(10)

Mot bakgrund av bedömningen av stabilitetsprogrammet i enlighet med förordning (EG) nr 1466/97 anser rådet att det makroekonomiska scenario som ligger till grund för stabilitetsprogrammets prognoser beträffande de offentliga finanserna är optimistiskt i jämförelse med kommissionens avdelningars vårprognos 2012. Målet för den finanspolitiska strategi som beskrivs i stabilitetsprogrammet är att minska det offentliga underskottet till under 3 % av BNP 2013, som är den tidsfrist som rådet fastställt, och att sedan fortsätta att minska underskottet så att Slovenien i stort sett uppnår sitt medelfristiga budgetmål senast 2015. Det medelfristiga budgetmålet är ett strukturellt saldo i balans, detsamma som i det förra stabilitetsprogrammet, men kan inte anses ändamålsenligt enligt bestämmelserna i stabilitets- och tillväxtpakten, eftersom det mot bakgrund av nuvarande politik och prognoser inte säkerställer tillräckligt snabba framsteg i riktning mot långsiktig hållbarhet. Det finns risk för att underskotten blir större än underskottsmålen på grund av i) otillräckligt specificerade åtgärder som i synnerhet planeras för perioden 2014–2015, ii) redan tidigare alltför höga löpande primära utgifter, iii) lägre intäkter mot bakgrund av det relativt optimistiska makroekonomiska scenariot och osäkerhet om effekterna av de nyligen beslutade skatteåtgärderna, och iv) eventuella ytterligare åtgärder för kapitalstöd och åberopande av garantier. På grundval av det (omräknade) strukturella budgetsaldot (5) väntas den årliga finanspolitiska insatsen under perioden 2010–2013 motsvara i genomsnitt nästan 1 % av BNP, vilket är något högre än rådets rekommendation. Av kommissionens avdelningars vårprognos 2012 framgår det emellertid att ytterligare insatser kommer att krävas 2013 för att följa rekommendationen under hela korrigeringsperioden. Efter den planerade korrigeringen av det alltför stora underskottet överensstämmer den årliga framstegstakten 2015 för att uppnå målet för de offentliga finanserna på medellång sikt enligt stabilitetsprogrammet med det riktmärke på 0,5 % som fastställs i stabilitets- och tillväxtpakten, men 2014 ligger den under riktmärket, medan ökningstakten för de offentliga utgifterna, med hänsyn tagen till diskretionära åtgärder på inkomstsidan, överensstämmer dock med riktmärket för utgifter i stabilitets- och tillväxtpakten under båda åren, så generellt är den anpassningsbana som planeras i stabilitetsprogrammet i stort sett lämplig för att uppnå det medelfristiga budgetmålet. Mot bakgrund av de risker som nämns ovan kan framstegen för att uppnå det medelfristiga budgetmålet bli långsammare än ändamålsenligt under båda åren. Från att ligga på omkring 48 % av BNP under 2011 väntas den offentliga bruttoskulden enligt stabilitetsprogrammet nå en högsta nivå på 53 % 2013 (och stannar alltså under fördragets referensvärde på 60 % av BNP) för att därefter minska något i slutet av programperioden. På grund av de eventuella högre underskott som nämns ovan samt högre stock-/flödesjusteringar finns det risk för att skuldprognoserna behöver justeras uppåt. Sloveniens medelfristiga budgetram och utgiftsregel är fortfarande inte tillräckligt bindande och sätter inte tillräcklig fokus på att uppnå det medelfristiga budgetmålet för de offentliga finanserna och säkerställa långsiktig hållbarhet.