprogrammet och i varje särskilt program skall det fastställas närmare bestämmelser för genomförandet, programmets varaktighet och de medel som bedöms nödvändiga.

De medel som bedöms vara nödvändiga för att genomföra detta program är 1 911 miljoner ecu. Anslagen för varje budgetår skall fastställas av budgetmyndigheten med hänsyn till tillgången på resurser inom de ekonomiska ramarna och de villkor som fastställs i artikel 1.3 i beslut nr 1110/94/EG.

Informationstekniken spelar allt mer en understödjande roll för konkurrenskraften i all industri- och serviceverksamhet och kommer dessutom till användning inom ett stigande antal sociala aktiviteter. Den kan bidra till att förbättra livskvaliteten och arbetsvillkoren. Det krävs därför en stor insats när det gäller forskning, i fråga om ansträngningar för att optimera och göra resultaten kända samt inom utbildning.

Detta program kan i väsentlig grad främja tillväxten, stärka konkurrenskraften och öka sysselsättningen i gemenskapen, så som framgår av vitboken om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning. Det bör samtidigt införas nya sätt att organisera produktionen och arbetet, så att så många människor som möjligt lättare kan tillägna sig denna nya teknik.

Europeiska rådet beslutade vid sitt möte den 10 och 11 december 1993 i Bryssel att på grundval av vitboken om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning genomföra en handlingsplan för utveckling av informationsinfrastrukturer på det unionella och på det nationella planet. Forskning om informationsteknik ger den väsentliga tekniska basen för utvecklingen av de nya informationsinfrastrukturerna.

Det är viktigt att så många användare som möjligt är engagerade i de olika stadierna av FTD-projekten, så att det kan tas hänsyn till deras behov, och så att de kan utbildas att dra nytta av resultaten.

Områdena programvaruteknik, komponent- och subsystemteknologi, multimediateknologi, öppna mikroprocessorsystem, högpresterande databehandling och nätkommunikation, datastöd till företagsprocesser, integration i tillverkningen i kombination med långsiktig forskning betraktas i beslut nr 1110/94/EG som särskilt viktiga.

Innehållet i det fjärde ramprogrammet för gemenskapens verksamhet inom FTD har fastställts med beaktande av subsidiaritetsprincipen. I det här särskilda programmet fastställs innehållet i de åtgärder som med beaktande av denna princip skall genomföras inom informationstekniken.

Enligt beslut nr 1110/94/EG är gemenskapens åtgärder berättigade bl.a. om forskningen bidrar till ökad ekonomisk och social sammanhållning i gemenskapen och främjar en allmän harmonisk utveckling, samtidigt som den uppfyller kraven på teknisk och vetenskaplig kvalitet. Syftet med detta program är att bidra till genomförandet av dessa mål.

Gemenskapen bör endast stödja FTD-verksamhet av hög kvalitet.

Inom detta särskilda program skall de bestämmelser tillämpas som fastställs genom de regler som avses i artikel 130j i fördraget i fråga om deltagande av företag, forskningscentrer (bl.a. Gemensamma forskningscentret, GFC) och universitet samt beträffande spridning av forskningsresultaten.

Det bör beslutas om åtgärder för att främja de små och medelstora företagens deltagande i detta program, särskilt genom teknikstimulerande åtgärder.

Kommissionen måste fortsätta sitt arbete för att förenkla och påskynda förfarandena vid ansökan och urval och därvid åstadkomma ökad klarhet och öppenhet till stöd för genomförandet av programmet och för att göra det lättare för de företag, särskilt små och medelstora, forskningscentrer och universitet som vill delta i någon av gemenskapens FTD-verksamheter.

Detta program kommer att bidra till att öka samordningsvinsterna mellan de FTD-verksamheter på informationsteknikens område som utförs av forskningscentrer, universitet och företag, särskilt små och medelstora, i medlemsstaterna samt mellan dessa verksamheter och motsvarande FTD-verksamheter på gemenskapsnivå.

I syfte att förstärka samordningsvinsterna bör programmet, med tanke på den ökande konvergensen mellan informationsteknik, telekommunikationsteknik och telematik, genomföras i nära samordning med forskningsprogram inom området för avancerad kommunikationsteknik och -tjänster och telematiksystem av allmänt intresse.

Vid genomförandet av detta program kan det vara ändamålsenligt att inleda ett internationellt samarbete med internationella organisationer och med tredje land.

Programmet bör även omfatta åtgärder för att sprida och utnyttja FTD-resultaten, särskilt med inriktning på små och medelstora företag, framför allt i de medlemsstater eller regioner som tar minst del i programmet, samt åtgärder för att stimulera rörlighet och utbildning för medverkande forskare i den utsträckning som krävs för att programmet skall kunna genomföras på ett tillfredsställande sätt.

Eventuella socioekonomiska konsekvenser och tekniska risker i samband med programmet bör analyseras.

Det finns ett behov av att i samband med det målinriktade socioekonomiska forskningsprogrammet forska för detförsta om informationsteknikens sociala effekter (särskilt när det gäller regional planering och organisation av produktion och arbetskraft), och för det andra om samspelet mellan den europeiska medborgaren och informationens infrastruktur.

Genomförandet av programmet bör fortlöpande och systematiskt följas upp för att vid behov kunna anpassas till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen inom området. Vid lämplig tidpunkt bör en oberoende utvärdering ske av de framsteg som gjorts inom programmet, så att all den bakgrundsinformation som krävs finns tillgänglig då målen för det femte ramprogrammet för FTD skall fastställas. Då programmet avslutas bör det göras en slutlig utvärdering av de uppnådda resultaten i relation till de mål som anges i detta beslut.

Gemensamma forskningscentret kan delta i indirekta åtgärder som omfattas av detta program.

Samråd har skett med Kommittén för vetenskaplig och teknisk forskning (CREST).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ett särskilt program för forskning och teknisk utveckling, inklusive demonstrationsprojekt, på informationsteknikens område enligt bilaga 1 antas härmed för tiden från och med dagen för antagandet av detta beslut till och med den 31 december 1998.

Artikel 2

1. Genomförandet av programmet bedöms kosta sammanlagt 1 911 miljoner ecu, varav högst 6,9 % skall avse personal- och administrationskostnader.

2. En vägledning för fördelningen av detta belopp återfinns i bilaga 2.

3. Budgetmyndigheten skall fastställa anslagen för varje budgetår mot bakgrund av tillgängliga resurser inom budgetplaneringen och i enlighet med villkoren i artikel 1.3 i beslut 1110/94/EG samt med beaktande av de principer för sund förvaltning som avses i artikel 2 i finansförordningen som är tillämplig på Europeiska gemenskapernas allmänna budget.

Artikel 3

1. De allmänna bestämmelserna för gemenskapens ekonomiska bidrag fastställs i bilaga 4 till beslut 1110/94/EG.

2. Bestämmelserna för företags, forskningscentrers och universitets deltagande samt för spridning av resultaten fastställs genom de regler som avses i artikel 130j i fördraget.

3. I bilaga 3 återfinns de särskilda bestämmelser för genomförandet av detta program som kompletterar dem som avses i punkterna 1 och 2.

Artikel 4

1. I syfte att bl.a. bidra till att säkerställa ett kostnadseffektivt genomförande av detta program skall kommissionen fortlöpande och systematiskt följa utvecklingen av programmet mot bakgrund av de mål som anges i bilaga 1 och som närmare beskrivs i arbetsprogrammet och därvid i lämplig utsträckning biträdas av oberoende, externa experter. Kommissionen skall särskilt fortlöpande undersöka om målen, prioriteringarna och de ekonomiska resurserna är anpassade till situationen. Mot bakgrund av resultaten av denna uppföljning skall kommissionen vid behov lämna förslag till anpassning eller komplettering av programmet.

2. Till stöd för den utvärdering av gemenskapsverksamheterna som föreskrivs i artikel 4.2 i beslut 1110/94/EG och för att följa den där fastställda tidsplanen skall kommissionen låta oberoende, kvalificerade experter utföra en extern utvärdering av de verksamheter som bedrivits inom de områden som omfattas av detta program och av hanteringen av dessa under de senaste fem åren före utvärderingen.

3. Då programmet avslutas skall kommissionen låta utföra en oberoende, slutlig utvärdering av de uppnådda resultaten mot bakgrund av de mål som anges i bilaga 3 till beslut 1110/94/EG och i bilaga 1 till detta beslut. Rapporten om den slutliga utvärderingen skall överlämnas till Europaparlamentet, rådet och Ekonomiska och sociala kommittén.

Artikel 5

1. Ett arbetsprogram skall upprättas av kommissionen i enlighet med de mål som anges i bilaga 1 och vägledningen för fördelning av budgeterade medel i bilaga 2, och detta arbetsprogram skall uppdateras vid behov. Arbetsprogrammet skall innehålla närmare bestämmelser om följande:

- De vetenskapliga och tekniska målen och forskningsuppgifterna.

- Tidsplanen för genomförandet, inklusive datum för utlysning av ansökningsomgång.

- De föreslagna ekonomiska och administrativa arrangemangen, inklusive de särskilda villkoren för genomförandet av teknikstimulerande åtgärder för små och medelstora företag och de allmänna riktlinjerna för andra åtgärder, även för förberedelse, komplettering och stöd.

- Åtgärder för samordning med andra FTD-verksamheter inom detta område, särskilt inom andra särskilda program, och i tillämpliga fall för att säkerställa en bättre samverkan med verksamheter inom andra ramprogram, som t.ex. Eureka och COST.

- Åtgärder för att sprida, skydda och utnyttja resultaten av FTD-verksamheterna inom detta program.

2. Kommissionen skall utlysa ansökningsomgång mot bakgrund av arbetsprogrammet.

Artikel 6

1. Kommissionen skall ansvara för genomförandet av programmet.

2. I de fall som avses i artikel 7.1 skall kommissionen biträdas av en kommitté bestående av företrädare för medlemsstaterna med en företrädare för kommissionen som ordförande.

3. Kommissionens företrädare skall förelägga kommittén ett förslag till åtgärder. Kommittén skall yttra sig över förslaget inom den tid som ordföranden bestämmer med hänsyn till hur brådskande frågan är. Yttrandet skall avges med den majoritet som enligt artikel 148.2 i fördraget skall tillämpas vid beslut som rådet skall fatta på förslag av kommissionen. De röster som avges av företrädarna för medlemsstaterna skall vägas på det sätt som anges i samma artikel. Ordföranden får inte rösta.

4. Kommissionen skall själv anta förslaget om det är förenligt med kommitténs yttrande.

5. Om förslaget inte är förenligt med kommitténs yttrande eller om inget yttrande avges, skall kommissionen utan dröjsmål föreslå rådet vilka åtgärder som skall vidtas. Rådet skall fatta sitt beslut med kvalificerad majoritet.

6. Om rådet inte har fattat något beslut inom tre månader från det att förslaget mottagits, skall kommissionen själv besluta att de föreslagna åtgärderna skall vidtas.

Artikel 7

1. Förfarandet i artikel 6.2 6.6 skall tillämpas, då det gäller

- utarbetande och uppdatering av det arbetsprogram som avses i artikel 5.1,

- innehållet i utlysning av ansökningsomgång,

- utvärderingen av FTD-verksamheter som föreslås få ekonomiskt stöd från gemenskapen och det beräknade beloppet av gemenskapens stöd till varje verksamhet, om detta uppgår till minst 2 miljoner ecu,

- eventuella justeringar av vägledningen för fördelning av budgeterade medel i bilaga 2,

- särskilda villkor för gemenskapens ekonomiska deltagande i de planerade verksamheterna,

- åtgärder och referensramar för utvärderingen av programmet,

- eventuella avvikelser från bestämmelserna i bilaga 3,

- eventuellt deltagande i projekt av rättsliga enheter från tredje land eller av internationella organisationer.

2. Om gemenskapens bidrag understiger det belopp på 2 miljoner ecu som avses i punkt 1 tredje strecksatsen skall kommissionen underrätta kommittén om projekten och om resultaten av utvärderingen av dem.

3. Kommissionen skall regelbundet underrätta kommittén om utvecklingen av programmet i dess helhet.

Artikel 8

Rättsliga enheter från tredje land får delta i enskilda projekt under detta program utan ekonomiskt stöd från gemenskapen, när deltagandet effektivt bidrar till genomförandet av programmet under hänsynstagande till principen om ömsesidig nytta.

Artikel 9

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 23 november 1994.

På rådets vägnar

J. BORCHERT

Ordförande

(1) EGT nr C 228, 17.8.1994, s. 34, och EGT nr C 262, 20.9.1994, s. 6.

(2) EGT nr C 205, 25.7.1994.

(3) Yttrande avgivet den 14 och 15 september 1994.

(4) EGT nr L 126, 18.5.1994, s. 1.

BILAGA 1

VETENSKAPLIGA OCH TEKNISKA MÅL SAMT INNEHÅLL

De urvalskriterier och vetenskapliga och tekniska mål som anges i detta särskilda program överensstämmer fullt ut med riktlinjerna i fjärde ramprogrammet.

Fjärde ramprogrammets punkt 1 C i bilaga 3 (första verksamhetsområdet) ingår som en integrerad del i detta program.

Inledning

Inriktningen av FTD i detta särskilda program för informationsteknik är fokuseringen på den nya informationsinfrastruktur som skall bilda grundvalen till framtidens informationssamhälle. Det satsas på de FTD-områden som har störst betydelse för infrastrukturens utveckling, varvid det tas hänsyn till behovet för en selektiv och koncentrerad insats. Målet är att öka näringslivets konkurrenskraft och sysselsättningen i Europeiska unionen samt att förbättra medborgarnas livskvalitet, särskilt genom att göra informationsinfrastrukturen mer lättillgänglig för dem.

BAKGRUND

Sedan automatisk databehandling blev känd i slutet av 1940-talet har användningen av informationsteknik fått större och större utbredning i det ekonomiska och sociala livet. Under de tre första årtiondena var det i huvudsak fråga om fristående datorer med tillgång till begränsade lokala nätverk, installerade på företag och i förvaltningar och avsedda för särskilda, begränsade uppgifter. De var som små öar av informationsteknik, svåra att använda och dyra i drift. Under loppet av de senaste tio åren, med persondatorns frammarsch, elektroniska kommunikationsnät, internationella standarder och öppna system vilket allt främjats av den tidvis överväldigande tekniska utvecklingen, har öarna blivit större och börjar nu att växa samman.

Informationstekniken integreras i ökande omfattning i alla produktions- och tjänsteverksamheter, men kommer också till användning inom ett stigande antal samhällsanknutna tjänster, såsom hälsovård, utbildning, transport och underhållning och kultur. Uppskattningsvis finns det idag, utöver professionella arbetsstationer, servrar och stordatorer omkring 140 miljoner persondatorer i världen. Men cirka tre gånger så många inbyggda datorer är integrerade i konventionella produkter som t.ex. telefoner, teveapparater, leksaker, kameror, bilar och tvättmaskiner samt i högteknologisk utrustning och företagsprocesser vilket ger dessa en betydande konkurrensfördel.

Vi befinner oss i övergången till en ny informationsinfrastruktur eller "infostruktur" i samhället och näringslivet, en punkt som efter 40 års kvantitativ tillväxt markerar starten på en kvalitativ omvandling av informationsteknikens betydelse. Infostrukturen är den samling tjänster och teknik som ger alla medborgare och företag bekväm tillgång till värdefull information när som helst och var som helst. För medborgaren är det den sedan länge aviserade "globala byn", för företaget är det den "globala arbetsbänken". I infostrukturen förs informationsbehandling, informationslagring och informationssökning, informationsöverföring och själva informationsinnehållet samman. Infrastrukturens mest avgörande aspekt kommer att bli möjligheten att utnyttja och hantera den insamlade informationen. Med hjälp av informationstekniken har enorma mänger information gjorts tillgängliga nästa utmaning blir att se till att vi blir i stånd att få ut något av det. Det gäller också sociala frågor. Frågan om hur den europeiska medborgaren skall tillägna sig denna nya teknik blir en stor politisk utmaning. Därför bör uppmärksamheten i framtiden i synnerhet koncentreras på förhållandet mellan å ena sidan medborgaren och användaren och å den andra det nya informationssamhället. Tre aspekter är av särskild vikt. I ett allt mera komplext samhälle kommer individen i framtiden att få större behov av upplysningar och inbördes samordnade tjänster som ger tillgång till dessa upplysningar.

Den "universella" tillgången till denna "informationsrymd" bör ha hög politisk prioritet. I annat fall kan skillnaderna mellan samhällsskikten inom ett land och mellan länder och regioner växa. Det är dessutom viktigt att ta hänsyn till de enorma möjligheter till nyskapande och berikande när det gäller det sociala livet, som samspelet mellan den enskilde och informationssamhället kan innebära, utöver de rent praktiska och yrkesmässiga aspekterna. Slutligen kommer infostrukturen att spela en allt större roll i samband med genomförandet av den offentliga politiken, vad den europeiske medborgarens behov beträffar. I samband med spörsmål av offentligt intresse som t.ex. undervisning och utbildning, personlig rörelsefrihet, samhällets åldrande osv. kommer samspelet mellan den enskilde och olika former för information och kommunikation att få avgörande betydelse.

Detta nya stadium i informationssamhällets utveckling kan på vissa områden jämföras med övergången på 1930-talet till ett nytt industriellt-ekonomiskt system grundat på billig olja och massproduktion, och dessförinnan övergången på 1880-talet från hantverksmässig produktion till billigt järn och serietillverkning. Liksom i tidigare övergångsfaser åtföljs den nuvarande av ekonomisk nedgång, arbetslöshet och drastiska omstruktureringar i näringslivet.

Samtidigt med att informationstekniken får en allt större utbredning, befinner sig branschens industrier i en situation med minskande marginaler och fallande vinster. Gränserna suddas ut mellan leverantörer och användare, mellan de professionella marknaderna och konsumentmarknaderna, och mellan informationsteknikindustrin och andra industriella sektorer. En ny "digital industri" håller på att uppstå.

Hur snabbt ekonomin återuppbyggs och sysselsättningen stiger igen, inte bara inom sektorn för informationsteknik, utan i alla branscher, är i hög grad beroende av hur snabbt och effektivt omstruktureringen genomförs, och den nya infostrukturen faller på plats. Utvecklingen av nya tjänster och nya arbetsplatser kommer att vara starkt beroende av en snabb etablering av den nya infostrukturen samt av med vilken hastighet de strukturella anpassningar kan äga rum som kommer att bli nödvändiga i ekonomin, särskilt i fråga om omläggningen av produktionsmetoder och arbetstid.

Skapandet av ny verksamhet kommer emellertid också att vara beroende av hur lätt största möjliga antal användare kan få tillgång till den nya infostrukturen.

Bakom informationsteknikens tillväxt och den framtida infostrukturen ligger det en massiv forsknings- och utvecklingsinsats. Efterhand som den tekniska utvecklingen accelererar, konkurrensen ökar och komplexiteten i och omkostnaderna för FTD stiger, tvingas företag och institutioner att vidga synfältet i sökandet efter den expertis och för att uppnå den kritiska massa de är i behov av. De europeiska FTD-programmen på informationsteknikens område (ESPRIT) har sedan 1984 bidragit till att uppfylla dessa behov på europeisk nivå.

I det fjärde ramprogrammet byggs det vidare på de uppnådda framstegen inom ESPRIT, men det föreslås också nya strategier och målsättningar för att möta 1990-talets nya krav.

Under 1980-talet präglades programmet av en teknologisk offensiv riktad mot den växande informationstekniska industrin. Med 1990-talets fokus på utvecklingen av infostrukturen och betoning av tillgänglighet och användarvänlighet styrs programmet i högre grad av användarnas och marknadens behov. Det överordnade målet är att bidra till en sund tillväxt i infostrukturen, så att hela det europeiska näringslivets konkurrensförmåga och alla medborgares livskvalitet förbättras, särskilt genom att underlätta för största möjliga antal människor att tillägna sig informationstekniken och skapa bredast möjliga tillgång till infostrukturen.

Informationsteknikprogrammet skall vara målinriktat och selektivt för att säkerställa att medlen utnyttjas effektivt och undvika att insatsen sprids ut. Målinriktning uppnås inte bara genom omsorgsfullt val av det tekniska innehållet, utan också genom att FTD-åtgärderna genomförs på rätt sätt. Med tanke på innehållet måste de FTD-områden väljas ut som har störst betydelse för uppbyggandet av infostrukturen, som lägger huvudvikten vid tillgänglighet, användarvänlighet och optimala lösningar, och som stärker den europeiska kompetensen inom generisk teknologi. Samtidigt skall programmet vara det rätta incitamentet till de europeiska IT-industrierna.

Den nya teknologi och de nya processer och tekniker som skall utvecklas inom programmet för informationsteknik har valts ut på grundval av sitt potentiella bidrag till en ökning av det europeiska näringslivets produktivitet och därmed till konkurrensförmågan. De utvalda processerna och teknikerna kommer att få ett indirekt inflytande på produktiviteten via möjligheten att de kan förbättra arbetsmiljön och göra arbetsstyrkan mer effektiv. De kommer att lägga grunden för övergången till nya företagsprocesser och nya former för industridrift en övergång som är nödvändig för att de europeiska företagen skall kunna fortsätta konkurrera på världsmarknaden. Tekniken och processerna är väsentliga beståndsdelar i uppbyggnaden av en ekonomi med hög värdetillväxt. Genom att dessutom främja tekniköverföring och utbildning av ingenjörer bidrar programmet också till att alstra de färdigheter och mänskliga resurser som är nödvändiga i det framväxande informationssamhället, och för att förbereda Europas arbetsstyrka för framtidens jobb. I samarbete med programmet för målinriktad socioekonomisk forskning kommer det att genomföras tvärvetenskaplig forskning dels rörande det komplicerade samspelet mellan å ena sidan användaren och medborgaren och å den andra det framväxande "informationssamhället", dels rörande den nya informationsteknikens betydelse för produktionens och arbetets organisation.

Verksamhet ägnad åt analys av teknisk och industriell utveckling och av de socioekonomiska följderna av FTD inom informationsteknik kommer att förstärkas. Med hjälp av denna verksamhet kommer det att skapas ett överordnat begreppspar, så att förhållandet mellan FTD-politik och industriella målsättningar och strategier kan ges ett klarare uttryck.

Programmet måste vara tillräckligt flexibelt för att kunna hålla jämna steg med snabbt skiftande användarbehov och det stigande tempot i den tekniska utvecklingen. Det är svårt att i detalj förutsäga samtliga behov på FTD-området för flera år framåt i tiden, och därför måste det vara tillräckligt flexibelt så att det kan justeras och anpassas.

För att få ut det mesta möjliga av FTD-verksamheten föreslår programmet när så är lämpligt en samordning med Eureka, för att skapa ökad möjlighet till att föra in resultaten på marknaden, och med relevanta initiativ i medlemsstaterna.

ORGANISATORISK INFALLSVINKEL

För att möta dessa skiftande behov föreslås det nya riktlinjer både för det tekniska innehållet och för det praktiska genomförandet. Vad till att börja med beträffar genomförandet, föreslår programmet att man skall lägga större tonvikt vid expertnät, utnyttja sammanslutningar mellan leverantörer och användare och införa mer strömlinjeformade administrativa förfaranden. Det införs en rad fokuseringsområden, ett nytt sätt att organisera FTD som bygger på erfarenheterna från initiativet rörande öppna mikroprocessorsystem (Open Microprocessor Systems Initiative OMI). Inom all FTD-verksamhet förväntas näringslivet vara klart inriktat på att utnyttja resultaten av samarbete. Å andra sidan bör kommissionen, om anbudsinfordringarna skall vara mer selektiva, framlägga en plan för genomförandet på kort och medellång sikt.

Det har upprättats en rad expertnät som en del av ESPRIT under det tredje ramprogrammet. I ett expertnät samlas det representanter för näringslivet, användarna, universiteten och forskningscentrer som har ett gemensamt forskningsmål. Här kombineras den kritiska massan från ledande centrer med de fördelar för utbildning och tekniköverföring som är en följd av geografisk spridning. Som kanal för utbildning, tekniköverföring och tillgång till expertis och resurser kan expertnät vara särskilt givande för grupper i ytterområdena.

Sammanslutningar mellan leverantörer och användare utgör ett komplement till gemensamma forskningsprojekt. Leverantörsföretag och användare bildar ett konsortium för att genomföra uppenbart ny FTD, där användarna har ett särskilt intresse av att utnyttja resultaten av samarbetet. På detta sätt kan högteknologiföretag med innovativa produkter få hjälp med att nå ut till sina kunder.

Införande av strömlinjeformade förfaranden i enlighet med förslag som dryftas i kommissionen kommer att underlätta deltagande i programmet. Målet är att förenkla processen för anbudsinfordran och utvärdering, och att minska kostnaderna för utarbetande av förslag.

Fokuseringsområden syftar till att uppnå största möjliga samordningsvinster i detta särskilda program och bygger på erfarenheterna från initiativet rörande OMI, som leder till en tidig prototyp. Ett fokuseringsområde är en samling FoU-projekt och närbesläktad verksamhet såsom expertnät, sammanslutningar mellan leverantör och användare, samarbete med Eureka, samordning med nationell verksamhet, internationellt samarbete, spridning av resultat eller utbildningsinitiativ. Det täcker en rad teknikområden som förenas av ett enda väldefinierat industriellt mål. De olika initiativen förenas under bibehållen självständighet så att de kompletterar varandra under tvärvetenskaplig inriktning, vilket bidrar till att uppnå fokuseringsområdets gemensamma mål. Fokuseringsområdena söker utveckling och samordning av sin verksamhet genom industriell vägledning via rådgivande paneler. Områdena skall styras och samordnas av kommissionen på ett sätt som gynnar öppenhet och möjliggör smidighet, t.ex. så att kvalificerade nykomlingar kan engageras.

Den enskilda verksamheten inom ett fokuseringsområde kan ha en kortare varaktighet än hela området. Verksamhet som igångsätts vid starten avslutas medan fokuseringsområdet fortfarande är aktivt, varpå ny verksamhet inleds. Det skall finnas en inbyggd smidighet så att deltagarna, näringslivet, regeringarna och gemenskapen får möjlighet att justera eller omdefiniera valen som en reaktion på ändrade behov eller en ny uppfattning av behoven.

Den infrastruktur och optimala praxis som karakteriserar det nya programmet ger små och medelstora företag snabbare och lättare tillgång till FTD-verksamheten. För att möjligheterna skall kunna utnyttjas effektivt, kommer det att införas särskilda förfaranden för att främja små och medelstora företags deltagande i programmet. Det kommer att tas hänsyn till behoven hos små och medelstora företag i ogynnsamt belägna områden, och till komplexiteten och omkostnaderna för att bilda konsortier och utarbeta förslag. Expertnät, sammanslutningar mellan leverantör och användare och fokuseringsområden kommer att göra det mera attraktivt för små och medelstora företag att delta i programmet.

FTD-VERKSAMHET

Programmets tekniska innehåll koncentreras på de områden som har störst betydelse för utvecklingen av infostrukturen, och där en insats från gemenskapen är det bästa sättet att utnyttja befintliga medel med beaktande av subsidiaritetsprincipen. Arbetet inriktas dels på mera grundläggande teknik, dels på utvalda teman beträffande integration av teknik i system. Därutöver föreslås det att det genomförs långsiktig forskning inom områden, där det finns möjlighet att en insats på europeisk nivå kan leda till ett framtida genombrott.

Programvara är en av de viktigaste beståndsdelarna i infostrukturen och utgör redan över hälften av värdet av datorer och inbyggda system. Verksamheten inom detta område av det särskilda programmet koncentreras på teknik och optimal praxis i samband med ett begränsat antal programvarutekniker, som gör det möjligt att utveckla pålitlig, korrekt, effektiv och användarvänlig programvara. Elektroniska komponenter och subsystem är de fysiska byggstenarna till infostrukturen, som skall användas till system och tillämpningar inom alla näringslivssektorer. Det särskilda programmets verksamhet koncentreras på FTD i fråga om mikroelektronik inom områden där den europeiska industrin har behov av större kompetens, och där det finns utsikter för den att vara konkurrenskraftig, med särskild tonvikt på avancerade integrerade kretsar för särskilda användningsområden. Andra viktiga områden är kringutrustning, särskilt platta bildskärmar och kompakta minnessystem, samt det nya området mikrosystem.

Multimediasystemen utgör infostrukturens användargränssnitt. Programmet är koncentrerat på utveckling och integration av den teknik som är nödvändig med tanke på skapande, handhavande, visning och lagring av multimediainformation. Överföringen av multimediadata och multimediatillämpningarna kommer att täckas i telematik- och telekommunikationsprogrammen. För att integrera denna teknik i multimediasystem och prototyper skall demonstrations- och valideringsprojekt genomföras. Överföringen av generiska multimediadata och multimediatillämpningar kommer att täckas i programmen för telematik och avancerad kommunikation.

Fokuseringsområdet teknik till stöd för företagsprocesser har att göra med företagens integration i infostrukturen och effektiv användning av informationsteknik i företagen. Det är områden där man just börjar skönja betydande framsteg i fråga om konkurrensförmåga. FTD inom informations- och kommunikationsteknik (IKT) för integration i tillverkningen och mikrosystem syftar till att utveckla nya IKT-system till avancerade och innovativa tillverknings- och konstruktionsprocesser. Verksamheten bygger på och integrerar grundläggande informationsteknik inom programvaruutveckling, öppna system, datorstödd konstruktion, datamodellering, databaskonstruktion och mikroelektronik. FTD inom programmet för industriteknik bygger på informationsteknik och på annan generisk teknologi i en insats som är inriktad på förnyelse och konkret användning på bestämda tillverkningsområden, och resulterar å andra sidan i indata, kunskaper och expertis inför framtida FTD inom informationsteknik. För att säkerställa att de två programmen kompletterar varandra upprätthålls det under hela perioden en noggrann samordning och ett aktivt gränssnitt.

Inom initiativet för öppna mikroprocessorsystem fortsätts det arbete som inleddes under det tredje ramprogrammet i fråga om utveckling av standarder för och teknik till öppna mikroprocessorsystem och tillhörande programvara, ett område som också är av betydelse för inbyggda system. Fokuseringsområdet högpresterande databehandling och nätkommunikation syftar till att öka Europas förmåga att utnyttja den datorteknik som uppvisar högst prestanda, en förmåga som är oundgänglig både i fråga om inbyggda system i infrastrukturen och för att bibehålla konkurrenskraften inom en växande rad industrisektorer.

Grundvalen för de enskilda områdena samt deras innehåll beskrivs i det följande.

PROGRAMVARUTEKNIK

Syftet med arbetet inom detta område är att förstärka Europas ställning inom programvaruproduktion genom att stimulera spridningen av en optimal programvarupraxis och programvarukvalitet, för att på så sätt öka produktivitet, kvalitet och pålitlighet, och genom att öka Europas kompetens inom ny programvaruteknik och distribuerad databehandling.

Programvara utgör i allt högre utsträckning den dyraste komponenten i IT-system, en trend som ytterligare förstärks av IT-användarna, som producerar 70 % av all programvara och spelar en allt viktigare roll på detta område. Efterfrågan på utveckling och övervakning av programvaruintensiva system växer mycket snabbare än tillgången. Följaktligen står alla industriländer inför ett krav på ökad produktivitet och högre kvalitet. Det är nu av vital betydelse för alla företag att till ett överkomligt pris få metoder och verktyg för utveckling av anpassningsbara och utbyggbara programvaruintensiva system. Dessutom finns det behov av expertis och väletablerade företagsstrategier. Nya tillämpningar medför en fortsatt ström av nya tekniska utmaningar för professionella programvaruproducenter.

Moderna databehandlingssystem uppvisar en stigande tendens till att distribuera funktioner och data för att bättre kunna passas in i de organisationer där de används. Denna utveckling är tydlig inte bara i företagens databehandling utan även i industriella styrsystem och inbyggda system. De flesta masstillverkade elektroniska produkter innehåller en stadigt stigande andel inbyggd programvara. Dessa produkters mångfald, användbarhet och komplexitet är under stark tillväxt. Användargränssnitten blir av stor vikt. Det ligger en särskild utmaning i att utveckla pålitliga, utbyggbara och användarvänliga system med de ovannämnda egenskaperna. Sådana system har redan lett till en drastisk minskning av användarnas datakostnader. Det förutses att detta segment av IT-marknaden blir ett av de främsta områdena för inbördes konkurrens mellan maskinvaru-, programvaru- och tjänsteleverantörer i mitten av 1990-talet. Det är ett område där det för närvarande inte finns några dominerande företag, och där Europa har byggt upp en omfattande expertis. Åtgärder på detta område kommer att bidra till att ge den europeiska industrin en stark position på denna ytterst konkurrenspräglade och strategiska marknad samt att skaffa fram de grundläggande elementen till den europeiska infostrukturen. Dessutom kommer de att medverka till att de fördelar som den tilltagande "digitaliseringen" av den sociala infrastrukturen erbjuder når ut till den enskilde medborgaren och till de mindre gynnade regionerna i gemenskapen.

Med utgångspunkt från dessa problemställningar kommer arbetet att koncentreras på följande områden: Tekniköverföring och spridning av optimala programvarulösningar, metoder och verktyg för optimala lösningar, ny programvaruteknik, öppna distribuerade plattformar för databehandling, teknik för distribuerade och objektorienterade databassystem samt avancerad teknik för interaktion mellan människa och dator. Verksamheten kommer att genomföras i nära samordning med liknande arbete inom andra särskilda program.

Allt efter behov kommer arbetet att förstärkas av kompletterande åtgärder för att påskynda införlivandet av ny teknik, för att fortsatt rikta uppmärksamheten på nya möjligheter, utveckla samarbete med andra europeiska och nationella initiativ samt främja deltagandet i standardiseringsprocessen, även i ett internationellt sammanhang.

Med hjälp av initiativ för tekniköverföring skall införlivandet av ny teknik för programvaruproduktion främjas och kompetensnivån höjas på bred front. Industriella experiment skall genomföras i syfte att förbättra rådande praxis för programvaruutveckling genom införande av nya processer, metoder och hjälpmedel. Det skall organiseras upplysningskampanjer för att sprida kunskapen om optimal praxis via intressegrupper tvärs över industrisektorer och nationsgränser, och det kommer att skapas speciella kurser för ledare i hur man inför nya metoder. När så är möjligt kommer verksamheten att genomföras i nära samordning med de befintliga överföringsmedlen under hänsynstagande till erfarenheterna med bl.a. ESSI.

Inom området metoder och verktyg kommer det att genomföras FTD-verksamhet i syfte att förbättra integrationstekniken för öppna och distribuerade system och med särskild tonvikt på kvalitet, pålitlighet och säkerhet i programvarukrävande system. Det skall forskas i teknik och verktyg till stöd för processmodellering och snabb utveckling av krav och teknik. Dessutom skall det arbetas på nya utvecklingsmetoder som t.ex. parallellutveckling och kooperativ utveckling i syfte att kunna leverera paketlösningar med metoder och verktyg till programvarustöd som omfattar ett helt företag. Dessutom skall det arbetas med organisationen av hela processen för programvaruutveckling.

Ett tredje område syftar till att utveckla och experimentera med ny programvaruteknik, särskilt sådan som syftar till att integrera teknik för behandling av digitala signaler i inbyggd programvara. Denna teknik utgör kärnan i den nya utvecklingen inom den successiva "digitaliseringen" av den samhälleliga infrastrukturen. Som generisk teknologi kommer den också att bidra till fokuseringsområdena med högpresterande databehandling och nätkommunikation. Detta område omfattar också den nya programvaruteknik som öppnar en möjlighet till logiskt tänkande, intelligens, flexibilitet och anpassningsförmåga, och som understöder modellering, återanvändning och delning av olika kunskapsnivåer. Andra teman inom området är ramar och integrationsteknik för att bygga samarbetande eller distribuerade intelligenta system eller för att modellera kunskapsbaser som täcker hela företag eller speciella tillämpningsområden. Detta FTD-arbete på medellång sikt kommer att styras av allmänna behov och kommer att omfatta t.ex. utveckling och demonstration av komplexa, distribuerade beslutskrävande tillämpningar, som är användbara på alla samhällsområden, och som kommer att ha en positiv inverkan på Europas konkurrensförmåga och på integration och sammanhållning.

Inom ramen för arbetet med öppna distribuerade plattformar för databehandling är det fråga om öppna distribuerade systems arkitektur, särskilt i fråga om bärbarhet, pålitlighet, samverkansförmåga och standarder, utveckling av nyckelkomponenter, särskilt komponenter till systemanpassad programvara för administration av data, tillgänglighet och funktionsdistribuering. Det kommer att läggas särskild vikt vid utveckling och främjande av programvarupaketlösningar. Som ett komplement till FTD-verksamheten kommer det att inledas dialoger med viktiga användar- och standardiseringsgrupper, som sysselsätter sig med öppna system, bl.a. X/Open och EWOS (European Workshop for Open Systems).

Genom särskilda teman inom ramen för arbetet med optimal programvarupraxis skall det utvecklas större demonstrationsprojekt för tillämpningar och uppnås förbättringar i den praktiska uppbyggnaden av öppna distribuerade system. Trenden i riktning mot öppna system är global och kommer att vara beroende av att det upprättas internationellt erkända normer. Det kommer att knytas förbindelser med de viktigaste aktiviteterna på området i USA och Japan, och samarbetet med utvecklingsländerna och länderna i Central- och Östeuropa kommer att förstärkas.

Ytterligare ett område är det för avancerad teknik för distribuerade databassystem. Verksamheten här omfattar teknik för stora objektorienterade datakataloger, teknik för inbäddning och sökning av kunskap i sådana lager, samverkansförmåga, smidighet och återhämtningsförmåga hos distribuerade system samt metoder och verktyg för att understödja och tillämpa dessa framsteg.

Det skall forskas i verktyg för administration av distribuerade statistiska data, och i hur avancerad teknik kan underlätta insamling, analys, spridning och återgivande av data.

I det sista området behandlas tekniker som kan leda till större användarvänlighet och säkerhet i IT-system. En avgörande faktor för förvärvandet av denna nya teknik är användargränssnittet. Dialogen med maskinen måste bli enklare och mer lättillgänglig också för icke-professionella användare. Denna fråga bör behandlas såväl utifrån användarens som leverantörens utgångspunkt. Det mänskliga förhållningssättet, särskilt dess kognitiva aspekter och den konstnärligt-kreativa förmågan är viktiga forskningsområden. Dessa forskningsområden kommer också att få betydelse för det positiva mottagandet och förvärvandet av framtida multimediasystem. Därigenom öppnar sig nya möjligheter till större och bredare marknader för IT-baserade produkter. Det skall genomföras FTD-arbete i syfte att uppnå en bättre förståelse av kommunikationen mellan användare och system, bl.a. kognitiv modellering, interaktionsmodeller, medier och metaforer och kooperativt arbete. Ny teknik kommer att utvecklas och konsolideras. Verksamheten kommer att ges en nära anknytning till projekt av grundforskningskaraktär, och kommer att bygga på och bidra till standarder samt medverka till att uppmärksamheten hela tiden riktas mot de möjligheter som den nya tekniken erbjuder.

TEKNIK FÖR IT-KOMPONENTER OCH SUBSYSTEM

Målsättningen för detta område är att förse den europeiska industrin med teknik och expertis på nuvarande teknisk nivå för att kunna utveckla och producera komponenter och subsystem inom tre huvudområden: mikroelektronik, mikrosystem och kringutrustning. Strategin skall vara systemorienterad och ta hänsyn till det mervärde systemen får genom mikroelektronik, mikrosystem och kringutrustning. Tillväxtmöjligheter och europeisk styrka inom områden som telekommunikation, bilindustri, hemelektronik, medicinsk utrustning och andra industriella användningsområden skall vara avgörande för vilken vikt som tillmäts enskilda områden.

Att det vid rätt tidpunkt finns tillgång till integrerade komponenter inom mikroelektronik till lågt pris och med hög prestanda och hög tillförlitlighet är för systemutvecklare en viktig förutsättning för att de skall kunna utveckla konkurrenskraftiga elektroniska system inom t.ex. hemelektronik, databehandling samt bil- och telekommunikationsbranschen. Dessutom utgör mikroelektronik inte bara den tekniska grundvalen för traditionell elektronik- och elindustri, utan dess inflytande breder ut sig över ett allt vidare spektrum av processer, produkter och tjänster inom praktiskt taget alla andra industrisektorer, med viktiga följder för industriell innovation och konkurrenskraft överallt inom gemenskapen. Det är särskilt viktigt att upprätthålla europeisk expertis inom området avancerade integrerade kretsar för särskilda användningsområden i de fall då det är av avgörande betydelse att det finns lokala leverantörer för att säkerställa korta utvecklings- och produktionstider och för att skydda det tekniska kunnande om tillämpningar vilket ger konkurrensfördelar.

Den ekonomiska potentialen hos teknik till integrerade mikrosystem ligger dels i teknikens direkta inverkan på det marknadssegment som den riktar sig mot, och dels i dess hävstångseffekt inom andra industrisektorer. Produkter med inbyggda mikrosystem sträcker sig från hörapparater, analytiska och medicinska instrument till hemelektronik och delsystem i bilar och omfattar både massproducerade varor och ett brett urval av specialiserade mikrosystem för tillämpningar med högt förädlingsvärde, där en kombination av prestanda, storlek, flexibilitet och robusthet är en avgörande framgångsfaktor. System för medicinsk diagnos och transport, konstgjorda organ, nya sensorer för medicinsk användning, miljö- och industriövervakning och styrning, säkerhetsfrågor, liksom krav på energisnålhet utgör de viktigaste användningsområdena där integrerade mikrosystem kommer att bidra till en förbättring av livskvaliteten. Platta bildskärmar har ett stort användningsområde i teveapparater som är bärbara eller har högupplösning, i grafik- och multimediasystem och i interaktiv CD. Inom det semiprofessionella området kommer det att finnas platta bildskärmar i bildtelefoner, i tillämpningar på bilområdet och i elektroniska arbetsstationer. De kommer att vara en fullt integrerad del av nya produkter, och därför kommer det att finnas behov av ett nära samarbete mellan tillverkarna av komponenterna respektive utrustningen. Liksom mikroelektronik spelar skärmteknik en avgörande roll för alla industrigrenars konkurrensförmåga. Det är därför av avgörande betydelse att det utvecklas europeisk kompetens och att nödvändigt tekniskt kunnande och produktionsteknik inhämtas, och verksamheten på dessa områden bör därför förstärkas.

Ett annat fält i fråga om kringutrustning som är av stor betydelse för hela elektronikbranschen är minnessubsystem, som används i alla ovannämnda system. Särskilt högupplösningsskärmar, grafiksystem och multimediasystem kräver minnen med stor kapacitet och stor snabbhet. Digitala minnessubsystem används för närvarande till ljud-, bild- och videoinformation, bl.a. i bärbara system. Dessutom kommer det att finnas ett urval av verksamhet inom fältet för kringutrustning för bostadssystem när det gäller integration av utrustning och apparatur för hemautomatisering i ett samlat system, t.ex. för att spara energi. Det kommer att göras en särskild insats på dessa områden, om de inblandade europeiska aktörerna ger klartecken.

Arbetet inom mikroelektronik kommer att koncentreras på den teknik som väntas ha fått störst utbredning i slutet av nittiotalet och få störst betydelse för tillämpningarna. Dit räknas kiselbaserad teknik och den mest lovande sammansatta halvledartekniken, särskilt den som bygger på galliumarsenid. Alla aspekter av processen skall täckas, bl.a. utveckling, inkapsling och sammankopplingstest, tillverkning och utrustning samt utveckling av ny tillverknings- och provningsutrustning och -material. En del av arbetet kommer möjligen att utföras i anknytning till Eurekainitiativet, bl.a. det med kiselbaserad teknik. Målet för detta är utveckling av en lämplig integrerad process för 0,35 mikrons CMOS senast 1996. Det kommer att läggas särskild vikt vid integration av avancerade komponenter i avancerade integrerade kretsar till särskilda användningsområden.

FTD-uppgifterna kommer att koncentreras till följande områden:

- Generisk teknologi som syftar till kompakthet, lägre pris, högre funktionalitet och komplexitet och integrerade millimeter- och mikrovågskretsar med högre hastighet och lägre effekt för användning i högfrekvenstillämpningar.

- Generisk systemintegrationsteknologi med tonvikt på elektrisk och optisk hopkoppling och inkapsling på alla hopkopplingsnivåer.

- System bestående av aktiva och passiva komponenter, bl.a. optosilikonhybrider; forskning i passiva komponenter och energikomponenter riktas mot integration och sammankoppling med andra komponenter och tekniker.

- Metoder, verktyg och test för avancerad systemutveckling av digitala, analoga och blandade tillämpningsprogram.

- Teknik för elektronisk och fotonisk utrustning och systemintegration, särskilt för avancerade periferi- och lagringssystem, kommunikationsnät, optisk databehandling och mikrosystem.

- Effektiv möjlighet att tillverka nästa generations integrerade kretsar i stor eller liten skala, bl.a. avancerad och effektiv tillverkningsutrustning och -material.

- Koncept och tekniker för smidiga, snabbt omställbara produktionsfaciliteter för avancerade integrerade kretsar till särskilda användningsområden, särskilt som en lättillgänglig lågprislösning för små och medelstora företag.

- Integration av teknisk expertis och utvecklingsexpertis i pilotdemonstrationer som riktar sig mot särskilda användningsområden av stor ekonomisk och social betydelse, eller som syftar till att utvidga mikroelektronikens räckvidd till mer traditionella industrisektorer.

- Mikroelektroniska aspekter av sensorer och mikrosystem samt multifunktionella systemtillämpningar.

Det skall startas tekniköverföringsverksamhet som syftar till att stärka förbindelserna mellan producenterna av utrustning, material och integrerade kretsar via arbetsgrupper, branschsammanslutningar eller nät. Målet är dessutom att skapa tätare kontakt mellan producenterna och konsumenterna av integrerade kretsar via ett nät av expertcentrer för utveckling, tillverkning och testning av kretsar och system. I syfte att främja utbildning skall det bildas nät bestående av företag, forskningsinstitut och universitet som kan leverera kvalificerad arbetskraft till näringslivet för tillverkning och användning av innovativa produktionsverktyg och -metoder och för utveckling och testning av kretsar och system. Det skall också startas utbildningsåtgärder i syfte att öka kunskapen om avancerade integrerade kretsar för särskilda användningsområden hos potentiella användare, särskilt små och medelstora företag, och förse användarna med nödvändigt tekniskt kunnande, särskilt när det gäller att analysera de egna systembehoven och bestämma vilken maskinvara de behöver. På särskilda områden skall det byggas upp ett internationellt samarbete, och arbetet kommer att samordnas med nationella initiativ i medlemsstaterna.

I arbetet med integrerade mikrosystem rör det sig framför allt om tvärvetenskaplig utveckling, tillverkning och testning av mikrosystem samt integrations- och inkapslingsmetoder. Arbetet kommer att samordnas med verksamhet inom programmet för industri- och materialteknik och andra berörda särskilda program. FTD-verksamheten kommer i huvudsak att inriktas på de tekniska behoven inom tre större användningsområden, nämligen bilar, där mikrosystem kommer att spela en viktig roll i samband med förverkligandet av framtidens rena och säkra bil, medicinsk teknik, där det finns behov av mikrosystem för bärbara, intelligenta system för medicinsk diagnostisering och transport, och övervakning och styrning av industriprocesser, särskild sådana som påverkar miljön.

Arbetet omfattar alla faser i förverkligandet av mikrosystem, alltifrån konceptuell och detaljerad utformning av mikrosystem, över integration av befintlig grundläggande teknik till demonstration av industriella prototyper. Aspekter på produktion i stor och liten skala kommer också att behandlas. Verksamhet av särskild betydelse omfattar: utveckling av mikrosystem, integration av komponenter som t.ex. optiska och biokemiska komponenter, sensorer och ställdon i mikroelektroniska subsystem och komponenter; inkapsling och hopkoppling av integrerade mikrosystem; gränssnitt till andra mikro- och makrosystem och till den fysiska världen; programvaruintegration (system och tillämpningsprogram); system för kommunikation mikrosystem emellan; särskilda utrustningsbehov; produktionskrav och -vägar samt test och kvalitetssäkring. Det tekniska kunnande och de erfarenheter som förvärvas inom ramen för det fokuserade FTD kommer att ligga till grund för diverse tillämpningsprogram.

Till stöd för det arbete som är inriktat på de tre användningsområdena kommer det att genomföras ytterligare verksamhet i fråga om integration av ett brett spektrum av teknik som ligger till grund för produktion av mikrosystem, bl.a. mikroelektronik, mikrooptik, mikromekanik och mikrokemi. Verksamheten kommer att bygga på resultat som har uppnåtts inom andra delar av ramprogrammet.

Mikrosystemens vida användningsmöjligheter och de naturliga problemen med att behärska mikrosystemtekniken gör det nödvändigt att skapa effektiva gemenskapstäckande instrument för tekniköverföring och -spridning. Det är särskilt viktigt att förbättra de små och medelstora företagens betingelser för att utveckla innovativa mikrosystem till låga kostnader och bygga in dem i produkter. Överföringen och spridningen av teknik skall ske via tekniska intressegrupper och expertnät. Genom att upprätta eller förbättra specialiserade miniproduktionsfaciliteter i kombination med lämpliga servicemekanismer tillgodoser man särskilt de små och medelstora företagens behov av möjligheter till lågprisproduktion och annan hjälp.

När det gäller utveckling och användning av mikrosystem har tvärvetenskaplig utbildning en nyckelposition. Såväl befintliga mekanismer inom några av de grundläggande teknikerna (t.ex. utbildningsåtgärder vid VLSI-utveckling) som nya mekanismer kommer därvid till användning. Program för företagsutbildning kommer att organiseras via existerande företags- och handelsorganisationer med hjälp från expertcentrer.

Arbetet när det gäller platta bildskärmar kommer att bygga på resultaten från det tredje ramprogrammet, särskilt inom området LCD-skärmar med aktiv matris till system som kräver stora färgskärmar med hög upplösning. Här inriktas verksamheten på att utveckla lågpriskomponenter till platta högupplösningsskärmar, med tonvikt på en förbättring av skärmarnas bildkvalitet, särskilt när det gäller bärbar utrustning, samt med större och plattare skärmar. Målsättningarna för massproduktion fram till 1997 är 2,8" 5,8" för projektionsskärmar till teve med elektronisk upplösning eller utvidgad grafik och upp till 15" för interaktiva färgskärmar till elektroniska arbetsstationer. Tekniken till LCD-skärmar med aktiv matris är av särskilt stort intresse, eftersom den ger de bästa resultaten i fråga om färger och upplösningsgrad, men annan teknik kommer också att kunna tillämpas, t.ex. fälteffektskärmar, elektroluminiscenta skärmar och ferroelektriska skärmar till speciellt effektsvaga och prisbilliga system. Kraven kommer att fastställas i samarbete mellan användarna och leverantörerna. Inom området minnessubsystem kan arbetet t.ex. inriktas på förhöjd kapacitet, kompakthet och läs/skrivprestanda till stöd för multimediasystem och utveckling av högdefinitionsvideo i realtid. Optomagnetiska och magnetiska skivor finns bland den teknik som skall undersökas. Arbetet med kringutrustning till hemelektronik kan fokuseras på teknik till utrustning som krävs för att koppla ihop apparater i hemmet till ett samlat system och till de periferienheter som konsumenten behöver för att kunna styra systemet.

Bland stödaktiviteterna kan nämnas ett program för företagsutbildning för utveckling av skärmar och minnessubsystem, en intressegrupp bestående av representanter för näringslivet och konsumenterna och en särskild åtgärd i syfte att främja den europeiska produktionen av strategiska material och komponenter till industrin för kringutrustning. Arbetet kommer att samordnas med nationella initiativ för att öka dess samlade värde för gemenskapen. Internationellt samarbete är särskilt viktigt på området för skärmteknik, då samriskföretag mellan olika industriella parter är av avgörande betydelse för om projekten skall lyckas.

MULTIMEDIASYSTEM

Målsättningen för detta område är att ge stöd till strategisk FoU för att utveckla och integrera den informations- och kommunikationsteknik som ligger till grund för multimediasystem och -tillämpningsprogram för slutanvändaren i syfte att erbjuda konsumenten nya tjänster baserade på informationsteknik. I samband härmed kommer att göras en särskild satsning på teknik för integrerade personliga system som ger den enskilde medborgaren oavsett bostadsort personlig tillgång till infostrukturtjänster och lokal informationsbehandling och därför marknadsmässigt sett utgör en av de viktigaste möjligheterna inom multimediasystem. Denna satsning skall bidra till att ge europeisk industri en framskjuten position på marknaden.

Visserligen började det redan för tio år sedan förutsägas att det skulle uppstå en marknad för multimediasystem som möjliggör en hundraprocentig integration av tal, video, text, ljud, animation och grafik, men det är först nu som dylika system på grund av framsteg i prestanda hos mikroelektronik, programvara, standarder och digital kommunikation har kunnat förverkligas. De multimediala tjänsterna kommer i hög grad att stimuleras, innehållet utvidgas och den geografiska spridningen ökas av de nya elektroniska nätverken i Europa. Det väntas att multimediasystemen först kommer att införas i skräddarsydda system i företag och hem, inom utbildning, produktion, finansiella tjänster, hälsovård, transport, försäkring, detaljhandel, turism och underhållning, bl.a. spelprogram, film och teve. Multimediatekniken kommer sannolikt att medföra en ökning av produktiviteten inom affärslivet och i utbildningssektorn.

Marknaden för personliga system har just börjat uppstå och det finns stora expansionsmöjligheter. För närvarande finns det inga klart ledande aktörer på marknaden. Europa intar redan en stark position inom den nödvändiga tekniken, såsom tekniken med smarta kort och CD-ROM, säkra protokoll, integrerade system och användningsspecifik programvara, och är ledande inom effektsvaga komponenter och säker, avancerad krypteringsutrustning. Denna nya marknad ger Europa chansen att täcka det mesta av produktionscykeln, från mikrokomponenter, över system till utveckling av tillämpningsprogram, och detta ger möjlighet att stärka konkurrensförmågan inom andra användningsområden.

Verksamheten inom detta område kommer att samordnas med arbetet inom andra särskilda program. IT-programmet koncentrerar sig på verktyg och standarder för den grundläggande multimediabearbetningen, medan det avancerade kommunikationsprogrammet täcker teknik för multimediaöverföring och styrning av multimediatjänster samt teknik för digitala videotjänster, och telematikprogrammet behandlar integration av forskningsresultaten i multimediasystem och -tjänster till utvalda användningsområden. Under programperioden väntas det uppstå en betydande konvergens mellan IT-, kommunikations-, hemelektronik-, informationsförmedlings- och underhållningsbranscherna, och denna utveckling kommer till fullo att tas med i beräkningen.

Arbetet syftar till att utveckla och integrera generisk teknologi för upprättande, hantering, redigering, presentation och lagring av multimediainformation, och integration av multimediateknik genom valideringsprojekt under samarbete mellan konsumenter och leverantörer. FTD-verksamheten innefattar specifikation av algoritmer och av relevanta komponenter, t.ex. chips för videokompression och -dekompression, optiskt minne och optiska processorer med hög kapacitet, LCD-skärmar och informationsprogram (inklusive multimediaterminaler) och dessas integration i avancerade multimediasystem, standarder för lagring, framställning, kompression och dekompression av multimediainformation, samt generisk multimediaprogramvara, bl.a. verktyg som stöder användargränssnitten. Programvaruområdet innefattar utbyggnad av multimedia till befintlig systemprogramvara och -verktyg; kreativa verktyg för att framställa programvaruobjekt till de olika medier video, audio, animation, måla och rita och dessutom författarverktyg som gör det möjligt att konstruera skräddarsydda, användarvänliga multimediatillämpningar på grundval av de enskilda mediaobjekten. Integration av maskin- och programvaruelement kommer att demonstreras genom en mångfald av användarprogram. Detta kommer att kompletteras med projekt som demonstrerar integrationsförmåga och optimal praxis hos multimediatekniken. En väsentlig faktor för accepterandet av multimediasystem är programvaruteknik som ger människor större bekvämlighet och ökad säkerhet i umgänget med multimediasystem och som därför kommer att få en viktig roll i framtiden.

Arbetet inom detta område kommer att bygga på de betydelsefulla europeiska resultat som redan har uppnåtts under de tidigare ramprogrammen, bl.a. CD-I, MPEG-videostandarder och multimediasystem och -verktyg. Det finns några utmaningar på området, bl.a. att lösa frågor av immaterialrättslig natur, t.ex. upphovsrätt till mediaobjekt, och problem angående användarvänlighet, nuvarande nätbegränsningar och integration av teknik till multimediatillämpningar, särskilt i den nuvarande maskin- och programvaran.

Arbetet med integrerade personliga system kommer att koncentreras på två teman: Utveckling av teknik för multifunktionell, integrerad utrustning för användartillgång som möjliggör behandling av multimediadata, bl.a. den elektroniska plånboken, redskap för person- och gruppkommunikation, mobil kommunikation på kontor samt utnyttjande av tekniska framsteg i informationsindustrin, så att den ständigt stigande efterfrågan på effektiva tjänster kan mättas. Dessa två aspekter täcker tillämpningssidan av den kompletta systemlösningen, som i fullt utvecklat skick kommer att bygga på de befintliga infrastrukturerna för trådlösa nät och telekommunikation. Arbetet kommer att samordnas med nyutvecklingsverksamhet inom dessa teman under programmen för telekommunikation och telematik.

Bland stödåtgärderna finns bl.a. utbildning av utvecklare av och författare till multimediatillämpningar. Teknikleverantörerna och författarna kommer att tillvarata informationsförmedlingen för att därigenom förstärka samarbetet med industrin och på så sätt bana väg för fastställandet av standarder. Det kommer att upprättas nära förbindelser med andra initiativ inom generisk teknologi, särskilt beträffande kringutrustning, mikroelektronik, programvaruutveckling och mikroprocessorer.

LÅNGSIKTIG FORSKNING

Genom det intensiva FTD-arbete som är nödvändigt för att öka omsättningen från laboratorium till marknad på en snabbt skiftande teknologisk arena uppstår det en risk för att insatsen blir alltför kortsiktig.

I en tid då det ständigt gäller att så snabbt som möjligt få ut en ny produkt på marknaden är det av största vikt men också svårt att utveckla ett långsiktigt perspektiv som referensram för de aktuella forskningsuppgifterna. Samtidigt medför koncentrationen på kortsiktigt inriktad forskning den risken att de forskarresurser undandras industrin vilka är nödvändiga för att möjliggöra nästa innovationsvåg och för att reagera på industrins särskilda behov för avancerad forskning. Syftet med en gemenskapsinvestering i avancerad och långsiktig forskning är därför att främja ett starkt och målinriktat samarbete mellan industrin och den akademiska världen och att säkerställa att vi inte genom att förbättra vår konkurrensförmåga på kort sikt sätter vår tekniska framtid på medellång och lång sikt på spel. Samtliga åtgärder kommer därför att syfta till att

- upprätthålla potentialen för "nästa innovationsvåg", utan att detta kommer i konflikt med de mer kortsiktiga målen vilka är dikterade av den snabba tekniska utvecklingen,

- den expertis som bildar grundvalen för europeisk FTD vad gäller informationsteknik utvidgas på de områden där detta behövs mest.

Dessa mål kan förverkligas med hjälp av expertnät och grundforskningspräglade FTD-projekt.

Ämnesindelade expertnät bildar ramarna för samordning av FTD, tekniköverföring och utbildning samt en gemensam infrastruktur. De upprätthålls dynamiskt av de tekniska kretsarna själva (leverantörer, användare, forskare). Dessa samordningsramar där det i hög grad skall tas hänsyn till industrins visioner förväntas komma att spela en central roll.

De grundforskningspräglade FTD-projekten kan indelas i två kategorier:

- Avancerade projekt med en hög, men överblickbar teknisk risk vars framgångsrika förverkligande har direkt effekt på industrins konkurrenskraft. Sådana projekt kan ofta bidra till lösningen av specifika problem som framträder under samarbetet med andra delar av programmet, varigenom en kortsiktig åtgärd kan lämna ett viktigt bidrag till förverkligandet av ett långsiktigt mål. Ett projekt behöver inte i sig självt resultera i en produkt eller en tjänst, förutsatt att det bidrar till att det utvecklas en produkt eller en tjänst inom de mera på tillämpning inriktade projekten.

- Projekt som kännetecknas av en potential för tekniska genombrott med effekter på lång sikt för industrin. De är därför definitionsmässigt inte bundna till de mera på tillämpningar inriktade arbeten som utförs.

Projekten i de två kategorierna kommer också att väljas på grundval av deras bidrag till att skapa mänskliga resurser på områden med uppenbar brist samt på grundval av i vilken grad de sammanlagda kvalifikationerna kompletterar varandra, särskilt inom tvärvetenskapliga områden.

Det kommer inte att fastställas på förhand vilka teknikområden som skall behandlas, då det antas att förslagen kommer att utgå från nya möjligheter och behov, efterhand som de blir synliga. Det förväntas att många aktiviteter kommer att hänga samman med de mer grundforskningspräglade aspekterna av FTD-åtgärderna i andra delar av programmet och därigenom säkerställa att dessa vidareutvecklas och byggs ut med tiden.

Fokuseringsområde Initiativet rörande öppna mikroprocessorsystem (OMI)

Syftet med initiativet rörande öppna mikroprocessorsystem (Open Microprocessor Systems Initiative OMI) är att bygga upp en omfattande europeisk kompetens inom området för mikroprocessorsystem och att bidra till spridningen av mikroprocessorsystemen i användarsystem, både i Europa och i den övriga världen.

Mikroprocessorerna och den därtill hörande programvaran bildar kärnan i de elektroniska systemen. Deras användningsområde sträcker sig från avancerade kontrollsystem för luft- och rymdfart, robotteknik, industristyrning och telekommunikation, till mobiltelefoner, hemelektronik, bilar och datorer för allmänna ändamål, från superdatorer till notebooks. Marknaden för mikroprocessorer domineras för närvarande av amerikanska leverantörer som levererar mikroprocessorer baserade på CISC-teknologi (processor med komplex instruktionsrepertoar), som används i över 80 % av de befintliga systemen och i nästan alla datorer. Det håller emellertid på att uppstå nya marknader i fråga om inbyggda system, alltså system som inte kan programmeras av slutanvändaren. Genom en stark position inom avancerade RISC-mikroprocessorer (processor med reducerad instruktionsrepertoar), som är en spjutspetsteknik, kommer den europeiska industrin att få goda möjligheter att förbättra sin konkurrensposition och skapa nya arbetstillfällen fram emot slutet av detta årtionde, inte bara i sektorerna för mikroprocessorer och systemprogramvara, utan också på en lång rad användarområden och särskilt inom inbyggda system.

Verksamheten på OMI-området kommer att bygga på det arbete som påbörjades under det tredje ramprogrammet, som i sig självt är baserat på verksamhet med stöd från en rad medlemsstater och på resultat inom mikroelektronik, programvara, integration av användarsystem och standarder från alla delar av ESPRIT och andra program. Målsättningen är att koncentrera och samordna FTD-satsningen på mikroprocessorsystem överallt inom gemenskapen för att kunna skapa den kritiska massa som den europeiska industrin behöver för att kunna konkurrera effektivt på världsmarknaden.

Det skall utvecklas komponenter först och främst till inbyggda system, men avsikten är samtidigt att också datorindustrin skall dra nytta av detta. Hela OMI-området från högpresterande till effektsvaga mikroprocessorsystem skall täckas. OMI skall härvidlag följa en strategi för att överflygla den nuvarande icke-europeiska tekniken och satsa på nästa tekniska generation (fram till år 2000). Med tanke på hur utbredd användningen av mikroprocessorer är i europeiska företag bör det säkerställas en friktionsfri europeisk övergång från nuvarande teknik till ny teknik.

OMI kommer att använda resultaten från alla andra delar av ramprogrammet och från andra program. Mer långsiktig, generisk FTD inom OMI-området kommer att omfatta verksamhet beträffande komponenter och verktyg till avancerade mikroprocessorsystem. Därtill hör användning och anpassning av högpresterande mikroprocessorer med mycket skiftande arkitektur, digitala enheter för signalbearbetning, oskarp logik, analog/digitalkonverterare och andra chipsintegrerade funktioner, avancerad teknik för nya processortyper, utvecklings-, felsöknings- och testningsmiljöer till chipsintegrerade system, systemprogramvara, även programvaruportabilitet, och standarder.

Vidare skall resultaten från tidigare projekt inom tredje ramprogrammet användas till att påskynda överföringen av OMI-resultat genom pilottillämpningar av chipsintegrerade system inom användarindustrin. Arbetet kommer huvudsakligen att omfatta de subsystem inom elektronik och programvara som är nödvändiga för en tillämpning, och normalt inte det samlade användarsystemet. Aktioner beträffande det sistnämnda skulle kunna få stöd från Eureka, ESA, andra europeiska ramprogram för forskning, initiativ från enskilda medlemsstater och andra gemenskapsprogram. Kriterierna för urval av pilottillämpningar kommer att vara att det finns ett engagerat industriellt intresse och omfattande sociala och ekonomiska fördelar.

Bland de potentiella användningsområdena kan nämnas system som minskar miljöföroreningar och energiförbrukning, kommunikations- och positioneringssystem för bilar, kommunikationssystem som sträcker sig från avancerad koppling till mobiltelefoni, skräddarsydda system för processtyrning och robotstyrning i tillverkningsföretag, avancerade multimediasystem, luft- och rymdfartssystem och andra högpresterande inbyggda system. För att göra teknikleverantörerna förtrogna med användarnas krav och lägga grunden för ett snabbt införande av de nya FTD-resultaten i företagen skall industriella användare från början engageras på alla områden inom FTD-arbetet. Målet är att påskynda integrationsprocessen i systemen via "vertikal integration" (samarbete mellan producenter av mikroprocessorer, programvaruleverantörer och systemintegratörer) och därmed förstärka både systemleverantörer och användarföretag samt skapa fler arbetstillfällen inom högteknologisektorn.

Det kommer att ställas effektiva medel till förfogande för att sprida och överföra resultaten såväl inom gemenskapen som i den övriga världen. Detta kommer att ske genom konferenser, tekniska intressegrupper och expertnät. Regionala centrer för utveckling och överensstämmelsetest skall särskilt bistå små och medelstora företag med att utnyttja OMI-tekniken, och med hjälp av en aktion för OMI-flyttbarhet skall standarder för chipsintegrerade mikroprocessorsystem och för virtuella binära gränssnitt främjas och betydelsen av experimenten med flyttbarhet göras tydlig. Vid behov skall verksamheten samordnas med initiativ i medlemsstaterna.

Stöd kommer att utgå till program för företagsutbildning och till utbildning via universitet och expertcentrer, t.ex. förbättring av existerande mekanismer som åtgärden för VLSI-utbildning. Tanken är att ett internationellt samarbete skall komma till stånd, både med amerikanska och japanska organisationer, särskilt inom öppna standarder för supercellbibliotek och systemprogramvara.

Fokuseringsområde Högpresterande databehandling och nätkommunikation

Syftet med detta fokuseringsområde är att utnyttja möjligheterna inom högpresterande databehandling och nätkommunikation (HPCN High Performance Computing and Networking), att utvidga det potentiella användningsområdet för detta och att därigenom öka tempot i innovationsprocessen till gagn för ekonomin i sin helhet.

Den senaste tekniska utvecklingen inom databehandling och nätkommunikation ger anledning att hoppas på revolutionerande kvalitativa och kvantitativa förändringar i användningen av den nya generationens databehandlings- och kommunikationssystem. Kortare tid för att få ut en produkt på marknaden och högre produktkvalitet är de fördelar som kommer att övertyga företagen att ta den nya tekniken i bruk. Genom en tusenfaldig förbättring av förhållandet mellan kostnader och prestanda för databehandlings- och nätsystem möjliggörs ett stigande antal nya tillämpningar som tidigare inte var möjliga, och detta kommer att bli den faktor som huvudsakligen kommer att driva efterfrågan. Experiment kommer att ersättas av datorsimulering i ett stigande antal industribranscher, också de traditionella. Dessutom förväntas det att HPCN-system i stor omfattning kommer att tas i användning i kommersiella tillämpningar under den sista hälften av decenniet. Höghastighetsnät till överkomliga priser kommer att öppna möjligheter för distribuerade bildbaserade tillämpningar och på allvar få multimediasystemen att blomstra. De nuvarande skalär/vektorsystemen kommer på kort sikt att kompletteras med parallellsystem, och det förväntas att tekniken till parallellsystem och hopkopplade arbetsstationer kommer att smälta samman och resultera i skalbara heterogena flerdatornät fram mot år 2000.

Prioriteringarna inom området är följande:

- Att övervinna hindren för utnyttjande av den grundläggande tekniken, särskilt vad angår HPCN-tillämpningar och -programvara genom att förbättra programmerbarhet, användarvänlighet och bärbarhet. Standardisering spelar en viktig roll för att marknaden skall acceptera dessa nya tillämpningar.

- Att främja utvecklingen av grundläggande systemteknik för information och kommunikation, så att det kan skapas smidiga, heterogena flerdatornät som uppfyller ett brett spektrum av användarkrav, på grundval av principerna om skalbarhet och interoperabilitet.

- Att bygga på Europas faktiska styrkeområden i fråga om koncentration på tillämpningar, mänskliga resurser och vetenskaplig och teknologisk kompetens. Att bygga på befintliga infrastrukturer och program och vid behov bidra till ett större utbyte av verksamheten genom katalytiska åtgärder på gemenskapsplanet.

Arbetet skall organiseras i fem samordnade åtgärdspaket. Om möjligt skall annan verksamhet ur ramprogrammet, initiativ i medlemsstaterna och på andra håll sammanställas och föras vidare. De tre första paketen behandlar tillämpningar av större industriell betydelse. De grundläggande generiska systemen och programvaruteknikerna kommer att behandlas som ett led i det fjärde åtgärdspaketet. Det femte paketet handlar om samordnade komplementära åtgärder. Genom samarbete mellan användarna och leverantörerna av system och tjänster kommer man att kunna specificera användarnas nya krav på framtidens generation HPCN-system. Den väsentliga delen av FTD inom kommunikation och nätstyrning omfattas av det särskilda programmet för telekommunikation.

Uppgifterna för det första området handlar om simulerings- och konstruktionstillämpningar. Målet är att demonstrera nya tillämpningar som kräver HPCN-egenskaper för att vara tillräckligt effektiva i förhållande till kostnaderna, och som klart påverkar industrins kapacitet, minskar den tid det tar att få ut en produkt på marknaden, och ökar produktkvaliteten. Tonvikten kommer att läggas vid strömningsmekanik, signalbehandling, systemsimulering, materialdynamik, elektromagnetism, molekylmodellering och andra kemisk-farmaceutiska användningsområden.

Det snabbt ökande antal fackmänniskor som kan handskas med HPCN-system kommer att göra det möjligt att utnyttja distribuerade tillämpningar allt efter användarnas behov. Ett mer långsiktigt mål är att utveckla avancerade, komplexa och slutligen också kompletta simuleringssystem som förenar flera olika discipliner.

Utvecklingen av tillämpningar inom området för informationshantering syftar till att påvisa att HPCN är ekonomiskt bärkraftigt på områden som komplext beslutsstöd och högpresterande online-transaktioner. Utgångspunkten för arbetet är behovet av komplexa, multifunktionella, anpassningsbara, tillförlitliga och säkra lösningar. Dit räknas också användning av HPCN vid komplex dataanalys, lagring och sökning av information i stora och distribuerade databaser och användning av bildbaserade användargränssnitt. Det kommer att tas initiativ till införandet av avancerade, banbrytande tillämpningar inom lämpliga sektorer, t.ex. bank- och försäkringsväsendet, eldistribution och andra pilotsektorer. Det kommer att göras en särskild satsning för att på ledningsnivå skapa öppenhet för nya lösningar och metoder.

Det tredje paketet syftar till att främja användningen av generisk teknologi till HPCN för användning i inbyggda systemtillämpningar av särskild ekonomisk betydelse, t.ex. kvalitetskontroll, avancerad övervakning, komplex styrning och intelligent maskineri. Till området hör komplex signalbehandling, mönsterigenkänning, bildbehandling och -förståelse samt tillämpningar med särskilda realtidskrav. Det kommer att läggas särskild vikt vid användandet av allmänt tillgängliga komponenter och subsystem och vid användandet av arkitektur som lämpar sig för standardisering.

Det fjärde paketet, om programvaru- och systemteknik, skall stödja utvecklingen av nya generationer användarvänliga HPCN-system. Arbetet kommer att bygga på verksamheten inom programvaru-, halvledar- och multimediateknik. Det skall bidra till att underlätta användningen av ett brett spektrum av tillämpningar, användarmiljöer för användning av parallella, distribuerade och inbyggda system, avancerade systemarkitekturer och subsystem, t.ex. databehandlings- och informationsservrar och avancerade användargränssnitt, generiska systemaspekter av hantering av distribuerade databaser och distribuerad databehandling. Det skall också undersökas om de nya databehandlingsmetoderna, bl.a. optisk databehandling och neurala nät, är begreppsmässigt och ekonomiskt bärkraftiga. För att främja heterogena flerdatornät skall det utvecklas gränssnitt mellan datorer inbördes och mellan datorer och nät, bl.a. driftsprotokoll och närbesläktad demonstrations- och valideringsverksamhet. Standardisering och gemensam praxis skall uppmuntras hos breda grupper av användare och leverantörer.

Stödverksamhet skall komplettera arbetet med att utveckla en tväreuropeisk miljö och en infrastruktur för HPCN genom att säkerställa en lämplig samordning med komplementär verksamhet och program. Det kommer att organiseras samordnade åtgärder i form av nät som syftar till att främja utbildningen genom forsknings- och tekniköverföring till användarna inom näringslivet. Det kommer att ges stöd till användningsförsök som normalt kommer att bygga på befintliga infrastrukturer och institutioner, och som behöver en gemenskapsdimension. Detta kommer att underlätta för användarna att utvärdera möjligheterna och att bidra till ett snabbare införande av teknik för HPCN, samt lägga grunden för etablerandet av en marknad för europeiska systemleverantörer. Dessa försök kommer dessutom att skapa tätare förbindelser mellan användare och leverantörer i Europa.

FTD-verksamheten kommer att samordnas med relevanta Eurekaprojekt och med nationella och regionala program. För att bidra till att produkter och teknik inom HPCN snabbt vinner allmänt erkännande kommer det att upprättas internationella kontakter och vid behov startas konkret internationellt samarbete.

Fokuseringsområde Teknik till stöd för företagsprocesser

För att öka produktiviteten och kvaliteten samt säkerställa konkurrensförmågan är många företag i färd med att omstrukturera sina processer och skapa en ny arbetsfördelning. Ett viktigt drag i denna omstrukturering är integrationen av företagsprocesser tvärs över sådana funktioner som försäljning, produktutveckling och ekonomi. Ett annat drag är mer gruppbaserat arbete, ofta över avdelningsgränser. Ett tredje drag är en utveckling bort ifrån den höga grad av arbetsdelning som var vanlig in på 80-talet, mot en större integration av arbetsuppgifterna, på så sätt att samma person fyller många olika funktioner. Informationstekniken är ett oumbärligt inslag i de nya strukturer som annars antingen inte skulle kunna fungera eller inte vara lönsamma.

De nya företagsprocesserna hänger samman med arbetsfördelningen och de innebär ofta komplexa beslut och kräver ett omfattande kunnande och snabba reaktioner. Många av de nya processerna kräver att det införs ny teknik eller nya kombinationer av teknik och det finns särskilt behov av integration av teknik. Verktyg till stöd för samarbete och dokumenthantering har särskilt stor betydelse, och det finns stora möjligheter att förbättra effektiviteten särskilt i fråga om tjänster för dokumenthantering.

Målsättningen för fokuseringsområdet är att betydligt öka informationsteknikens bidrag till organisationernas effektivitet genom att för det första förbättra och demonstrera förståelsen för hur informationstekniken bäst utnyttjas (optimal praxis) i företagsprocesser och för det andra att utveckla den grundläggande teknik som skall stödja den nya organisationsmässiga utvecklingen. Arbetet kommer att vara användningsorienterat, och tanken är att integrera teknik från flera olika områden av det särskilda programmet samt ny komplementär teknik som är under utveckling. Användarna kommer att spela en viktig roll, då de kommer att vara med och fastställa riktlinjerna för en effektiv användning av informationstekniken. Arbetsmiljöaspekter kommer också in i bilden. Verksamheten kommer att bygga på arbete för informationsteknikstöd till företagsprocesser under tidigare ESPRIT-faser. Arbetet kommer att samordnas omsorgsfullt med det arbete som utförs inom telematik- och kommunikationsprogrammen.

Forskning i informationsteknik till stöd för företagsprocesser är av tvärvetenskaplig karaktär och omfattar modellering av företagsprocesser, "utveckling" av organisationer, arkitektur för informations- och kommunikationsprocesser i företaget, integration av programvarukomponenter till företagsändamål och integration av dokumenthantering i flerspråkiga organisationer och administrationer. Nationella skillnader i företagsorganisation och -praxis kommer också att ingå i forskningen. Frågan om integration av mobila personliga system kommer också att tas upp.

FTD-verksamheten inom teknik till stöd för företagsprocesser kommer att vara användningsorienterad, vilket medför integration av flera olika tekniker. Det kommer också att forskas i metoder för integration av denna teknik i företagens befintliga system och data. Det kommer att utföras komplementär forskning i datorstött samarbete och dokumenthantering.

Det finns behov av nya metoder för integration och utveckling av programvara för att stödja de nya formerna för automatisering av företagsprocesser, bl.a. integration av objektorientering, kunskapsbaserade system, grafiska användargränssnitt och distribuerad databehandling. Det kommer också att finnas behov av att integrera telekonferensteknik, rumsliga informationssystem som t.ex. geografiska informationssystem, och mobilteknik med annan teknik. Därför krävs det ett nära samarbete med de övriga delar av det särskilda programmet som berör metoder och verktyg samt kunskapsbaserade system. Det kommer också att arbetas på att fastställa standarder, där så är lämpligt.

Forskningen inom datorstött samarbete (CSCW Computer-Supported Cooperative Work) syftar till att utnyttja informationstekniken till att förbättra kommunikationen och samarbetet mellan de anställda i ett företag. CSCW-system är en hjälp för användare som arbetar tillsammans på projekt i en distribuerad miljö, på heterogena maskin- och programvarusystem, samtidigt eller efter varandra. FTD-verksamheten täcker verktyg, standarder, objektbibliotek för utveckling och anpassning av CSCW-system, och det tas hänsyn till användarrörlighet, flexibla arbetsformer och användning av befintliga informationssystem. Särskilda forskningsområden är bl.a. gemensamt textförfattande, stöd till gruppbeslut, elektroniska möten och delat distribuerat arbete.

Det kommer att sättas igång en rad forskningsaktiviteter inom dokumenthantering. Ett ämnesområde är utarbetandet av multimediadokument i samarbete och i en distribuerad miljö, med hjälp av olikartade verktyg och system och med införlivande av existerande dokument, t.ex. konvertering av gamla pappersdokument till elektronisk form, och uppbyggande av sammanställda dokument. Vissa aspekter av tekniken för programvaruutveckling är av betydelse för versionskontroll, överensstämmelsestyrning och parallellutveckling. Det skall också forskas i flexibel dokumentproduktion och -tryckning som är "just-in-time" samt i förhållandet mellan dokument och distributionsmekanismer som t.ex. elektronisk post och telefaxtjänster. Inom området dokumentlagring och -sökning kommer det att utvecklas nya, mer användarvänliga tillgångsformer samt nya sätt för att organisera lagring, arkivering och gruppering av dokument och tekniker för att söka delar av dokument, t.ex. illustrationer, citat, underavsnitt och noter.

Det kommer att genomföras ett förhållandevis begränsat antal pilotförsök och annan verksamhet inom området "optimal praxis" och "transnationella europeiska företag". Arbetet syftar till att så snabbt som möjligt sprida kunskapen och de optimala formerna för integration av de olika teknikerna i företagsprocesser. Både användarna och teknikleverantörerna skall kopplas in, men användarna skall spela den centrala rollen. Det skall forskas i metoder för att minimera den risk som användarna känner att de tar genom att införa ny teknik.

Fokuseringsområde Integration i tillverkningen

I en höginkomstekonomi är arbetstillfällena inom den produktiva sektorn beroende av en snabb övergång till produkter med ett högteknologiskt innehåll eller högt förädlingsvärde, samt av producenternas förmåga att fungera optimalt inom ett dynamiskt skiftande globalt nät av industripartner, leverantörer, kunder och forskare. Den djupgående omstrukturering som just nu äger rum överallt inom industrin skapar både ett klimat för och en möjlighet till förändring. Det uppstår nya produktionsmönster som ett uttryck för ett mer resurssnålt och smidigt tillvägagångssätt: Leveranskedjor, intelligent tillverkning, datorstött samarbete och total kvalitetsstyrning. Alla dessa metoder är baserade på avancerad informations- och kommunikationsteknik.

Tidigare arbete byggde på idén om integration av de traditionella tekniska funktionerna. Denna "datorintegrerade teknik" från 1980-talet är nu tillräckligt mogen för att kunna utnyttjas i praktiken i en industriell miljö. Det håller på att uppstå en ny arbetskultur som präglar alla företagsprocesser, inklusive tillverkning och konstruktion. Detta skapar ett behov av avancerad informations- och kommunikationsteknik och är samtidigt avgörande för i vilken riktning grundforskningspräglad utvecklingsverksamhet inom detta område skall gå. Utvecklingen av avancerad informations- och kommunikationsteknik skall påverkas i den inledande fasen, så att den är till störst gagn för den europeiska industrins konkurrenskraft och industriarbetarnas livskvalitet.

Verksamheten inom detta område syftar till att fungera som en katalysator för förändringarna genom utveckling av avancerad informationsteknik. I samordning med programmet för industri- och materialteknik skall dessa förändringar bidra till att öka konkurrenskraften hos tillverknings-, verkstads- och processindustrin genom förbättrad produktkvalitet, minskade omkostnader och snabbare leveranstider, och samtidigt skall det tjugoförsta århundradets utmaning på miljöområdet antas.

Den grundläggande generiska tekniken inom informations- och kommunikationsteknik utvecklas separat i högt tempo, men hur snabbt den tas i bruk är avhängigt av hur snabbt den kan integreras i en kommersiell miljö. Arkitekturen i framtidens system måste ständigt arbetas om för att användarna skall kunna dra nytta av utvecklingen inom avancerad informations- och kommunikationsteknik, samtidigt som det måste finnas övergångslösningar för att skydda hittills gjorda investeringar. Arbetet kommer att bygga på och integrera grundläggande teknik inom programvaruutveckling, öppna system, CAD, datamodellering och databasutveckling, styrning av programvarukvalitet, mikroelektronik, mikrosystem och utvalda delar av mekatronik.

För de enskilda företagen kräver genomförandet av företagsstrategier baserade på nya produktionsmönster en omdefiniering av de byggstenar som används för att utveckla informations- och kommunikationstekniska stödsystem till tillverknings- och processindustrin. Det kommer att ges stöd till initiativ över sektors- och ämnesgränser i syfte att lösa generella problem, medan det samtidigt tas hänsyn till specifika industriella krav och till livskvaliteten. Sådana initiativ kommer att gagna industrins hela spektrum.

Arbetet kommer att koncentreras på nya informations- och kommunikationstekniska lösningar inom tre tekniska områden som stöds av standardförberedande och samarbetsorienterad verksamhet.

Inom det område som behandlar ramar för företagsintegration kommer arbetet huvudsakligen att bestå i att utveckla metoder och verktyg för modulär systemutveckling av informations- och kommunikationstekniska system till stöd för industriföretag. Utveckling och genomförande av system för integrerad kvalitetsstyrning kommer också att få stöd från denna avancerade informationsteknik. Användare och leverantörer kommer att stödjas i sin satsning för att uppnå enighet om krav och funktionsspecifikationer för komponenter till sådana system, och det kommer att ges stöd till avancerade lösningar för att validera, kvalitetsbedöma och testa resultaten.

Arbetet inom integrerad produktdatamodellering kommer att koncentreras på att formalisera och standardisera de datastrukturer som används för att beskriva produkterna och deras komponenter. Härvid utvidgas funktionaliteten hos systemen för modellering av produktdata till en högre semantisk nivå, inklusive kunskapsrepresentation och -delning.

Informationsgränssnitt skall definieras och genomföras för att säkerställa kvalitetsstandarderna. Därmed kommer konstruktionsfunktionerna i produkternas och processernas hela livscykel att kunna understödjas från en gemensam plattform.

Både industrisystemens produktivitet och deras förmåga att fungera säkert och utan fara för människoliv eller miljö är beroende av kvaliteten på deras styrningssystem. Arbetet med intelligent styrning kommer att koncentreras på utveckling och integration av distribuerade, hierarkiska styrningssystem, från sensor- och ställdonsnivå över styrning av produktionsprocessen till styrning av varu- och orderströmmen genom hela fabriker eller anläggningar och genom hela logistikkedjan.

Hur snabbt den nya tekniken vinner insteg på de tre områdena är i hög grad beroende av hur snabbt man kan uppnå enighet om standarder för deras användning. Det är nödvändigt att harmonisera systemen för kvalitetsstyrning för att få jämförande utvärderingar av leverantörerna inom Europa. Det skall skapas förutsättningar för att sätta igång försök med nya standarder, och det kommer att etableras en nära förbindelse mellan användare och leverantörer för att påskynda denna process. Det kommer att arbetas för att sprida optimal praxis till alla delar av gemenskapen, så att de europeiska företagen får den bästa utgångspunkten för att samarbeta och konkurrera på det internationella planet. Samordning och samarbete med initiativ i medlemsstaterna och med internationella initiativ kommer att äga rum när så är lämpligt.

BILAGA 2

VÄGLEDNING FÖR FÖRDELNINGEN AV BUDGETERADE MEDEL

>Plats för tabell>

Denna fördelning utesluter inte möjligheten att ett projekt kan tillhöra flera områden.

BILAGA 3

SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR GENOMFÖRANDET AV PROGRAMMET

Programmet kommer att genomföras med hjälp av indirekta åtgärder, där gemenskapen bidrar till finansieringen av FTD-verksamhet som genomförs av tredje part eller GFC:s institut i samarbete med tredje part:

1. Verksamheter med kostnadsdelning:

a) FTD-projekt som genomförs av företag, forskningscentrer och universitet, vid behov inklusive grundforskning av industriell betydelse.

Projekten bör generellt omfatta minst två med varandra icke förenade industriföretag från två olika medlemsstater.

Gemenskapens finansiering skall normalt inte överstiga 50 % av kostnaderna för projektet med progressivt sjunkande procentsats ju närmare marknaden projektet befinner sig. De universitet och andra institutioner som inte har eget reviderbart ekonomiskt redovisningssystem skall ersättas med 100 % av extrakostnaderna.

b) Teknikstimulerande åtgärder skall uppmuntra och underlätta små och medelstora företags deltagande i FTD-verksamhet

i) genom särskilda förstudiebidrag, bl.a. ansträngningarna att finna en samarbetspartner, under en tid av upp till tolv månader; förstudiebidraget skall utdelas på grundval av ett sammanfattande förslag, som normalt skall läggas fram av minst två små eller medelstora företag, som inte är förenade med varandra, från två olika medlemsstater; bidraget skall täcka upp till 75 % av kostnaderna för förstudiefasen, dock högst 45 000 ecu eller 22 500 ecu i undantagsfall då bara ett enda företag ansöker; och

ii) genom stöd till samarbetsinriktade forskningsprojekt varvid små och medelstora företag med likartade tekniska problem men utan egna tillräckliga forskningsresurser kan engagera andra rättsliga enheter att genomföra FTD för deras räkning. Gemenskapsfinansiering av samarbetsprojekt inom forskning som omfattar minst fyra av varandra oavhängiga små och medelstora företag från minst två olika medlemsstater täcker normalt 50 % av forskningskostnaderna.

Efter en inledande utlysning av ansökningsomgång kan ansökningarna i båda fallen läggas fram vid vilken tidpunkt som helst under loppet av den period som omfattas av det arbetsprogram som skall genomföras.

Denna verksamhet skall kompletteras med särskilda förberedande, kompletterande och stödjande åtgärder.

2. Åtgärder i samband med detta särskilda program:

- Åtgärder till stöd för en standardisering och åtgärder som syftar till upprättandet av användarprotokoll av allmänt värde för programmets mål.

Gemenskapen kan täcka upp till 100 % av kostnaderna för dessa åtgärder.

3. Förberedande, kompletterande och stödjande åtgärder av t.ex. följande slag:

- Undersökningar till stöd för detta program och inledande åtgärder som förberedelse för framtida verksamhet.

- Stöd till utbyte av upplysningar, konferenser, seminarier, workshops och andra vetenskapliga eller tekniska möten, t.ex. samordningsmöten av tvärvetenskaplig art eller över sektorsgränser.

- Användning av extern expertis, inklusive tillgång till vetenskapliga databaser.

- Publikationer och olika åtgärder för spridning, främjande och utnyttjande av resultaten under samordning med den verksamhet som bedrivs inom ramen för det tredje verksamhetsområdet. Sådana faktorer som kan uppmuntra användningen av resultaten skall beaktas redan från allra första början och under hela den tid FTD-projekten pågår, då de som deltar i projekten skall utgöra ett centralt nätverk för spridning och utnyttjande av resultaten.

- En analys av de möjliga socioekonomiska följder av programmet, som även kommer att bidra till programmet om målinriktad socioekonomisk forskning.

- Utbildning i samband med den forskning som omfattas av programmet, för att stimulera tekniköverföring och öka arbetskraftens färdigheter.

- Oberoende utvärdering av programmets ledning och genomförande och av verksamhetens genomförande.

- Bedömning av programverksamhetens miljöpåverkan.

- Förberedande undersökningar och pilotverksamhet för att undersöka växelverkan mellan användarna/medborgarna och informationsinfrastrukturen och för att experimentera med nya sätt att använda informationstekniken (i nära samarbete med programmen för avancerad kommunikationsteknik och -tjänster och för telematiksystem av allmänt intresse och med programmet för målinriktad socioekonomisk forskning).

- Åtgärder till stöd för driften av nätverken som kan öka de små och medelstora företagens medvetande om programmet och ge dem decentraliserat stöd samordnat med Euromanagementverksamheten för FTD-revision.

Gemenskapen kan täcka upp till 100 % av kostnaderna för dessa åtgärder.

4. Gemensamma verksamheter som består av samordning, särskilt via "samordningsnätverk", av FTD-projekt inom ramen för programmet och dem som redan finansieras av myndigheter eller privata organ. Samordnade åtgärder kan även fungera som den nödvändiga samordningen av driften av gemensamma intressegrupper (expertnät), som genom kostnadsdelade FTD-projekt (jfr 1 a) samlar tillverkare, serviceverksamheter, användare, universitet och forskningscentrer kring samma tekniska eller industriella mål.

Gemenskapen kan täcka upp till 100 % av kostnaderna för de samordnade åtgärderna.