II 
(Icke-lagstiftningsakter)  
FÖRORDNINGAR  
KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2017/1151  
av den 1 juni 2017  
om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 715/2007 om 
typgodkännande av motorfordon med avseende på utsläpp från lätta personbilar och lätta 
nyttofordon (Euro 5 och Euro 6) och om tillgång till information om reparation och underhåll 
av fordon samt om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG, kommissionens 
förordningar (EG) nr 692/2008 och (EU) nr 1230/2012 och om upphävande av kommissionens 
förordning (EG) nr 692/2008  
(Text av betydelse för EES)  
EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING  
med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,  
med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 715/2007 av den 20 juni 2007 om typgodkän ­
nande av motorfordon med avseende på utsläpp från lätta personbilar och lätta nyttofordon (Euro 5 och Euro 6) och om 
tillgång till information om reparation och underhåll av fordon (  1 ), särskilt artiklarna 8 och 14.3,  
med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG av den 5 september 2007 om fastställande av en 
ram för godkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon samt av system, komponenter och separata 
tekniska enheter som är avsedda för sådana fordon (ramdirektiv) (  2 ), särskilt artikel 39.2, och  
av följande skäl:  
(1) I kommissionens förordning (EG) nr 692/2008 om tillämpning och ändring av förordning (EG) nr 715/2007 (  3 ) 
föreskrivs att lätta fordon ska provas enligt den nya europeiska körcykeln (NEDC).  
(2) Baserat på den fortlöpande översyn av relevanta förfaranden, provningscykler och provningsresultat som föreskrivs 
i artikel 14.3 i förordning (EG) nr 715/2007 framgår det att uppgifter om bränsleförbrukning och CO  2 -utsläpp 
från provning av fordon enligt NEDC inte längre är tillräckliga och inte längre avspeglar de verkliga utsläppen.  
(3) Mot denna bakgrund är det lämpligt att föreskriva ett nytt provningsförfarande genom att införa det globalt 
harmoniserade provningsförfarandet för lätta fordon (WLTP) i unionslagstiftningen.  
(4) WLTP utvecklades av Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (Unece) och antogs som Uneces 
globala tekniska föreskrifter nr 15 av världsforumet för harmonisering av föreskrifter om fordon (WP29) i mars 
2014.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/1  
( 1 ) EUT L 171, 29.6.2007, s. 1.  
( 2 ) EUT L 263, 9.10.2007, s. 1.  
( 3 ) Kommissionens förordning (EG) nr 692/2008 av den 18 juli 2008 om genomförande och ändring av Europaparlamentets och rådets 
förordning (EG) nr 715/2007 om typgodkännande av motorfordon med avseende på utsläpp från lätta personbilar och lätta 
nyttofordon (Euro 5 och Euro 6) och om tillgång till information om reparation och underhåll av fordon (EUT L 199, 28.7.2008, 
s. 1).
 (5) Utöver mer realistiska uppgifter om bränsleförbrukning och CO  2 -utsläpp för konsumenter och lagstiftningsända ­
mål skapar WLTP också en global ram för provning av fordon, vilket leder till en större internationell harmoni ­
sering av provningskraven.  
(6) WLTP tillhandahåller en fullständig beskrivning av en provningscykel för fordonets utsläpp av CO  2 och förore ­
ningar som omfattas av lagstiftningen under standardiserade omgivningsförhållanden. I syfte att anpassa WLTP till 
EU:s system för typgodkännande är det nödvändigt att komplettera det genom att ytterligare förbättra kraven på 
insyn beträffande tekniska parametrar som kommer att göra det möjligt för oberoende parter att reproducera 
resultaten från typgodkännandeprovningarna och minska flexibiliteten i provningarna.  
(7) I detta förslag fastställs också ett reviderat förfarande för kontroll av produktionsöverensstämmelse av fordon. 
Eftersom förändringskoefficienten för kontroll av produktionsöverensstämmelse enligt punkt 4.2.4.1 i bilaga I 
under de nya bestämmelserna sannolikt oftare kommer att fastställas genom en särskild provning av tillverkaren 
i stället för genom användande av ett standardvärde, måste respektive provningsförfarande så småningom ses över.  
(8) I och med WLTP fastställs en ny provningscykel och ett nytt förfarande för utsläppsmätning, medan andra 
skyldigheter, t.ex. sådana som rör hållbarheten av utsläppsbegränsande anordningar, överensstämmelsen för fordon 
i drift eller konsumentinformation om CO  2 -utsläpp och bränsleförbrukning, i huvudsak är desamma som de som 
fastställs i förordning (EG) nr 692/2008.  
(9) För att göra det möjligt för godkännandemyndigheter och tillverkare att införa de förfaranden som krävs för att 
uppfylla kraven i denna förordning, och i så stor utsträckning som möjligt följa den fastställda tidtabellen för 
tillämpningen av utsläppskraven, bör den tillämpas på nya typgodkännanden från och med den 1 september 2017 
när det gäller fordon av kategorierna M  1 , M  2 och klass I av kategori N  1 och från och med den 1 september 2018 
när det gäller fordon av klasserna II och III av kategori N  1 och av kategori N  2 och för nya fordon från och med 
den 1 september 2018 när det gäller fordon av kategorierna M  1 , M  2 och klass I av kategori N  1 och från och med 
den 1 september 2019 när det gäller fordon av klasserna II och III av kategori N  1 och av kategori N  2 . 
(10) Eftersom syftet med denna förordning är att införa WLTP i EU-lagstiftningen bör tidsplanen och övergångs ­
bestämmelserna för införandet av förfarandet för provning av utsläpp vid verklig körning förbli oförändrade i 
förhållande till dem som tidigare angetts i kommissionens förordningar (EU) 2016/427 (  1 ) och (EU) 2016/646 (  2 ). 
(11) De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tekniska kommittén för motorfor ­
don.  
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.  
Artikel 1  
Syfte  
I denna förordning fastställs bestämmelser för genomförande av förordning (EG) nr 715/2007.  
Artikel 2  
Definitioner  
I denna förordning gäller följande definitioner:  
1. fordonstyp med avseende på utsläpp och reparations- och underhållsinformation : grupp av fordon som  
a) inte skiljer sig åt med avseende på de kriterier som utgör en interpoleringsfamilj enligt definitionen i punkt 5.6 i 
bilaga XXI,SV L 175/2 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017  
( 1 ) Kommissionens förordning (EU) 2016/427 av den 10 mars 2016 om ändring av förordning (EG) nr 692/2008 vad gäller utsläpp från 
lätta personbilar och lätta nyttofordon (Euro 6) (EUT L 82, 31.3.2016, s. 1).  
( 2 ) Kommissionens förordning (EU) 2016/646 av den 20 april 2016 om ändring av förordning (EG) nr 692/2008 vad gäller utsläpp från  
lätta personbilar och lätta nyttofordon (Euro 6) (EUT L 109, 26.4.2016, s. 1).
 b) omfattas av ett enda CO  2 -interpoleringsområde enligt definitionen i punkt 1.2.3.2 i underbilaga 6 till bilaga XXI,  
c) inte skiljer sig åt med avseende på sådana egenskaper som har en icke försumbar inverkan på avgasutsläpp, 
såsom, men inte begränsat till,  
— typer av utsläppsbegränsande anordningar och deras ordningsföljd (t.ex. trevägskatalysator, oxideringskata ­
lysator, NOx-fälla, SCR, mager NOx-katalysator, partikelfälla eller kombinationer av dessa i en enda enhet),  
— avgasåterföring (förekomst, intern/extern, kyld/inte kyld, lågt/högt tryck).  
2. EG-typgodkännande av ett fordon med avseende på utsläpp och reparations- och underhållsinformation : EG-typgodkännande 
av de fordon som ingår i en ”fordonstyp med avseende på utsläpp och reparations- och underhållsinformation” med 
avseende på deras avgasutsläpp, vevhusutsläpp, avdunstningsutsläpp, bränsleförbrukning och tillgång till fordonets 
OBD-information och information om reparation och underhåll av fordon.  
3. vägmätare : del av vägmätarutrustningen som för föraren visar den sammanlagda sträcka som fordonet registrerat 
sedan det togs i bruk.  
4. starthjälp : anordning som underlättar start av motorn utan att öka bränsleinblandningen, t. ex. genom glödstift eller 
ändrad insprutningstidpunkt.  
5. slagvolym : endera av följande:  
a) För kolvmotorer: motorns nominella slagvolym.  
b) För rotationskolvmotorer (Wankelmotorer): motorns dubbla nominella slagvolym.  
6. periodiskt regenererande system : avgasutsläppsbegränsande anordning (t.ex. katalysator, partikelfälla) som kräver en 
periodisk regenereringsprocess efter mindre än 4 000 km normal körning.  
7. ersättande utsläppsbegränsande originalanordning : utsläppsbegränsande anordning eller uppsättning utsläppsbegränsande 
anordningar vars typ anges i tillägg 4 till bilaga I till den här förordningen men som säljs som separata tekniska 
enheter av den som innehar typgodkännandet för fordonet.  
8. typ av utsläppsbegränsande anordning : katalysatorer och partikelfilter som inte skiljer sig åt i följande väsentliga 
avseenden:  
a) Antal substrat, struktur och material.  
b) Varje substrats typ av aktivitet.  
c) Volym, förhållande mellan frontytan och längden på substraten.  
d) Innehåll av katalysatormaterial.  
e) Förhållandet mellan olika katalysatormaterial.  
f) Celltäthet.  
g) Dimensioner och form.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/3
 
h) Termiskt skydd.  
9. enbränslefordon : fordon som är konstruerat för att huvudsakligen drivas med en typ av bränsle.  
10. gasdrivet enbränslefordon : enbränslefordon som är konstruerat för att huvudsakligen drivas med motorgas, naturgas/ 
biometan eller vätgas men som också kan ha ett system för drift med bensin för nödlägen eller endast vid start och 
där bensintanken inte rymmer mer än 15 liter bensin.  
11. tvåbränslefordon : fordon med två separata bränslelagringssystem som kan drivas en del av tiden med två olika 
bränslen och som är konstruerat för att drivas med endast ett bränsle i taget.  
12. gasdrivet tvåbränslefordon : tvåbränslefordon som kan drivas med bensin och även med antingen motorgas, naturgas/ 
biometan eller vätgas.  
13. flexbränslefordon : fordon med ett bränslelagringssystem som kan drivas med olika blandningar av två eller flera 
bränslen.  
14. etanoldrivet flexbränslefordon : flexbränslefordon som kan drivas med bensin eller med en blandning av bensin och 
etanol i ett förhållande på upp till 85 % etanolblandning (E85).  
15. biodieseldrivet flexbränslefordon : flexbränslefordon som kan drivas med mineralisk diesel eller med en blandning av 
mineralisk diesel och biodiesel.  
16. hybridelfordon (HEV) : hybridfordon där en av omvandlarna av framdrivningsenergin utgörs av en elmaskin.  
17. korrekt underhållet och använt : för ett provfordon, att fordonet uppfyller de kriterier för att godta ett valt fordon som 
fastställs i avsnitt 2 i tillägg 3 till Uneceföreskrifter nr 83 (  1 ). 
18. utsläppsbegränsande system : i sammanhang med OBD-systemet den elektroniska motorstyrningskontrollen och varje 
utsläppsrelaterad komponent i avgas- eller avdunstningssystemet som förser kontrollen med indata eller som tar 
emot utdata från kontrollen.  
19. felindikator : lampa eller ljudsignal som gör fordonets förare uppmärksam på att en utsläppsrelaterad komponent som 
är knuten till OBD-systemet eller själva OBD-systemet inte fungerar.  
20. fel: att en utsläppsrelaterad komponent eller ett system inte fungerar så att utsläpp som överskrider gränsvärdena i 
avsnitt 2.3 i bilaga XI kunde ha uppstått, eller att OBD-systemet inte uppfyller de grundläggande övervakningskraven 
enligt bilaga XI.  
21. sekundär luft : luft som förs in i avgassystemet med hjälp av en pump eller insugningsventil eller någon annan 
anordning för att bidra till oxideringen av kolväten och koldioxid i avgasflödet.  
22. körcykel : i samband med OBD-system, en sekvens bestående av motorns start, ett körningsmoment under vilket en 
eventuellt fel kan upptäckas samt avstängning av motorn.  
23. tillgång till information : tillhandahållande av all OBD-information och reparations- och underhållsinformation om 
fordonet som krävs för inspektion, diagnos, service eller reparation av fordonet.SV L 175/4 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017  
( 1 ) Föreskrifter nr 83 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser om typgodkän ­
nande av fordon med avseende på utsläppande av föroreningar enligt kraven för motorbränsle [2015/1038] (EUT L 172, 3.7.2015, 
s. 1).
 24. brist : i samband med OBD-system, att upp till två skilda övervakade komponenter eller system tillfälligt eller ständigt 
uppvisar en driftskarakteristik som menligt påverkar den annars effektiva OBD-övervakningen av dessa komponenter 
eller system eller inte uppfyller alla övriga detaljerade OBD-krav.  
25. försämrad ersättande utsläppsbegränsande anordning : utsläppsbegränsande anordning enligt definitionen i artikel 3.11 i 
förordning (EG) nr 715/2007 som har åldrats eller på konstgjord väg försämrats i sådan utsträckning att den 
uppfyller kraven i avsnitt 1 i tillägg 1 till bilaga XI till Uneces föreskrifter nr 83.  
26. OBD-information från fordon : information knuten till ett system för omborddiagnos rörande alla elektroniska system i 
fordonet.  
27. reagens : medel, utom bränsle, som förvaras ombord på fordonet och som tillförs systemet för avgasefterbehandling 
när en signal sänds från avgasreningssystemet.  
28. vikt i körklart skick : vikten på fordonet med dess bränsletankar fyllda till minst 90 %, inklusive förarens vikt, liksom 
vikten av bränsle och vätskor, monterat med standardutrustning i enlighet med tillverkarens specifikationer och, när 
dessa är monterade, vikten på karosseri, hytt, koppling och reservhjul samt verktyg.  
29. feltändning i motorn : utebliven förbränning i cylindern på en gnisttändningsmotor beroende på avsaknad av gnista, 
feldosering av bränsle, otillräcklig kompression eller någon annan orsak.  
30. kallstartssystem eller -anordning : system som tillfälligt ökar bränslehalten i motorns luft/bränsleblandning och däri ­
genom underlättar motorstart.  
31. kraftuttagsenhet : motordrivet uttag för drift av extra utrustning som är monterad på fordonet.  
32. tillverkare av fordon i små serier : fordonstillverkare vars globala årsproduktion är mindre än 10 000 enheter.  
33. elektriskt framdrivningssystem : system som består av en eller flera anordningar för lagring av elenergi, en eller flera 
anordningar för konditionering av eleffekt och en eller flera elmaskiner som omvandlar lagrad elenergi till den 
mekaniska energi som avges vid hjulen för fordonets framdrivning.  
34. fordon med endast eldrift (PEV) : fordon försett med ett framdrivningssystem som innehåller enbart elmaskiner som 
omvandlare av framdrivningsenergi och enbart uppladdningsbara system för lagring av elenergi som lagringssystem 
för framdrivningsenergi.  
35. bränslecell : energiomvandlare som omvandlar kemisk energi till elenergi eller vice versa.  
36. bränslecellsfordon (FCV) : fordon försett med ett framdrivningssystem som innehåller enbart bränsleceller och elmaski ­
ner som framdrivningsenergiomvandlare.  
37. nettoeffekt : effekt som erhålls på en provbänk i slutet av vevaxeln eller dess motsvarighet vid motsvarande motor ­
varvtal med hjälpaggregat vid provning i enlighet med bilaga XX (Mätning av nettoeffekt och högsta motoreffekt 
under 30 minuter vid elektrisk kraftöverföring), och som uppmäts under de atmosfäriska förhållanden som gäller för 
referensändamål.  
38. nominell motoreffekt  (P  rated ): högsta motoreffekt i kW i enlighet med kraven i bilaga XX till den här förordningen.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/5
 
39. högsta motoreffekt under 30 minuter : den högsta nettoeffekten för en elektrisk kraftöverföring med likspänning enligt 
punkt 5.3.2 i Uneceföreskrifter nr 85 (  1 ). 
40. kallstart : i fråga om prestanda under drift för OBD-övervakare, kylvätsketemperatur eller motsvarande temperatur vid 
motorstart på högst 35 °C och högst 7 °C högre än omgivningstemperaturen (om tillgängligt).  
41. utsläpp vid verklig körning (RDE) : utsläpp från ett fordon under normala användningsförhållanden.  
42. ombordsystem för utsläppsmätning (Pems) : ett ombordsystem för utsläppsmätning som uppfyller kraven i tillägg 1 till 
bilaga IIIA.  
43. grundstrategi för avgasrening (BES) : en avgasreningsstrategi som är aktiv under fordonets hela driftsområde avseende 
varvtal och belastning, såvida inte en hjälpstrategi för avgasrening är aktiverad.  
44. hjälpstrategi för avgasrening (AES) : en avgasreningsstrategi som aktiveras och ersätter eller ändrar grundstrategin för 
avgasrening i ett särskilt syfte och under särskilda miljö- eller driftsförhållanden, och som bara är i funktion så länge 
som dessa förehållanden föreligger.  
45. bränslelagringssystem : anordningar för lagring av bränsle som inbegriper bränsletank, påfyllningsrör, tanklock och 
bränslepump.  
46. permeabilitetsfaktor (PF) : kolväteutsläpp enligt permeabiliteten i bränslelagringssystemet.  
47. enskiktstank : bränsletank av material i ett skikt.  
48. flerskiktstank : bränsletank med minst två olika skiktade material, varav det ena är ogenomträngligt för kolväten, 
inbegripet etanol.  
Artikel 3  
Krav för typgodkännande  
1. För att erhålla EG-typgodkännande med avseende på utsläpp och reparations- och underhållsinformation ska till ­
verkaren visa att fordonen uppfyller kraven i denna förordning när de provas i enlighet med de provningsförfaranden 
som anges i bilagorna IIIA–VIII, XI, XIV, XVI, XX och XXI. Tillverkaren ska också se till att referensbränslena över ­
ensstämmer med de specifikationer som anges i bilaga IX.  
2. Fordonen ska genomgå de provningar som anges i figur I.2.4 i bilaga I.  
3. Som alternativ till kraven i bilagorna II, V–VIII, XI, XVI och XXI får tillverkare av fordon i små serier ansöka om EG- 
typgodkännande av en fordonstyp som har godkänts av en myndighet i ett tredjeland på grundval av de rättsakter som 
förtecknas i avsnitt 2.1 i bilaga I.  
Utsläppsprovningarna för trafikduglighet i bilaga IV, provningarna av bränsleförbrukning och CO  2 -utsläpp i bilaga XXI 
och kraven på tillgång till fordonets OBD-information och reparations- och underhållsinformation i bilaga XIV ska krävas 
för erhållande av EG-typgodkännande med avseende på utsläpp och reparations- och underhållsinformation enligt denna 
punkt.  
Godkännandemyndigheten ska underrätta kommissionen om omständigheterna kring varje typgodkännande som beviljas 
enligt denna punkt.SV L 175/6 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017  
( 1 ) EUT L 323, 7.11.2014, s. 52.
 4. Särskilda krav för inloppen till bränsletankar och säkerheten hos elektroniska system anges i avsnitten 2.2 och 2.3 i 
bilaga I.  
5. Tillverkaren ska vidta tekniska åtgärder för att se till att avgasutsläpp och utsläpp på grund av avdunstning 
begränsas effektivt i enlighet med denna förordning under fordonets normala livslängd och under normala användnings ­
förhållanden.  
Detta ska inbegripa att säkerställa att de slangar med fogar och anslutningar som ingår i utsläppskontrollsystemen är 
konstruerade på ett sätt som överensstämmer med originalkonstruktionens syfte.  
6. Tillverkaren ska säkerställa att utsläppsprovningsresultaten under de angivna provningsförhållandena i denna för ­
ordning uppfyller gränsvärdena.  
7. För de typ 1-provningar som anges i bilaga XXI ska fordon som drivs med motorgas eller naturgas/biometan provas 
i en provning av typ I för variationer i motorgasens eller naturgasens/biometanens sammansättning, enligt bilaga XII. 
Fordon som kan drivas med antingen bensin eller motorgas eller naturgas/biometan ska provas med båda bränslena, 
varvid provningar med motorgas eller naturgas/biometan ska utföras för variationer i motorgasens eller naturgasens/bio ­
metanens sammansättning enligt bilaga XII.  
Utan hänsyn till kravet i föregående stycke ska fordon som kan drivas med antingen bensin eller ett gasformigt bränsle, 
men där bensinsystemet endast monterats för nödlägen eller start och där bensintanken inte rymmer mer än 15 l bensin, 
för provning av typ I anses som fordon som endast kan drivas med ett gasformigt bränsle.  
8. För provning av typ 2 enligt tillägg 1 till bilaga IV ska största tillåtna kolmonoxidhalt i avgaserna vid motorns 
normala tomgångsvarvtal vara den som fordonstillverkaren anger. Den högsta kolmonoxidhalten får dock inte överstiga 
0,3 volymprocent.  
Vid högt tomgångsvarvtal får kolmonoxidhalten inte överskrida 0,2 volymprocent, där motorvarvtalet är minst 2 000 
min  –1 och lambda är 1 ± 0,03 eller i överensstämmelse med tillverkarens specifikationer.  
9. Tillverkaren ska säkerställa att motorns ventilationssystem, för provning av typ 3 enligt bilaga V, inte möjliggör 
utsläpp av vevhusgaser i atmosfären.  
10. Provningen av typ 6 för mätning av utsläpp vid låga temperaturer enligt bilaga VIII ska inte tillämpas på 
dieselfordon.  
När tillverkarna ansöker om typgodkännande ska de dock förse godkännandemyndigheten med underlag som visar att 
NO  x -efterbehandlingsanordningen uppnår en tillräckligt hög temperatur för effektiv drift inom 400 s efter en kallstart vid 
-7 °C enligt provningen av typ 6.  
Dessutom ska tillverkaren förse godkännandemyndigheten med information om avgasåterföringssystemets (EGR) drift ­
strategi, inbegripet dess drift vid låga temperaturer.  
Denna information ska även innehålla en redogörelse för eventuell inverkan på utsläppen.  
Godkännandemyndigheten får inte bevilja typgodkännande om den information som lämnats är otillräcklig för att visa att 
efterbehandlingsanordningen faktiskt uppnår en tillräckligt hög temperatur för effektiv drift inom föreskriven tid.  
På kommissionens begäran ska godkännandemyndigheten lämna information om vilka prestanda NO  x -efterbehandlings ­
anordningar och EGR-system uppvisar vid låga temperaturer.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/7
 
11. Tillverkaren ska säkerställa att utsläppen från ett fordon som är typgodkänt i enlighet med förordning (EG) 
nr 715/2007, fastställda i enlighet med kraven i bilaga IIIA och utsläppta under en RDE-provning som utförts i enlighet 
med den bilagan, inte överstiger de värden som där anges, under hela den normala livslängden för fordonet.  
Typgodkännande i enlighet med förordning (EG) nr 715/2007 får endast utfärdas om fordonet utgör en del av en 
validerad Pemsprovningsfamilj enligt tillägg 7 till bilaga IIIA.  
Artikel 4  
Krav för typgodkännande avseende OBD-system  
1. Tillverkaren ska säkerställa att alla fordon är försedda med ett OBD-system.  
2. OBD-systemet ska vara utformat och konstruerat samt monterat i fordonet så att det kan identifiera olika slags 
försämringar eller fel under fordonets hela livslängd.  
3. OBD-systemet ska uppfylla kraven i denna förordning under normala användningsförhållanden.  
4. När OBD-systemet provas med en defekt komponent i enlighet med tillägg 1 till bilaga XI ska dess felindikator 
aktiveras.  
OBD-systemets felindikator får också aktiveras under denna provning vid utsläppsnivåer under de OBD-gränsvärden som 
anges i avsnitt 2.3 i bilaga XI.  
5. Tillverkaren ska säkerställa att OBD-systemet uppfyller kraven för prestanda under drift i avsnitt 3 i tillägg 1 till 
bilaga XI till denna förordning under alla rimligen förutsägbara körförhållanden.  
6. Uppgifter rörande prestanda under drift som ska lagras och rapporteras av ett fordons OBD-system enligt bestäm ­
melserna i avsnitt 7.6 i tillägg 1 till bilaga XI till Uneceföreskrifter nr 83 ska av tillverkaren hållas enkelt tillgängliga f ör 
nationella myndigheter och oberoende aktörer utan kryptering.  
Artikel 5  
Ansökan om EG-typgodkännande av ett fordon med avseende på utsläpp och reparations- och underhållsinfor ­
mation  
1. Tillverkaren ska till godkännandemyndigheten lämna ansökan om EG-typgodkännande av ett fordon med avseende 
på utsläpp och reparations- och underhållsinformation.  
2. Den ansökan som avses i punkt 1 ska utformas i enlighet med mallen för informationsdokument i tillägg 3 till 
bilaga I.  
3. Dessutom ska tillverkaren tillhandahålla följande information:  
a) När det gäller fordon som har motorer med gnisttändning, en försäkran från tillverkaren om den minsta andel 
feltändningar av det totala antalet tändningar som skulle medföra att utsläppen överstiger de gränsvärden som anges 
i avsnitt 2.3 i bilaga XI, om denna andel feltändningar förekom från början av en typ I-provning som valts för visning 
enligt bilaga XI till denna förordning eller skulle kunna leda till att en eller flera avgaskatalysatorer överhettas och 
irreversibel skada vållas.  
b) Detaljerade skriftliga upplysningar med en fullständig beskrivning av OBD-systemets funktionella driftsegenskaper, 
inbegripet en förteckning över alla relevanta delar av fordonets utsläppsreglerande system som övervakas med OBD- 
systemet.  
c) En beskrivning av den felindikator som OBD-systemet utnyttjar för att informera fordonets förare om förekomsten av 
ett fel.SV L 175/8 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
d) En försäkran från tillverkaren om att OBD-systemet uppfyller bestämmelserna i avsnitt 3 i tillägg 1 till bilaga XI 
beträffande prestanda under drift vid alla rimligt förutsägbara körförhållanden.  
e) En plan som beskriver detaljerade tekniska kriterier och motivering för att öka täljaren och nämnaren för varje 
övervakare som ska uppfylla kraven i punkterna 7.2 och 7.3 i tillägg 1 till bilaga XI till Uneceföreskrifter nr 83, 
liksom för att avaktivera täljare, nämnare och den allmänna nämnaren under de förhållanden som anges i punkt 7.7 i 
tillägg 1 till bilaga XI till Uneceföreskrifter nr 83.  
f) En beskrivning av de åtgärder som vidtagits för att förhindra manipulation och ändring av den dator som ansvarar för 
utsläppskontroll och den vägmätare som registrerar tillryggalagda körsträckor enligt kraven i bilagorna XI och XVI.  
g) Om tillämpligt, de närmare uppgifter om fordonsfamiljen som avses i tillägg 2 till bilaga 11 till Uneceföreskrifter 
nr 83.  
h) I förekommande fall kopior av andra typgodkännanden, tillsammans med de uppgifter som är relevanta för att utvidga 
godkännanden och fastställa försämringsfaktorer.  
4. När det gäller punkt 3 d ska tillverkaren använda mallen för tillverkarens intyg om OBD-systemets överensstäm ­
melse med kraven på prestanda under drift i enlighet med tillägg 7 till bilaga I.  
5. När det gäller punkt 3 e ska den godkännandemyndighet som beviljar godkännandet på begäran göra de upp ­
lysningar som avses i den punkten tillgängliga för godkännandemyndigheterna eller kommissionen.  
6. När det gäller punkterna 3 d och e får godkännandemyndigheterna inte godkänna ett fordon om de upplysningar 
som tillverkaren lämnat inte är lämpliga för uppfyllande av kraven i avsnitt 3 i tillägg 1 till bilaga XI.  
Punkterna 7.2, 7.3 och 7.7 i tillägg 1 till bilaga XI till Uneceföreskrifter nr 83 ska tillämpas under alla rimligen för ­
utsebara körförhållanden.  
Vid bedömningen av huruvida kraven i dessa punkter är uppfyllda ska godkännandemyndigheterna ta hänsyn till 
teknikens utvecklingsnivå.  
7. När det gäller punkt 3 f ska de åtgärder som vidtas för att förhindra manipulation och ändring av den dator som 
ansvarar för utsläppskontroll inbegripa en möjlighet till uppdatering med hjälp av ett av tillverkaren godkänt program 
eller kalibrering.  
8. När det gäller de provningar som anges i figur I.2.4 i bilaga I ska tillverkaren till den tekniska tjänst som ansvarar 
för typgodkännandeprovningarna lämna ett fordon som är representativt för den typ som ska godkännas.  
9. Ansökan om typgodkännande av enbränslefordon, tvåbränslefordon och flexbränslefordon ska uppfylla de ytterli ­
gare krav som anges i avsnitten 1.1 och 1.2 i bilaga I.  
10. Ändringar av ett systems, en komponents eller en separat teknisk enhets konstruktion efter typgodkännandet ska 
inte automatiskt leda till att typgodkännandet förlorar sin giltighet, om inte de ursprungliga egenskaperna eller tekniska 
parametrarna ändras så att motorns eller det utsläppsbegränsade systemets funktion påverkas.  
11. Tillverkaren ska också tillhandahålla ett utvidgat dokumentationsmaterial med följande information:  
a) Information om driften av alla hjälp- och grundstrategier för avgasrening, inklusive en beskrivning av de parametrar 
som ändras av varje hjälpstrategi och de randvillkor under vilka hjälpstrategin är aktiv samt en indikation om vilken 
hjälp- eller grundstrategi som troligen är aktiv under förhållandena vid de provningsförfaranden som anges i denna 
förordning.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/9
 
b) En beskrivning av bränslekontrollsystemets princip, tidsstrategier och omkopplingspunkter under alla driftsformer.  
c) En beskrivning av det eventuella avstannande läge som avses i punkt 4.2.1.8.5 i underbilaga 4 till bilaga XXI, och en 
beskrivning av fordonets eventuella dynamometersdriftläge som avses i punkt 1.2.4. i underbilaga 6 till bilaga XXI.  
12. Det utvidgade dokumentationsmaterial som avses i punkt 11 a och b ska hållas strikt konfidentiellt. Det får 
förvaras av godkännandemyndigheten eller, efter godkännandemyndighetens gottfinnande, behållas av tillverkaren. Om 
tillverkaren behåller dokumentationsmaterialet ska det identifieras och dateras av godkännandemyndigheten när det 
granskats och godkänts. Godkännandemyndigheten ska kunna inspektera dokumentationsmaterialet när godkännandet 
ges eller när som helst under godkännandets giltighet.  
Artikel 6  
Administrativa bestämmelser för EG-typgodkännande av ett fordon med avseende på utsläpp och reparations- 
och underhållsinformation  
1. Om de tillämpliga kraven är uppfyllda ska godkännandemyndigheten bevilja EG-typgodkännande och utfärda ett 
typgodkännandenummer i enlighet med numreringssystemet i bilaga VII till direktiv 2007/46/EG.  
Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i bilaga VII till direktiv 2007/46/EG ska den tredje delen av 
typgodkännandenumret utformas i enlighet med tillägg 6 till bilaga I till denna förordning.  
En godkännandemyndighet får inte tilldela en annan fordonstyp samma nummer.  
2. Med avvikelse från punkt 1 får på tillverkarens begäran ett fordon med OBD-system godtas för typgodkännande 
med avseende på utsläpp och reparations- och underhållsinformation, även om systemet innehåller en eller flera brister så 
att de särskilda kraven i bilaga XI inte är helt uppfyllda, under förutsättning att de särskilda administrativa bestämmelserna 
i avsnitt 3 i den bilagan följs.  
Godkännandemyndigheten ska anmäla ett beslut att bevilja ett sådant typgodkännande till alla godkännandemyndigheter i 
övriga medlemsstater, i enlighet med kraven i artikel 8 i direktiv 2007/46/EG.  
3. När godkännandemyndigheten beviljar EG-typgodkännande enligt punkt 1 ska den utfärda ett EG-typgodkännan ­
deintyg i överensstämmelse med mallen i tillägg 4 till bilaga I.  
Artikel 7  
Ändringar av typgodkännanden  
Artiklarna 13, 14 och 16 i direktiv 2007/46/EG ska tillämpas på alla ändringar av typgodkännanden som beviljats i 
enlighet med förordning (EG) nr 715/2007.  
På tillverkarens begäran ska de bestämmelser som avses i avsnitt 3 i bilaga I tillämpas enbart på fordon av samma typ 
utan att ytterligare provning krävs.  
Artikel 8  
Produktionsöverensstämmelse  
1. Åtgärder för att säkerställa produktionsöverensstämmelse ska vidtas i enlighet med bestämmelserna i artikel 12 i 
direktiv 2007/46/EG.  
Dessutom ska de bestämmelser som anges i avsnitt 4 i bilaga I till denna förordning och den relevanta statistiska metoden 
i tilläggen 1 och 2 till den bilagan tillämpas.  
2. Produktionsöverensstämmelse ska kontrolleras på grundval av beskrivningen i typgodkännandeintyget i tillägg 4 till 
bilaga I till denna förordning.SV L 175/10 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Artikel 9  
Överensstämmelse i drift  
1. Åtgärder för att garantera överensstämmelse i drift för fordon som typgodkänts enligt den här förordningen ska 
göras i enlighet med bilaga X till direktiv 2007/46/EG och bilaga II till den här förordningen.  
2. Åtgärderna för överensstämmelse i drift ska vara ändamålsenliga för att bekräfta att de utsläppsbegränsande an ­
ordningarna fungerar under fordonets normala livslängd under normala användningsförhållanden, enligt vad som anges i 
bilaga II till denna förordning.  
3. Åtgärderna för överensstämmelse i drift ska kontrolleras under en period på högst 5 år eller upp till 100 000 km, 
beroende på vilket som inträffar först.  
4. Tillverkaren ska inte vara skyldig att genomföra en kontroll av överensstämmelsen hos fordon i drift om antalet 
sålda fordon inte gör det möjligt att erhålla tillräckligt många provexemplar. Därför ska ingen revision krävas om 
årsförsäljningen av den fordonstypen är mindre än 5 000 i hela unionen.  
Tillverkaren av sådana små serier av fordon ska dock till godkännandemyndigheten lämna en rapport om alla utsläpps ­
relaterade garanti- och reparationsanspråk och OBD-fel i enlighet med punkt 9.2 i Uneceföreskrifter nr 83. Dessutom får 
typgodkännandemyndigheten begära att sådana fordonstyper provas i enlighet med tillägg 3 till Uneceföreskrifter nr 83.  
5. När det gäller fordon som typgodkänts enligt denna förordning ska, om godkännandemyndigheten inte är tillfreds ­
ställd med resultaten av provningarna i enlighet med de kriterier som anges i tillägg 4 till Uneceföreskrifter nr 83, de 
åtgärder för överensstämmelse som avses i artikel 30.1 i och bilaga X till direktiv 2007/46/EG utsträckas till att även 
omfatta fordon i drift som hör till samma fordonstyp och som löper risk att drabbas av samma brister i enlighet med 
avsnitt 6 i tillägg 3 till Uneceföreskrifter nr 83.  
Den plan för överensstämmelseåtgärder som tillverkaren lägger fram i enlighet med avsnitt 6.1 i tillägg 3 till Unece ­
föreskrifter nr 83 ska bli föremål för godkännandemyndighetens godkännande. Tillverkaren är ansvarig för att den 
godkända planen för åtgärderna genomförs.  
Godkännandemyndigheten ska meddela samtliga medlemsstater sitt beslut inom 30 dagar. Medlemsstaterna får begära att 
samma plan för åtgärder för överensstämmelse tillämpas på samtliga fordon av samma typ som är registrerade inom 
deras territorium.  
6. Om en godkännandemyndighet har fastställt att en fordonstyp inte uppfyller de tillämpliga kraven i tillägg 3 till 
Uneceföreskrifter nr 83 ska den utan dröjsmål meddela detta till den medlemsstat som beviljade det ursprungliga 
typgodkännandet i överensstämmelse med kraven i artikel 30.3 i direktiv 2007/46/EG.  
Efter det meddelandet och i enlighet med artikel 30.6 i direktiv 2007/46/EG ska den godkännandemyndighet som 
beviljade det ursprungliga typgodkännandet meddela tillverkaren att en fordonstyp inte uppfyller kraven i dessa bestäm ­
melser samt att tillverkaren förväntas vidta vissa åtgärder. Tillverkaren ska för den myndigheten, inom två månader efter 
denna underrättelse, lägga fram en åtgärdsplan för att avhjälpa bristerna, vilken till innehållet bör motsvara kraven i 
avsnitten 6.1–6.8 i tillägg 3 till Uneceföreskrifter nr 83. Den godkännandemyndighet som beviljade det ursprungliga 
typgodkännandet ska inom två månader samråda med tillverkaren för att uppnå samförstånd om en åtgärdsplan och om 
genomförandet av denna plan. Om den godkännandemyndighet som beviljade det ursprungliga typgodkännandet fast ­
ställer att ingen överenskommelse kan nås, ska förfarandet i artikel 30.3 och 30.4 i direktiv 2007/46/EG inledas.  
Artikel 10  
Utsläppsbegränsande anordningar  
1. Tillverkaren ska säkerställa att ersättande utsläppsbegränsande anordningar som är avsedda att monteras på EG- 
typgodkända fordon som omfattas av tillämpningsområdet för förordning (EG) nr 715/2007 är EG-typgodkända som 
separata tekniska enheter i den mening som avses i artikel 10.2 i direktiv 2007/46/EG och i enlighet med artiklarna 12 
och 13 i och bilaga XIII till denna förordning.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/11
 
Katalysatorer och partikelfilter ska betraktas som utsläppsbegränsande anordningar vid tillämpningen av denna förord ­
ning.  
De tillämpliga kraven ska anses vara uppfyllda om samtliga följande villkor är uppfyllda:  
a) Kraven i artikel 13 är uppfyllda.  
b) De ersättande utsläppsbegränsande anordningarna har godkänts i enlighet med Uneceföreskrifter nr 103 (  1 ). 
I det fall som avses i tredje stycket ska artikel 14 också tillämpas.  
2. Ersättande utsläppsbegränsande anordningar i original av en typ som omfattas av punkt 2.3 i addendumet till tillägg 
4 till bilaga I och som är avsedda för montering i ett fordon till vilket det relevanta typgodkännandeintyget hänvisar, 
behöver inte uppfylla kraven i bilaga XIII, förutsatt att de uppfyller kraven i punkterna 2.1 och 2.2 i den bilagan.  
3. Tillverkaren ska säkerställa att den utsläppsbegränsande anordningen i original är försedd med identifikationsmärk ­
ning.  
4. Den identifikationsmärkning som avses i punkt 3 ska omfatta följande:  
a) Fordonstillverkarens eller motortillverkarens namn eller varumärke.  
b) Fabrikat och artikelnummer som identifierar den utsläppsbegränsande anordningen i original i enlighet med den 
information som avses i punkt 3.2.12.2 i tillägg 3 till bilaga I.  
Artikel 11  
Ansökan om EG-typgodkännande av en typ av ersättande utsläppsbegränsande anordning som en separat 
teknisk enhet  
1. Tillverkaren ska till godkännandemyndigheten lämna in en ansökan om EG-typgodkännande av en ersättande 
utsläppsbegränsande anordning som en separat teknisk enhet.  
Ansökan ska utformas i enlighet med mallen för informationsdokument i tillägg 1 till bilaga XIII.  
2. Förutom de krav som anges i punkt 1 ska tillverkaren till den tekniska tjänst som ansvarar för typgodkännan ­
deprovningen lämna följande:  
a) Ett eller flera fordon av en typ som godkänts enligt denna förordning och som har utrustats med en ny utsläpps ­
begränsande anordning i original.  
b) Ett exemplar av typen av ersättande utsläppsbegränsande anordning.  
c) Ytterligare ett exemplar av typen av ersättande utsläppsbegränsande anordning, om anordningen är avsedd att mon ­
teras i ett fordon som är utrustat med ett OBD-system.  
3. När det gäller punkt 2 a ska provfordonen väljas av sökanden med den tekniska tjänstens medgivande.  
Provfordonen ska uppfylla kraven i avsnitt 3.2 i bilaga 4a till Uneceföreskrifter nr 83.SV L 175/12 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017  
( 1 ) Föreskrifter nr 103 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser för typgod ­
kännande av ersättningskatalysatorer för motordrivna fordon (EUT L 158, 19.6.2007, s. 106).
 Provfordonen ska uppfylla samtliga följande krav:  
a) De får inte ha några defekter i sina utsläppsbegränsande system.  
b) Kraftigt slitna eller felfungerande utsläppsrelaterade originaldelar ska repareras eller bytas ut.  
c) Provfordonen ska vara riktigt avstämda och inställda enligt tillverkarens specifikationer innan utsläppsprovningen 
genomförs.  
4. När det gäller punkt 2 b och c ska provexemplaret ha en tydligt läsbar och outplånlig märkning med sökandens 
handelsnamn eller varumärke och handelsbeteckningen.  
5. När det gäller punkt 2 c ska provexemplaret ha försämrats i enlighet med artikel 2.25.  
Artikel 12  
Administrativa bestämmelser för EG-typgodkännande av en ersättande utsläppsbegränsande anordning som en 
separat teknisk enhet  
1. Om de tillämpliga kraven är uppfyllda ska typgodkännandemyndigheten bevilja EG-typgodkännande för en ersät ­
tande utsläppsbegränsande anordning som separat teknisk enhet och utfärda ett typgodkännandenummer i enlighet med 
numreringssystemet i bilaga VII till direktiv 2007/46/EG.  
Godkännandemyndigheten får inte tilldela en annan typ av ersättande utsläppsbegränsande anordning samma nummer.  
Samma typgodkännandenummer får omfatta användningen av typen av ersättande utsläppsbegränsande anordning i ett 
antal olika fordonstyper.  
2. Vid tillämpningen av punkt 1 ska godkännandemyndigheten utfärda ett EG-typgodkännandeintyg som upprättas i 
enlighet med mallen i tillägg 2 till bilaga XIII.  
3. Om den som ansöker om typgodkännande kan visa för godkännandemyndigheten eller den tekniska tjänsten att 
den ersättande utsläppsbegränsande anordningen är av en typ som anges i avsnitt 2.3 i addendumet till tillägg 4 till bilaga 
I, är det inte nödvändigt att kontrollera att kraven i avsnitt 4 i bilaga XIII är uppfyllda för att ett typgodkännande ska 
kunna beviljas.  
Artikel 13  
Tillgång till OBD-information och information om reparation och underhåll av fordonet  
1. Tillverkarna ska införa nödvändiga arrangemang och förfaranden i enlighet med artiklarna 6 och 7 i förordning (EG) 
nr 715/2007 och bilaga XIV till den här förordningen för att se till att fordonets OBD-information och reparations- och 
underhållsinformation är enkelt tillgänglig.  
2. Godkännandemyndigheterna får endast bevilja typgodkännande efter det att de från tillverkaren tagit emot ett intyg 
om tillgång till OBD-information och reparations- och underhållsinformation om fordonet.  
3. Intyget om tillgång till OBD-information och reparations- och underhållsinformation om fordonet ska utgöra bevis 
på att artikel 6.7 i förordning (EG) nr 715/2007 har följts.  
4. Intyget om tillgång till OBD-information och reparations- och underhållsinformation om fordonet ska upprättas i 
enlighet med mallen i tillägg 1 till bilaga XIV.  
5. Om OBD-information och reparations- och underhållsinformation om fordonet inte är tillgänglig eller inte över ­
ensstämmer med artiklarna 6 och 7 i förordning (EG) nr 715/2007 och bilaga XIV till den här förordningen när ansökan 
om typgodkännande lämnas in, ska tillverkaren lämna den informationen senast sex månader efter dagen för typgod ­
kännande.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/13
 
6. Skyldigheten att lämna information inom den period som anges i punkt 5 ska endast tillämpas om fordonet släpps 
ut på marknaden efter typgodkännandet.  
Om fordon släpps ut på marknaden mer än sex månader efter typgodkännandet ska informationen tillhandahållas den 
dag då fordonet släpps ut på marknaden.  
7. Godkännandemyndigheten får förutsätta att tillverkaren har infört tillfredsställande arrangemang och förfaranden för 
tillgång till OBD-information och reparations- och underhållsinformation om fordonet, på grundval av ett ifyllt intyg om 
tillgång till OBD-information och reparations- och underhållsinformation om fordonet, förutsatt att inga klagomål har 
lämnats och att tillverkaren lämnar denna information inom den tid som anges i punkt 5.  
8. Utöver de krav på tillgång till OBD-information som anges i avsnitt 4 i bilaga XI ska tillverkaren hålla följande 
information tillgänglig för berörda parter:  
a) Information som krävs för att utveckla ersättningskomponenter som är kritiska för OBD-systemets korrekta funktion.  
b) Information som krävs för utveckling av generiska diagnosverktyg.  
Vid tillämpningen av led a får utveckling av ersättningskomponenter inte begränsas av avsaknad av väsentlig information, 
tekniska krav rörande felindikationsstrategier om OBD-gränsvärden överskrids eller om OBD-systemet inte kan fullgöra de 
grundläggande OBD-övervakningskraven enligt denna förordning, särskilda ändringar i hur OBD-informationen hanteras 
för att behandla fordonsdrift på bensin respektive på gas separat samt typgodkännande av gasdrivna fordon som 
innehåller ett begränsat antal mindre brister.  
Vid tillämpningen av led b ska, i de fall där tillverkarna använder diagnos- och provverktyg i enlighet med standarderna 
ISO 22900, Modular Vehicle Communication Interface (MVCI), och ISO 22901, Open Diagnostic Data Exchange (ODX), i 
sina franchisenät, ODX-filer göras tillgängliga för oberoende aktörer via tillverkarens webbplats.  
9. Forumet för tillgång till fordonsinformation (nedan kallat  forumet ). 
Forumet ska överväga huruvida tillgång till information påverkar framstegen med att minska fordonsstölder och ska lägga 
fram rekommendationer för förbättringar av krav som rör tillgång till information. Särskilt ska forumet ge kommissionen 
råd om införandet av ett förfarande enligt vilket ackrediterade organisationer godkänner och auktoriserar oberoende 
aktörer för att dessa ska få tillgång till information om fordonssäkerhet.  
Kommissionen får besluta att sekretessbelägga forumets överläggningar och resultat.  
Artikel 14  
Efterlevnad av kraven på tillgång till OBD-information och reparations- och underhållsinformation om fordonet  
1. En godkännandemyndighet får när som helst, på eget initiativ, efter ett klagomål eller på grundval av en teknisk 
tjänsts bedömning, kontrollera om en tillverkare följer bestämmelserna i förordning (EG) nr 715/2007, den här för ­
ordningen och villkoren i intyget om tillgång till OBD-information och reparations- och underhållsinformation om 
fordonet.  
2. Om en godkännandemyndighet finner att tillverkaren underlåtit att fullgöra sina skyldigheter rörande tillgång till 
OBD-information och reparations- och underhållsinformation om fordonet, ska den godkännandemyndighet som bevil ­
jade det aktuella typgodkännandet vidta lämpliga åtgärder för att komma till rätta med situationen.  
3. De åtgärder som avses i punkt 2 får omfatta återkallande eller tillfälligt upphävande av typgodkännandet, böter eller 
andra åtgärder som vidtas i enlighet med artikel 13 i förordning (EG) nr 715/2007.SV L 175/14 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
4. Godkännandemyndigheten ska genomföra en kontroll att tillverkaren fullgör sina skyldigheter rörande tillgång till 
OBD-information och reparations- och underhållsinformation om fordonet, om en oberoende aktör eller en branschor ­
ganisation som representerar oberoende aktörer lämnar in ett klagomål till godkännandemyndigheten.  
5. Vid kontrollen får godkännandemyndigheten be en teknisk tjänst eller någon annan oberoende expert att bedöma 
huruvida dessa skyldigheter har fullgjorts.  
Artikel 15  
Övergångsbestämmelser  
1. Till och med den 31 augusti 2017 när det gäller fordon av kategorierna M  1 , M  2 och fordon av kategori N  1 , klass I, 
och till och med den 31 augusti 2018 när det gäller fordon av kategori N  1 , klasserna II och III, och fordon av kategori N  2 
får tillverkare begära att typgodkännande beviljas i enlighet med den här förordningen. Om en sådan begäran inte görs 
ska förordning (EG) nr 692/2008 tillämpas.  
2. Med verkan från och med den 1 september 2017 när det gäller fordon av kategorierna M  1 , M  2 och fordon av 
kategori N  1 , klass I, och från och med den 1 september 2018 när det gäller fordon av kategori N  1 , klasserna II och III, 
och fordon av kategori N  2 ska de nationella myndigheterna, av skäl som hänför sig till utsläpp eller bränsleförbrukning, 
vägra att bevilja EG-typgodkännande eller nationellt typgodkännande av nya fordonstyper som inte uppfyller kraven i 
denna förordning.  
3. Med verkan från och med den 1 september 2018 när det gäller fordon av kategorierna M  1 , M  2 och fordon av 
kategori N  1 , klass I, och från och med den 1 september 2019 när det gäller fordon av kategori N  1 , klasserna II och III, 
och fordon av kategori N  2 ska de nationella myndigheterna, av skäl som hänför sig till utsläpp eller bränsleförbrukning, 
när det gäller nya fordon som inte uppfyller kraven i denna förordning betrakta intyg om överensstämmelse som inte 
längre giltiga vid tillämpningen av artikel 26 i direktiv 2007/46/EG, och ska förbjuda registrering, försäljning och 
ibruktagande av sådana fordon.  
4. Fram till tre år efter de datum som anges i artikel 10.4 i förordning (EG) nr 715/2007 vad gäller nya fordonstyper 
och fyra år efter de datum som anges i artikel 10.5 i den förordningen vad gäller nya fordon ska följande bestämmelser 
gälla:  
a) Kraven i punkt 2.1 i bilaga IIIA ska inte tillämpas.  
b) Kraven i bilaga IIIA förutom punkt 2.1, inbegripet kraven när det gäller de RDE-provningar som ska utföras och de 
data som ska registreras och göras tillgängliga, ska endast tillämpas vid nya typgodkännanden som beviljats i enlighet 
med förordning (EG) nr 715/2007 från och med den 27 juli 2017.  
c) Kraven i bilaga IIIA ska inte tillämpas på typgodkännanden som beviljas tillverkare av fordon i små serier.  
d) Om kraven i tilläggen 5 och 6 till bilaga IIIA endast är uppfyllda för en av de två metoder för datautvärdering som 
beskrivs i de tilläggen ska en ytterligare RDE-provning utföras.  
Om kraven återigen är uppfyllda endast för en metod ska analysen av fullständighet och normalitet registreras för båda 
metoderna och den beräkning som föreskrivs i punkt 9.3 i bilaga IIIA får begränsas till den metod som leder till att 
kraven på fullständighet och normalitet uppfylls. Data från både RDE-provningen och analysen av fullständighet och 
normalitet ska registreras och göras tillgängliga för en undersökning av skillnaden mellan resultaten av de två 
metoderna för datautvärdering.  
e) Effekten vid hjulen på provfordonet ska bestämmas antingen genom mätning av vridmomentet i hjulnavet eller från 
CO  2 -massflödet med hjälp av Velines i enlighet med punkt 4 i tillägg 6 till bilaga IIIA.  
5. Fram till 8 år efter de datum som anges i artikel 10.4 i förordning (EG) nr 715/2007 ska  
a) typ1/I-provningar som genomförts och avslutats i enlighet med förordning (EG) nr 692/2008 fram till 3 år efter de 
datum som anges i artikel 10.4 i förordning (EG) nr 715/2007 vara giltiga för att uppfylla kraven i bilaga VII och/eller 
tillägg 1 till bilaga XI till den här förordningen,SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/15
 
b) förfaranden som utförs i enlighet med avsnitt 3.13 i bilaga III till förordning (EG) nr 692/2008 fram till 3 år efter de 
datum som anges i artikel 10.4 i förordning (EG) nr 715/2007 godkännas av godkännandemyndigheten för att 
uppfylla kraven i punkt 1.1 andra stycket i tillägg 1 till underbilaga 6 till bilaga XXI till den här förordningen.  
6. I syfte att säkerställa en rättvis behandling av befintliga typgodkännanden ska kommissionen undersöka följderna av 
kapitel V i direktiv 2007/46/EG för tillämpningen av denna förordning.  
Artikel 16  
Ändringar av direktiv 2007/46/EG  
Direktiv 2007/46/EG ska ändras i enlighet med bilaga XVIII till denna förordning.  
Artikel 17  
Ändringar av förordning (EG) nr 692/2008  
Förordning (EG) nr 692/2008 ska ändras på följande sätt:  
1. Artikel 6.1 ska ersättas med följande:  
”1. Om de tillämpliga kraven är uppfyllda ska godkännandemyndigheten bevilja EG-typgodkännande och utfärda ett 
typgodkännandenummer i enlighet med numreringssystemet i bilaga VII till direktiv 2007/46/EG.  
Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i bilaga VII till direktiv 2007/46/EG ska avsnitt 3 i typgod ­
kännandenumret utformas i enlighet med tillägg 6 till bilaga I till denna förordning.  
En godkännandemyndighet får inte tilldela en annan fordonstyp samma nummer.  
Kraven i förordning (EG) nr 715/2007 ska anses vara uppfyllda om samtliga följande villkor är uppfyllda:  
a) Kraven i artikel 3.10 i den här förordningen är uppfyllda.  
b) Kraven i artikel 13 i den här förordningen är uppfyllda.  
c) Fordonet har godkänts enligt Uneceföreskrifter nr 83, ändringsserie 07; Uneceföreskrifter nr 85 och dess supple ­
ment; Uneceföreskrifter nr 101, revision 3 (innefattar ändringsserie 01 och dess supplement) och, för fordon med 
kompressionständning, Uneceföreskrifter nr 24, del III, ändringsserie 03.  
d) Kraven i artikel 5.11 och 5.12 är uppfyllda.”  
2. Följande artikel ska läggas till som artikel 16a:  
”Artikel 16a  
Övergångsbestämmelser  
Med verkan från den 1 september 2017 när det gäller fordon av kategorierna M  1 , M  2 och fordon av kategori N  1 , klass 
I, och från den 1 september 2018 när det gäller fordon av kategori N  1 , klasserna II och III, och fordon av kategori N  2 
ska denna förordning endast tillämpas för att bedöma följande krav för fordon som typgodkänts enligt denna för ­
ordning före de datumen:  
a) Produktionsöverensstämmelse i enlighet med artikel 8.SV L 175/16 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
b) Överensstämmelse i drift i enlighet med artikel 9.  
c) Tillgång till OBD-information och information om reparation och underhåll av fordonet i enlighet med artikel 13.  
Denna förordning ska också gälla för tillämpningen av det korrelationsförfarande som anges i kommissionens genom ­
förandeförordningar (EU) 2017/1152 (*) och (EU) 2017/1153 (**).  
___________  
(*) Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1152 av den 2 juni 2017 om fastställande av en metod för 
bestämning av de nödvändiga korrelationsparametrarna för att återspegla ändringen av det föreskrivna provnings ­
förfarandet med avseende på lätta nyttofordon och om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 293/2012 (se 
sidan 644 i detta nummer av EUT).  
(**) Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1153 av den 2 juni 2017 om fastställande av en metod för 
bestämning av de nödvändiga korrelationsparametrarna för att återspegla ändringen av det föreskrivna provnings ­
förfarandet och om ändring av förordning (EU) nr 1014/2010 (se sidan 679 i detta nummer av EUT).”  
3. Bilaga I ska ändras i enlighet med bilaga XVII till denna förordning.  
Artikel 18  
Ändringar av kommissionens förordning (EU) nr 1230/2012  ( 1 ) 
I förordning (EU) nr 1230/2012 ska artikel 2.5 ersättas med följande:  
”5. tilläggsutrustningens vikt : den högsta vikten av de kombinationer av utrustning som kan monteras på fordonet i 
tillägg till standardutrustningen, i enlighet med tillverkarens specifikationer.”  
Artikel 19  
Upphävande  
Förordning (EG) nr 692/2008 ska upphöra att gälla den 1 januari 2022.  
Artikel 20  
Ikraftträdande och tillämpning  
Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i  Europeiska unionens officiella 
tidning . 
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.  
Utfärdad i Bryssel den 1 juni 2017.  
På kommissionens vägnar  
Jean-Claude JUNCKER  
OrdförandeSV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/17  
( 1 ) Kommissionens förordning (EU) nr 1230/2012 av den 12 december 2012 om genomförande av Europaparlamentets och rådets 
förordning (EG) nr 661/2009 avseende krav för typgodkännande av vikter och mått för motorfordon och släpvagnar till dessa fordo n 
och om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG (EUT L 353, 21.12.2012, s. 31).
 FÖRTECKNING ÖVER BILAGOR  
BILAGA I  Administrativa bestämmelser för EG-typgodkännande  
Tillägg 1  Kontroll av produktionsöverensstämmelse för typ 1-provning – statistisk metod  
Tillägg 2  Beräkningar för produktionsöverensstämmelse för elfordon  
Tillägg 3  Mall för informationsdokument  
Tillägg 4  Mall för EG-typgodkännandeintyg  
Tillägg 5  Information om fordonets OBD-system  
Tillägg 6  Numreringssystem för EG-typgodkännandeintyg  
Tillägg 7  Tillverkarens intyg om överensstämmelse med krav på OBD-prestanda i drift  
Tillägg 8a  Mall för provningsrapport för typ 1-provning (inklusive ATCT) med minimirapporteringskrav  
Bilaga för CO  2 MPASS-rapportering  
Tillägg 8b  Mall för provningsrapport för vägmotståndsprovning med minimirapporteringskrav  
Tillägg 8c  Mall för provningsformulär  
BILAGA II  Överensstämmelse i drift  
Tillägg 1  Kontroll av överensstämmelse i drift  
Tillägg 2  Statistiskt förfarande för avgasutsläpp vid provning av överensstämmelse i drift  
Tillägg 3  Ansvar för överensstämmelse i drift  
BILAGA IIIA  Utsläpp vid verklig körning (RDE)  
BILAGA IV  Utsläppsuppgifter som krävs vid typgodkännande för trafikduglighet  
Tillägg 1  Mätning av kolmonoxidutsläpp vid tomgångsvarvtal (typ 2-provning)  
Tillägg 2  Mätning av röktäthet  
BILAGA V  Kontroll av vevhusgasutsläpp (typ 3-provning)  
BILAGA VI  Bestämning av avdunstningsutsläpp (typ 4-provning)  
BILAGA VII  Kontroll av de utsläppsbegränsande anordningarnas hållbarhet (typ 5-provning)  
Tillägg 1  Standardcykel i provbänk ( Standard Bench Cycle, SBC ) 
Tillägg 2  Standarddieselcykel i provbänk ( Standard Diesel Bench Cycle, SDBC ) 
Tillägg 3  Standardcykel på väg ( Standard Road Cycle, SRC ) 
BILAGA VIII  Kontroll av genomsnittliga avgasutsläpp vid låga omgivningstemperaturer (typ 6-provning)  
BILAGA IX  Specifikationer för referensbränslen  
BILAGA X  Ej tilldelad  
BILAGA XI  Omborddiagnos (OBD-system) för motorfordon  
Tillägg 1  Funktionella aspekter av OBD-systemSV L 175/18 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Tillägg 2  Fordonsfamiljens väsentliga egenskaper  
BILAGA XII  Typgodkännande av fordon utrustade med miljöinnovationer och bestämning av CO  2 -utsläpp från och 
bränsleförbrukning för fordon av kategori N  1 som lämnats in för etappvis typgodkännande  
BILAGA XIII  EG-typgodkännande av ersättande utsläppsbegränsande anordningar som separat teknisk enhet  
Tillägg 1  Mall för informationsdokument  
Tillägg 2  Mall för EG-typgodkännandeintyg  
Tillägg 3  Exempel på EG-typgodkännandemärken  
BILAGA XIV  Tillgång till OBD-information och information om reparation och underhåll av fordonet  
Tillägg 1  Intyg  
BILAGA XV  Ej tilldelad  
BILAGA XVI  Krav för fordon som använder reagens i systemet för efterbehandling av avgaser  
BILAGA XVII  Ändringar av förordning (EG) nr 692/2008  
BILAGA XVIII  Ändringar av direktiv 2007/46/EG  
BILAGA XIX  Ändringar av förordning (EU) nr 1230/2012  
BILAGA XX  Mätning av nettomotoreffekt  
BILAGA XXI  Förfaranden för typ 1-utsläppsprovningSV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/19
 
BILAGA I  
ADMINISTRATIVA BESTÄMMELSER FÖR EG-TYPGODKÄNNANDE  
1. KOMPLETTERANDE KRAV FÖR BEVILJANDE AV EG-TYPGODKÄNNANDE  
1.1 Kompletterande krav för gasdrivna en- och tvåbränslefordon  
1.1.1 De kompletterande kraven för beviljande av typgodkännande av gasdrivna en- och tvåbränslefordon ska vara de 
som anges i avsnitten 1, 2 och 3 och tilläggen 1 och 2 till bilaga 12 till Uneces föreskrifter nr 83, med de 
undantag som anges nedan.  
1.1.2 Hänvisningen i punkterna 3.1.2 och 3.1.4 i bilaga 12 till Uneces föreskrifter nr 83 till referensbränslen i bilaga 
10a ska betraktas som en hänvisning till de berörda specifikationerna för referensbränslen i avsnitt A i bilaga IX 
till denna förordning.  
1.2 Kompletterande krav för flexbränslefordon  
De kompletterande kraven för beviljande av typgodkännande av flexbränslefordon ska vara de som anges i 
punkt 4.9 i Uneces föreskrifter nr 83.  
2. KOMPLETTERANDE TEKNISKA KRAV OCH PROVNINGAR  
2.1 Tillverkare av fordon i små serier  
2.1.1 Förteckning över rättsakter som avses i artikel 3.3.  
Rättsakt  Krav  
California Code of Regulations, avdelning 13, paragra ­
ferna 1961(a) och 1961(b)(1)(C)(1), tillämpliga på for ­
don av årsmodell 2001 och senare, 1968.1, 1968.2, 
1968.5, 1976 och 1975, offentliggjorda av Barclay’s 
Publishing.  Typgodkännandet ska ha beviljats enligt de kalifor ­
niska föreskrifter som är tillämpliga på den senaste 
årsmodellen av lätt fordon.  
2.2 Inlopp till bränsletankar  
2.2.1 Kraven på inlopp till bränsletankar ska vara de som anges i punkterna 5.4.1 och 5.4.2 i bilaga XXI och i punkt 
2.2.2.  
2.2.2 Åtgärder ska vidtas för att förebygga alltför stora avdunstningsutsläpp och bränslespill som orsakas av att 
tanklocket saknas. Detta får uppnås på något av följande sätt:  
a) Tanklocket öppnas och stängs automatiskt och kan inte avlägsnas.  
b) Konstruktionsegenskaper som hindrar alltför stora avdunstningsutsläpp när tanklock saknas.  
c) Någon annan åtgärd som ger samma effekt. Exempel på detta kan vara ett fastsatt eller fastkedjat tanklock 
eller ett lock där samma nyckel används som för fordonets tändning. I detta fall får nyckeln endast kunna 
avlägsnas från tanklocket när detta är låst.  
2.3 Bestämmelser om säkerhet för elektroniska system  
2.3.1 Bestämmelserna om säkerhet för elektroniska system ska vara de som anges i punkt 5.5 i bilaga XXI och i 
punkterna 2.3.2 och 2.3.3.  
2.3.2 För mekaniska bränsleinsprutningspumpar som monterats i en kompressionständningsmotor ska tillverkarna 
vidta lämpliga åtgärder för att skydda inställningen för maximal bränsletillförsel från manipulering då fordonet 
är i drift.SV L 175/20 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
2.3.3 Tillverkarna ska på ett effektivt sätt avskräcka omprogrammering av vägmätarställningar i nätet ombord, i alla 
styrenheter för framdrivningssystemet samt i sändaren för fjärrdatautbyte i förekommande fall. Tillverkarna ska 
inkludera systematiska strategier mot manipulation och skrivskydda funktioner för att skydda vägmätarställning ­
ens integritet. Godkännandemyndigheten ska godkänna metoder som ger en tillräcklig skyddsnivå mot mani ­
pulering.  
2.4 Tillämpliga provningar  
2.4.1 I figur I.2.4 visas de provningar som krävs för typgodkännande av ett fordon. De specifika provningsförfaran ­
dena beskrivs i bilagorna II, IIIA, IV, V, VI, VII, VIII, XI, XVI, XX och XXI.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/21
 SV L 175/22 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 Figur I.2.4  
Tillämplighet av provningskrav för typgodkännande och utökningar  
Fordonskategori  Fordon med gnisttändning, inklusive hybridfordon1 Fordon med 
kompressionständning, 
inklusive hybridfordon  Fordon med 
endast eldrift  Vätgasfordon 
med 
bränsleceller  
Enbränslefordon  Tvåbränslefordon3 Flexbränslefordon3 
Referensbränsle  Bensin 
(E10)  Motor ­
gas 
(LPG)  Natur ­
gas/bio ­
metan  Vätgas 
(för ­
brän ­
nings ­
motor)  Bensin 
(E10)  Bensin 
(E10)  Bensin 
(E10)  Bensin (E10)  Diesel 
(B7)5 — Vätgas 
(bränslecell)  
Motorgas 
(LPG)  Naturgas/ 
biometan  Vätgas (för ­
brännings ­
motor)4 Etanol 
(E85)  
Gasformiga föroreningar 
(Typ 1-provning)  Ja Ja  Ja  Ja4 Ja 
(båda 
bränslena)  Ja 
(båda 
bränslena)  Ja 
(båda 
bränslena)  Ja 
(båda bränslena)  Ja —  —  
Partikelmassa 
(Typ 1-provning)  Ja2 — —  —  Ja2 
(endast 
bensin)  Ja2 
(endast 
bensin)  Ja2 
(endast ben ­
sin) Ja2 
(båda bränslena)  Ja —  —  
Partikelantal  Ja2 — —  —  Ja2 
(endast 
bensin)  Ja2 
(endast 
bensin)  Ja2 
(endast ben ­
sin) Ja2 
(båda bränslena)  Ja —  —  
Gasformiga föroreningar, 
RDE (typ 1A-provning)  Ja Ja  Ja  Ja(4 ) Ja (bägge 
bränslena)  Ja (bägge 
bränslena)  Ja (bägge 
bränslena)  Ja (bägge bränslena)  Ja  —  —  
Partikelantal, RDE (typ 1A- 
provning)  Ja —  —  —  Ja (bägge 
bränslena)  Ja (bägge 
bränslena)  Ja (bägge 
bränslena)  Ja (bägge bränslena)  Ja  —  —  
Tomgångsutsläpp 
(typ 2-provning)  Ja Ja  Ja  —  Ja 
(båda 
bränslena)  Ja 
(båda 
bränslena)  Ja 
(endast ben ­
sin) Ja 
(båda bränslena)  — —  —  
Vevhusutsläpp 
(typ 3-provning)  Ja Ja  Ja  —  Ja 
(endast 
bensin)  Ja 
(endast 
bensin)  Ja 
(endast ben ­
sin) Ja 
(endast bensin)  — —  —
SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/23
 Fordonskategori  Fordon med gnisttändning, inklusive hybridfordon1 Fordon med 
kompressionständning, 
inklusive hybridfordon  Fordon med 
endast eldrift  Vätgasfordon 
med 
bränsleceller  
Enbränslefordon  Tvåbränslefordon3 Flexbränslefordon3 
Avdunstningsutsläpp 
(typ 4-provning)  Ja —  —  —  Ja 
(endast 
bensin)  Ja 
(endast 
bensin)  Ja 
(endast ben ­
sin) Ja 
(endast bensin)  — —  —  
Hållbarhet 
(typ 5-provning)  Ja Ja  Ja  Ja  Ja 
(endast 
bensin)  Ja 
(endast 
bensin)  Ja 
(endast ben ­
sin) Ja 
(endast bensin)  Ja —  —  
Utsläpp vid låga tempera ­
turer 
(typ 6-provning)  Ja —  —  —  Ja 
(endast 
bensin)  Ja 
(endast 
bensin)  Ja 
(endast ben ­
sin) Ja 
(båda bränslena)  — —  —  
Överensstämmelse i drift  Ja  Ja  Ja  Ja  Ja 
(båda 
bränslena)  Ja 
(båda 
bränslena)  Ja 
(båda 
bränslena)  Ja 
(båda bränslena)  Ja —  —  
Omborddiagnos  Ja  Ja  Ja  Ja  Ja  Ja  Ja  Ja  Ja  —  —  
Koldioxidutsläpp, bräns ­
leförbrukning, elförbruk ­
ning och elektrisk räckvidd  Ja Ja  Ja  Ja  Ja 
(båda 
bränslena)  Ja 
(båda 
bränslena)  Ja 
(båda 
bränslena)  Ja 
(båda bränslena)  Ja Ja  Ja  
Röktäthet  —  —  —  —  —  —  —  —  Ja  —  —  
Motoreffekt  Ja  Ja  Ja  Ja  Ja  Ja  Ja  Ja  Ja  Ja  Ja
 3. UTÖKNINGAR AV TYPGODKÄNNANDEN  
3.1 Utökningar för avgasutsläpp (typ 1- och typ 2-provningar)  
3.1.1 Typgodkännandet ska utökas till att omfatta fordon som uppfyller kriterierna i artikel 2.1.  
3.1.2 Fordon med periodiskt regenererande system  
För Ki-provningar som utförts enligt tillägg 1 till underbilaga VI till bilaga XXI (WLTP) ska typgodkännandet 
utökas till att omfatta fordon som uppfyller kriterierna i punkt 5.9 i bilaga XXI.  
För Ki-provningar som utförts enligt bilaga 13 till Uneces föreskrifter nr 83 (NEDC) ska typgodkännandet utökas 
till att omfatta fordon enligt kraven i avsnitt 3.1.4 i bilaga I till förordning (EG) nr 692/2008.  
3.2 Utökningar för avdunstningsutsläpp (typ 4-provning)  
3.2.1 Typgodkännandet ska utökas till fordon som är utrustade med ett begränsande system för avdunstningsutsläpp 
som uppfyller följande villkor:  
3.2.1.1 Den grundläggande principen för bränsle-/lufttillförsel (t.ex. enpunktsinsprutning) är densamma.  
3.2.1.2 Bränsletankens form och materialet i bränsletanken och i slangarna för flytande bränsle är desamma.  
3.2.1.3 Det med avseende på tvärsnitt och ungefärlig slanglängd ogynnsammaste fordonet ska provas. Huruvida icke 
identiska ång-/vätskeseparatorer ska godtas avgörs av den tekniska tjänst som ansvarar för typgodkännandeprov ­
ningarna.  
3.2.1.4 Bränsletankens volym avviker inte med mer än ± 10 %.  
3.2.1.5 Inställningen för bränsletankens övertrycksventil är densamma.  
3.2.1.6 Metoden för lagring av bränsleånga är densamma, dvs. separatorns form och volym, lagringsmedium, luftrenare 
(om sådan används för begränsning av avdunstningsutsläpp) osv.  
3.2.1.7 Metoden för att återvinna den lagrade ångan är densamma (t. ex. luftflöde, startpunkt eller återvunnen volym 
under konditioneringscykeln).  
3.2.1.8 Metoden för försegling och avluftning av bränsletillförselsystemet är identisk.  
3.2.2 Typgodkännandet ska utökas till fordon med  
3.2.2.1 olika motorstorlekar,  
3.2.2.2 olika motoreffekter,  
3.2.2.3 automatisk och manuell växellåda,  
3.2.2.4 två- och fyrhjulsdrift,  
3.2.2.5 olika karosseriutformningar och  
3.2.2.6 olika hjul- och däcksstorlek.  
3.3 Utökningar för de utsläppsbegränsande anordningarnas hållbarhet (typ 5-provning)  
3.3.1 Typgodkännandet ska utökas till olika fordonstyper förutsatt att fordonets, motorns eller det utsläppsbegrän ­
sande systemets nedanstående parametrar är identiska eller ligger inom angivna toleranser:SV L 175/24 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
3.3.1.1 Fordon:  
Tröghetskategori: två tröghetskategorier omedelbart över och alla kategorier under.  
Totalt vägmotstånd vid 80 km/h: + 5 % över och alla värden under.  
3.3.1.2 Motor  
a) motorns cylindervolym (± 15 %),  
b) antal ventiler och ventilstyrning,  
c) bränslesystem,  
d) typ av kylsystem,  
e) förbränningsprocess.  
3.3.1.3 Parametrar för det föroreningsbegränsande systemet  
a) Katalysatorer och partikelfilter:  
antal katalysatorer, filter och element,  
katalysatorernas och filtrens storlek (monolitvolym ± 10 %),  
typ av katalys (oxidation, trevägs, mager NO  x -fälla, SCR, mager NO  x -katalysator osv.),  
mängd ädelmetall (samma eller större),  
typ och andel ädelmetall (± 15 %),  
substrat (struktur och material),  
celltäthet, och  
temperaturvariation på högst 50 K vid katalysatorns inlopp eller filtret. Denna temperaturvariation ska 
kontrolleras under stabila förhållanden vid en fordonshastighet av 120 km/h och med belastningsinställning 
för typ 1-provning.  
b) Luftinsprutning:  
med eller utan,  
typ (pulserande luft, luftpumpar osv.).  
c) Avgasåterföring (EGR):  
med eller utan,  
typ (kyld eller inte kyld, aktiv eller passiv, högtryck eller lågtryck).  
3.3.1.4 Hållbarhetsprovningen får genomföras med användning av ett fordon vars karossutformning, växellåda (auto ­
matisk eller manuell) och hjul- eller däcksstorlek avviker från den fordonstyp för vilken typgodkännande söks.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/25
 
3.4 Utökningar för omborddiagnos  
3.4.1 Typgodkännandet ska utökas till olika fordon med identiska motorer och utsläppsbegränsande system enligt 
definitionen i tillägg 2 till bilaga XI. Typgodkännandet ska utökas utan beaktande av följande fordonsegenskaper:  
a) motortillbehör,  
b) däck,  
c) ekvivalent tröghet,  
d) kylsystem,  
e) totalt utväxlingsförhållande,  
f) utväxlingstyp och  
g) karosserityp.  
3.5 Utökningar för provning vid låg temperatur (typ 6-provning)  
3.5.1 Fordon med olika referensvikter  
3.5.1.1 Typgodkännandet får endast utökas till fordon vilkas referensvikt är sådan att den ekvivalenta tröghet som ska 
användas är de närmaste två större eller varje mindre.  
3.5.1.2 För fordon av kategori N får godkännandet endast utökas till fordon med en lägre referensvikt, om utsläppen 
från det redan godkända fordonet ligger inom de föreskrivna gränsvärdena för det fordon som ansökan om 
utökning av godkännandet avser.  
3.5.2 Fordon med olika totala utväxlingsförhållanden  
3.5.2.1 Typgodkännandet får utökas till fordon med olika utväxlingsförhållanden endast om vissa villkor är uppfyllda.  
3.5.2.2 För att avgöra huruvida typgodkännandet kan utökas ska för var och en av de utväxlingsförhållanden som 
används i typ 6-provningen förhållandet  
ðEÞ ¼ ðV 2 Ä V 1 Þ=V 1 
bestämmas, där, vid ett motorvarvtal av 1 000 min  –1 , V  1 är den godkända fordonstypens hastighet och V  2 är 
hastigheten för den fordonstyp för vilken utökning av godkännandet begärs.  
3.5.2.3 Om E ≤ 8 % för varje utväxlingsförhållande ska utökningen beviljas utan att typ 6-provningen behöver upp ­
repas.  
3.5.2.4 Om E > 8 % för minst ett utväxlingsförhållande och E ≤ 13 % för varje utväxlingsförhållande ska typ 6-prov ­
ningen upprepas. Provningarna får utföras i ett laboratorium som tillverkaren väljer, förutsatt att den tekniska 
tjänsten medger detta. Provningsrapporten ska sändas till den tekniska tjänst som ansvarar för typgodkännan ­
deprovningarna.  
3.5.3 Fordon med olika referensvikter och utväxlingsförhållanden  
Typgodkännandet ska utökas till fordon med olika referensvikter och utväxlingsförhållanden förutsatt att samt ­
liga villkor i punkterna 3.5.1 och 3.5.2 är uppfyllda.SV L 175/26 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
4. PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE  
4.1 Inledning  
4.1.1 Varje fordon som tillverkas i enlighet med ett typgodkännande enligt denna förordning ska tillverkas så att det 
överensstämmer med kraven för typgodkännande i denna förordning. Tillverkaren ska införa lämpliga rutiner 
och dokumenterade kontrollplaner och med bestämda mellanrum som anges i denna förordning utföra nöd ­
vändiga provningar av utsläpp och OBD-system för att kontrollera fortsatt överensstämmelse med den godkända 
typen. Godkännandemyndigheten ska kontrollera och godkänna tillverkarens rutiner och kontrollplaner och 
utföra kontroller och genomföra provningar av utsläpp och OBD-system med bestämda mellanrum, som anges i 
denna förordning, i tillverkarens lokaler, inklusive tillverknings- och provningsanläggningar, som en del av de 
kontroller för produktionsöverenstämmelse och fortsatt överensstämmelse som beskrivs i bilaga X i direktiv 
2007/46/EG.  
4.1.2 Tillverkaren ska kontrollera produktionsöverensstämmelsen genom provning av utsläpp av förorenande ämnen 
(som anges i tabell 2 i bilaga I till förordning (EG) nr 715/2007) koldioxid (tillsammans med mätning av 
förbrukning av elenergi), vevhusgaser och avdunstningsutsläpp samt OBD-systemet. Kontrollen ska därför om ­
fatta provningar av typerna 1, 3 och 4 samt OBD-provningen, enligt beskrivningen i avsnitt 2.4 i denna bilaga 
och i de tillämpliga bilagor som anges där. De särskilda förfarandena för produktionsöverensstämmelse anges i 
avsnitten 4.2–4.7 och tilläggen 1 och 2.  
4.1.3 När det gäller tillverkarens kontroll av produktionsöverensstämmelse avses med  familj  CO  2 -interpoleringsfamilj 
för provningar av typerna 1 och 3 och inkluderar för typ 4-provningen de utökningar som beskrivs i punkt 3.2 
i denna bilaga och för OBD-provningarna OBD-familjen med de utökningar som beskrivs i punkt 3.3 i denna 
bilaga.  
4.1.4 Frekvensen för tillverkarens produktkontroll ska grunda sig på en riskbedömning som överensstämmer med den 
internationella standarden ISO 31000:2009 – Riskhantering – Principer och riktlinjer, och åtminstone för typ 1 
ha en minsta frekvens av en kontroll per 5 000 tillverkade fordon per familj eller en gång per år, beroende på 
vilket som inträffar först.  
4.1.5 Den godkännandemyndighet som har beviljat typgodkännandet får när som helst kontrollera de metoder för 
produktionsöverensstämmelse som används på varje tillverkningsanläggning.  
Vid tillämpningen av denna förordning ska godkännandemyndigheten utföra kontroller av tillverkarens rutiner 
och dokumenterade kontrollplaner i tillverkarens lokaler på grundval av en riskbedömning som överensstämmer 
med den internationella standarden ISO 31000:2009 – Riskhantering – Principer och riktlinjer och, i samtliga 
fall, minst en gång per år.  
Om godkännandemyndigheten inte är nöjd med tillverkarens kontrollförfarande ska direkt fysisk provning 
utföras på serietillverkade fordon enligt beskrivningen i avsnitten 4.2–4.9.  
4.1.6 Den normala frekvensen för kontroller med fysisk provning av godkännandemyndigheten ska grundas på 
resultaten av tillverkarens kontrollförfarande enligt en riskbedömningsmetod och i samtliga fall med en minsta 
frekvens av en kontrollprovning per tre år. Godkännandemyndigheten ska utföra dessa fysiska provningar av 
utsläpp och OBD-provningar på serietillverkade fordon enligt beskrivningen i avsnitten 4.2–4.9.  
Om tillverkaren utför de fysiska provningarna ska godkännandemyndigheten bevittna provningarna på till ­
verkarens anläggning.  
4.1.7 Godkännandemyndigheten ska rapportera resultaten av alla kontroller och fysiska provningar som utförts för att 
kontrollera överensstämmelsen hos tillverkarna och bevara dessa i minst 10 år. Dessa rapporter bör vara 
tillgängliga för andra typgodkännandemyndigheter och Europeiska kommissionen på begäran.  
4.1.8 Vid bristande överensstämmelse ska artikel 30 i direktiv 2007/46/EG tillämpas.  
4.2 Kontroll av fordonets överensstämmelse vid typ 1-provning  
4.2.1 Typ 1-provningen ska utföras på ett serietillverkat fordon som är godkänd som ingående i den CO  2 -interpo ­
leringsfamilj som anges i typgodkännandeintyget. Överensstämmelse för föroreningar ska kontrolleras mot deSV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/27
 
gränsvärden som anges i tabell 2 i bilaga I till förordning (EG) nr 715/2007. När det gäller koldioxidutsläpp ska 
gränsvärdet vara det värde som angetts av tillverkaren för det utvalda fordonet i enlighet med den interpolerings ­
metod som anges i underbilaga 7 till bilaga XXI. Interpoleringsberäkningen ska verifieras av godkännandemyn ­
digheten.  
4.2.2 Ett urval av tre fordon ska slumpvis tas ur familjen. Efter godkännandemyndighetens urval får tillverkaren inte 
göra någon ändring på de valda fordonen.  
4.2.2.1 Urvalet får endast omfatta fullbordade serietillverkade fordon som har körts högst 80 km och dessa fordon ska 
hänvisas till som noll-km-fordon vid kontroll av överensstämmelse med typ 1-provning. Fordonet ska provas 
enligt tillämplig WLTP-provningscykel enligt bilaga XXI till denna förordning utan hinder av kraven på upp ­
repningar av provningar eller km för fordon. Provningsresultaten ska vara värdena efter det att alla korrigeringar 
enligt denna förordning tillämpas.  
4.2.3 Den statistiska metoden för att beräkna provningskriterierna beskrivs i tillägg 1.  
Produktionen av en familj ska anses inte överensstämma när ett beslut om underkännande fattats för en eller 
flera föroreningar och koldioxidvärden enligt provningskriterierna i tillägg 1.  
Produktionen av en familj ska anses överensstämma när ett beslut om godkännande fattats för samtliga 
föroreningar och koldioxidvärden enligt provningskriterierna i tillägg 1.  
När ett beslut om godkännande fattats för en förorening får det beslutet inte ändras genom någon ytterligare 
provning för att fatta beslut om andra föroreningar och koldioxidvärden.  
Om ett godkännande inte uppnås för samtliga föroreningar och koldioxidvärden ska en provning utföras på ett 
annat fordon, upp till högst 16 fordon, och det förfarande som beskrivs i tillägg 1 för godkännande eller 
underkännande ska upprepas (se figur I.4.2).SV L 175/28 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Figur I.4.2
  
4.2.4 På tillverkarens begäran och efter medgivande av godkännandemyndigheten, får provningar utföras på ett fordon 
i familjen med högst 15 000 km för att fastställa uppmätta utvecklingskoefficienter EvC för föroreningar/kol ­
dioxid för varje familj. Inkörningen ska utföras av tillverkaren, som inte får göra några ändringar på dessa 
fordon.  
4.2.4.1 I syfte att fastställa en uppmätt utvecklingskoefficient med ett inkört fordon ska följande förfarande tillämpas:  
a) Föroreningarna/koldioxiden ska mätas vid en körsträcka på högst 80 km och vid  x km på det först provade 
fordonet.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/29
 
b) Föroreningarnas/koldioxidens utvecklingskoefficient (EvC) mellan 80 och  x km ska beräknas enligt följande:  
EvC  meas ¼ värden vid  x km=värden vid 80 km  
c) De andra fordonen i interpoleringsfamiljen får inte vara inkörda, men deras utsläpp/elenergiförbrukning/kol ­
dioxid vid noll km ska multipliceras med det först inkörda fordonets utvecklingskoefficient. I så fall ska 
följande värden användas för provning enligt tillägg 1:  
i) Värdena vid  x km för det första fordonet.  
ii) Värdena vid noll km multiplicerade med utvecklingskoefficienten för de övriga fordonen.  
4.2.4.2 Alla dessa provningar ska utföras med ett marknadsbränsle. På tillverkarens begäran får dock de referensbränslen 
som beskrivs i bilaga IX användas.  
4.2.4.3 Vid kontroll av produktionsöverensstämmelse avseende koldioxid får fordonstillverkaren, som alternativ till 
förfarandet i avsnitt 4.2.4.1, använda en fast utvecklingskoefficient (EvC) på 0,98 och multiplicera alla koldiox ­
idvärden uppmätta vid noll km med denna koefficient.  
4.2.5 Provningar av produktionsöverensstämmelse för fordon som drivs med motorgas eller naturgas/biometan får 
utföras med ett marknadsbränsle med ett förhållande C3/C4 inom spannet för förhållandet hos referensbräns ­
lena för motorgas eller som motsvarar det för bränslen med högt eller lågt värmevärde för naturgas/biometan. I 
samtliga fall ska en bränsleanalys framläggas för godkännandemyndigheten.  
4.2.6 Fordon utrustade med miljöinnovationer  
4.2.6.1 Om en fordonstyp är utrustad med en eller flera miljöinnovationer i den mening som avses i artikel 12 i 
förordning (EG) nr 443/2009 för fordon av kategori M  1 eller artikel 12 i förordning (EU) nr 510/2011 för 
fordon av kategori N  1 ska produktionsöverensstämmelsen avseende miljöinnovationerna visas genom kontroll 
av förekomsten av de korrekta berörda miljöinnovationerna.  
4.3 Fordon med endast eldrift  
4.3.1 Åtgärder för att säkerställa produktionsöverensstämmelsen med avseende på elförbrukning ska kontrolleras på 
grundval av typgodkännandeintyget i tillägg 4 till denna bilaga.  
4.3.2 Kontroll av elförbrukning för produktionsöverensstämmelse  
4.3.2.1 Under förfarandet för produktionsöverensstämmelse ska avbrottskriteriet för typ 1-provningsförfarandet enligt 
punkt 3.4.4.1.3 i underbilaga 8 till bilaga XXI till denna förordning (förfarande med på varandra följande cykler) 
och punkt 3.4.4.2.3 i underbilaga 8 till bilaga XXI till denna förordning (förkortat provningsförfarande) ersättas 
med följande:  
Avbrottskriteriet för förfarandet för produktionsöverensstämmelse ska uppnås när den första tillämpliga WLTP- 
provningscykeln avslutats.  
4.3.2.2 Under denna första tillämpliga WLTP-provningscykeln, ska likströmsenergin från det uppladdningsbara elener ­
gilagringssystemet mätas enligt den metod som beskrivs i tillägg 3 till underbilaga 8 till bilaga XXI till denna 
förordning och divideras med den körda sträckan under den tillämpliga WLTP-provningscykeln.  
4.3.2.3 Det värde som fastställs enligt punkt 4.3.2.2 ska jämföras med det värde som fastställs enligt punkt 1.2 i till ­
lägg 2.  
4.3.2.4 Överensstämmelse med kraven på elenergiförbrukning ska kontrolleras med hjälp av de statistiska förfarandena i 
avsnitt 4.2 och tillägg 1. Vid denna kontroll av överensstämmelse ska begreppen föroreningar/koldioxid ersättas 
med elenergiförbrukning.SV L 175/30 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
4.4 Externt laddbara hybridelfordon  
4.4.1 Åtgärder för att säkerställa produktionsöverensstämmelsen med avseende på koldioxidmassutsläpp och elför ­
brukning för externt laddbara hybridelfordon ska kontrolleras på grundval av beskrivningen i det typgodkän ­
nandeintyg som fastställs i tillägg 4 till denna bilaga.  
4.4.2 Kontroll av koldioxidmassutsläpp för produktionsöverensstämmelse  
4.4.2.1 Fordonet ska provas enligt den laddningsbevarande typ 1-provning som beskrivs i punkt 3.2.5 i underbilaga 8 
till bilaga XXI till denna förordning.  
4.4.2.2 Under denna provning ska det laddningsbevarande koldioxidmassutsläppet fastställas enligt tabell A8/5 i un ­
derbilaga 8 till bilaga XXI till denna förordning och jämföras med det laddningsbevarande koldioxidmassutsläp ­
pet enligt punkt 2.3 i tillägg 2.  
4.4.2.3 Överensstämmelse med kraven på koldioxidutsläpp ska kontrolleras med hjälp av de statistiska förfarandena i 
avsnitt 4.2 och tillägg 1.  
4.4.3 Kontroll av elförbrukning för produktionsöverensstämmelse  
4.4.3.1 Under förfarandet för produktionsöverensstämmelse ska avslutningen av det laddningstömmande typ 1-prov ­
ningsförfarandet enligt punkt 3.2.4.4 i underbilaga 8 till bilaga XXI till denna förordning ersättas med följande:  
Avslutningen av det det laddningstömmande typ 1-provningsförfarandet under förfarandet för produktionsöver ­
ensstämmelse ska uppnås när den första tillämpliga WLTP-provningscykeln avslutats.  
4.4.3.2 Under denna första tillämpliga WLTP-provningscykel, ska likströmsenergin från det uppladdningsbara elener ­
gilagringssystemet mätas enligt den metod som beskrivs i tillägg 3 till underbilaga 8 till bilaga XXI till denna 
förordning och delas med den körda sträckan under den tillämpliga WLTP-provningscykeln.  
4.4.3.3 Det värde som fastställs enligt punkt 4.5.3.2 i denna förordning ska jämföras med det värde som fastställs enligt 
punkt 2.4 i tillägg 2.  
4.4.1.4 Överensstämmelse med kraven på elenergiförbrukning ska kontrolleras med hjälp av de statistiska förfarandena i 
avsnitt 4.2 och tillägg 1. Vid denna kontroll av överensstämmelse ska begreppen föroreningar/koldioxid ersättas 
med elenergiförbrukning.  
4.5 Kontroll av fordonets överensstämmelse vid typ 3-provning  
4.5.1 Om en kontroll av typ 3-provningen ska göras, ska den utföras i enlighet med följande krav:  
4.5.1.1 När godkännandemyndigheten bedömer att produktionskvaliteten förefaller vara bristfällig ska ett slumpmässigt 
utvalt fordon ur familjen genomgå de provningar som beskrivs i bilaga V.  
4.5.1.2 Produktionen ska anses överensstämma om fordonet uppfyller kraven för de provningar som beskrivs i bilaga V.  
4.5.1.3 Om det provade fordonet inte uppfyller kraven i avsnitt 4.5.1.1 ska ett ytterligare urval av fyra fordon 
slumpmässigt tas från samma familj och genomgå de provningar som beskrivs i bilaga V. Provningarna får 
utföras på fordon som har körts högst 15 000 km utan ändringar.  
4.5.1.4 Produktionen ska anses överensstämma om minst tre fordon uppfyller kraven vid de provningar som beskrivs i 
bilaga V.  
4.6 Kontroll av fordonets överensstämmelse vid typ 4-provning  
4.6.1 Om en kontroll av typ 4-provningen ska göras, ska den utföras i enlighet med följande krav:SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/31
 
4.6.1.1 När godkännandemyndigheten bedömer att produktionskvaliteten förefaller vara bristfällig ska ett slumpmässigt 
utvalt fordon ur familjen genomgå de provningar som beskrivs i bilaga VI, eller åtminstone punkt 7 i bilaga 7 
till Uneces föreskrifter nr 83.  
4.6.1.2 Produktionen ska anses överensstämma om detta fordon uppfyller kraven vid de provningar som beskrivs i 
bilaga VI eller punkt 7 i bilaga 7 till Uneces föreskrifter nr 83, beroende på vilken provning som utförts.  
4.6.1.3 Om det provade fordonet inte uppfyller kraven i avsnitt 4.6.1.1 ska ett ytterligare urval av fyra fordon 
slumpmässigt tas från samma familj och genomgå de provningar som beskrivs i bilaga VI, eller åtminstone 
punkt 7 i bilaga 7 till Uneces föreskrifter nr 83. Provningarna får utföras på fordon som har körts högst 15 000 
km utan ändringar.  
4.6.1.4 Produktionen ska anses överensstämma om minst tre fordon uppfyller kraven vid de provningar som beskrivs i 
bilaga VI eller punkt 7 i bilaga 7 till Uneces föreskrifter nr 83, beroende på vilken provning som utförts.  
4.7 Kontroll av fordonets överensstämmelse med avseende på omborddiagnos (OBD)  
4.7.1 Om en kontroll av omborddiagnossystemets prestanda ska göras, ska den utföras i enlighet med följande krav:  
4.7.1.1 När godkännandemyndigheten bedömer att produktionskvaliteten förefaller vara bristfällig ska ett slumpmässigt 
utvalt fordon ur familjen genomgå de provningar som beskrivs i tillägg 1 till bilaga XI.  
4.7.1.2 Produktionen ska anses överensstämma om fordonet uppfyller kraven för de provningar som beskrivs i tillägg 1 
till bilaga XI.  
4.7.1.3 Om det provade fordonet inte uppfyller kraven i avsnitt 4.7.1.1 ska ett ytterligare urval av fyra fordon 
slumpmässigt tas från samma familj och genomgå de provningar som beskrivs i tillägg 1 till bilaga XI. Provning ­
arna får utföras på fordon som har körts högst 15 000 km utan ändringar.  
4.7.1.4 Produktionen ska anses överensstämma om minst tre fordon uppfyller kraven för de provningar som beskrivs i 
tillägg 1 till bilaga XI.SV L 175/32 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Tillägg 1  
Kontroll av produktionsöverensstämmelse för typ 1-provning – statistisk metod  
1. I detta tillägg beskrivs det förfarande som ska användas för att kontrollera kraven för produktionsöverensstämmelse 
vid provning av typ 1 för föroreningar/koldioxid, inklusive krav på överenstämmelse för fordon med endast eldrift och 
externt laddbara hybridelfordon.  
2. Mätningar av de föroreningar som anges i tabell 2 i bilaga I till förordning (EG) nr 715/2007 och av koldioxidut ­
släppen ska utföras på minst tre fordon, och antalet ska successivt ökas tills ett beslut om godkännande eller icke- 
godkännande kan fattas.  
Från antalet  N provningar:  x 1, x 2, … x  N, ska medelvärdet  X tests och variansen  VAR  bestämmas utifrån samtliga  N 
mätningar:  
X tests ¼ ðx 1 þ x 2 þ x 3 þ … þ x N Þ=N 
och 
VAR ¼ ððx 1 Ä X tests Þ 2 þ ðx 2 Ä X tests Þ 2 þ … þ ðx N Ä X tests Þ 2 Þ=ðN Ä 1Þ 
3. För varje antal provningar kan ett av följande tre beslut (se leden i–iii) uppnås för föroreningar baserade på gränsvärdet  
L för varje förorening, med medelvärdet av samtliga  N provningar:  X tests , provningsresultatens varians  VAR  och antalet 
provningar  N: 
i) Godkännande av familjen om  X tests< A Ü L Ä VAR =L 
ii) Icke-godkännande av familjen om  X tests> A Ü L Ä ððN Ä 3Þ=13Þ Ü VAR =L 
iii) En ytterligare mätning om 
A Ü L Ä VAR =L Ï X tests< A Ü L Ä ððN Ä 3Þ=13Þ Ü VAR =L 
När det gäller mätningar av föroreningar fastställs faktorn A till 1,05 för att beakta bristande noggrannhet i mät ­
ningarna.  
4. För koldioxid och elenergiförbrukning ska de normaliserade värdena användas:  
x i ¼ CO  2testÄi=CO  2declared : 
x i ¼ EC  testÄi=EC  DC; COP  
När det gäller koldioxid och elenergiförbrukning fastställs faktorn A till 1,01 och värdet för L till 1. När det gäller 
koldioxid och elenergiförbrukning har kriterierna därför förenklats till följande:  
i) Godkännande av familjen om  X tests< A Ä VAR  
ii) Icke-godkännande av familjen om  X tests> A Ä ððN Ä 3Þ=13Þ Ü VAR  
iii) En ytterligare mätning om 
A Ä VAR Ï X tests< A Ä ððN Ä 3Þ=13Þ Ü VAR  
Värdena för A för föroreningar, elenergiförbrukning och koldioxid ska ses över och kan komma att ändras beroende 
på tillgängliga fakta. Av denna anledning måste typgodkännandemyndigheterna förse kommissionen med alla relevanta 
uppgifter under åtminstone den inledande perioden på fem år.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/33
 
Tillägg 2  
Beräkningar för produktionsöverensstämmelse för elfordon  
1. Beräkningar för produktionsöverensstämmelse för fordon med endast eldrift  
1.1 Interpolering av elförbrukning hos enskilda fordon med endast eldrift 
EC  DCÄind;COP ¼ EC  DCÄL;COP þ K ind Ü ðEC  DCÄH;COP Ä EC  DCÄL;COP Þ 
där: 
EC DC–ind,COP  är elförbrukningen hos ett enskilt fordon för produktionsöverensstämmelse, Wh/km  
EC DC–L,COP  är elförbrukningen hos fordonet L för produktionsöverensstämmelse, Wh/km  
EC DC–H,COP  är elförbrukningen hos fordonet H för produktionsöverensstämmelse, Wh/km  
K ind är interpoleringskoefficienten för det berörda enskilda fordonet för den tillämpliga WLTP-provnings ­
cykeln.  
1.2 Elförbrukning hos fordon med endast eldrift  
Följande värde ska deklareras och användas för att kontrollera produktionsöverensstämmelsen med avseende på 
elförbrukningen: 
EC  DC;COP ¼ EC  DC;CD;first WLTC Ü AF  EC 
där: 
EC DC,COP  är elförbrukningen baserad på urladdningen av det uppladdningsbara elenergilagringssystemet 
under den första tillämpliga WLTC-provningscykeln för kontroll under provningsförfarandet för 
produktionsöverensstämmelse  
EC DC,CD,first WLTC  är elförbrukningen baserad på urladdningen av det uppladdningsbara elenergilagringssystemet 
under den första tillämpliga WLTC-provningscykeln enligt punkt 4.3 i underbilaga 8 till bilaga 
XXI, i Wh/km  
AF EC är den justeringsfaktor som kompenserar skillnaden mellan det angivna värdet för laddnings ­
tömmande förbrukning av elenergi efter att ha genomfört typ 1-provningsförfarandet under 
godkännandet och det uppmätta provningsresultat som fastställts under förfarandet för produk ­
tionsöverensstämmelse  
och 
AF  EC ¼ EC  WLTC ;declared  
EC  WLTC  
där 
EC WLTC,declared  är den angivna elförbrukningen för fordon med endast eldrift enligt punkt 1.1.2.3 i underbilaga 6 
till bilaga XXI och  
EC WLTC  är den uppmätta elförbrukningen enligt punkt 4.3.4.2 i underbilaga 8 till bilaga XXI.  
2. Beräkningar för produktionsöverensstämmelse för externt laddbara hybridelfordon  
2.1 Enskilda laddningsbevarande koldioxidmassutsläpp från externt laddbara hybridelfordon för produktionsöverens ­
stämmelse 
M CO2Äind;CS;COP ¼ M  CO2ÄL;CS;COP þ K ind Ü ðM CO2ÄH;CS;COP Ä M CO2ÄL;CS;COP ÞSV L 175/34 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
där 
M CO2–ind,CS,COP  är det laddningsbevarande koldioxidmassutsläppet från ett enskilt fordon för produktionsöverens ­
stämmelse, g/km  
M CO2–L,CS,COP  är det laddningsbevarande koldioxidmassutsläppet från fordonet L för produktionsöverensstämmel ­
se, g/km  
M CO2–H,CS,COP  är det laddningsbevarande koldioxidmassutsläppet från fordonet H för produktionsöverensstämmel ­
se, g/km, och  
K ind är interpoleringskoefficienten för det berörda enskilda fordonet för den tillämpliga WLTP-provnings ­
cykeln.  
2.2 Den enskilda laddningstömmande elförbrukningen hos externt laddbara hybridelfordon för produktionsöverensstäm ­
melse 
EC  DCÄind;CD;COP ¼ EC  DCÄL;CD;COP þ K ind Ü ðEC  DCÄH;CD;COP Ä EC  DCÄL;CD;COP Þ 
där 
EC DC–ind,CD,COP  är den laddningstömmande elförbrukningen hos ett enskilt fordon för produktionsöverensstämmel ­
se, Wh/km  
EC DC–L,CD,COP  är den laddningstömmande elförbrukningen hos fordonet L för produktionsöverensstämmelse, 
Wh/km  
EC DC–H,CD,COP  är den laddningstömmande elförbrukningen hos fordonet H för produktionsöverensstämmelse, 
Wh/km, och  
K ind är interpoleringskoefficienten för det berörda enskilda fordonet för den tillämpliga WLTP-provnings ­
cykeln.  
2.3 Värdet för det laddningsbevarande koldioxidmassutsläppet för produktionsöverensstämmelse  
Följande värde ska deklareras och användas för att kontrollera produktionsöverensstämmelsen med avseende på det 
laddningsbevarande koldioxidmassutsläppet: 
M CO2;CS;COP ¼ M  CO2;CS Ü AF  CO2;CS 
där 
M CO2,CS,COP  är värdet för det laddningsbevarande koldioxidmassutsläppet vid den laddningsbevarande typ 1-prov ­
ningen för kontroll under förfarandet för produktionsöverensstämmelse  
M CO2,CS  är det laddningsbevarande koldioxidmassutsläppet vid den laddningsbevarande typ 1-provningen enligt 
punkt 4.1.1 i bilaga XXI, g/km  
AF CO2,CS  är den justeringsfaktor som kompenserar skillnaden mellan det angivna värdet efter att ha genomfört 
typ 1-provningsförfarandet under godkännandet och det uppmätta provningsresultat som fastställts 
under förfarandet för produktionsöverensstämmelse  
och 
AF  CO2;CS ¼ M CO2;CS;c;declared  
M CO2;CS;c;6 
där 
M CO2,CS,c,declared  är det angivna laddningsbevarande koldioxidmassutsläppet vid den laddningsbevarande typ 1-prov ­
ningen enligt steg 7 i tabell A8/5 i underbilaga 8 till bilaga XXI ochSV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/35
 
M CO2,CS,c,6  är det uppmätta laddningsbevarande koldioxidmassutsläppet vid den laddningsbevarande typ 1- 
provningen enligt steg 6 i tabell A8/5 i underbilaga 8 till bilaga XXI.  
2.4 Laddningstömmande elförbrukningen för produktionsöverensstämmelse  
Följande värde ska deklareras och användas för att kontrollera produktionsöverensstämmelsen med avseende på 
laddningstömmande elförbrukningen: 
EC  DC;CD;COP ¼ EC  DC;CD;first WLTC Ü AF  EC;AC;CD 
där 
EC DC,CD,COP  är den laddningstömmande elförbrukningen baserad på urladdningen av det uppladdningsbara 
elenergilagringssystemet under den första tillämpliga WLTC-provningscykeln under den laddnings ­
tömmande typ 1-provningen för kontroll under provningsförfarandet för produktionsöverensstäm ­
melse  
EC DC,CD,first WLTC  är den laddningstömmande elförbrukningen baserad på urladdningen av det uppladdningsbara 
elenergilagringssystemet under den första tillämpliga WLTC-provningscykeln under den laddnings ­
tömmande typ 1-provningen enligt punkt 4.3 i underbilaga 8 till bilaga XXI, i Wh/km  
AF EC,AC,CD  är den justeringsfaktor för den laddningstömmande elförbrukningen som kompenserar skillnaden 
mellan det angivna värdet efter att ha genomfört typ 1-provningsförfarandet under godkännandet 
och det uppmätta provningsresultat som fastställts under förfarandet för produktionsöverensstäm ­
melse  
och 
AF  EC;AC;CD ¼ EC  AC;CD;declared  
EC  AC;CD 
där 
EC AC,CD,declared  är den angivna laddningstömmande elförbrukningen vid den laddningstömmande typ 1-provningen 
enligt punkt 1.1.2.3 i underbilaga 6 till bilaga XXI och  
EC AC,CD  är den uppmätta laddningstömmande elförbrukningen vid den laddningstömmande typ 1-prov ­
ningen enligt punkt 4.3.1 i underbilaga 8 till bilaga XXI.SV L 175/36 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Tillägg 3  
MALL  
INFORMATIONSDOKUMENT nr …  
RÖRANDE EG-TYPGODKÄNNANDE AV ETT FORDON MED AVSEENDE PÅ UTSLÄPP OCH TILLGÅNG TILL INFORMATION OM 
REPARATION OCH UNDERHÅLL AV FORDON  
Följande upplysningar ska, där så är tillämpligt, lämnas i tre exemplar med innehållsförteckning. Alla ritningar ska lämnas 
i lämplig skala med tillräcklig detaljgrad i formatet A4 eller vikt till formatet A4. Eventuella fotografier ska vara tillräckl igt 
detaljerade.  
Om systemen, komponenterna eller de separata tekniska enheterna har elektroniska kontroller, ska information om deras 
prestanda tillhandahållas. 
0. ALLMÄNT  
0.1 Fabrikat (tillverkarens handelsnamn): ................... ..................................................................... ............................  
0.2 Typ ................................................................................................................ .......... ......................................................  
0.2.1  Eventuella handelsbeteckningar ............................................................................................... ...............................  
0.4 Fordonskategori (  c ) ................... .......................................................................................................... ........................  
0.8 Namn och adress för monteringsanläggningar ................................................................................... ................  
0.9 Namn och adress för tillverkarens eventuella ombud ........................................................................... ..........  
1. ALLMÄNNA UPPGIFTER OM FORDONETS KONSTRUKTION  
1.1 Foton och/eller ritningar av ett representativt fordon/komponent/separat teknisk enhet (  1 ) 
1.3.3  Drivaxlar (antal, placering, koppling till andra axlar) ...................................................................... .................  
2. VIKTER OCH MÅTT (  f ) ( g ) ( 7 ) 
(i kg och mm) (Hänvisa till ritning i tillämpliga fall)  
2.6 Vikt i körklart skick (  h ) 
a) maximum och minimum för varje variant ...................................................................................... .............. 
b) vikt för varje version (en matris ska tillhandahållas) ..................................................................... ............  
2.8 Högsta tekniskt tillåtna lastade vikt enligt tillverkarens uppgifter (  i ) ( 3 ): .....................................................  
3. FRAMDRIVNINGSENERGIOMVANDLARE (  k ) 
3.1 Tillverkare av framdrivningsenergiomvandlarna ................................................................................ ................  
3.1.1  Tillverkarens kod (som märkt på framdrivningsenergiomvandlaren eller andra 
identifieringsmetoder)......................................................................................................... .........................................  
3.2 Förbränningsmotor  
3.2.1.1  Arbetsprincip: gnisttändning/kompressionständning/dubbelbränsle (  1 ) 
Cykel: fyrtakt/tvåtakt/rotation (  1 ) 
3.2.1.2  Antal cylindrar och cylinderarrangemang ...................................................................................... .....................SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/37
 
3.2.1.2.1  Cylinderdiameter (  1 ): ............................................................................................................................ .............. mm  
3.2.1.2.2  Slaglängd (  1 ): ............................................................................................................................ ........................... mm  
3.2.1.2.3  Tändningsföljd ............................................................ ................................................... ..............................................  
3.2.1.3  Slagvolym (  m ): ............................................................................................................................ ......................... cm  3 
3.2.1.4  Volymkompressionsförhållande (  2 ) .........................................................................................................................  
3.2.1.5  Ritningar av förbränningskammare, kolvtopp och, för motorer med gnisttändning, kolvringar ........  
3.2.1.6  Normalt tomgångsvarvtal (  2 ): ...................................................................................................................... min  –1 
3.2.1.6.1  Förhöjt tomgångsvarvtal (  2 ): ........................................................................................................................ min  –1 
3.2.1.8  Motorns nominella effekt (  n ) ................................ kW, vid................................ min  –1 (enligt tillverkaren)  
3.2.1.9  Högsta tillåtna motorvarvtal enligt tillverkarens uppgift................... .................................................. .. min  –1 
3.2.1.10  Maximalt nettovridmoment (  n ): .............................. Nm, vid.............................. min  –1 (enligt tillverkaren)  
3.2.2  Bränsle  
3.2.2.1  Lätta fordon: Diesel/bensin/motorgas/naturgas eller biometan/etanol (E85)/biodiesel/väte/H  2 NG (  1 ) ( 6 ) 
3.2.2.1.1  RON, blyfri: ................................................................................................................. ...............................................  
3.2.2.4  Fordonets bränsletyp: enbränsle, tvåbränsle, flexbränsle (  1 ) 
3.2.2.5  Största mängd biobränsle som kan godtas i bränslet (av tillverkaren angivet värde): ... volymprocent  
3.2.4  Bränslematning  
3.2.4.1  Med förgasare: ja/nej (  1 ) 
3.2.4.2  Genom bränsleinsprutning (endast kompressionständning eller dubbelbränsle): ja/nej (  1 ) 
3.2.4.2.1  Systembeskrivning (common rail/enhetsinsprutare/fördelarpump osv.) .........................................................  
3.2.4.2.2  Arbetsprincip: direktinsprutning/förkammare/virvelkammare (  1 ) 
3.2.4.2.3  Insprutningspump/matningspump  
3.2.4.2.3.1  Fabrikat ..................................................................................................................... .................................... .................  
3.2.4.2.3.2  Typer ........................................................................................................................ .....................................................  
3.2.4.2.3.3  Maximal insprutad bränslemängd (  1 ) ( 2 ) ......................................mm  3 /takt eller cykel vid ett motorvarv ­
tal av ...................min  –1 , alternativt karakteristikdiagram ............ (Om systemet har laddtrycksreglering, 
uppge karakteristisk bränsleförsörjning och laddtryck i förhållande till motorvarvtalet)  
3.2.4.2.4  Motorvarvtalsbegränsning  
3.2.4.2.4.2.1  Varvtal då begränsningen inleds vid belastning: .............................................................................. ..... min  –1 
3.2.4.2.4.2.2  Högsta varvtal vid obelastad motor: .......................................................................................... .............. min  –1 
3.2.4.2.6  Insprutare  
3.2.4.2.6.1  Fabrikat...................................................................................................................... .....................................................  
3.2.4.2.6.2  Typer ........................................................................................................................ .....................................................SV L 175/38 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
3.2.4.2.8.  Hjälpstartanordning  
3.2.4.2.8.1  Fabrikat ..................................................................................................................... .................................... .................  
3.2.4.2.8.2  Typer ........................................................................................................................ .....................................................  
3.2.4.2.8.3  Systembeskrivning ............................................................................................................ ..........................................  
3.2.4.2.9  Elektroniskt styrd insprutning: ja/nej (  1 ) 
3.2.4.2.9.1  Fabrikat ..................................................................................................................... .................................... .................  
3.2.4.2.9.2  Typer  
3.2.4.2.9.3  Beskrivning av systemet ...................................................................................................... .....................................  
3.2.4.2.9.3.1  Styrenhetens (ECU) fabrikat och typ ................... ....................................................................... ..........................  
3.2.4.2.9.3.1.1  Styrenhetens programvaruversion .............................................................................................. ............................  
3.2.4.2.9.3.2  Bränsleregulatorns fabrikat och typ .......................................................................................... ............................  
3.2.4.2.9.3.3  Luftflödesgivare, fabrikat och typ ........................................................................................... ...............................  
3.2.4.2.9.3.4  Bränslefördelarens fabrikat och typ .......................................................................................... .............................  
3.2.4.2.9.3.5  Spjällhus, fabrikat och typ .................................................................................................. ....................................  
3.2.4.2.9.3.6  Vattentemperaturgivarens fabrikat och typ eller funktionssätt ................................................................ ...... 
3.2.4.2.9.3.7  Vattentemperaturgivarens fabrikat och typ eller funktionssätt ................................................................ ...... 
3.2.4.2.9.3.8  Vattentryckgivarens fabrikat och typ eller funktionssätt ..................................................................... ............  
3.2.4.3  Med bränsleinsprutning (endast för gnisttändning): ja/nej (  1 ) 
3.2.4.3.1  Funktionssätt: inloppsrör (enpunkts-/flerpunkts-/direktinsprutning (  1 ) /annan (ange vilken) ..................  
3.2.4.3.2  Fabrikat ..................................................................................................................... .................................... .................  
3.2.4.3.3  Typer ........................................................................................................................ .....................................................  
3.2.4.3.4  Systembeskrivning (för system utan kontinuerlig insprutning ska motsvarande uppgifter anges) ......  
3.2.4.3.4.1  Styrenhetens (ECU) fabrikat och typ ................... ....................................................................... ..........................  
3.2.4.3.4.1.1  Styrenhetens programvaruversion .............................................................................................. ............................  
3.2.4.3.4.3  Luftflödesgivarens fabrikat och typ eller funktionssätt ...................................................................... ................  
3.2.4.3.4.8  Spjällhusets fabrikat och typ ................................................................................................ ..................................  
3.2.4.3.4.9  Vattentemperaturgivarens fabrikat och typ eller funktionssätt ................................................................ ...... 
3.2.4.3.4.10  Vattentemperaturgivarens fabrikat och typ eller funktionssätt ................................................................ ...... 
3.2.4.3.4.11  Lufttryckgivarens fabrikat och typ eller funktionssätt ....................................................................... ...............  
3.2.4.3.5  Insprutare  
3.2.4.3.5.1  Fabrikat ..................................................................................................................... .................................... .................  
3.2.4.3.5.2  Typ ................................................................................................................ .......... ......................................................SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/39
 
3.2.4.3.7  Kallstartsystem  
3.2.4.3.7.1  Driftssätt ................................................................................................................... ....................................................  
3.2.4.3.7.2  Funktionsgränser/funktionsinställningar (  1 ) ( 2 ) ....................................................................................................  
3.2.4.4  Matningspump  
3.2.4.4.1  Tryck (  2 ) ..................................................... kPa eller karakteristikdiagram (  2 ).....................................................  
3.2.4.4.2  Fabrikat...................................................................................................................... .....................................................  
3.2.4.4.3  Typer......................................................................................................................... ......................................................  
3.2.5  Elsystem  
3.2.5.1  Märkspänning: ............................................................ .................................................. V , positiv/negativ jord (  1 ) 
3.2.5.2  Generator  
3.2.5.2.1  Typ ................................................................................................................ .......... ......................................................  
3.2.5.2.2  Nominell uteffekt: ........................................................................................................... .................................... VA  
3.2.6  Tändningssystem (endast för motorer med gnisttändning)  
3.2.6.1  Fabrikat ..................................................................................................................... .................................... .................  
3.2.6.2  Typer ........................................................................................................................ .....................................................  
3.2.6.3  Funktionssätt ................................................................................................................ ...............................................  
3.2.6.6  Tändstift  
3.2.6.6.1  Fabrikat ..................................................................................................................... .................................... .................  
3.2.6.6.2  Typ ................................................................................................................ .......... ......................................................  
3.2.6.6.3  Gnistgap: .................................................................................................................... ......................................... mm  
3.2.6.7  Tändspolar  
3.2.6.7.1  Fabrikat...................................................................................................................... .....................................................  
3.2.6.7.2  Typ ................................................................................................................ .......... ......................................................  
3.2.7  Kylsystem: vätska/luft (  1 ) 
3.2.7.1  Nominell inställning för motorns temperaturkontrollmekanism ..................................................................  
3.2.7.2  Vätska  
3.2.7.2.1  Typ av vätska ................................................................................................................ .............................................  
3.2.7.2.2  Cirkulationspumpar: ja/nej (  1 ) 
3.2.7.2.3  Egenskaper: .................................................................................................................. .........................................eller  
3.2.7.2.3.1  Fabrikat ..................................................................................................................... .................................... .................  
3.2.7.2.3.2  Typer ........................................................................................................................ .....................................................  
3.2.7.2.4  Utväxlingsförhållanden ....................................................................................................... .......................................  
3.2.7.2.5  Beskrivning av fläkten och dess drivmekanism ................................................................................. ...............SV L 175/40 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
3.2.7.3  Luft  
3.2.7.3.1  Fläkt: ja/nej (  1 ) 
3.2.7.3.2  Egenskaper ................... ................................................................................................ ..........................................eller  
3.2.7.3.2.1  Fabrikat ..................................................................................................................... .................................... .................  
3.2.7.3.2.2  Typer ........................................................................................................................ .....................................................  
3.2.7.3.3  Utväxlingsförhållanden ....................................................................................................... .......................................  
3.2.8  Insugningssystem  
3.2.8.1  Överladdare: ja/nej (  1 ) 
3.2.8.1.1  Fabrikat ..................................................................................................................... .................................... .................  
3.2.8.1.2  Typer ........................................................................................................................ .....................................................  
3.2.8.1.3  Systembeskrivning (t.ex. maximalt laddtryck: ..................... kPa, eventuell övertrycksventil).....................  
3.2.8.2  Laddluftkylare: ja/nej (  1 ) 
3.2.8.2.1  Typ: luft-luft/luft-vatten (  1 ) 
3.2.8.3  Insugningsundertryck vid nominellt motorvarvtal och en belastning av 100 % (endast kompressions ­
tändningsmotorer)  
3.2.8.4  Beskrivning och ritningar av insugningsrör med tillbehör (blandningskammare, uppvärmningsanord ­
ning, ytterligare luftintag osv.) ............................................................................................. ..................................  
3.2.8.4.1  Beskrivning av insugningsrör (bifoga ritningar och/eller foton) .............................................................. ..... 
3.2.8.4.2  Luftfilter, ritningar ........................................................................................................ ..................................... eller  
3.2.8.4.2.1  Fabrikat ..................................................................................................................... .................................... .................  
3.2.8.4.2.2  Typer ........................................................................................................................ .....................................................  
3.2.8.4.3  Inloppsljuddämpare, ritningar ................................................................................................ ................ ........ eller  
3.2.8.4.3.1  Fabrikat ..................................................................................................................... .................................... .................  
3.2.8.4.3.2  Typer ........................................................................................................................ .....................................................  
3.2.9  Avgassystem  
3.2.9.1  Beskrivning och/eller ritning av avgasgrenröret .............................................................................. ..................  
3.2.9.2  Beskrivning och/eller ritning av avgassystemet ............................................................................... ..................  
3.2.9.3  Högsta tillåtna avgasmottryck vid nominellt motorvarvtal och en belastning av 100 % (endast kom ­
pressionständningsmotorer): ................................................................................................... ......................... kPa  
3.2.10  Minsta tvärsnittsarea för in- och utsugningskanaler .......................................................................... ...............  
3.2.11  Ventilinställning eller motsvarande uppgifter  
3.2.11.1  Ventilernas största lyftning, öppnings- och stängningsvinklar eller uppgifter om inställning för al ­
ternativa fördelningssystem i förhållande till dödpunkter. För system med variabla ventiltider, minimi- 
och maximitid.................................................................................................................. ............................................  
3.2.11.2  Referens- och/eller inställningsområden (  1 ) .........................................................................................................SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/41
 
3.2.12  Åtgärder mot luftföroreningar  
3.2.12.1  Anordning för återföring av vevhusgaser (beskrivning och ritningar) .........................................................  
3.2.12.2  Utsläppsbegränsande anordningar (som inte omfattas av någon annan rubrik)  
3.2.12.2.1  Katalysator  
3.2.12.2.1.1  Antal katalysatorer och element (ange information nedan för varje enskilt enhet) ................................  
3.2.12.2.1.2  Katalysatorernas dimensioner, form och volym ................................................................................. ...............  
3.2.12.2.1.3  Typ av katalys ............................................................ ................................................... ..............................................  
3.2.12.2.1.4  Totalt ädelmetallinnehåll .................................................................................................... ......................................  
3.2.12.2.1.5  Relativ koncentration ........................................................................................................ ........................................  
3.2.12.2.1.6  Substrat (struktur och material) ............................................................................................. ...............................  
3.2.12.2.1.7  Celltäthet ................................................................................................................... ...................................................  
3.2.12.2.1.8  Typ av katalysatorhölje ...................................................................................................... ......................................  
3.2.12.2.1.9  Placering av katalysatorer (plats och referensavstånd i avgassystemet) ....................................................... . 
3.2.12.2.1.10  Värmesköld: ja/nej (  1 ) 
3.2.12.2.1.11  Intervall för normal drifttemperatur ......................................................................................... ........................°C  
3.2.12.2.1.12  Katalysatorns fabrikat ....................................................................................................... .........................................  
3.2.12.2.1.13  Delens identifikationsnummer.................................................................................................. ................................  
3.2.12.2.2  Givare  
3.2.12.2.2.1  Syregivare: ja/nej (  1 ) 
3.2.12.2.2.1.1  Fabrikat ..................................................................................................................... .................................... .................  
3.2.12.2.2.1.2  Placering .................................................................................................................... ...................................................  
3.2.12.2.2.1.3  Reglerområde ................................................................................................................. .............................................  
3.2.12.2.2.1.4  Typ eller funktionssätt ...................................................................................................... ........................................  
3.2.12.2.2.1.5  Delens identifikationsnummer ................................................................................................. ............... .................  
3.2.12.2.2.2  NO  x -givare: ja/nej (  1 ) 
3.2.12.2.2.2.1  Fabrikat ..................................................................................................................... .................................... .................  
3.2.12.2.2.2.2  Typ ................................................................................................................ .......... ......................................................  
3.2.12.2.2.2.3  Placering  
3.2.12.2.2.3  Partikelgivare: ja/nej (  1 ) 
3.2.12.2.2.3.1  Fabrikat ..................................................................................................................... .................................... .................  
3.2.12.2.2.3.2  Typ ................................................................................................................ .......... ......................................................  
3.2.12.2.2.3.3  Placering .................................................................................................................... ...................................................SV L 175/42 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
3.2.12.2.3  Luftinsprutning: ja/nej (  1 ) 
3.2.12.2.3.1  Typ (pulserande luft, luftpump osv.) ................... ...................................................................... ...........................  
3.2.12.2.4  Avgasåterföring (EGR): ja/nej (  1 ) 
3.2.12.2.4.1  Egenskaper (fabrikat, typ, flöde, högtryck/lågtryck/samlade tryck osv.) ...................................................... . 
3.2.12.2.4.2  Vattenkylt system (ska anges för varje EGR-system t.ex. lågt tryck/högt tryck/samlat tryck): ja/nej (  1 ) 
3.2.12.2.5  System för begränsningar av avdunstningsutsläpp (endast för bensin- och etanolmotorer): ja/nej (  1 ) 
3.2.12.2.5.1  Detaljerad beskrivning av anordningarna ...................................................................................... ......................  
3.2.12.2.5.2  Ritning över systemet för begränsningar av avdunstningsutsläpp ...............................................................  
3.2.12.2.5.3  Ritning över kolbehållaren.................................................................................................... ....................................  
3.2.12.2.5.4  Massa torrt kol: ............................................................................................................. ......................................... g  
3.2.12.2.5.5  Schematisk ritning över bränsletanken med uppgifter om kapacitet och material (endast för bensin- 
och etanolmotorer)............................................................................................................. .........................................  
3.2.12.2.5.6  Beskrivning och skiss över värmeskölden mellan tanken och avgassystemet.............................................  
3.2.12.2.6  Partikelfälla: ja/nej (  1 ) 
3.2.12.2.6.1  Partikelfällans dimensioner, form och volym .................................................................................. ..................  
3.2.12.2.6.2  Partikelfällans konstruktion ................................................................................................. ....................................  
3.2.12.2.6.3  Placering (referensavstånd i avgasledningen) ................................................................................. .....................  
3.2.12.2.6.4  Partikelfällans fabrikat ..................................................................................................... ........... ...............................  
3.2.12.2.6.5  Delens identifikationsnummer ................................................................................................. ............... .................  
3.2.12.2.7  OBD-system: ja/nej (  1 ) 
3.2.12.2.7.1  Skriftlig beskrivning och/eller ritning av felindikatorn ..................................................................... ...............  
3.2.12.2.7.2  Förteckning över alla komponenter som övervakas av OBD-systemet och deras syften.........................  
3.2.12.2.7.3  Skriftlig beskrivning (allmänt funktionssätt) för  
3.2.12.2.7.3.1  Gnisttändningsmotorer  
3.2.12.2.7.3.1.1  Katalysatorövervakning ....................................................................................................... ......................................  
3.2.12.2.7.3.1.2  Upptäckt av feltändning ...................................................................................................... ....................................  
3.2.12.2.7.3.1.3  Övervakning av syregivare .................................................................................................... ..................................  
3.2.12.2.7.3.1.4  Andra komponenter som övervakas av OBD-systemet .............................................................................. .......  
3.2.12.2.7.3.2  Motorer med kompressionständning. ............................................................................................ .........................  
3.2.12.2.7.3.2.1  Katalysatorövervakning ....................................................................................................... ......................................  
3.2.12.2.7.3.2.2  Övervakning av partikelfällan ................................................................................................ ................ .................  
3.2.12.2.7.3.2.3  Övervakning av det elektroniska bränsleinsprutningssystemet .................................................................. ....SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/43
 
3.2.12.2.7.3.2.5  Andra komponenter som övervakas av OBD-systemet ................... ........................................................... ..... 
3.2.12.2.7.4  Kriterier för aktivering av felindikatorn (fast antal körcykler eller statistisk metod) ................................  
3.2.12.2.7.5  Förteckning över alla OBD-utkoder och format som används (med en förklaring av samtliga) ........  
3.2.12.2.7.6  Följande ytterligare uppgifter ska lämnas av fordonstillverkaren för att det ska vara möjligt att till ­
verka ersättnings- eller servicedelar samt diagnosverktyg och provningsutrustning som är OBD-kom ­
patibla.  
3.2.12.2.7.6.1  En beskrivning av typ och antal konditioneringscykler som använts vid det ursprungliga typgodkän ­
nandet av fordonet.  
3.2.12.2.7.6.2  En beskrivning av typ av OBD-demonstrationscykel som använts vid det ursprungliga typgodkän ­
nandet av fordonet för den komponent som övervakas av OBD-systemet.  
3.2.12.2.7.6.3  Ett uttömmande dokument som beskriver alla avkända komponenter samt strategin för feldetektering 
och aktivering av felindikatorn (fast antal körcykler eller statistisk metod), inklusive en förteckning 
över relevanta sekundära avkänningsparametrar för varje komponent som övervakas med OBD- 
systemet. En förteckning över OBD-systemets utkoder och format (med en förklaring av var och 
en) som har samband med enskilda utsläppsrelaterade komponenter i framdrivningssystemet och 
enskilda icke-utsläppsrelaterade komponenter, där övervakningen av komponenten används för att 
avgöra om felindikeringen ska aktiveras, inklusive en uttömmande förklaring av de uppgifter som ges 
i service $05 Test ID $21 till FF och de uppgifter som ges i service $06. 
När det gäller fordonstyper som använder en kommunikationslänk i enlighet med ISO 15765-4 
’Road vehicles – Diagnostics on Controller Area Network (CAN) – Part 4: Requirements for emis ­
sions-related systems’, ska en uttömmande beskrivning av de uppgifter som ges i service $06 Test ID 
$00 till FF tillhandahållas för varje ID-stödd OBD-övervakare.  
3.2.12.2.7.6.4  De uppgifter som krävs ovan får anges genom att fylla i en tabell enligt nedan.  
3.2.12.2.7.6.4.1  Lätta fordon  
Kompo ­
nent  Felkod  Övervak ­
ningsstrategi  Feldetekterings ­
kriterier  Kriterier för 
aktivering 
av felindi ­
katorn  Sekundära para ­
metrar  Förkonditio ­
nering  Demon ­
strations ­
provning  
Katalysa ­
tor P0420  Signaler 
från syre ­
givare 1 
och 2  Skillnad 
mellan sig ­
nalerna från 
syregivare 1 
och 2  3:e cy ­
keln  Motorvarvtal, 
belastning, 
A/F-läge, kata ­
lysatortempe ­
ratur  Två cykler 
av typ I  Typ I  
3.2.12.2.8  Andra system ................................................................................................................. ............................................  
3.2.12.2.8.2  Förarmotiveringssystem  
3.2.12.2.8.2.3  Typ av motiveringssystem: ingen motoromstart efter nedräkning/ingen start efter bränslepåfyllning/ 
tankningsspärr/prestandabegränsning  
3.2.12.2.8.2.4  Beskrivning av motiveringssystemet  
3.2.12.2.8.2.5  Motsvarande fordonets genomsnittliga räckvidd med full bränsletank: .............................................. Km  
3.2.12.2.10  Periodiskt regenererande system (ange nedanstående uppgifter för varje enskild enhet)  
3.2.12.2.10.1  Beskrivning och/eller ritning av regenereringsmetoden eller regenereringssystemet ................................SV L 175/44 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
3.2.12.2.10.2  Antalet körcykler av typ 1, eller motsvarande motorcykler i provningsbänk, mellan två cykler där 
regenereringsfaser inträffar under samma förhållanden som under provning av typ 1 (avståndet D i 
figur A6.App1/1 i tillägg 1 till underbilaga 6 till bilaga XXI till förordning (EU) 2017/1151 eller figur 
A13/1 i bilaga 13 till Uneces föreskrifter nr 83, enligt vad som är tillämpligt).......................................  
3.2.12.2.10.2.1  Tillämplig cykel av typ 1 (ange det tillämpliga förfarandet: bilaga XXI, underbilaga 4 eller Uneces 
föreskrifter nr 83) ........................................................................................................... ............................................  
3.2.12.2.10.3  Beskrivning av den metod som används för att fastställa antalet cykler mellan två cykler där re ­
genereringsfaser inträffar..................................................................................................... .......................................  
3.2.12.2.10.4  Parametrar för att bestämma den belastningsnivå som krävs innan regenerering inträffar (temperatur, 
tryck osv.).................................................................................................................... ..................................................  
3.2.12.2.10.5  Beskrivning av den metod som används för att belasta systemet under det provningsförfarande som 
beskrivs i punkt 3.1 i bilaga 13 till Uneces föreskrifter nr 83 ............................................................... ..... 
3.2.12.2.11  Katalysatorsystem som använder förbrukningsbart reagens (ange uppgifterna nedan för varje separat 
enhet): ja/nej (  1 ) 
3.2.12.2.11.1  Typ och koncentration av det reagens som behövs för katalysen ..............................................................  
3.2.12.2.11.2  Normalintervall för reagensets temperatur under drift ........................................................................ ............  
3.2.12.2.11.3  Internationell standard ...................................................................................................... ........................................  
3.2.12.2.11.4  Reagenspåfyllningens frekvens: kontinuerligt/vid service (om tillämpligt):  
3.2.12.2.11.5  Reagensindikator (beskrivning och placering)  
3.2.12.2.11.6  Reagensbehållare  
3.2.12.2.11.6.1  Kapacitet .................................................................................................................... ...................................................  
3.2.12.2.11.6.2  Värmesystem: ja/nej  
3.2.12.2.11.6.2.1  Beskrivning eller ritning  
3.2.12.2.11.7  Styrenhet för reagensen: ja/nej (  1 ) 
3.2.12.2.11.7.1  Fabrikat ..................................................................................................................... .................................... .................  
3.2.12.2.11.7.2  Typ ................................................................................................................ .......... ......................................................  
3.2.12.2.11.8  Reagensinsprutare (fabrikat, typ och placering) .............................................................................. ...................  
3.2.13  Röktäthet  
3.2.13.1  Absorptionskoefficientsymbolens placering (endast för motorer med kompressionständning) ..............  
3.2.14  Närmare upplysningar om eventuella anordningar som påverkar bränsleekonomin (som inte omfattas 
av andra rubriker).  
3.2.15  Motorgasbränsletillförselsystem: ja/nej (  1 ) 
3.2.15.1  Typgodkännandenummer enligt förordning (EG) nr 661/2009 (EUT L 200, 31.7.2009, s. 1) .......SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/45
 
3.2.15.2  Kontrollenhet för elektronisk motorstyrning vid tillförsel av motorgas  
3.2.15.2.1  Fabrikat ..................................................................................................................... .................................... .................  
3.2.15.2.2  Typer ........................................................................................................................ .....................................................  
3.2.15.2.3  Utsläppsrelaterade inställningsalternativ .................................................................................... ...........................  
3.2.15.3  Ytterligare dokumentation  
3.2.15.3.1  Beskrivning av katalysatorskydd vid övergång från bensin till motorgas, och vice versa .......................  
3.2.15.3.2  Systemutformning (elanslutningar, vakuumanslutningar, utjämningsslangar osv.) ................... .................  
3.2.15.3.3  Ritning av symbolen .......................................................................................................... .......................................  
3.2.16  Naturgasbränsletillförselsystem: ja/nej (  1 ) 
3.2.16.1  Typgodkännandenummer enligt förordning (EG) nr 661/2009 ....................................................................  
3.2.16.2  Kontrollenhet för elektronisk motorstyrning för naturgastillförsel  
3.2.16.2.1  Fabrikat ..................................................................................................................... .................................... .................  
3.2.16.2.2  Typer ........................................................................................................................ .....................................................  
3.2.16.2.3  Utsläppsrelaterade inställningsalternativ .................................................................................... ...........................  
3.2.16.3  Ytterligare dokumentation  
3.2.16.3.1  Beskrivning av katalysatorskyddet vid övergång från bensin till naturgas, och vice versa......................  
3.2.16.3.2  Systemutformning (elanslutningar, vakuumanslutningar, utjämningsslangar osv.) ................... .................  
3.2.16.3.3  Ritning av symbolen .......................................................................................................... .......................................  
3.2.18  Vätgastillförselsystem: ja/nej (  1 ) 
3.2.18.1  EG-typgodkännandenummer enligt förordning (EG) nr 79/2009 ..................................................................  
3.2.18.2  Den elektroniska motorstyrningens kontrollenhet för tillförsel av vätgas  
3.2.18.2.1  Fabrikat ..................................................................................................................... .................................... .................  
3.2.18.2.2  Typer ........................................................................................................................ .....................................................  
3.2.18.2.3  Utsläppsrelaterade inställningsalternativ .................................................................................... ...........................  
3.2.18.3  Ytterligare dokumentation  
3.2.18.3.1  Beskrivning av katalysatorskyddet vid övergång från bensin till vätgas, och vice versa ........................  
3.2.18.3.2  Systemutformning (elanslutningar, vakuumanslutningar, utjämningsslangar osv.) ................... .................  
3.2.18.3.3  Ritning av symbolen .......................................................................................................... .......................................  
3.2.19.4  Ytterligare dokumentation  
3.2.19.4.1  Beskrivning av katalysatorskyddet vid övergång från bensin till H  2 NG, och vice versa ........................SV L 175/46 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
3.2.19.4.2  Systemutformning (elanslutningar, vakuumanslutningar, utjämningsslangar osv.) ................... .................  
3.2.19.4.3  Ritning av symbolen .......................................................................................................... .......................................  
3.2.20  Värmelagringsinformation  
3.2.20.1  Aktiv värmelagringsanordning: ja/nej (  1 ) 
3.2.20.1.1  Entalpi: ..................................................................................................................... ................................................ (J)  
3.2.20.2  Isoleringsmaterial  
3.2.20.2.1  Isoleringsmaterial ........................................................................................................... .............................................  
3.2.20.2.2  Isoleringsvolym .............................................................................................................. ............................................  
3.2.20.2.3  Isoleringsvikt ............................................................................................................... ................................................  
3.2.20.2.4  Isoleringens placering ....................................................................................................... .........................................  
3.3 Elmaskin  
3.3.1  Typ (lindning, magnetisering) ................................................................................................ ................ .................  
3.3.1.2  Driftspänning: ............................................................................................................... .......................................... V  
3.4 Kombinationer av framdrivningsenergiomvandlare  
3.4.1  Hybridelfordon: ja/nej (  1 ) 
3.4.2  Kategori av hybridelfordon: externt laddbart/ej externt laddbart (  1 ) 
3.4.3  Strömställare för driftläge: med/utan (  1 ) 
3.4.3.1  Valbara lägen  
3.4.3.1.1  Endast eldrift: ja/nej (  1 ) 
3.4.3.1.2  Endast bränsleförbrukande: ja/nej (  1 ) 
3.4.3.1.3  Hybridlägen: ja/nej (  1 ) 
(om ja, kort beskrivning) ..................................................................................................... ....................................  
3.4.4  Beskrivning av energilagringsanordningen (uppladdningsbart energilagringssystem, kondensator, 
svänghjul/generator)  
3.4.4.1  Fabrikat ..................................................................................................................... .................................... .................  
3.4.4.2  Typer......................................................................................................................... ......................................................  
3.4.4.3  Identifieringsnummer ......................................................................................................... .......................................  
3.4.4.4  Slag av elektrokemisk koppling ............................................................................................... .............................  
3.4.4.5  Energi .... (för uppladdningsbart energilagringssystem: spänning och kapacitet Ah i 2 h, för konden ­
sator: J ...................................................................................................................... ..................................................... )  
3.4.4.6  Laddare: ombord/extern/utan (  1 ) 
3.4.5  Elmaskin (varje typ av elmaskin beskrivs separat)SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/47
 
3.4.5.1  Fabrikat ..................................................................................................................... .................................... .................  
3.4.5.2  Typ ................................................................................................................ .......... ......................................................  
3.4.5.3  Primär användning: drivmotor/generator (  1 ) 
3.4.5.3.1  Vid användning som drivmotor: enkel-/flermotorssystem (antal) (  1 ) ............................................................  
3.4.5.4  Största effekt: .............................................................................................................. ......................................... kW  
3.4.5.5  Funktionssätt  
3.4.5.5.5.1  Likström/växelström/antal faser .............................................................................................. ...............................  
3.4.5.5.2  Separat/seriell/kombinerad excitering (  1 ) 
3.4.5.5.3  Synkron/asynkron (  1 ) 
3.4.6  Styrenhet  
3.4.6.1  Fabrikat ..................................................................................................................... .................................... .................  
3.4.6.2  Typer ........................................................................................................................ .....................................................  
3.4.6.3  Identifieringsnummer ......................................................................................................... .......................................  
3.4.7  Effektregulator  
3.4.7.1  Fabrikat ..................................................................................................................... .................................... .................  
3.4.7.2  Typ ................................................................................................................ .......... ......................................................  
3.4.7.3  Identifieringsnummer ......................................................................................................... .......................................  
3.4.9  Tillverkarens rekommendation för förkonditionering ........................................................................... ...........  
3.5 Tillverkarens angivna värden för bestämning av koldioxidutsläpp/bränsleförbrukning/elförbrukning 
/elektrisk räckvidd och uppgifter om miljöinnovationer (om tillämpligt) (  o ) 
3.5.7  Tillverkarens angivna värden  
3.5.7.1  Parametrar för provningsfordon  
3.5.7.1.1  Fordon Hög  
3.5.7.1.1.1  Energibehov under cykel (J) .................................................................................................. ..................................  
3.5.7.1.1.2  Vägmotståndskoefficienter  
3.5.7.1.1.2.1  f  0 , N ........................................................................................................................... ...................................................  
3.5.7.1.1.2.2  f  1 , N/(km/h) .................................................................................................................... ............................................  
3.5.7.1.1.2.3  f  2 , N/(km/h)  2 ............................................................................................................................... ................................  
3.5.7.1.2  Fordon Låg (i tillämpliga fall)  
3.5.7.1.2.1  Energibehov under cykel (J)  
3.5.7.1.2.2  Vägmotståndskoefficienter  
3.5.7.1.2.2.1  f  0 , N ........................................................................................................................... ...................................................  
3.5.7.1.2.2.2  f  1 , N/(km/h) .................................................................................................................... ............................................SV L 175/48 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
3.5.7.1.2.2.3  f  2 , N/(km/h)  2 ............................................................................................................................... ................................  
3.5.7.1.3  Fordon Medel (i tillämpliga fall)  
3.5.7.1.3.1  Energibehov under cykel (J)  
3.5.7.1.3.2  Vägmotståndskoefficienter  
3.5.7.1.3.2.1  f  0 , N ........................................................................................................................... ...................................................  
3.5.7.1.3.2.2  f  1 , N/(km/h) .................................................................................................................... ............................................  
3.5.7.1.3.2.3  f  2 , N/(km/h)  2 ............................................................................................................................... ................................  
3.5.7.2  Kombinerade koldioxidmassutsläpp  
3.5.7.2.1  Koldioxidmassutsläpp för förbränningsmotor  
3.5.7.2.1.1  Fordon Hög: .................................................................................................................. ................................... g/km  
3.5.7.2.1.2  Fordon Låg (i tillämpliga fall): ............................................................................................. ........................ g/km  
3.5.7.2.2  Laddningsbevarande koldioxidmassutsläpp för externt laddbara hybridelfordon och icke-externt ladd ­
bara hybridelfordon  
3.5.7.2.2.1  Fordon Hög: .................................................................................................................. ................................... g/km  
3.5.7.2.2.2  Fordon Låg (i tillämpliga fall): ............................................................................................. ........................ g/km  
3.5.7.2.2.3  Fordon Medel (i tillämpliga fall): ........................................................................................... ..................... g/km  
3.5.7.2.3  Laddningstömmande koldioxidmassutsläpp för externt laddbara hybridelfordon  
3.5.7.2.3.1  Fordon Hög: .................................................................................................................. ................................... g/km  
3.5.7.2.3.2  Fordon Låg (i tillämpliga fall): ............................................................................................. ........................ g/km  
3.5.7.2.3.3  Fordon Medel (i tillämpliga fall): ........................................................................................... .......................g/km  
3.5.7.3  Elektrisk räckvidd för elfordon  
3.5.7.3.1  Räckvidd vid endast eldrift för fordon med endast eldrift  
3.5.7.3.1.1  Fordon Hög: .................................................................................................................. ...................................... Km  
3.5.7.3.1.2  Fordon Låg (i tillämpliga fall): ............................................................................................. ........................... Km  
3.5.7.3.2  Helt elektrisk räckvidd för externt laddbara hybridelfordon  
3.5.7.3.2.1  Fordon Hög: .................................................................................................................. ...................................... Km  
3.5.7.3.2.2  Fordon Låg (i tillämpliga fall): ............................................................................................. ........................... Km  
3.5.7.3.2.3  Fordon Medel (i tillämpliga fall): ........................................................................................... ........................ Km  
3.5.7.4  Laddningsbevarande bränsleförbrukning (FC  CS ) för bränslecells- och vätgasfordon  
3.5.7.4.1  Fordon Hög: .................................................................................................................. ........................ kg/100 kmSV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/49
 
3.5.7.4.2  Fordon Låg (i tillämpliga fall): ............................................................................................. ............. kg/100 km  
3.5.7.4.3  Fordon Medel (i tillämpliga fall): ........................................................................................... .......... kg/100 km  
3.5.7.5  Elförbrukning för elfordon  
3.5.7.5.1  Kombinerad elförbrukning (EC  WLTC  ) för fordon med endast eldrift  
3.5.7.5.1.1  Fordon Hög: .................................................................................................................. .............................. Wh/km  
3.5.7.5.1.2  Fordon Låg (i tillämpliga fall): ............................................................................................. ................... Wh/km  
3.5.7.5.2  Användningsfaktorviktad laddningstömmande elförbrukning EC  AC,CD  (kombinerad)  
3.5.7.5.2.1  Fordon Hög: .................................................................................................................. .............................. Wh/km  
3.5.7.5.2.2  Fordon Låg (i tillämpliga fall): ............................................................................................. ................... Wh/km  
3.5.7.5.2.3  Fordon Medel (i tillämpliga fall): ........................................................................................... ................ Wh/km  
3.5.8  Fordon utrustat med en miljöinnovation i den mening som avses i artikel 12 i förordning (EG) 
nr 443/2009 för fordon av kategori M1 eller artikel 12 i förordning (EU) nr 510/2011 för fordon av 
kategori N1: ja/nej (  1 ) 
3.5.8.1  Typ/variant/version av jämförelsefordonet i den mening som avses i artikel 5 i förordning (EU) 
nr 725/2011 för fordon av kategori M1 eller artikel 5 av förordning (EU) nr 427/2014 för fordon 
av kategori N1 (om tillämpligt) ............................................................................................... .............................  
3.5.8.2  Samverkan mellan olika miljöinnovationer: ja/nej (  1 ) 
3.5.8.3  Uppgifter om utsläpp vid användning av miljöinnovationer (upprepa tabellen för varje provat refe ­
rensbränsle) (  w1 ) 
Beslut om 
godkän ­
nande av 
miljöinnova ­
tionen (w  2 ) Miljöinno ­
vationens 
kod (w  3 ) 1. Koldiox ­
idutsläpp 
från jäm ­
förelsefor ­
donet (g/ 
km)  2. Koldioxid ­
utsläpp från 
fordonet med 
miljöinnova ­
tion (g/km)  3. Jämförel ­
sefordonets 
koldioxidut ­
släpp under 
en provcykel 
av 
typ 1 (w  4 ) 4. Miljöinno ­
vationsfordo ­
nets koldiox ­
idutsläpp un ­
der en prov ­
cykel av 
typ 1  5. Använd ­
ningsfaktor 
(UF), dvs. an ­
delen i 
tid som tek ­
niken används 
under nor ­
mala driftsför ­
hållanden  Minskning 
av kol ­
dioxidut ­
släpp 
((1 – 2) – 
(3 – 4))*5  
xxxx/201x  
Summa minskning av koldioxidutsläpp (g/km) (  w5 ) 
(w) Miljöinnovationer. 
(w1) Utöka tabellen vid behov med en rad för varje miljöinnovation. 
(w2) Nummer på kommissionens beslut om godkännande av miljöinnovationen. 
(w3) Tilldelas i kommissionens beslut om godkännande av miljöinnovationen. 
(w4) Om med typgodkännandemyndighetens godkännande en modelleringsmetod tillämpas istället för en prov ­
cykel av typ 1 ska detta värde vara det som ges av modelleringsmetoden. 
(w5) Summan av alla enskilda miljöinnovationers minskning av koldioxidutsläpp.  
3.6 Tillåtna temperaturer enligt tillverkaren  
3.6.1  KylsystemSV L 175/50 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
3.6.1.1  Vätskekylning 
Högsta temperatur vid utlopp: ................................................................................................. .......................... K  
3.6.1.2  Luftkylning  
3.6.1.2.1  Referenspunkt ................................................................................................................ .............................................  
3.6.1.2.2  Högsta temperatur vid referenspunkten: ....................................................................................... ................... K  
3.6.2  Högsta utloppstemperatur hos intagets laddluftkylare: ........................................................................ ........ K  
3.6.3  Högsta avgastemperatur vid den punkt i avgasrören som befinner sig vid avgasgrenrörets eller tur ­
boladdarens utloppsfläns: ..................................................................................................... ................................ K  
3.6.4  Bränsletemperatur 
Minimum: .............................................................. K — maximum: .......................................... ..................... K 
Vid insprutningspumpens inlopp i fråga om dieselmotorer, vid tryckregulatorns slutsteg i fråga om 
gasdrivna motorer.  
3.6.5  Smörjmedelstemperatur 
Minimum: .............................................................. K — maximum: .......................................... ..................... K  
3.8 Smörjsystem  
3.8.1  Beskrivning av systemet  
3.8.1.1  Smörjmedelsreservoarens läge ................................................................................................. ............... .................  
3.8.1.2  Matningssystem (med pump/insprutning i insuget/blandning med bränsle etc.) (  1 ) 
3.8.2  Smörjmedelspump  
3.8.2.1  Fabrikat ..................................................................................................................... .................................... .................  
3.8.2.2  Typer ........................................................................................................................ .....................................................  
3.8.3  Blandning med bränsle  
3.8.3.1  Andel ........................................................................................................................ ....................................................  
3.8.4  Oljekylning: ja/nej (  1 ) 
3.8.4.1  Ritningar .................................................................................................................... ...........................................eller  
3.8.4.1.1  Fabrikat ..................................................................................................................... .................................... .................  
3.8.4.1.2  Typer ........................................................................................................................ .....................................................  
4. KRAFTÖVERFÖRING(  p ) 
4.3 Motorsvänghjulets tröghetsmoment ............................................................................................. .........................  
4.3.1  Ytterligare tröghetsmoment utan växel ilagd .................................................................................. ...................  
4.4 Koppling  
4.4.1  Typ ................................................................................................................ .......... ......................................................  
4.4.2  Maximal vridmomentsomvandling ................................................................................................ .........................  
4.5 Växellåda  
4.5.1  Typ (manuell/automat/CVT (kontinuerligt varierbar utväxling)) (  1 )SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/51
 
4.5.1.1  Dominerande läge: ja/nej (  1 ) 
4.5.1.2  Bästa läge (om ett dominerande läge finns) ................................................................................... ....................  
4.5.1.3  Sämsta läge (om ett dominerande läge finns) .................................................................................. .................  
4.5.1.4  Nominellt vridmoment.......................................................................................................... ...... ...............................  
4.5.1.5  Antal kopplingar ............................................................................................................. ............................................  
4.6 Utväxlingsförhållanden  
Växel  Intern utväxling (förhål ­
lande mellan motorns 
varvtal och växellådans 
utgående axels varvtal)  Slutlig utväxling (förhål ­
landet mellan varvtalet på 
växellådans utgående axel 
och de drivande hjulens 
varvtal)  Totala utväxlingsförhål ­
landen  
Maximivärde för CVT  
1 
2 
3 
… 
Minimivärde för CVT  
Backväxel  
4.7 Fordonets högsta konstruktiva hastighet (km/h) (  q ) ..........................................................................................  
6. HJULUPPHÄNGNING  
6.6 Däck och hjul  
6.6.1  Däck/hjulkombinationer  
6.6.1.1  Axlar  
6.6.1.1.1  Axel 1 ....................................................................................................................... ....................................................  
6.6.1.1.1.1  Däckdimensionsbeteckning  
6.6.1.1.2  Axel 2 ....................................................................................................................... ....................................................  
6.6.1.1.2.1  Däckdimensionsbeteckning  
etc. 
6.6.2  Rullningsradiernas över och nedre gränser  
6.6.2.1  Axel 1 ....................................................................................................................... ....................................................  
6.6.2.2  Axel 2 ....................................................................................................................... ....................................................  
6.6.3  Däcktryck enligt tillverkarens rekommendationer: ............................................................................. ....... kPa  
9. KAROSSERI  
9.1 Karosserityp angiven med koderna enligt definitionen i avsnitt C i bilaga II till direktiv 2007/46/EG...  
9.10.3  Säten  
9.10.3.1  Antal sittplatser (s) ........................................................................................................ ............................................SV L 175/52 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
16. TILLGÅNG TILL REPARATIONS- OCH UNDERHÅLLSINFORMATION OM FORDONET  
16.1  Adress till den huvudsakliga webbplatsen med tillgång till information om reparation och underhåll 
av fordon...................................................................................................................... .................................................  
16.1.1  Datum då den blir tillgänglig (senast sex månader efter typgodkännandet) ...............................................  
16.2  Villkor och förutsättningar för tillgång till webbplatsen .................................................................... .............  
16.3  Format i vilket informationen om reparation och underhåll av fordon lämnas via webbplatsen ........SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/53
 
Tillägg till informationsdokumentet  
UPPGIFTER OM PROVNINGSFÖRHÅLLANDEN  
1. Smörjmedel  
1.1 Motorsmörjmedel  
1.1.1 Fabrikat …  
1.1.2 Typ …  
1.2 Smörjmedel, växellåda  
1.2.1 Fabrikat …  
1.2.2 Typ …  
(om smörjmedel och bränsle blandas, ange andel olja i blandningen)  
2. Vägmotståndsuppgifter  
2.1 Typ av växellåda (manuell/automatisk/CVT)  
VL (om sådan finns)  VH  
2.2 Typ av fordonskaross (variant/version)  2.2 Typ av fordonskaross (variant/version)  
2.3 Vägmotståndsmetod (mätning eller beräkning 
av vägmotståndsfamilj)  2.3 Vägmotståndsmetod (mätning eller beräkning 
av vägmotståndsfamilj)  
2.4 Vägmotståndsuppgifter från provningen  2.4 Vägmotståndsuppgifter från provningen  
2.4.1 Däckens fabrikat och typ  2.4.1 Däckens fabrikat och typ  
2.4.2 Däckdimensioner (främre/bakre)  2.4.2 Däckdimensioner (främre/bakre)  
2.4.4 Däcktryck (främre/bakre) (kPa)  2.4.4 Däcktryck (främre/bakre) (kPa)  
2.4.5 Däckens rullmotstånd (främre/bakre) (kg/t)  2.4.5 Däckens rullmotstånd (främre/bakre) (kg/t)  
2.4.6 Fordonets provningsvikt (kg)  2.4.6 Fordonets provningsvikt (kg)  
2.4.7 Förändring Cd.A jämfört med VH (m  2 ) 
2.4.8 Vägmotståndskoefficient f  0 , f 1 , f 2 2.4.8 Vägmotståndskoefficient f  0 , f 1 , f 2SV L 175/54 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Tillägg 4  
MALL FÖR EG-TYPGODKÄNNANDEINTYG  
(Maximiformat: A4 (210 × 297 mm))  
EG-TYPGODKÄNNANDEINTYG  
Myndighetens stämpel  
Meddelande om  
— EG-typgodkännande (  1 ), 
— utökning av EG-typgodkännande (  1 ), 
— ej beviljat EG-typgodkännande (  1 ), 
— återkallat EG-typgodkännande (  1 ), 
— av en typ av system/typ av fordon med avseende på ett system (  1 ) enligt förordning (EG) nr 715/2007 (  2 ) och 
förordning (EG) 2017/1151 (  3 ) 
EG-typgodkännandenummer …  
Skäl till utökningen …  
AVSNITT I  
0.1 Fabrikat (tillverkarens handelsnamn) …  
0.2 Typ …  
0.2.1 Eventuella handelsbeteckningar …  
0.3 Typidentifikationsmärkning, om sådan finns på fordonet (  4 ) 
0.3.1 Märkningens placering …  
0.4 Fordonskategori (  5 ) 
0.5 Tillverkarens namn och adress …  
0.8 Namn och adress för monteringsanläggningar …  
0.9 Namn på och adress till tillverkarens ombud ….  
AVSNITT II –  ska upprepas för varje interpoleringsfamilj, enligt definitionen i punkt 5.6 i bilaga XXI  
0. Identifierare av interpoleringsfamiljen enligt definitionen i punkt 5.0 i bilaga XXI  
1. Ytterligare information (i tillämpliga fall): (se addendum)  
2. Teknisk tjänst som ansvarar för att utföra provningarna …  
3. Typ 1-provningsrapportens datum …  
4. Typ 1-provningsrapportens nummer …  
5. Anmärkningar (i förekommande fall): (se addendum)SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/55
 
6. Ort …  
7. Datum …  
8. Underskrift …  
Bilagor:  Informationspaket (  6 ).SV L 175/56 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Addendum till EG-typgodkännandeintyg nr …  
om typgodkännande av ett fordon med avseende på utsläpp och tillgång till information om 
reparation och underhåll av fordonet i enlighet med förordning (EG) nr 715/2007  
Korshänvisningar till uppgifterna i provningsrapporten eller informationsdokument bör undvikas vid ifyllandet av typ ­
godkännandeintyget.  
0. IDENTIFIERARE AV INTERPOLERINGSFAMILJEN ENLIGT DEFINITIONEN I PUNKT 5.0 I BILAGA XXI  
1. KOMPLETTERANDE INFORMATION  
1.1 Fordonets vikt i körklart skick …  
1.2 Maximivikt …  
1.3 Referensvikt …  
1.4 Antal säten …  
1.6 Typ av karosseri  
1.6.1 för M1, M2: sedan, halvkombi, stationsvagn, kupé, cabriolet, fordon avsett för flera ändamål (  1 ) 
1.6.2 för N1, N2: lastbil, skåpbil (  1 ) 
1.7 Drivhjul: främre/bakre/fyrhjulsdrift (  1 ) 
1.8 Fordon med endast eldrift: ja/nej (  1 ) 
1.9 Hybridelfordon: ja/nej (  1 ) 
1.9.1 Kategori av hybridelfordon: externt laddbart/ej externt laddbart/bränslecell (  1 ) 
1.9.2 Omkopplare för driftläge: med/utan (  1 ) 
1.10 Identifikation av motorn  
1.10.1 Motorvolym  
1.10.2 Bränsletillförselsystem: direkt insprutning/indirekt insprutning (  1 ) 
1.10.3 Bränsle som rekommenderas av tillverkaren  
1.10.4.1 Största effekt: kW vid min  –1 
1.10.4.2 Högsta vridmoment: Nm vid min  –1 
1.10.5 Överladdare: ja/nej (  1 ) 
1.10.6 Tändsystem: kompressionständning/gnisttändning (  1 ) 
1.11 Framdrivningssystem (för fordon med endast eldrift eller hybridelfordon) (  1 ) 
1.11.1 Maximal nettoeffekt: … kW, vid: … till … min  –1 
1.11.2 Högsta motoreffekt under 30 minuter: … kW  
1.11.3 Maximalt nettovridmoment: … Nm, vid… min  –1SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/57
 
1.12 Drivbatteri (för fordon med endast eldrift eller hybridelfordon)  
1.12.1 Nominell spänning: …… V  
1.12.2 Kapacitet (2 h urladdning): Ah  
1.13 Kraftöverföring: …, …  
1.13.1 Typ av växellåda: manuell/automatisk/variabel transmission (  1 ) 
1.13.2 Antal utväxlingsförhållanden  
1.13.3 Totala utväxlingsförhållanden (inkl. däckens rullomkrets med belastning): (fordonshastighet (km/h)) / (mo ­
torvarvtal (1 000 (min  –1 )) 
Första växeln …  Sjätte växeln …  
Andra växeln …  Sjunde växeln …  
Tredje växeln …  Åttonde växeln …  
Fjärde växeln …  Överväxel …  
Femte växeln …  
1.13.4 Slutligt utväxlingsförhållande  
1.14 Däck …, …, …  
Typ: radial/bias/… (  7 ) 
Dimensioner …  
Rullningsomkrets med belastning  
Rullningsomkrets för de däck som använts vid provningen av typ 1  
2. PROVNINGSRESULTAT  
2.1 Provningsresultat: utsläpp från avgasrör  
Klassificering av utsläpp: Euro 6  
Resultat från provning av typ 1, där så är tillämpligt  
Typgodkännandenummer, om annat än huvudfordon (  1 ) …  
Provning 1  
Typ 1, resultat  CO 
(mg/km)  THC 
(mg/km)  NMHC 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km)  THC + 
NO  x 
(mg/km)  PM 
(mg/km)  PN 
(#.10  11 / 
km) 
Uppmätt (  8 ) ( 9 ) 
Ki * (  8 ) ( 10 ) (  11 ) 
Ki + (  8 ) ( 10 ) (  11 ) 
Medelvärde beräknat med 
Ki (M.Ki eller M+Ki) (  9 ) ( 12 )SV L 175/58 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Typ 1, resultat  CO 
(mg/km)  THC 
(mg/km)  NMHC 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km)  THC + 
NO  x 
(mg/km)  PM 
(mg/km)  PN 
(#.10  11 / 
km) 
DF (+) (  8 ) ( 10 ) 
DF (*) (  8 ) ( 10 ) 
Slutligt medelvärde berä- 
knat med Ki och DF (  13 ) 
Gränsvärde  
Provning 2  (i tillämpliga fall)  
Upprepa tabellen för provning 1 med de andra provningsresultaten.  
Provning 3  (i tillämpliga fall)  
Upprepa tabellen för provning 1 med de tredje provningsresultaten.  
Upprepa provning 1, provning 2 (om tillämpligt) och provning 3 (om tillämpligt) för Fordon Låg (i till ­
lämpliga fall) och Fordon Medel (i tillämpliga fall).  
Information om regenereringsstrategin  
D = antalet driftcykler mellan två cykler då regenereringsfaser inträffar …  
d = antalet driftcykler som krävs för regenerering: …  
Tillämplig cykel av typ 1 (bilaga XXI, underbilaga 4 eller Uneces föreskrifter nr 83) (  14 ): …  
ATCT-provning  
Koldioxidutsläpp (g/km)  Kombinerad  
ATCT (14 °C) M  CO2,Treg  
Typ 1 (23 °C) M  CO2,23 °  
Korrektionsfaktor för familjen (FCF)  
Skillnaden mellan kylvätskans sluttemperatur och den genomsnittliga temperaturen i stabiliseringsområdet 
under de senaste 3 timmarna ΔT_ATCT (°C) …  
Den minsta stabiliseringstiden t  soak _ATCT (s): …  
Temperaturgivarens placering …  
Typ 2 (inklusive uppgifter som krävs för provning av trafikvärdighet)  
Provning  CO-värde 
(% vol)  Lambda (  7 ) Motorvarvtal 
(min  –1 ) Motoroljetemperatur 
(°C) 
Tomgångsprovning vid 
lågt varvtal  Ej tillämpligt  
Tomgångsprovning vid 
högt varvtalSV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/59
 
Typ 3 …  
Typ 4 … g/provning  
Typ 5: — Hållbarhetsprovning: provning av hela fordonet/åldrandeprovning i bänk/ingen (  1 ) 
— Försämringsfaktor DF: beräknad/fast (  1 ) 
— Angivna värden …  
— Tillämplig typ 1-cykel (bilaga XXI, underbilaga 4 eller Uneces föreskrifter nr 83) (  14 ) …  
Typ 6  CO (g/km)  THC (g/km)  
Uppmätt värde  
2.1.1 För tvåbränslefordon ska tabellen för provning av typ 1 upprepas för varje bränsle. För flexbränslefordon när 
provningen av typ 1 ska utföras på varje bränsle enligt figur I.2.4 i bilaga I och för fordon som drivs med 
motorgas eller naturgas/biometan (antingen enbränsle eller tvåbränsle) ska tabellen upprepas för varje refe ­
rensgas som används vid provningen, och en ytterligare tabell ska visa de sämsta uppmätta resultaten. I 
enlighet med avsnitt 3.1.4 i bilaga 12 till Uneces föreskrifter nr 83 ska det om tillämpligt anges om 
resultaten är uppmätta eller beräknade.  
2.1.2 Skriftlig beskrivning och/eller ritning av felindikatorn …  
2.1.3 Förteckning över alla komponenter som övervakas av OBD-systemet och deras funktion …  
2.1.4 Skriftlig beskrivning (allmänt funktionssätt) för …  
2.1.4.1 Upptäckt av feltändning (  15 ): …  
2.1.4.2 Övervakning av katalysator (  15 ) …  
2.1.4.3 Övervakning av syregivare (  15 ) …  
2.1.4.4 Andra komponenter som övervakas av OBD-systemet (  15 ) …  
2.1.4.5 Övervakning av katalysator (  16 ): …  
2.1.4.6 Övervakning av partikelfälla (  16 ) …  
2.1.4.7 Övervakning av det elektroniska bränslesystemets aktuator (  16 ) …  
2.1.4.8 Andra komponenter som övervakas av OBD-systemet …  
2.1.5 Kriterier för aktivering av felindikatorn (fast antal körcykler eller statistisk metod) …  
2.1.6 Förteckning över alla OBD-utkoder och format som används (med en förklaring av samtliga) …  
2.2 Ej tilldelad  
2.3 Katalysatorer: ja/nej (  1 ) 
2.3.1 Originalkatalysatorer provade med avseende på alla relevanta krav i denna förordning: ja/nej (  1 ) 
2.4 Resultat av röktäthetsprovning (  1 ) 
2.4.1 Vid konstanta varvtal: Se den tekniska tjänstens provningsrapport nr …SV L 175/60 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
2.4.2 Provningar med fri acceleration  
2.4.2.1 Uppmätt värde på absorptionskoefficient: … m  –1 
2.4.2.2 Korrigerat värde på absorptionskoefficient: … m  –1 
2.4.2.3 Absorptionskoefficientsymbolens placering på fordonet: …  
2.5 Provningsresultat för koldioxidutsläpp och bränsleförbrukning  
2.5.1 Fordon med förbränningsmotor eller icke externt laddbart hybridelfordon  
2.5.1.1 Fordon Hög  
2.5.1.1.1 Energibehov under cykel … J  
2.5.1.1.2 Vägmotståndskoefficienter  
2.5.1.1.2.1 f  0, N …  
2.5.1.1.2.2 f  1, N/(km/h) …  
2.5.1.1.2.3 f  2 , N/(km/h)  2 … 
2.5.1.1.3 Koldioxidmassutsläpp (ange värden för varje provat referensbränsle, för faserna de uppmätta värdena, för 
kombinationen se punkterna 1.1.2.3.8 och 1.1.2.3.9 i underbilaga 6 till bilaga XXI)  
Koldioxidutsläpp (g/km)  Prov ­
ning  Låg Medel  Hög  Extra hög  Kombinerad  
M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  1 
2 
3 
M CO2,p,H /  M CO2,c,H  
2.5.1.1.4 Bränsleförbrukning (ange värden för varje provat referensbränsle, för faserna de uppmätta värdena, för 
kombinationen se punkterna 1.1.2.3.8 och 1.1.2.3.9 i underbilaga 6 till bilaga XXI)  
Bränsleförbrukning (l/100 km) eller 
m 3 /100 km eller kg/100 km  1 Låg Medel  Hög  Extra hög  Kombinerad  
Slutliga värden FC  p,H /  FC c,H 
2.5.1.2 Fordon Låg (i tillämpliga fall)  
2.5.1.2.1 Energibehov under cykel … J  
2.5.1.2.2 Vägmotståndskoefficienter  
2.5.1.2.2.1 f  0, N …  
2.5.1.2.2.2 f  1, N/(km/h) …  
2.5.1.2.2.3 f  2 , N/(km/h)  2 …SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/61
 
2.5.1.2.2 Koldioxidmassutsläpp (ange värden för varje provat referensbränsle, för faserna de uppmätta värdena, för 
kombinationen se punkterna 1.1.2.3.8 och 1.1.2.3.9 i underbilaga 6 till bilaga XXI)  
Koldioxidutsläpp (g/km)  Prov ­
ning  Låg Medel  Hög  Extra hög  Kombinerad  
M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  1 
2 
3 
M CO2,p,L /  M CO2,c,L  
2.5.1.2.3 Bränsleförbrukning (ange värden för varje provat referensbränsle, för faserna de uppmätta värdena, för 
kombinationen se punkterna 1.1.2.3.8 och 1.1.2.3.9 i underbilaga 6 till bilaga XXI)  
Bränsleförbrukning (l/100 km) eller 
m 3 /100 km eller kg/100 km  1 Låg Medel  Hög  Extra hög  Kombinerad  
Slutliga värden FC  p,H /  FC c,H 
2.5.1.3 För fordon som endast drivs med förbränningsmotor och som är försedda med periodiskt regenererade 
system enligt definitionen i artikel 2.6 i denna förordning ska provningsresultaten justeras med faktorn Ki i 
enlighet med tillägg 1 till underbilagag 6 till bilaga XXI.  
2.5.1.3.1 Information om regenereringsstrategi för koldioxidutsläpp och bränsleförbrukning  
D = antalet driftcykler mellan två cykler då regenereringsfaser inträffar …  
d = antalet driftcykler som krävs för regenerering: …  
- Tillämplig typ 1-cykel (bilaga XXI, underbilaga 4 eller Uneces föreskrifter nr 83) (  14 ) …  
Låg Medel  Hög  Extra hög  Kombinerad  
Ki (additiv/multiplikativ)  1 
Värden för CO  2 och bränsleförbruk ­
ning (  10 ) 
2.5.2 Fordon med endast eldrift (  1 ) 
2.5.2.1 Elenergiförbrukning (angivet värde)  
2.5.2.1.1 Elenergiförbrukning:  
Elenergiförbrukning (EC) (Wh/km)  Provning  Stad  Kombinerad  
Beräknad EC  1 
2 
3 
Angivet värde  —SV L 175/62 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
2.5.2.1.2 Total tid utanför toleransen för cykelns utförande: … s  
2.5.2.2 Räckvidd för endast eldrift (PER)  
PER (km)  Provning  Stad  Kombinerad  
Uppmätt räckvidd för endast eldrift  1 
2 
3 
Angivet värde  —  
2.5.3 Externt laddbart hybridelfordon  
2.5.3.1 Laddningsbevarande koldioxidmassutsläpp  
Fordon Hög  
Koldioxidutsläpp (g/km)  Prov ­
ning  Låg Medel  Hög  Extra hög  Kombinerad  
M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  1 
2 
3 
M CO2,p,H /  M CO2,c,H  
Fordon Låg (i tillämpliga fall)  
Koldioxidutsläpp (g/km)  Prov ­
ning  Låg Medel  Hög  Extra hög  Kombinerad  
M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  1 
2 
3 
M CO2,p,L /  M CO2,c,L  
Fordon Medel (i tillämpliga fall)  
Koldioxidutsläpp (g/km)  Prov ­
ning  Låg Medel  Hög  Extra hög  Kombinerad  
M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  1 
2 
3 
M CO2,p,M /  M CO2,c,M  
2.5.3.2 Laddningstömmande koldioxidmassutsläpp  
Fordon Hög  
Koldioxidutsläpp (g/km)  Provning  Kombinerad  
M CO2,CD  1 
2 
3 
M CO2,CD,HSV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/63
 
Fordon Låg (i tillämpliga fall)  
Koldioxidutsläpp (g/km)  Provning  Kombinerad  
M CO2,CD  1 
2 
3 
M CO2,CD,L  
Fordon Medel (i tillämpliga fall)  
Koldioxidutsläpp (g/km)  Provning  Kombinerad  
M CO2,CD  1 
2 
3 
M CO2,CD,M  
2.5.3.3 Koldioxidmassutsläpp (viktade, kombinerade) (  17 ): 
Fordon Hög: M  CO2,weighted  … g/km  
Fordon Låg (i tillämpliga fall): M  CO2,weighted  … g/km  
Fordon Medel (i tillämpliga fall): M  CO2,weighted  … g/km  
2.5.3.4 Laddningsbevarande bränsleförbrukning  
Fordon Hög  
Bränsleförbrukning (l/100 km)  Låg  Medel  Hög  Extra hög  Kombinerad  
Slutliga värden FC  p,H /  FC c,H 
Fordon Låg (i tillämpliga fall)  
Bränsleförbrukning (l/100 km)  Låg  Medel  Hög  Extra hög  Kombinerad  
Slutliga värden FC  p,H /  FC c,H 
Fordon Medel (i tillämpliga fall)  
Bränsleförbrukning (l/100 km)  Låg  Medel  Hög  Extra hög  Kombinerad  
Slutliga värden FC  p,M /  FC c,M 
2.5.3.5 Laddningstömmande bränsleförbrukning  
Fordon Hög  
Bränsleförbrukning (l/100km)  Provning  Kombinerad  
FC CD 1 
2 
3 
FC CD,HSV L 175/64 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Fordon Låg (i tillämpliga fall)  
Bränsleförbrukning (l/100km)  Provning  Kombinerad  
FC CD 1 
2 
3 
FC CD,L 
Fordon Medel (i tillämpliga fall)  
Bränsleförbrukning (l/100km)  Provning  Kombinerad  
FC CD 1 
2 
3 
FC CD,M  
2.5.3.6 Bränsleförbrukning (viktad, kombinerad) (  17 ): 
Fordon Hög: FC  weighted  … l/100 km  
Fordon Låg (i tillämpliga fall): FC  weighted  … l/100 km  
Fordon Medel (i tillämpliga fall): FC  weighted  … l/100 km  
2.5.3.7 Räckvidder  
2.5.3.7.1 Helt elektrisk räckvidd (AER)  
AER (km)  Provning  Stad  Kombinerad  
AER-värden  1  
2 
3 
Slutliga värden AER  
2.5.3.7.2 Likvärdig helt elektrisk räckvidd (EAER)  
EAER (km)  Stad  Kombinerad  
EAER-värden  
2.5.3.7.3 Faktisk laddningstömmande räckvidd R  CDA  
R CDA (km)  Kombinerad  
R CDA -värden  
2.5.3.7.4 Räckvidd för laddningstömmande cykel R  CDC  
R CDC (km)  Provning  Kombinerad  
R CDC -värden  1 
2 
3 
Slutliga värden R  CDCSV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/65
 
2.5.3.8 Elförbrukning  
2.5.3.8.1 Elförbrukning (EC)  
EC (Wh/km)  Låg  Medel  Hög  Extra hög  Stad  Kombinerad  
Elförbrukningsvärden  
2.5.3.8.2 Användningsfaktorviktad laddningstömmande elförbrukning EC  AC,CD  (kombinerad)  
EC AC,CD  (Wh/km)  Provning  Kombinerad  
EC AC,CD  -värden  1 
2 
3 
Slutliga värden EC  AC,CD  
2.5.3.8.3 Användningsfaktorviktad elförbrukning EC  AC,weighted  (kombinerad)  
EC AC,weighted  (Wh/km)  Provning  Kombinerad  
EC AC,weighted  -värden  1 
2 
3 
Slutliga värden EC  AC,weighted  
2.6 Miljöinnovationernas provningsresultat  ( 18 ) ( 19 ) 
Beslut om god ­
kännande av 
miljöinnovatio ­
nen (  20 ) Miljöinno ­
vationens 
kod (  21 ) Cykel av 
typ 
1/I (  22 ) 1. Koldi ­
oxidut ­
släpp 
från jäm ­
förelse ­
fordonet 
(g/km)  2. Koldi ­
oxidut ­
släpp från 
fordonet 
med miljö ­
innovation 
(g/km)  3. Jämförel ­
sefordonets 
koldioxidut ­
släpp under 
en provcykel 
av 
typ 1 (  23 ) 4. Miljöin ­
novations ­
fordonets 
koldioxidut ­
släpp under 
en provcykel 
av typ 1  5. Använd ­
ningsfaktor 
(UF), dvs. an ­
delen i tid som 
tekniken an ­
vänds under 
normala drifts ­
förhållanden  Minskning 
av koldiox ­
idutsläpp 
((1 - 2) - (3 
- 4)) * 5  
xxx/201x  
Summa minskning av koldioxidutsläpp under NEDC (g/km) (  24 ) 
Summa minskning av koldioxidutsläpp under WLTP (g/km) (  25 ) 
2.6.1  Allmän kod för miljöinnovationerna  ( 26 ): …  
3. INFORMATION OM FORDONSREPARATION  
3.1 Adress till webbplatsen för tillgång till reparations- och underhållsinformation …  
3.1.1 Dag den är tillgänglig från (senast sex månader efter dagen för typgodkännandet) …SV L 175/66 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
3.2 Villkor och förutsättningar för tillgång (tillgångens längd, pris för tillgång per timme, dag, månad, år eller per 
transaktion) till webbplatsen enligt punkt 3.1 …  
3.3 Det format i vilket information om reparation och underhåll av fordon lämnas via den webbplats som avses i 
punkt 3.1 …  
3.4 Tillverkarens intyg om tillgång till information om reparation och underhåll av fordon ingett den …  
4. MÄTNING AV EFFEKT  
Största nettomotoreffekt hos förbränningsmotor, nettoeffekt och största motoreffekt under 30 minuter för 
elektrisk transmission  
4.1 Nettoeffekt hos förbränningsmotor  
4.1.1 Motorvarvtal (min  –1 ) …  
4.1.2 Uppmätt bränsleflöde (g/h) …  
4.1.3 Uppmätt vridmoment (Nm) …  
4.1.4 Uppmätt effekt (kW) …  
4.1.5 Barometertryck (kPa) …  
4.1.6 Vattenångtryck (kPa) …  
4.1.7 Inloppsluftens temperatur (K) …  
4.1.8 Korrektionsfaktor för effekt, om tillämpligt …  
4.1.9 Korrigerad effekt (kW) …  
4.1.10 Hjälpkraftseffekt (kW) …  
4.1.11 Nettoeffekt (kW) …  
4.1.12 Nettovridmoment (Nm) …  
4.1.13 Korrigerad specifik bränsleförbrukning (g/kWh) …  
4.2 Elektrisk kraftöverföring  
4.2.1 Deklarerade uppgifter  
4.2.2 Maximal nettoeffekt: … kW, vid… min  –1 
4.2.3 Maximalt nettovridmoment: … Nm, vid… min  –1 
4.2.4 Maximalt nettovridmoment vid noll motorvarvtal: … Nm  
4.2.5 Maximal effekt under 30 minuter: … kW  
4.2.6 Väsentliga egenskaper hos den elektriska kraftöverföringen  
4.2.7 Provningsspänning (likspänning): …… V  
4.2.8 Funktionssätt …SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/67
 
4.2.9 Kylsystem  
4.2.10. Motor: vätska/luft (  1 ) 
4.2.11. Variator: vätska/luft (  1 ) 
5. ANMÄRKNINGAR …  
Förklarande anmärkningar  
( 1 ) Stryk vad som inte är tillämpligt (i vissa fall behöver ingenting strykas när mer än en post är tillämplig).  
( 2 ) EUT L 171, 29.6.2007, s. 1.  
( 3 ) EUT L 175, 7.7.2017, s. 1.  
( 4 ) Om typidentifikationsmärkningen innehåller tecken som inte är relevanta för beskrivningen av det fordon, den komponent eller den 
separata tekniska enhet som omfattas av denna information, ska dessa tecken ersättas av symbolen ”?” i dokumentationen (t.ex. 
ABC??123??).  
( 5 ) Enligt definitionen i avsnitt A i bilaga II.  
( 6 ) Enligt definitionen i artikel 3.39 i direktiv 2007/46/EG.  
( 7 ) Däcktyp enligt Uneces föreskrifter nr 117.  
( 8 ) I tillämpliga fall.  
( 9 ) Avrunda till 2 decimaler.  
( 10 ) Avrunda till 4 decimaler.  
( 11 ) Ej tillämpligt.  
( 12 ) Medelvärde beräknat genom addition av medelvärden (M.Ki) beräknade för THC och NOx.  
( 13 ) Avrunda till 1 decimal mer än gränsvärdet.  
( 14 ) Ange det tillämpliga förfarandet.  
( 15 ) För fordon med gnisttändningsmotorer.  
( 16 ) För fordon med motorer med kompressionständning.  
( 17 ) Uppmätt under den kombinerade cykeln.  
( 18 ) Upprepa tabellen för varje provat jämförelsebränsle.  
( 19 ) Utöka tabellen vid behov med en rad för varje miljöinnovation.  
( 20 ) Nummer på kommissionens beslut om godkännande av miljöinnovationen.  
( 21 ) Tilldelas i kommissionens beslut om godkännande av miljöinnovationen.  
( 22 ) Tillämplig cykel av typ 1: bilaga XXI, underbilaga 4 eller Uneces föreskrifter nr 83.  
( 23 ) Om en modelleringsmetod tillämpas istället för en provcykel av typ 1 ska detta värde vara det som ges av modelleringsmetoden.  
( 24 ) Summan av alla enskilda miljöinnovationers minskning av koldioxidutsläpp under typ I enligt Uneces föreskrifter nr 83.  
( 25 ) Summan av alla enskilda miljöinnovationers minskning av koldioxidutsläpp under typ I enligt underbilaga 4 till bilaga XXI i d enna 
förordning.  
( 26 ) Den allmänna koden för miljöinnovationerna ska bestå av följande delar åtskilda av mellanslag: 
— Typgodkännandemyndighetens kod enligt bilaga VII till direktiv 2007/46/EG. 
— En enskild kod för varje miljöinnovation som fordonet utrustats med i enlighet med den kronologiska ordningen av kom ­
missionens godkännandebeslut. 
(Till exempel ska den allmänna koden för tre miljöinnovationer godkända kronologiskt som 10, 15 och 16 och monterade på ett 
fordon som certifierats av den tyska godkännandemyndigheten vara: e1 10 15 16.)SV L 175/68 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Tillägg till addendumet till typgodkännandeintyget  
Övergångsperiod (korrelation)  
(Övergångsbestämmelse)  
1. Koldioxidutsläppsresultat från Co2mpas  
1.1 Co2mpas-version  
1.2 Fordon Hög  
1.2.1 Koldioxidmassutsläpp (ange för varje provat referensbränsle)  
Koldioxidutsläpp (g/km)  Stadskörning  Landsvägskörning  Kombinerad  
M CO2,NEDC_H,co2mpas  
1.3 Fordon Låg (i tillämpliga fall)  
1.3.1 Koldioxidmassutsläpp (ange för varje provat referensbränsle)  
Koldioxidutsläpp (g/km)  Stadskörning  Landsvägskörning  Kombinerad  
M CO2,NEDC_L,co2mpas  
2. Provningsresultat för koldioxidutsläpp (i förekommande fall)  
2.1 Fordon Hög  
2.1.1 Koldioxidmassutsläpp (ange för varje provat referensbränsle)  
Koldioxidutsläpp (g/km)  Stadskörning  Landsvägskörning  Kombinerad  
M CO2,NEDC_H,test  
2.2 Fordon Låg (i tillämpliga fall)  
2.2.1 Koldioxidmassutsläpp (ange för varje provat referensbränsle)  
Koldioxidutsläpp (g/km)  Stadskörning  Landsvägskörning  Kombinerad  
M CO2,NEDC_L,test  
3. Avvikelsefaktorer (fastställda i enlighet med punkt 3.2.8 i förordning (EU) 2017/1152 och (EU) 2017/1153)  
Avvikelsefaktorer  Fordon Hög  Fordon Låg 
(i förekommande fall)  
DeSV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/69
 
Tillägg 5  
Information om fordonets OBD-system  
1. Informationen som krävs enligt detta tillägg ska lämnas av fordonstillverkaren för att det ska vara möjligt att tillverka 
ersättnings- eller servicekomponenter samt diagnosverktyg och provningsutrustning som är OBD-kompatibla.  
2. Följande information ska på begäran utan diskriminering göras tillgänglig för varje intresserad tillverkare av kom ­
ponenter, diagnosverktyg eller provningsutrustning.  
2.1 En beskrivning av typ och antal konditioneringscykler som använts vid det ursprungliga typgodkännandet av 
fordonet.  
2.2 En beskrivning av typ av OBD-demonstrationscykel som använts vid det ursprungliga typgodkännandet av fordonet 
för den komponent som övervakas av OBD-systemet.  
2.3 Ett uttömmande dokument som beskriver alla avkända komponenter samt strategin för feldetektering och aktivering 
av felindikatorn (fast antal körcykler eller statistisk metod), inklusive en förteckning över relevanta sekundära avkän ­
ningsparametrar för varje komponent som övervakas med OBD-systemet och en förteckning över OBD-systemets 
utkoder och format (med en förklaring av var och en) som har samband med enskilda utsläppsrelaterade kom ­
ponenter i framdrivningssystemet och enskilda icke-utsläppsrelaterade komponenter, där övervakningen av kom ­
ponenten används för att avgöra om felindikatorn ska aktiveras. Framför allt ska en uttömmande förklaring lämnas 
för de uppgifter som ges i service $05 Test ID $21 till FF och de uppgifter som ges i service $06. När det gäller 
fordonstyper som använder en kommunikationslänk i enlighet med ISO 15765-4 ”Road vehicles – Diagnostics on 
Controller Area Network (CAN) – Part 4: Requirements for emissions-related systems”, ska en uttömmande be ­
skrivning av de uppgifter som ges i service $06 Test ID $00 till FF tillhandahållas för varje ID-stödd OBD-övervakare.  
Dessa uppgifter får lämnas i form av en tabell enligt följande:  
Komponent  Felkod  Övervak ­
ningsstrategi  Feldetekterings ­
kriterier  Kriterier för 
aktivering av 
felindikatorn  Sekundära 
parametrar  Förkonditionering  Demonstrations ­
provning  
Katalysator  P0420  Signaler 
från syre ­
givarna 1 
och 2  Skillnad 
mellan sig ­
nalerna från 
syregivarna 
1 och 2  3:e cykeln  Motorvarv ­
tal, belast ­
ning, luft- 
bränsleför ­
hållande, ka ­
talysatortem ­
peratur  t.ex. två cykler 
av typ 1 (så ­
som beskrivs i 
bilaga III till 
förordning (EG) 
nr 692/2008 
eller i bilaga 
XXI till förord ­
ning (EU) 
2017/1151)  t.ex. typ 1-prov ­
ning (såsom be ­
skrivs i bilaga III 
till förordning 
(EG) 
nr 692/2008 el ­
ler i bilaga XXI 
till förordning 
(EU) 2017/1151  
3. INFORMATION SOM KRÄVS FÖR TILLVERKNING AV DIAGNOSVERKTYG  
För att underlätta tillhandahållandet av generiska diagnosverktyg till reparatörer som hanterar flera fabrikat, ska 
fordonstillverkare lämna tillgång till de uppgifter som avses i punkterna 3.1–3.3 via sina webbplatser för reparations ­
information. Uppgifterna ska inbegripa alla funktioner hos diagnosverktyg och alla länkar till reparationsinformation 
och felsökningsinstruktioner. Tillgången till dessa uppgifter får avgiftsbeläggas i rimlig utsträckning.  
3.1 Information om kommunikationsprotokoll  
Följande uppgifter ska lämnas, kopplade till fordonsmärke, modell och variant, eller annan lämplig identifiering 
såsom VIN eller identifiering av fordon och system:  
a) All ytterligare information om protokoll som krävs för att möjliggöra fullständig diagnos utöver standarderna i 
avsnitt 4 i bilaga XI, inklusive all ytterligare information om maskinvaru- eller programvaruprotokoll, identifiering 
av parametrar, överföringsfunktioner, krav på funktionsuppehållande eller felvillkor.SV L 175/70 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
b) Upplysningar om erhållande och tolkning av alla felkoder som inte överensstämmer med standarderna i avsnitt 4 
i bilaga XI.  
c) En förteckning över alla tillgängliga driftsdataparametrar, inklusive skalbarhet och tillgång.  
d) En förteckning över alla tillgängliga funktionsprovningar, inklusive aktivering eller kontroll av anordningar och 
implementering av dem.  
e) Upplysningar om erhållande av alla uppgifter om komponenter och status, vilande diagnosfelkoder och ögon ­
blicksbilder.  
f) Återställning av parametrar för adaptiv inlärning, variantkoder, inställning av ersättningskomponenter samt 
kundinställningar.  
g) Identifiering och variantkod för elektronisk styrenhet (ECU).  
h) Uppgifter om hur driftsljus återställs.  
i) Diagnosanslutningens placering och uppgifter om anslutningsdon.  
j) Identifikation av motorn.  
3.2 Provning och diagnos av OBD-övervakade komponenter  
Följande information ska krävas:  
a) En beskrivning av provningar för att verifiera komponentens funktion, vid komponenten eller i kablaget.  
b) Provningsförfarande, inklusive provningsparametrar och komponentinformation.  
c) Uppgifter om anslutning, inklusive minsta och största insignal och utsignal samt körnings- och belastningsvärden.  
d) Förväntade värden under vissa körförhållanden, inklusive tomgång.  
e) Elektriska värden för komponenten i statiskt och dynamiskt läge.  
f) Felvärden för vart och ett av ovanstående alternativ.  
g) Feldiagnossekvenser, inklusive felträd och vägledd eliminering av diagnoser.  
3.3 Uppgifter som krävs för reparation  
Följande information ska krävas:  
a) Initialisering av elektronisk styrenhet (ECU) och komponenter (om ersättningsdelar monteras).  
b) Initialisering av nya eller ersättande elektroniska styrenheter, i förekommande fall med hjälp av (om)program ­
meringsmetoder av ”pass-through”-typ.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/71
 
Tillägg 6  
Numreringssystem för EG-typgodkännandeintyg  
1. Den tredje delen av ett EG-typgodkännandenummer som utfärdats i enlighet med artikel 6.1 ska bestå av numret på 
genomföranderättsakten eller den senaste ändringsrättsakten som är tillämplig på EG-typgodkännandet. Detta num ­
mer ska åtföljas av en eller flera tecken som betecknar olika kategorier i enlighet med tabell 1.  
Tecken  Utsläppsstan ­
dard  OBD-standard  Fordonskategori 
och klass  Motor  Datum för ge ­
nomförande: 
nya typer  Datum för ge ­
nomförande: 
nya fordon  Sista dagen för 
registrering  
AA Euro 6c  Euro 6-1  M, N1 klass I  Gnist., Komp.  31.8.2018  
AB Euro 6c  Euro 6-1  N1 klass II  Gnist., Komp.  31.8.2019  
AC Euro 6c  Euro 6-1  N1 klass III, 
N2 Gnist., Komp.  31.8.2019  
AD Euro 6c  Euro 6-2  M, N1 klass I  Gnist., Komp.  1.9.2018  31.8.2019  
AE Euro 6c  Euro 6-2  N1 klass II  Gnist., Komp.  1.9.2019  31.8.2020  
AF Euro 6c  Euro 6-2  N1 klass III, 
N2 Gnist., Komp.  1.9.2019  31.8.2020  
AG Euro 6d- 
TEMP  Euro 6-2  M, N1 klass I  Gnist., Komp.  1.9.2017  1.9.2019  31.12.2020  
AH Euro 6d- 
TEMP  Euro 6-2  N1 klass II  Gnist., Komp.  1.9.2018  1.9.2020  31.12.2021  
AI Euro 6d- 
TEMP  Euro 6-2  N1 klass III, 
N2 Gnist., Komp.  1.9.2018  1.9.2020  31.12.2021  
AJ Euro 6d  Euro 6-2  M, N1 klass I  Gnist., Komp.  1.1.2020  1.1.2021SV L 175/72 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Tecken  Utsläppsstan ­
dard  OBD-standard  Fordonskategori 
och klass  Motor  Datum för ge ­
nomförande: 
nya typer  Datum för ge ­
nomförande: 
nya fordon  Sista dagen för 
registrering  
AK Euro 6d  Euro 6-2  N1 klass II  Gnist., Komp.  1.1.2021  1.1.2022  
AL Euro 6d  Euro 6-2  N1 klass III, 
N2 Gnist., Komp.  1.1.2021  1.1.2022  
AX Ej tillämp ­
ligt Ej tillämp ­
ligt Alla fordon  Batteri, helt 
elektriskt  1.9.2009  1.1.2011  
AY Ej tillämp ­
ligt Ej tillämp ­
ligt Alla fordon  Batteri, helt 
elektriskt  1.9.2009  1.1.2011  
AZ Ej tillämp ­
ligt Ej tillämp ­
ligt Alla fordon 
som använder 
certifikat enligt 
punkt 2.1.1 i 
bilaga I  Gnist., Komp.  1.9.2009  1.1.2011  
Förklaring:  
OBD-standard Euro 6-1 = kompletta OBD-krav enligt Euro 6 men med preliminära OBD-gränsvärden enligt definitionen i punkt 
2.3.4 i bilaga XI och delvis mindre stränga krav på IUPR.  
OBD-standard Euro 6-2 = kompletta OBD-krav enligt Euro 6 men med slutgiltiga OBD-gränsvärden enligt definitionen i punkt 2.3.3 i 
bilaga XI. 
Utsläppsstandard Euro 6c = RDE-provning för övervakning endast (inga NTE-utsläppsgränsvärden tillämpas), annars kompletta 
utsläppskrav enligt Euro 6. 
Utsläppsstandard Euro 6d-TEMP = RDE-provning gentemot tillfälliga överensstämmelsefaktorer, annars kompletta utsläppskrav enlig t 
Euro 6. 
Utsläppsstandard Euro 6d = RDE-provning gentemot slutgiltiga överensstämmelsefaktorer, annars kompletta utsläppskrav enligt 
Euro 6.  
2. EXEMPEL PÅ NUMMER PÅ TYPGODKÄNNANDEINTYG  
2.1 Nedan anges ett exempel på ett godkännande av en lätt Euro 6-personbil enligt utsläppsstandard Euro 6d och OBD- 
standard Euro 6–2, angivet med tecknen AJ enligt tabell 1, som utfärdats av Luxemburg, angivet med koden e13. 
Godkännandet beviljades enligt förordning (EG) nr 715/2007 och dess tillämpningsförordning (EG) xxx/2016 utan 
ändringar. Det är det 17: e godkännandet av detta slag utan utökning, så de fjärde och femte delarna av certifierings ­
numret är 0017 respektive 00.  
e13 Ü 715=2007 Ü xxx=2016AJ Ü 0017 Ü 00 
2.2 Detta andra exempel visar ett godkännande av ett lätt Euro 6-nyttofordon av kategori N1 klass II enligt utsläpps ­
standard Euro 6d_TEMP och OBD-standard Euro 6–2, angivet med tecknen AH enligt tabell 1, som utfärdats av 
Rumänien, angivet med koden e19. Godkännandet beviljades enligt förordning (EG) nr 715/2007 och dess till ­
lämpningslagstiftning i dess ändrade lydelse enligt förordning xxx/2018. Det är det första godkännandet av detta 
slag utan utökning, så de fjärde och femte delarna av certifieringsnumret är 0001 respektive 00.  
e19 Ü 715=2007 Ü xyz=2018AH Ü 0001 Ü 00SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/73
 
Tillägg 7
SV L 175/74 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Tillägg 8a  
Provningsrapport  
Provningsrapporten är den rapport som utfärdas av den tekniska tjänst som ansvarar för provningarnas utförande enligt 
denna förordning.  
En separat provningsrapport ska utarbetas för varje interpoleringsfamilj, enligt definitionen i punkt 5.6 i bilaga XXI.  
Följande information, om tillämplig, är de minimiuppgifter som krävs för provning av typ 1 och ATCT-provningen.  
RAPPORTNUMMER 
SÖKANDE  
Tillverkare  
ÄRENDE  Bestämning av fordonets vägmotstånd  
Fordon som ska provas  
Fabrikat  :  
Typ  :  
SLUTSATS  Det fordon som provats uppfyller de krav som nämns i ärenderaden.  
ORT  DD/MM/ÅÅÅÅ  
Anmärkningar:  
— Hänvisningar till relevanta avsnitt i förordning (EG) nr 692/2008 är  markerade med grått.  
— (ATCT) innebär endast för ATCT-provningsrapporten.  
— (ej ATCT) innebär inte relevant för ATCT-provningsrapporten.  
— Ingen hänvisning till ATCT innebär att det krävs för både typ 1-provningsrapporten och ATCT-provningsrapporten.  
Allmänna anmärkningar:  
Om det finns flera alternativ (hänvisningar), ska det som provats beskrivas i provningsrapporten.  
Om inte, kan en enda hänvisning till informationsdokumentet i början av rapporten vara tillräcklig.  
Varje teknisk tjänst får inkludera vissa kompletterande uppgifter.  
(a) Specifikt för gnisttändningsmotor.  
(b) Specifikt för kompressionständningsmotor.  
1. BESKRIVNING AV PROVADE FORDON HÖG, LÅG OCH MEDEL (I TILLÄMPLIGA FALL)  
1.1 ALLMÄNT  
Fordonsnummer  :  Prototypnummer och VINSV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/75
 
Kategori  
Bilaga I tillägg 3 & 4 punkt 0.4  : 
Antal säten (inklusive förarsätet)  
Bilaga I, tillägg 3 punkt 9.10.3 & tillägg  
4 addendum punkt 1.4  : 
Karosseri  
Bilaga I, tillägg 3 punkt 9.1 & tillägg 4  
addendum punkt 1.6  : 
Drivhjul  
Bilaga I, tillägg 3 punkt 1.3.3 & tillägg 4  
addendum punkt 1.7  : 
1.1.1  FRAMDRIVNINGSSYSTEMETS KONSTRUKTION  
Framdrivningssystemets konstruktion  :  förbränningsmotor, hybrid, el eller bränslecell  
1.1.2  FÖRBRÄNNINGSMOTOR (om tillämpligt)  
Om mer än en förbränningsmotor, upprepa punkten 
Fabrikat  :  
Typ  
Bilaga I, tillägg 3 punkt 3.1.1 & tillägg 4  
addendum punkt 1.10  : 
Funktionssätt  
Bilaga I, tillägg 3, punkt 3.2.1.1  : tvåtakt/fyrtakt  
Antal cylindrar och deras placering  
Bilaga I, tillägg 3, punkt 3.2.1.2  : 
Slagvolym (cm  3 ) 
Bilaga I, tillägg 3, punkt 3.2.1.3 & till ­ 
lägg 4, addendum, punkt 1.10.1  : 
Motorvarvtal vid tomgång (min  –1 ) 
Bilaga I, tillägg 3, punkt 3.2.1.6  : + 
– 
Förhöjt tomgångsvarvtal (min  –1 ) (a)  
Bilaga I, tillägg 3, punkt 3.2.1.6.1  : + 
– 
n min drive  (rpm)  :  
Motorns nominella effekt  
Bilaga I, tillägg 3, punkt 3.2.1.8 & till ­ 
lägg 4, addendum, punkt 1.10.4  : kW  vid  rpm (varv per 
minut)  
Maximalt nettovridmoment  
Bilaga I, tillägg 3, punkt 3.2.1.10 & till ­ 
lägg 4, addendum, punkt 1.11.3  : Nm  vid  rpm (varv per 
minut)SV L 175/76 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Motorsmörjmedel  :  Tillverkarens specifikation (om det finns flera hänvisningar i 
informationsdokumentet)  
Kylsystem  
Bilaga I, tillägg 3, punkt 3.2.7  : Typ: luft/vatten/olja  
Isolering  :  material, mängd, placering, volym och vikt  
1.1.3  PROVNINGSBRÄNSLE för typ 1-provning  (om tillämpligt)  
Om mer än ett provningsbränsle, upprepa punkten 
Fabrikat  :  
Typ  
Bilaga I, tillägg 3, punkt 3.2.2.1 & tillägg  
4, addendum, punkt 1.10.3  : bensin E10 – Diesel B7 – LPG – NG –...  
Densitet vid 15 °C  
Bilaga IX  : 
Svavelhalt  
Underbilaga 3 till bilaga XXI  : Endast för diesel B7 och bensin E10  
Bilaga IX  :  
Partinummer  :  
Willansfaktorer (för förbränningsmotor) 
för koldioxidutsläpp (gCO  2 /km)  : 
1.1.4  BRÄNSLETILLFÖRSELSYSTEM  (om tillämpligt)  
Om mer än ett bränsletillförselsystem, upprepa punkten 
Direktinsprutning  :  ja/nej eller beskrivning  
Fordonets bränsletyp  
Bilaga I, tillägg 3, punkt 3.2.2.4  : enbränsle/tvåbränsle/flexbränsle  
Styrenhet  
Delhänvisning  
Bilaga I, tillägg 3, punkt  
3.2.4.2.9.3.1  : samma som informationsdokument  
Provad programvara  
Bilaga I, tillägg 3, punkt  
3.2.4.2.9.3.1.1  : läst via scanverktyg, t.ex.  
Luftflödesmätare  
Bilaga I, tillägg 3, punkt 3.2.4.2.9.3.3  : 
Spjällhus  
Bilaga I, tillägg 3, punkt 3.2.4.2.9.3.5  : 
Tryckgivare  
Bilaga I, tillägg 3, punkt 3.2.4.3.4.11  :SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/77
 
Insprutningspump  
Bilaga I, tillägg 3, punkt 3.2.4.2.3  : 
Insprutare  
Bilaga I, tillägg 3, punkt 3.2.4.2.6  : 
1.1.5  INSUGNINGSSYSTEM  (om tillämpligt)  
Om mer än ett insugningssystem, upprepa punkten 
Överladdare  
Bilaga I, tillägg 3, punkt 3.2.8.1  : ja/nej 
fabrikat & typ (  1 ) 
Laddluftkylare  
Bilaga I, tillägg 3, punkt 3.2.8.2  : ja/nej 
typ (luft/luft, luft/vatten) (  1 ) 
Luftfilter (element) (  1 ) 
Bilaga I, tillägg 3, punkt 3.2.8.4.2  : fabrikat & typ  
Insugningsljuddämpare (  1 ) 
Bilaga I, tillägg 3, punkt 3.2.8.4.3  : fabrikat & typ  
1.1.6  AVGASSYSTEM OCH ANTI-AVDUNSTNINGSSYSTEM (om tillämpligt)  
Om mer än ett, upprepa punkten 
Första katalysator  
Bilaga I, tillägg 3, punkt 3.2.12.2.1.12 &  
3.2.12.2.1.13  : fabrikat & hänvisning (  1 ) 
funktionssätt: trevägs/oxidations/NOx-fälla/SCR  
Andra katalysator  :  fabrikat & hänvisning (  1 ) 
funktionssätt: trevägs/oxidations/NOx-fälla/SCR  
Partikelfälla  
Bilaga I, tillägg 3, punkt 3.2.12.2.6  : med/utan/ej tillämpligt 
fabrikat & hänvisning (  1 ) 
Hänvisning till och placering av syregi ­
vare  
Bilaga I, tillägg 3, punkt 3.2.12.2.2  : före katalysator/efter katalysator  
Luftinsprutning  
Bilaga I, tillägg 3, punkt 3.2.12.2.3  : med/utan/ej tillämpligt  
EGR  
Bilaga I, tillägg 3, punkt 3.2.12.2.4  : med/utan/ej tillämpligt 
kyld/inte kyld  
System för att begränsa utsläpp genom 
avdunstning  
Bilaga I, tillägg 3, punkt 3.2.12.2.5  : med/utan/ej tillämpligt  
Hänvisning till och placering av NOx-gi ­
vare  : Före/efter  
Allmän beskrivning (  1 ) 
Bilaga I, tillägg 3, punkt 3.2.9.2  :SV L 175/78 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
1.1.7  VÄRMELAGRINGSANORDNING(om  tillämpligt)  
Om mer än en värmelagringsanordning, upprepa punkten 
Värmelagringsanordning  :  ja/nej  
Värmekapacitet (lagrad entalpi J)  :  
Tid för värmeutstrålning  :  
1.1.8  KRAFTÖVERFÖRING  (om tillämpligt)  
Om mer än en kraftöverföring, upprepa punkten 
Växellåda  
Bilaga I, tillägg 3, punkt 4.5.1 & tillägg  
4, addendum, punkt 1.13.1  : manuell/automatisk/kontinuerligt variabel  
Växlingsförfarande  
Dominerande läge  :  ja/nej 
normal/kör/miljö/...  
Bästa tänkbara läge för koldioxidut ­
släpp och bränsleförbrukning (i före ­
kommande fall)  : 
Sämsta tänkbara läge för koldiox ­
idutsläpp och bränsleförbrukning (i 
förekommande fall)  : 
Styrenhet  :  
Smörjmedel, växellåda  :  Tillverkarens specifikation (om det finns flera hänvisningar i 
informationsdokumentet)  
Däck  
Bilaga I, tillägg 3, punkt 6.6 & tillägg 4, addendum, punkt 1.14  
Fabrikat  :  
Typ  :  
Dimensioner främre/bakre  
Bilaga I, tillägg 3, punkt 6.6.1  : 
Omkrets (m)  :  
Däcktryck (kPa)  
Bilaga I, tillägg 3, punkt 6.6.3  : 
Utväxlingsförhållanden (R.T.), primära förhållanden (R.P.) och (fordonshastighet (km/h)) / (motorvarvtal 
(1 000 (min  –1 )) (V  1 000  ) för var och en av utväxlingarna (R.B.).  
Bilaga I, tillägg 3, punkt 4.6 & tillägg 4, addendum, punkt 1.13.3  
R.B.  R.P.  R.T.  V  1 000  
Första  1/1  
Andra  1/1SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/79
 
R.B.  R.P.  R.T.  V  1 000  
Tredje  1/1  
Fjärde  1/1  
Femte  1/1  
… 
1.1.9  ELMASKIN (om tillämpligt)  
Om mer än en elmaskin, upprepa punkten 
Fabrikat  :  
Typ  :  
Toppeffekt  :  
1.1.10  UPPLADDNINGSBART  ELENERGILAGRINGSSYSTEM FÖR DRIFT (om tillämpligt)  
Om mer än ett uppladdningsbart elenergilagringssystem för drift, upprepa punkten 
Fabrikat  :  
Typ  :  
Kapacitet  :  
Nominell spänning  :  
1.1.12  BRÄNSLECELL  (om tillämpligt)  
Om mer än en bränslecell, upprepa punkten 
Fabrikat  :  
Typ  :  
Maximal effekt  :  
Nominell spänning  :  
1.1.13  KRAFTELEKTRONIK (om  tillämpligt)  
Mer än en kraftelektronik kan förekomma (framdrivningsomvandlare, lågspänningssystem eller laddare) 
Fabrikat  :  
Typ  :  
Effekt  :SV L 175/80 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
1.2 FORDON HÖG BESKRIVNING (typ 1) eller FORDONSBESKRIVNING (ATCT)  
1.2.1  VIKT  
Provningsvikt (kg)  :  
1.2.2  VÄGMOTSTÅNDSPARAMETRAR  
f 0 (N) :  
f 1 (N/(km/h))  :  
f 2 (N/(km/h)  2 ) :  
f 2_TReg  (N/(km/h)  2 ) :  (ATCT)  
Energibehov under cykel (Ws)  
Bilaga XXI, punkt 3.5.6  : 
Hänvisning till provningsrapport för väg ­
motstånd  : 
1.2.3  URVALSPARAMETRAR FÖR CYKEL  
Cykel (utan minskning)  :  Klass 1/2/3a/3b  
Förhållandet märkeffekt - vikt i körk ­
lart skick (PMR) (W/kg)  : (i förekommande fall)  
Förfarande med begränsad hastighet 
som används vid mätning  
Bilaga XXI, underbilaga 1, punkt 9  : ja/nej  
Fordonets högsta hastighet  
Bilaga I, tillägg 3, punkt 4.7  : 
Minskning (om tillämpligt)  :  ja/nej  
Minskningsfaktor f  dsc : 
Cykelavstånd (m)  :  
Konstant hastighet (vid förkortat prov ­
ningsförfarande)  : om tillämpligt.  
1.2.4  VÄXLINGSPUNKT (OM TILLÄMPLIGT)  
Växling  :  Genomsnittlig växel för v ≥ 1 km/h, avrundat till fyra deci ­
maler  
1.3 FORDON LÅG BESKRIVNING (i tillämpliga fall)  
1.3.1  VIKT  
Provningsvikt (kg)  :SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/81
 
1.3.2  VÄGMOTSTÅNDSPARAMETRAR  
f 0 (N) :  
f 1 (N/(km/h))  :  
f 2 (N/(km/h)  2 ) :  
Energibehov under cykel (Ws)  :  
Δ(C D ×A  f ) LH : 
Hänvisning till provningsrapport för väg ­
motstånd  : 
1.3.3  URVALSPARAMETRAR FÖR CYKEL  
Cykel (utan minskning)  :  Klass 1/2/3a/3b  
Förhållandet märkeffekt - vikt i körk ­
lart skick (PMR) (W/kg)  : (i förekommande fall)  
Förfarande med begränsad hastighet 
som används vid mätning  
Bilaga XXI, underbilaga 1, punkt 9  : ja/nej  
Fordonets högsta hastighet  
Bilaga I, tillägg 3, punkt 4.7  : 
Minskning (om tillämpligt)  :  ja/nej  
Minskningsfaktor f  dsc : 
Cykelavstånd (m)  :  
Konstant hastighet (vid förkortat prov ­
ningsförfarande)  : om tillämpligt.  
1.3.4  VÄXLINGSPUNKT (OM TILLÄMPLIGT)  
Växling  :  Genomsnittlig växel för v ≥ 1 km/h, avrundat till fyra deci ­
maler  
1.4 FORDON MEDELBESKRIVNING (i tillämpliga fall)  
1.4.1  VIKT  
Provningsvikt (kg)  :  
1.4.2  VÄGMOTSTÅNDSPARAMETRAR  
f 0 (N) :  
f 1 (N/(km/h))  :  
f 2 (N/(km/h)  2 ) :  
Energibehov under cykel (Ws)  :  
Δ(C D ×A  f ) LH :SV L 175/82 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
1.4.3  URVALSPARAMETRAR FÖR CYKEL  
Cykel (utan minskning)  :  Klass 1/2/3a/3b  
Förhållandet märkeffekt - vikt i körk ­
lart skick (PMR) (W/kg)  : (i förekommande fall)  
Förfarande med begränsad hastighet 
som används vid mätning  
Bilaga XXI, underbilaga 1, punkt 9  : ja/nej  
Fordonets högsta hastighet  
Bilaga I, tillägg 3, punkt 4.7  : 
Minskning (om tillämpligt)  :  ja/nej  
Minskningsfaktor f  dsc : 
Cykelavstånd (m)  :  
Konstant hastighet (vid förkortat prov ­
ningsförfarande)  : om tillämpligt.  
1.4.4  VÄXLINGSPUNKT (OM TILLÄMPLIGT)  
Växling  :  Genomsnittlig växel för v ≥ 1 km/h, avrundat till fyra deci ­
maler  
2. PROVNINGSRESULTAT  
2.1 TYP 1-PROVNING  ELLER ATCT-PROVNING 
Inställningsmetod för chassidynamome ­
ter : fast/iterativ/alternativ med egen uppvärmningscykel  
Dynamometer, driftssätt  
Bilaga XXI, underbilaga 6, punkt  
1.2.4.2.2  ja/nej  
Avstannande  
Bilaga XXI, underbilaga 4, punkt  
4.2.1.8.5  : ja/nej  
Ytterligare förkonditionering  :  ja/nej 
Beskrivning  
Försämringsfaktorer  :  tilldelad/provad  
2.1.1  Fordon Hög (också använt för ATCT)  
Provningsdatum  :  (dag/månad/år)  
Provningsplats  :  
Den undre kantens höjd över marken för 
kylfläkten (cm)  : 
Placering i sidled av fläktens centrum 
(om ändras på begäran av tillverkaren)  : I fordonets mittlinje/...  
Avstånd från fordonets front (cm)  :SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/83
 
2.1.1.1  Förorenande utsläpp (om tillämpligt)  
2.1.1.1.1  Förorenande utsläpp från fordon med minst en förbränningsmotor, från icke externt laddbara hybridel ­
fordon och från externt laddbara hybridelfordon vid laddningsbevarande typ 1-provning  
För varje provat driftssätt ska punkterna nedan upprepas (dominerande läge eller bästa tänkbara och sämsta 
tänkbara läge, om tillämpligt)  
Provning 1  
Föroreningar  CO 
(mg/km)  THC (a) 
(mg/km)  NMHC 
(a) 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km)  THC+NOx 
(b) 
(mg/km)  Partiklar 
(mg/km)  Partikelantal 
(#.10  11 /km)  
Mätvärden  
Regenereringsfaktorer (Ki) 
(2) 
Additiv  
Regenereringsfaktorer (Ki) 
(2) 
Multiplikativ  
Försämringsfaktorer (DF) 
additiv  
Försämringsfaktorer (DF) 
multiplikativ  
Slutliga värden  
Gränsvärden  
(2) Se rapporter för Ki-familjen  :  
Typ 1/I utförd för fastställande av Ki  :  Bilaga XXI, underbilaga 4 eller Uneces föreskrifter nr 83 (  1 ) 
( 1 ) Ange i förekommande fall.  
Provning 2 i tillämpliga fall: med anledning av CO  2 (d CO2 1 )/föroreningar (90 % av gränsvärdena)/båda  
Samma punkt  
Provning 3 i tillämpliga fall: med anledning av CO  2 (d CO2 2 ) 
Samma punkt  
2.1.1.1.2  Förorenande utsläpp från externt laddbara hybridelfordon vid laddningstömmande typ 1-provning  
Provning 1  
Gränsvärdena för förorenande utsläpp måste följas, och följande punkt ska upprepas för varje provnings ­
cykel.  
Föroreningar  CO 
(mg/km)  THC (a) 
(mg/km)  NMHC 
(a) 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km)  THC+NOx 
(b) 
(mg/km)  Partiklar 
(mg/km)  Partikelantal 
(#.10  11 /km)  
Uppmätta värden för en 
enda cykel  
Gränsvärden värden för 
en enda cykelSV L 175/84 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Provning 2 i tillämpliga fall: med anledning av CO  2 (d CO2 1 )/föroreningar (90 % av gränsvärdena)/båda  
Samma punkt  
Provning 3 i tillämpliga fall: med anledning av CO  2 (d CO2 2 ) 
Samma punkt  
2.1.1.1.3  ANVÄNDNINGSFAKTORVIKTADE FÖRORENANDE UTSLÄPP FRÅN EXTERNT LADDBARA HYBRIDELFOR ­
DON  
Föroreningar  CO 
(mg/km)  THC (a) 
(mg/km)  NMHC 
(a) 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km)  THC+NOx 
(b) 
(mg/km)  Partiklar 
(mg/km)  Partikelantal 
(#.10  11 /km)  
Beräknade värden  
2.1.1.2  KOLDIOXIDutsläpp  (i tillämpliga fall)  
2.1.1.2.1  KOLDIOXIDutsläpp från fordon med minst en förbränningsmotor, från icke externt laddbara hybridel ­
fordon och från externt laddbara hybridelfordon vid laddningsbevarande typ 1-provning (inte ATCT)  
För varje provat driftssätt ska punkterna nedan upprepas (dominerande läge eller bästa tänkbara och sämsta 
tänkbara läge, om tillämpligt)  
Provning 1  
Koldioxidutsläpp  Låg  Medel  Hög  Extra hög  Kombinerad  
Uppmätt värde M  CO2,p,1 /  M CO2,c,2  
RCB-korrektionskoefficient: (  2 ) 
M CO2,p,3 /  M CO2,c,3  
Regenereringsfaktorer (Ki) 
Additiv  
Regenereringsfaktorer (Ki) 
Multiplikativ  
M CO2,c,4  — 
AF Ki= M CO2,c,3 /  M CO2,c,4  — 
M CO2,p,4 /  M CO2,c,4  — 
ATCT-korrigering (FCF) (  1 ) 
Tillfälliga värden M  CO2,p,5 /  M CO2,c,5  
Angivet värde  —  —  —  —  
d CO2 1 * angivet värde  —  —  —  —  
( 1 ) FCF: familjekorrektionsfaktor för att korrigera för representativa regionala temperaturförhållanden (ATCT) 
Se rapporter för FCF-familjen: 
( 2 ) korrigering i den mening som avses i underbilaga 6 till tillägg 2 till bilaga XXI i den här förordningen för fordon med 
förbränningsmotorer, K  CO2 för hybridelfordon  
Provning 2 (i tillämpliga fall)  
Samma punkt med d  CO2 2 
Provning 3 (i tillämpliga fall)  
Samma punktSV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/85
 
Slutsats  
Koldioxidutsläpp (g/km)  Låg  Medel  Hög  Extra hög  Kombinerad  
Genomsnitt M  CO2,p,6/  M CO2,c,6  
Anpassning M  CO2,p,7 /  M CO2,c,7  
Slutliga värden M  CO2,p,H /  M CO2,c,H  
2.1.1.2.2  ATCT KOLDIOXIDutsläpp från fordon med minst en förbränningsmotor, från icke externt laddbara 
hybridelfordon och från externt laddbara hybridelfordon vid laddningsbevarande typ 1-provning (ATCT)  
Provning vid 14 °C (ATCT)  
Koldioxidutsläpp (g/km)  Låg  Medel  Hög  Extra hög  Kombinerad  
Uppmätt värde M  CO2,p,1 /  M CO2,c,2  
RCB-korrektionskoefficient (5)  
M CO2,p,3 /  M CO2,c,3  
Slutsats (ATCT)  
Koldioxidutsläpp (g/km)  Kombinerad  
ATCT (14 °C) M  CO2,Treg  
Typ 1 (23 °C) M  CO2,23  ° 
Korrektionsfaktor för familjen (FCF)  
2.1.1.2.3  KOLDIOXIDmassutsläpp från externt laddbara hybridelfordon vid laddningstömmande typ 1-provning  
Provning 1:  
Koldioxidmassutsläpp (g/km)  Kombinerad  
Beräknat värde M  CO2,CD  
Angivet värde  
d CO2 1 
Provning 2 (i tillämpliga fall)  
Samma punkt med d  CO2 2 
Provning 3 (i tillämpliga fall)  
Samma punkt  
Slutsats  
Koldioxidmassutsläpp (g/km)  Kombinerad  
Genomsnitt M  CO2,CD  
Slutligt värde M  CO2,CDSV L 175/86 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
2.1.1.2.4  ANVÄNDNINGSFAKTORVIKTADE KOLDIOXIDmassutsläpp från externt laddbara hybridelfordon  
Koldioxidmassutsläpp (g/km)  Kombinerad  
Beräknat värde M  CO2,weighted  
2.1.1.3  BRÄNSLEFÖRBRUKNING (I TILLÄMPLIGA FALL, INTE ATCT)  
2.1.1.3.1  Bränsleförbrukning hos fordon med endast en förbränningsmotor, från icke externt laddbara hybridel ­
fordon och från externt laddbara hybridelfordon vid laddningsbevarande typ 1-provning  
För varje provat driftssätt ska punkterna nedan upprepas (dominerande läge eller bästa tänkbara och sämsta 
tänkbara läge, om tillämpligt)  
Bränsleförbrukning (l/100 km)  Låg  Medel  Hög  Extra hög  Kombinerad  
Slutliga värden FC  p,H /  FC c,H ( 1 ) 
( 1 ) Beräknade från anpassade koldioxidvärden.  
2.1.1.3.2  Bränsleförbrukning hos externt laddbara hybridelfordon vid laddningstömmande typ 1-provning  
Provning 1:  
Bränsleförbrukning (l/100 km)  Kombinerad  
Beräknat värde FC  CD 
Provning 2 (i tillämpliga fall)  
Samma punkt  
Provning 3 (i tillämpliga fall)  
Samma punkt  
Slutsats  
Bränsleförbrukning (l/100 km)  Kombinerad  
Genomsnitt FC  CD 
Slutligt värde FC  CD 
2.1.1.3.3  ANVÄNDNINGSFAKTORviktad Bränsleförbrukning hos externt laddbara hybridelfordon  
Bränsleförbrukning (l/100 km)  Kombinerad  
Beräknat värde FC  weighted  
2.1.1.3.4  Bränsleförbrukning hos icke externt laddbara bränslecells- och vätgasfordon vid en laddningsbevarande 
typ 1-provning  
För varje provat driftssätt ska punkterna nedan upprepas (dominerande läge eller bästa tänkbara och sämsta 
tänkbara läge, om tillämpligt)  
Förbrukning (kg/100 km)  Låg  Medel  Hög  Extra hög  Kombinerad  
Uppmätta värdenSV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/87
 
Förbrukning (kg/100 km)  Låg  Medel  Hög  Extra hög  Kombinerad  
RCB-korrektionskoefficient  
Slutliga värden FC  p/ FC c 
2.1.1.4  RÄCKVIDDER (OM TILLÄMPLIGT)  
2.1.1.4.1  Räckvidder för externt laddbara hybridelfordon (om tillämpligt)  
2.1.1.4.1.1  Helt elektrisk räckvidd (AER)  
Provning 1  
AER (km)  Stad  Kombinerad  
Uppmätta/beräknade värden AER  
Angivet värde  —  
Provning 2 (i tillämpliga fall)  
Samma punkt  
Provning 3 (i tillämpliga fall)  
Samma punkt  
Slutsats  
AER (km)  Stad  Kombinerad  
Genomsnitt AER (om tillämpligt)  
Slutliga värden AER  
2.1.1.4.1.2  Likvärdig helt elektrisk räckvidd (EAER)  
EAER (km)  Stad  Kombinerad  
Slutliga värden AER  
2.1.1.4.1.3  Faktisk laddningstömmande räckvidd  
R CDA (km)  Kombinerad  
Slutligt värde R  CDA 
2.1.1.4.1.4  Räckvidd för laddningstömmande cykel  
Provning 1  
R CDC (km)  Kombinerad  
Slutligt värde R  CDC 
Indexnummer för övergångscykeln  
REEC av bekräftningscykel (%)SV L 175/88 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Provning 2 (i tillämpliga fall)  
Samma punkt  
Provning 3 (i tillämpliga fall)  
Samma punkt  
2.1.1.4.2  Räckvidd för fordon med endast eldrift - Räckvidd vid endast eldrift (PER) (om tillämpligt)  
Provning 1  
PER (km)  Stad  Kombinerad  
Beräknat värde PER  
Angivet värde  —  
Provning 2 (i tillämpliga fall)  
Samma punkt  
Provning 3 (i tillämpliga fall)  
Samma punkt  
Slutsats  
PER (km)  Stad  Kombinerad  
Genomsnitt PER  
Slutliga värden PER  
2.1.1.5  ELFÖRBRUKNING (OM TILLÄMPLIGT)  
2.1.1.5.1  Elförbrukning för externt laddbara hybridelfordon (om tillämpligt)  
2.1.1.5.1.1  Elförbrukning EC  
EC (Wh/km)  Låg  Medel  Hög  Extra hög  Stad  Kombinerad  
Slutliga värden EC  
2.1.1.5.1.2  Användningsfaktorviktad laddningstömmande elförbrukning  
Provning 1  
EC AC,CD  (Wh/km)  Kombinerad  
Beräknat värde EC  AC,CD  
Provning 2 (i tillämpliga fall)  
Samma punkt  
Provning 3 (i tillämpliga fall)  
Samma punktSV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/89
 
Slutsats (om tillämpligt)  
EC AC,CD  (Wh/km)  Kombinerad  
Genomsnitt EC  AC,CD  
Slutligt värde  
2.1.1.5.1.3  Användningsfaktorviktad elförbrukning  
Provning 1  
EC AC,weighted  (Wh)  Kombinerad  
Beräknat värde EC  AC,weighted  
Provning 2 (i tillämpliga fall)  
Samma punkt  
Provning 3 (i tillämpliga fall)  
Samma punkt  
Slutsats (om tillämpligt)  
EC AC,weighted  (Wh/km)  Kombinerad  
Genomsnitt EC  AC,weighted  
Slutligt värde  
2.1.1.5.2  Elförbrukning för fordon med endast eldrift (om tillämpligt)  
Provning 1  
EC (Wh/km)  Stad  Kombinerad  
Beräknade värden EC  
Angivet värde  —  
Provning 2 (i tillämpliga fall)  
Samma punkt  
Provning 3 (i tillämpliga fall)  
Samma punkt  
EC (Wh/km)  Låg  Medel  Hög  Extra hög  Stad  Kombinerad  
Genomsnitt EC  
Slutliga värden EC  
2.1.2  FORDON LÅG (I TILLÄMPLIGA FALL)  
Upprepa punkt 2.1.1.SV L 175/90 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
2.1.3  FORDON MEDEL (I TILLÄMPLIGA FALL)  
Upprepa punkt 2.1.1.  
2.1.4  SLUTLIGA KRITERIER FÖR UTSLÄPPSVÄRDEN (OM TILLÄMPLIGT)  
Föroreningar  CO 
(mg/km)  THC (a) 
(mg/km)  NMHC 
(a) 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km)  THC+NOx 
(b) 
(mg/km)  PM 
(mg/km)  PN 
(#.10  11 /km)  
Högsta värden (  1 ) 
( 1 ) för varje förorening inom alla provningsresultat för VH, VL (om tillämpligt) och VIM (om tillämpligt)  
2.2 TYP 2a-PROVNING  (inte ATCT)  
Utsläppsuppgifter som krävs för provning av trafikvärdighet inkluderade  
Provning  CO (% vol)  Lambda  Motorvarvtal (min  –1 ) Oljetemperatur (°C)  
Tomgång  —  
Tomgång vid högt varvtal  
2.3 TYP 3a-PROVNING  (inte ATCT)  
Utsläpp av vevhusgaser i atmosfären: inga  
2.4 TYP 4a-PROVNING  (inte ATCT) 
Se rapporter  :  
2.5 TYP 5-PROVNING  (inte ATCT) 
Se rapporter för hållbarhetsfamiljen  :  
Typ 1/I-cykel för kriterier för utsläpps ­
provning  : Bilaga XXI, underbilaga 4 eller Uneces föreskrifter nr 83 (  1 ) 
( 1 ) Ange i förekommande fall.  
2.6 RDE-PROVNING  (inte ATCT) 
Nummer på RDE-familj  :  MSxxxx  
Se rapporter för familjen  :  
2.7 TYP 6a-PROVNING  (inte ATCT) 
Provningsdatum  :  (dag/månad/år)  
Provningsplats  :  
Metod för inställning av chassidynamo ­
meter  : avstannande (vägmotståndsreferens)  
Tröghetsmassa (kg)  :SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/91
 
Om avvikelser från fordonet av typ 1  :  
Däck  :  
Fabrikat  :  
Typ  :  
Dimensioner främre/bakre  :  
Omkrets (m)  :  
Däcktryck (kPa)  :  
Föroreningar  CO 
(g/km)  HC 
(g/km)  
Provning  1 
2 
3 
Genomsnitt  
Gränsvärde  
2.8 OBD-SYSTEM (inte ATCT)  
Se rapporter för familjen  :  
2.9 RÖKTÄTHET (b) PROVNING  (inte ATCT)  
2.9.1  PROVNING MED KONSTANT HASTIGHET  
Se rapporter för familjen  :  
2.9.2  PROVNING MED FRI ACCELERATION  
Uppmätt absorptionsvärde (m  –1 ) :  
Korrigerat absorptionsvärde (m  –1 ) :  
2.10  MOTOREFFEKT (inte  ATCT) 
Se rapporter för familjen  :  
2.11  TEMPERATURINFORMATION RÖRANDE FORDON HÖG (VH)  
Kylvätsketemperatur vid slutet av stabiliseringstiden (°C)  
underbilaga 6a, punkt 3.9.2  : 
Genomsnittlig temperatur i stabiliseringsområdet under de 3 senaste 
timmarna (°C)  
underbilaga 6a, punkt 3.9.2  :SV L 175/92 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Differensen mellan kylvätsketemperaturen vid slutet och den genom ­
snittliga temperaturen i stabiliseringsområdet under de senaste 3 
timmarna Δ T_ATCT  (°C) 
underbilaga 6a, punkt 3.9.3  : 
Minimistabiliseringstid t  soak_ATCT  (s) 
underbilaga 6a, punkt 3.9.1  : 
Temperaturgivarens placering  
underbilaga 6a, punkt 3.9.5  : 
Bilaga till provningsrapporten (inte tillämplig för ATCT-provning och för fordon med endast eldrift),  
1 – i elektronisk form, alla indata för korrelationsverktyget, förtecknade i bilaga 1 punkt 2.4 till genomförandeför ­
ordningarna (EU) 2017/1152 och (EU) 2017/1153 (korrelationsförordning).  
Hänvisning till indatafilen: …  
2 – Co2mpas utdata:  
3 – NEDC-provningsresultat (om tillämpligt):SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/93
 
Tillägg 8b  
Provningsrapport för vägmotstånd  
Följande information, om tillämplig, är de minimiuppgifter som krävs för vägmotståndsprovning.  
RAPPORTNUMMER 
SÖKANDE  
Tillverkare  
ÄRENDE  Bestämning av fordonets vägmotstånd  
Fordon som ska provas  
Fabrikat  :  
Typ  :  
SLUTSATS  Det fordon som provats uppfyller de krav som nämns i ärenderaden.  
ORT  DD/MM/ÅÅÅÅ  
1. BERÖRDA FORDON  
Berörda fabrikat  :  
Berörda typer  :  
Handelsbeteckning  :  
Högsta hastighet (km/h)  :  
Drivaxlar  :  
2. BESKRIVNING AV PROVADE FORDON  
2.1 ALLMÄNT  
Om ingen interpolering: det mest ogynnsamma fordonet (avseende energibehov) ska beskrivas  
2.1.1  Fordon Hög  
Fabrikat  :  
Typ  :  
Version  :  
Energibehov under en fullständig WLTC- 
cykel av klass 3 oberoende av fordonsk ­
lass : 
Avvikelse från serieproduktion  :  
Vägmätarställning  :SV L 175/94 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
2.1.2  Fordon Låg  
Fabrikat  :  
Typ  :  
Version  :  
Energibehov under en fullständig WLTC- 
cykel av klass 3 oberoende av fordonsk ­
lass : (4–35 % baserat på H  R ) 
Avvikelse från serieproduktion  :  
Vägmätarställning  :  
2.1.3  Representativt fordon för vägmotståndsfamilj (om tillämpligt)  
Fabrikat  :  
Typ  :  
Version  :  
Energibehov under en fullständig WLTC- 
cykel  : 
Avvikelse från serieproduktion  :  
Vägmätarställning  :  
2.2 VIKTER  
2.2.1  Fordon Hög  
Provningsvikt (kg)  :  
Genomsnittlig vikt m  av (kg) :  (genomsnitt före och efter provningen)  
Rotationsvikt m  r (kg) :  3 % av (MRO + 25 kg) eller uppmätt  
Viktfördelning  
Fram  :  
Bak :  
2.2.2  Fordon Låg  
Upprepa punkt 2.2.1 med uppgifter för Fordon Låg  
2.2.3  Representativt fordon för vägmotståndsfamilj (om tillämpligt)  
Provningsvikt (kg)  :  
Genomsnittlig vikt m  av (kg) :  (genomsnitt före och efter provningen)  
Högsta tekniskt tillåtna lastade vikt 
(≥ 3 000 kg)  :SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/95
 
Skattat aritmetiskt medelvärde av vikten 
på tilläggsutrustning  : 
Viktfördelning  
Främre  :  
Bakre  :  
2.3 DÄCK  
2.3.1  Fordon Hög  
Storleksbeteckning  :  främre/bakre om olika  
Fabrikat  :  främre/bakre om olika  
Typ  :  främre/bakre om olika  
Rullmotstånd (kgf/1 000 kg)  
Främre  :  
Bakre  :  
Främre däcktryck (kPa)  :  
Bakre däcktryck (kPa)  :  
2.3.2  Fordon Låg  
Upprepa punkt 2.3.1 med uppgifter för Fordon Låg  
2.3.3  Representativt fordon för vägmotståndsfamilj (om tillämpligt)  
Upprepa punkt 2.3.1. med representativa fordonsuppgifter  
2.4 KAROSSERI  
2.4.1  Fordon Hög  
Typ  :  AA/AB/AC/AD/AE/AF BA/BB/BC/BD  
Version  :  
Aerodynamiska anordningar  
Flyttbara aerodynamiska karossdelar  :  ja/nej och i förekommande fall förteckning  
Förteckning över Installerade aero ­
dynamiska alternativ  : 
2.4.2  Fordon Låg  
Upprepa punkt 2.4.1 med uppgifter för Fordon Låg 
Delta (C  d *A f ) LH jämfört med VH  :SV L 175/96 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
2.4.3  Representativt fordon för vägmotståndsfamilj (om tillämpligt)  
Beskrivning av karossens form  :  Stryk fältet (om ingen representativ karossform från ett komplett 
fordon kan fastställas)  
Upprepa punkt 2.4.1. med representativa fordonsuppgifter om tillämpligt 
Frontarea A  fr : 
2.5 FRAMDRIVNINGSSYSTEM  
2.5.1  Fordon Hög  
Motorkod  :  
Kraftöverföringstyp  :  manuell/automatisk/CVT  
Kraftöverföringsmodell 
(tillverkarens koder)  : (nominellt vridmoment och antal kopplingar → ska inkluderas i 
informationsdokumentet)  
Kraftöverföringsmodeller som omfattas 
(tillverkarens koder)  : 
Motorvarvtal dividerat med fordonets 
hastighet  : 
Växel  Utväxlingsförhål ­
lande  N/V-förhållande  
Första  1/..  
Andra  1..  
Tredje  1/..  
Fjärde  1/..  
Femte  1/..  
Sjätte  1/..  
.. 
.. 
Elmaskiner kopplade i position N  :  Ej tillämpligt (ingen elmaskin eller inget avstannande läge)  
Antal och typ av elmaskiner  :  konstruktionstyp: asynkron/synkron…  
Typ av kylmedel  :  luft, vätska,…  
2.5.2  Fordon Låg  
Upprepa punkt 2.5.1 med uppgifter för Fordon Låg  
2.6 PROVNINGSRESULTAT  
2.6.1  Fordon Hög  
Provningsdatum  :  dd/mm/ååååSV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/97
 
PÅ VÄG  (bilaga XXI, underbilaga 4, punkt 4)  
Provningsmetod  :  avstannande  (bilaga XXI, underbilaga 4, punkt 4.3) 
eller metod med vridmomentmätare  (bilaga XXI, underbilaga 4, punkt 4.4)  
Anläggning (namn/adress/hänvisning)  :  
Avstannande  :  ja/nej  
Hjulinställning  :  värden för inåt- och utåtlutning  
Maximal referenshastighet km/h  
bilaga XXI, underbilaga 4, punkt  
4.2.4.1.2  : 
anemometri  :  stationär 
eller ombord: inverkan av anemometri (c  d * A) och om den korrigerats.  
Antal delningar:  :  
Vind  :  genomsnitt, toppar och riktning i förhållande till provningsbanans riktning  
Lufttryck:  :  
Temperatur (medelvärde)  :  
Vindkorrigering  :  ja/nej  
Däcktrycksanpassning  :  ja/nej  
Icke korrigerade resultat  :  Vridmomentsmetod: 
c0= 
c1= 
c2= 
Avstannande metod: 
f0 
f1 
f2 
Slutliga resultat  Vridmomentsmetod: 
c0= 
c1= 
c2= 
och 
f0= 
f1= 
f2= 
Avstannande metod: 
f0= 
f1= 
f2=SV L 175/98 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
eller  
VINDTUNNELMETOD  (bilaga XXI, underbilaga 4, punkt 6)  
Anläggning (namn/adress/hänvisning till 
dynamometer)  : 
Godkännande av anläggningarna  :  rapporthänvisning och datum  
Dynamometer  
Typ av dynamometer  :  bälte eller chassidynamometer  
Metod  :  stabiliserad hastighet eller decelerationsmetod  
Uppvärmning  :  uppvärmning genom dynamometer eller genom att köra fordonet  
Korrigering av rullkurva  
(bilaga XXI, underbilaga 4, punkt 6.6.3)  : (för chassidynamometern, om tillämpligt)  
Inställningsmetod för chassidynamo ­
meter  : fast/iterativ/alternativ med egen uppvärmningscykel  
Uppmätt aerodynamisk dragkoefficient 
multiplicerad med den främre ytan  : Hastighet (km/h)  C  d *A (m  2 ) 
… …  
… …  
Resultat  :  f0= 
f1= 
f2= 
eller  
VÄGMOTSTÅNDSMATRIS  (bilaga XXI, underbilaga 4, punkt 5)  
Provningsmetod  :  avstannande  (bilaga XXI, underbilaga 4, punkt 4.3) 
eller metod med vridmomentmätare  (bilaga XXI, underbilaga 4, punkt 4.4)  
Anläggning (namn/adress/hänvisning till 
bana)  : 
Avstannande  :  ja/nej  
Hjulinställning  :  värden för inåt- och utåtlutning  
Maximal referenshastighet (km/h)  
bilaga XXI, underbilaga 4, punkt  
4.2.4.1.2  : 
Anemometri  :  stationär 
eller ombord: inverkan av anemometri (cd * A) och om den korrigerats.  
Antal delningar:  :  
Vind  :  genomsnitt, toppar och riktning i förhållande till provningsbanans riktning  
Lufttryck:  :  
Temperatur (medelvärde)  :  
Vindkorrigering  :  ja/nej  
Däcktrycksanpassning  :  ja/nejSV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/99
 
Icke korrigerade resultat  :  Vridmomentsmetod: 
c0r= 
c1r= 
c2r= 
Avstannande metod: 
f0r 
f1r 
f2r 
Slutliga resultat  Vridmomentsmetod: 
c0r= 
c1r= 
c2r= 
och 
f0r= 
f1r= 
f2r= 
Avstannande metod: 
f0r= 
f1r= 
f2r=  
2.6.2  Fordon Låg  
Upprepa punkt 2.6.1 med uppgifter för Fordon LågSV L 175/100 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Tillägg 8C  
Mall för provningsformulär  
Provningsformuläret ska omfatta de provningsuppgifter som registreras, men som inte inkluderas i en provningsrapport.  
Provningsformulären ska behållas av den tekniska tjänsten eller tillverkaren under minst 10 år.  
Följande information, om tillämplig, är de minimiuppgifter som krävs för provningsformulär. 
Justerbara parametrar för hjulinställning  
Bilaga XXI, underbilaga 4, punkt 4.2.1.8.3  : 
Koefficienterna c0, c1 och c2  :  c0=  
c1= 
c2= 
De tider för avstannande som uppmätts på chassidynamome ­
tern  
Bilaga XXI, underbilaga 4, punkt 4.4.4  : Fordonshastighet (km/h)  Tid för avstannande (s)  
125–115  
115–105  
105–95  
95–85  
85–75  
75–65  
65–55  
55–45  
45–35  
35–25  
25–15  
15–05  
Ytterligare vikt får placeras på eller i fordon för att eliminera 
däckslirning  
Bilaga XXI, underbilaga 4, punkt 7.1.1.1.1  : Vikt (kg) 
på/i fordonet.  
Tider för avstannande efter att förfarandet för avstannande 
fordon utförts enligt bilaga XXI, underbilaga 4, punkt 4.3.1.3.  
Bilaga XXI, underbilaga 4, punkt 8.2.4.2  : 
Fordonshastighet (km/h)  Tid för avstannande (s)  
125–115  
115–105  
105–95  
95–85  
85–75  
75–65  
65–55  
55–45  
45–35  
35–25  
25–15  
15–05SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/101
 
NO  x -omvandlarens verkningsgrad 
Angivna koncentrationer a, b, c, d och koncentrationen när 
NOx-analysatorn är i NO-läge så att kalibreringsgasen inte leds 
genom omvandlaren.  
Bilaga XXI, underbilaga 5, punkt 5.5  : a= 
b= 
c= 
d= 
Koncentration i NO-läge =  
Fordonets faktiskt tillryggalagda körsträcka  
Bilaga XXI, underbilaga 6, punkterna1.2.6.4.6 och 1.2.12.6.  : 
Fordon med manuell transmission som inte kan följa cykelns 
spår:  
Avvikelser från körcykeln  :  
Bilaga XXI, underbilaga 6, punkt 1.2.6.5.1  
Körspårindex:  
Följande index ska beräknas enligt SAE J2951 (reviderat i 
januari 2014):  
(a) ER : Energivärdering  :  
(b) DR : Avståndsvärdering  :  
(c) EER : Energiekonomivärdering  :  
(d) ASCR : Värdering av absolut hastighetsförändring  :  
(e) IWR : Värdering av tröghetsarbete  :  
(f) RMSSE : Fel för det kvadratiska medelvärdet av hastig ­
heten  : 
Bilaga XXI, underbilaga 6, punkterna 1.2.8.5 och 7  
Vägning av partikelprovfilter  
Filter före provningen  :  
Filter efter provningen  :  
Referensfilter  :  
Bilaga XXI, underbilaga 6, punkterna 1.2.10.1.2 och  
1.2.14.3.1  
Innehållet i var och en av de föreningar som mäts efter sta ­
biliseringen av mätanordningen  
Bilaga XXI, underbilaga 6, punkt 1.2.14.2.8  : 
Bestämning av regenereringsfaktor  
Antalet cykler D mellan två WLTC där regenerering inträffar  : 
Antal cykler under vilka utsläppsmätningar görs n  :  
Mätning av massutsläpp M ′ sij för varje förening i under varje 
cykel j  : 
Bilaga XXI, underbilaga 6, tillägg 1, punkt 2.1.3  
Bestämning av regenereringsfaktor  
Antalet tillämpliga provcykler som mäts för fullständig regene ­
rering  : 
Bilaga XXI, underbilaga 6, tillägg 1, punkt 2.2.6SV L 175/102 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Bestämning av regenereringsfaktor  
Msi :  
Mpi  :  
Ki :  
Bilaga XXI, underbilaga 6, tillägg 1, punkt 3.1.1  
ATCT  
Lufttemperaturen och fuktigheten i provkammaren mäts vid 
fordonets kylfläktsutlopp med en frekvens av minst 1 Hz.  : Temperaturinställningspunkt = T  reg 
Bilaga XXI, underbilaga 6a, punkt 3.2.1.1  Faktisk temperatur 
± 3 °C vid början av provningen 
± 5 °C under provningen  
Temperaturen i stabiliseringsområdet mäts kontinuerligt med 
en frekvens av minst 1 Hz.  : Temperaturinställningspunkt = T  reg 
Bilaga XXI, underbilaga 6a, punkt 3.2.1.1  Faktisk temperatur 
± 3 °C vid början av provningen 
± 5 °C under provningen  
Tidpunkten för överföringen från förkonditioneringen till sta ­
biliseringsområdet  
Bilaga XXI, underbilaga 6a, punkt 3.6.2  : ≤ 10 min  
Tiden mellan slutet på typ 1-provningen och nedkylningsför ­
farande  : ≤ 10 min  
Den uppmätta stabiliseringstiden ska registreras i alla relevanta 
provningsformulär.  
Bilaga XXI, underbilaga 6a, punkt 3.9.2  : Tid mellan mätning av sluttemperaturen och slutet 
av typ 1-provningen vid 23 °CSV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/103
 
BILAGA II  
ÖVERENSSTÄMMELSE I DRIFT  
1. INLEDNING  
1.1 I denna bilaga anges krav angående avgasutsläpp och OBD (inklusive IUPR  M ) för överensstämmelse i drift hos 
fordon som typgodkänts enligt denna förordning.  
2. KRAV  
Kraven för överensstämmelse i drift ska vara de som anges i punkt 9 och tilläggen 3, 4 och 5 till Uneces 
föreskrifter nr 83, med de undantag som anges i nedanstående avsnitt.  
2.1 Punkt 9.2.1 i Uneces föreskrifter nr 83 ska förstås enligt följande:  
Godkännandemyndigheten ska kontrollera överensstämmelsen hos fordon i drift på grundval av alla relevanta 
uppgifter från tillverkaren, enligt samma förfaranden som anges för produktionsöverensstämmelse i artikel 12.1 
och 12.2 i direktiv 2007/46/EG samt i punkterna 1 och 2 i bilaga X till det direktivet. Om information kommer 
godkännandemyndigheten tillhanda från godkännandemyndigheter eller medlemsstaternas tillsynsprovning ska den 
komplettera de rapporter om överensstämmelse under drift som tillverkaren lämnar.  
2.2 Punkt 9.3.5.2 i Uneces föreskrifter nr 83 ska ändras genom tillägg av följande nya stycke:  
”… 
Fordon i små tillverkningsserier med färre än 1 000 fordon per OBD-familj undantas från minimikraven för IUPR 
samt kravet att visa dessa för godkännandemyndigheten.”  
2.3 Hänvisningar till ”parterna i överenskommelsen” ska tolkas som hänvisningar till ”medlemsstaterna”.  
2.4 Punkt 2.6 i tillägg 3 till Uneces föreskrifter nr 83 ska ersättas med följande:  
Fordonet ska tillhöra en fordonstyp som är typgodkänd enligt dessa föreskrifter och omfattas av ett intyg om 
överensstämmelse enligt direktiv 2007/46/EG. Fordonet ska vara registrerat och ha använts i unionen.  
2.5 Hänvisningen i punkt 2.2 i tillägg 3 till Uneces föreskrifter nr 83 till ”1958 års överenskommelse” ska förstås som 
en hänvisning till direktiv 2007/46/EG.  
2.6 Punkt 2.6 i tillägg 3 till Uneces föreskrifter nr 83 ska ersättas med följande:  
”Blyinnehåll och svavelinnehåll från bränsleprov från fordonstanken ska uppfylla tillämpliga normer som fastställs i 
Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/30/EG (  1 ) och det får inte finnas tecken på att fel bränsle används. 
Kontroller får göras i avgasröret.”  
2.7 Hänvisningen i punkt 4.1 i tillägg 3 till Uneces föreskrifter nr 83 till ”utsläppsprovningar i enlighet med bilaga 4a” 
ska förstås som en hänvisning till ”utsläppsprovningar i enlighet med bilaga XXI till denna förordning”.  
2.8 Hänvisningen i punkt 4.1 i tillägg 3 till Uneces föreskrifter nr 83 till ”punkt 6.3 i bilaga 4a” ska förstås som en 
hänvisning till ”punkt 1.2.6 i underbilaga 6 till bilaga XXI till denna förordning”.SV L 175/104 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017  
( 1 ) EUT L 140, 5.6.2009, s. 88.
 2.9 Hänvisningen i punkt 4.4 i tillägg 3 till Uneces föreskrifter nr 83 till ”1958 års överenskommelse” ska förstås som 
en hänvisning till ”artikel 13.1 eller 13.2 i direktiv 2007/46/EG”.  
2.10 I punkt 3.2.1, punkt 4.2 och fotnoterna 1 och 2 i tillägg 4 till Uneces föreskrifter nr 83 ska hänvisningen till de 
gränsvärden som anges i tabell 1 i punkt 5.3.1.4 betraktas som en hänvisning till tabell 1 i bilaga I till förordning 
(EG) nr 715/2007.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/105
 
BILAGA III  
Ej tilldeladSV L 175/106 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
BILAGA IIIA  
KONTROLL AV UTSLÄPP VID VERKLIG KÖRNING  
1. INLEDNING, DEFINITIONER OCH FÖRKORTNINGAR  
1.1 Inledning  
I denna bilaga beskrivs förfarandet för att kontrollera utsläppen vid verklig körning (RDE) från lätta person ­
bilar och lätta nyttofordon.  
1.2 Definitioner  
1.2.1  noggrannhet : skillnaden mellan ett uppmätt eller beräknat värde och ett spårbart referensvärde.  
1.2.2  analysator : varje mätanordning som inte är en del av fordonet utan som installerats för att fastställa kon ­
centrationen eller mängden av gasformiga eller partikelformiga föroreningar.  
1.2.3  regressionslinjens skärningspunkt med axeln  (a 0 ): 
a 0 ¼ y Ä ða 1 Ü xÞ 
där 
a 1 är regressionslinjens lutning,  
x är medelvärdet för referensparametern, och  
y är medelvärdet för parametern som ska kontrolleras.  
1.2.4  kalibrering : den process som innebär att responsen från en analysator, ett instrument för flödesmätning, en 
sensor eller en signal ställs in så att systemets utdata överensstämmer med en eller flera referenssignaler.  
1.2.5  determinationskoefficient (r  2 ): 
r 2 ¼ 1 Ä P  n 
i¼1 ½y i Ä a 0 Ä ða 1 Ü x i Þâ 2 
P  n 
i¼1 ðy i Ä yÞ 2 
där 
a 0 är regressionslinjens skärningspunkt med axeln,  
a 1 är regressionslinjens lutning,  
x i är det uppmätta referensvärdet,  
y i är det uppmätta värdet för parametern som ska kontrolleras,  
y är medelvärdet för parametern som ska kontrolleras, och  
n är antalet värden.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/107
 
1.2.6  korrelationskoefficient (r) : 
r ¼ P  nÄ1 
i¼1 ðx i Ä xÞÜð y i Ä yÞ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  P  nÄ1 
i¼1 ðx i Ä xÞ 2 q 
Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ P  nÄ1 
i¼1 ðy i Ä yÞ 2 q 
där 
x i är det uppmätta referensvärdet,  
y i är det uppmätta värdet för parametern som ska kontrolleras,  
x är medelreferensvärdet,  
y är medelvärdet för parametern som ska kontrolleras, och  
n är antalet värden.  
1.2.7  fördröjning : tiden från gasflödesbytet ( t 0 ) tills dess att responsen uppnår 10 % ( t 10 ) av den slutliga avläsningen.  
1.2.8  signaler eller data från motorstyrenheten (ECU-signaler eller ECU-data) : varje uppgift eller signal som registreras från 
fordonets nätverk med hjälp av de protokoll som anges i punkt 3.4.5 i tillägg 1.  
1.2.9  motorstyrenhet (ECU) : den elektroniska enhet som kontrollerar flera olika manöverdon för att garantera fram ­
drivningssystemets optimala prestanda.  
1.2.10  utsläpp  även kallade  komponenter , förorenande komponenter  eller  förorenande utsläpp : de gas- eller partikelformiga 
beståndsdelar i avgasen vilka omfattas av bestämmelserna.  
1.2.11  avgas : den totala mängden av alla gas- och partikelformiga komponenter som släpps ut vid avgasutloppet eller 
avgasröret som ett resultat av bränsleförbränning i fordonets förbränningsmotor.  
1.2.12  avgasutsläpp : utsläpp av partiklar, beskrivna som partikelmassa och partikelantal, och gasformiga komponenter 
vid avgasröret från ett fordon.  
1.2.13  fullt skalutslag : det fulla mätområdet för en analysator, ett instrument för flödesmätning eller en sensor som 
utrustningens tillverkare anger. Om ett delområde av analysatorn, instrumentet för flödesmätning eller sensorn 
används vid mätningar ska fullt skalutslag förstås som det maximala möjliga utslaget.  
1.2.14  responsfaktorn för ett visst kolväte : förhållandet mellan avläsningen av en flamjonisationsdetektor (FID) och 
koncentrationen av kolvätet i fråga i referensgascylindern, uttryckt som ppmC  1 . 
1.2.15  omfattande underhåll : en justering, en reparation eller ett byte av en analysator, ett instrument för flödesmätning 
eller en sensor som kan påverka mätningarnas noggrannhet.  
1.2.16  brus : två gånger effektivvärdet av tio standardavvikelser som var och en beräknas från de nollresponser som 
uppmätts vid en konstant registreringsfrekvens på minst 1,0 Hz under en period av 30 sekunder.  
1.2.17  icke-metankolväten (NMHC) : totala kolväten (THC) utan metan (CH  4 ).SV L 175/108 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
1.2.18  partikelantal (PN) : det totala antalet fasta partiklar som släpps ut via fordonets avgaser enligt det mätförfarande 
som föreskrivs i denna förordning för att bedöma överensstämmelse med respektive Euro 6-utsläppsgräns 
enligt tabell 2 i bilaga I till förordning (EG) nr 715/2007.  
1.2.19  precision : 2,5 gånger standardavvikelsen av 10 upprepade responser på ett visst spårbart standardvärde.  
1.2.20  avläsning : det numeriska värde som visas av en analysator, ett instrument för flödesmätning, en sensor eller 
någon annan mätanordning som används i samband med mätning av fordonsutsläpp.  
1.2.21  responstid (t  90 ): summan av fördröjningen och stigtiden.  
1.2.22  stigtid : tiden mellan 10 % och 90 % respons (t  90 – t  10 ) i förhållande till den slutliga avläsningen.  
1.2.23  effektivvärde (x  rms ): kvadratroten av det aritmetiska medelvärdet av kvadraterna av värden och definierat som  
x rms ¼ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
n ðx 2 
1 þ x 2 
2 þ … þ x 2 
n Þ r 
där 
x är det uppmätta eller beräknade värdet, och  
n är antalet värden.  
1.2.24  sensor : varje mätanordning som inte är en del av själva fordonet utan installerad för att fastställa andra 
parametrar än koncentrationen av gasformiga eller partikelformiga föroreningar och avgasmassflödet.  
1.2.25  spänna : att kalibrera en analysator, ett instrument för flödesmätning eller en sensor så att den ger en noggrann 
respons på en standard som i så stor utsträckning som möjligt motsvarar det högsta värde som förväntas 
under den faktiska utsläppsprovningen.  
1.2.26  spännrespons : den genomsnittliga responsen på en spännsignal under ett intervall på minst 30 sekunder.  
1.2.27  spännresponsdrift : differensen mellan den genomsnittliga responsen på en spännsignal och den faktiska spänn ­
signalen som mäts vid en fastställd tid efter det att en analysator, ett instrument för flödesmätning eller en 
sensor spänts noggrant.  
1.2.28  regressionslinjens lutning (a  1 ): 
a 1 ¼ P  n 
i¼1 ðy i Ä yÞ Ü ðx i Ä xÞ P  n 
i¼1 ðx i Ä xÞ 2 
där 
x är medelvärdet för referensparametern,  
y är medelvärdet för parametern som ska kontrolleras.  
x i är det faktiska värdet för referensparametern,  
y i är det faktiska värdet för parametern som ska kontrolleras, och  
n är antalet värden.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/109
 
1.2.29  skattningens standardfel (SEE) : 
SEE ¼ 1 
x max Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ ﬃﬃﬃ P  n 
i¼1 ðy i Ä ýÞ 2 
ðn Ä 2Þ s 
där 
ý är det uppskattade värdet för parametern som ska kontrolleras.  
y i är det faktiska värdet för parametern som ska kontrolleras,  
x max är det högsta faktiska värdet för referensparametern och  
n är antalet värden.  
1.2.30  totala kolväten (THC) : summan av alla flyktiga föreningar som går att mäta med en FID.  
1.2.31  spårbar : egenskapen att relatera en mätning eller avläsning genom en oavbruten kedja av jämförelser till en 
känd och allmänt accepterad standard.  
1.2.32  omvandlingstid : skillnaden i tid mellan en förändring av koncentration eller flöde ( t 0 ) vid referenspunkten och 
en respons från systemet på 50 % av den slutliga avläsningen ( t 50 ). 
1.2.33  typ av analysator  eller  analysatortyp : en grupp av analysatorer som har samma tillverkare och tillämpar en 
identisk princip för att bestämma koncentrationen av en specifik gasformig beståndsdel eller antalet partiklar.  
1.2.34  typ av avgasmassflödesmätare : en grupp av avgasmassflödesmätare som har samma tillverkare och har en 
liknande innerdiameter på röret samt fungerar enligt samma princip för bestämning av avgasmassflödet.  
1.2.35  validering : förfarandet att utvärdera om ett ombordsystem för utsläppsmätning installerats och fungerar korrekt 
och att de mätningar av avgasmassflödet vilka erhållits från en eller flera icke-spårbara avgasmassflödesmätare 
eller som beräknats med hjälp av sensorer eller ECU-signaler är korrekta.  
1.2.36  kontroll : förfarandet att utvärdera om uppmätta eller beräknade utdata från en analysator, ett instrument för 
flödesmätning, en sensor eller en signal överensstämmer med en referenssignal inom ett visst förbestämt 
gränsvärde eller flera förbestämda gränsvärden.  
1.2.37  nollkalibrering : kalibrering av en analysator, ett instrument för flödesmätning eller en sensor så att den ger en 
korrekt respons på en nollsignal.  
1.2.38  nollrespons : den genomsnittliga responsen på en nollsignal under ett intervall på minst 30 sekunder.  
1.2.39  nollresponsdrift : skillnaden mellan den genomsnittliga responsen på en nollsignal och den faktiska nollsignal 
som mäts under en fastställd tid efter det att en analysator, ett instrument för flödesmätning eller en sensor 
har nollkalibrerats på ett korrekt sätt.  
1.3 Förkortningar  
Förkortningarna avser i allmänhet både singular- och pluralformerna av de förkortade termerna.  
CH  4 — metan  
CLD — kemiluminiscensdetektorSV L 175/110 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
CO — koloxid  
CO  2 — koldioxid  
CVS — konstantvolymprovtagare  
DCT — växellåda med dubbelkoppling  
ECU — motorstyrenhet  
EFM — avgasmassflödesmätare  
FID — flamjoniseringsdetektor  
FS — fullt skalutslag  
GPS — Global Positioning System (globalt positionsbestämningssystem)  
H 2 O — vatten  
HC — kolväten  
HCLD — uppvärmd kemiluminiscensdetektor  
HEV — hybridelfordon  
ICE — förbränningsmotor  
ID — identitetsnummer eller -kod  
LPG — motorgas  
MAW — fönster med glidande medelvärde  
max — högsta värde  
N 2 — kväve  
NDIR — Icke-dispersiv infrarödanalysator  
NDUV — icke-dispersiv ultraviolettanalysator  
NEDC — den nya europeiska körcykeln  
NG — naturgas  
NMC — icke-metanavskiljare  
NMC-FID — icke-metanavskiljare kombinerad med flamjoniserings- detektor  
NMHC — icke-metankolvätenSV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/111
 
NO — kväveoxid  
No. — nummer eller antal  
NO  2 — kvävedioxid  
NO  x — kväveoxider  
NTE — Not-to-exceed (som inte får överskridas)  
O 2 — syre  
OBD — omborddiagnos  
PEMS — ombordsystem för utsläppsmätning  
PHEV — laddhybridfordon  
PN — partikelantal  
RDE — utsläpp vid verklig körning  
RPA — relativ positiv acceleration  
SCR — selektiv katalytisk reduktion  
SEE — skattningens standardfel  
THC — totala kolväten  
Unece — FN:s ekonomiska kommission för Europa  
VIN — fordonets identifieringsnummer  
WLTC — globalt harmoniserad provcykel för lätta fordon  
WWH-OBD — globalt harmoniserad omborddiagnos  
2. ALLMÄNNA KRAV  
2.1 Not-to-exceed-utsläppsgränser  
Utsläppen från en fordonstyp godkänd enligt förordning (EG) nr 715/2007 som fastställts enligt kraven i 
denna bilaga och som släpps ut under varje möjlig RDE-provning som utförs i enlighet med kraven i denna 
bilaga, får inte under fordonets normala livstid överstiga följande föroreningsspecifika NTE-värden (not-to- 
exceed):  
NTE  pollutant ¼ CF  pollutant Ü TFðp 1;…; p n Þ Ü EURO-6  
där EURO-6 är den tillämpliga Euro 6-utsläppsgränsen enligt tabell 2 i bilaga I till förordning (EG) 
nr 715/2007.SV L 175/112 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
2.1.1 Slutliga överensstämmelsefaktorer  
Överensstämmelsefaktorn  CF  pollutant  för respektive förorening ska vara enligt följande:  
Förorening  Massa av kväve ­
oxider (NO  x ) Partikelantal 
(PN)  Massa av ko ­
loxid (CO) (  1 ) Massa av totala kolvä ­
ten (THC)  Totala kolväten och 
kväveoxider (samman ­
lagd massa) (THC + 
NO  x ) 
CF pollutant  1 + margin  
med  margin  = 
0,5 ska fastställas  —  —  —  
( 1 ) Utsläppen av koloxid ska mätas och registreras under RDE-provningar.  
margin : en parameter som tar hänsyn till de ytterligare mätosäkerheter som härrör från PEMS-utrustningen, vilken årligen 
ska ses över och ändras som ett resultat av den förbättrade kvaliteten i PEMS-förfarandet eller den tekniska utvecklingen.  
2.1.2 Tillfälliga överensstämmelsefaktorer  
Under en period av 5 år och 4 månader efter de datum som fastställs i artikel 10.4 och 10.5 i förordning (EG) 
nr 715/2007 ska, genom undantag från bestämmelserna i punkt 2.1.1 och på begäran av tillverkaren, följande 
tillfälliga överensstämmelsefaktorer gälla:  
Förorening  Massa av kväve ­
oxider (NO  x ) Partikelantal 
(PN)  Massa av ko ­
loxid (CO) (  1 ) Massa av totala kolvä ­
ten (THC)  Totala kolväten och 
kväveoxider (samman ­
lagd massa) (THC + 
NO  x ) 
CF pollutant  2,1 ska fastställas  —  —  —  
( 1 ) Utsläppen av koloxid ska mätas och registreras under RDE-provningar.  
Tillämpningen av tillfälliga överensstämmelsefaktorer ska registreras i intyget om överensstämmelse för for ­
donet.  
2.1.3 Överföringsfunktioner  
Överföringsfunktionen  TF(p  1 ,…, p  n ) som avses i punkt 2.1 fastställs till 1 för samtliga parametrar  p i (i = 
1,…,n) . 
Om överföringsfunktionen  TF(p  1 ,…, p  n ) ändras, ska detta ske på ett sätt som inte påverkar miljön eller RDE- 
provningarnas effektivitet negativt. Särskilt ska följande villkor gälla:  
Z 
TFðp1; …; pnÞ Ü Qðp1; …; pnÞ dp ¼ Z 
Qðp1; …; pnÞ dp 
där 
— dp utgör integralen av hela rummet av parametrar  p i (i = 1,…,n)  
— Q(p  1 ,…, p  n ) är sannolikhetstätheten för en händelse som motsvarar parametrarna  p i (i = 1,…,n)  vid verklig 
körning. Tillverkaren ska bekräfta att kraven i punkt 2.1 är uppfyllda genom att fylla i det intyg som anges 
i tillägg 9.  
2.2. De RDE-provningar som krävs enligt denna bilaga vid typgodkännandet och under fordonets livstid tillhan ­
dahåller en presumtion om överensstämmelse med de krav som anges i punkt 2.1. Presumtionen om över ­
ensstämmelse får prövas genom ytterligare RDE-provningar.  
2.3. Medlemsstaterna ska se till att fordon kan provas med PEMS på allmän väg i enlighet med förfarandena i deras 
egen nationella lagstiftning, samtidigt som lokal trafiklagstiftning och säkerhetskrav respekteras.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/113
 
2.4. Tillverkarna ska se till att fordon kan provas med PEMS på allmän väg av en oberoende part, t.ex. genom att 
tillhandahålla lämpliga anpassningsdon för avgasrör, ge tillgång till ECU-signaler och genomföra de nödvän ­
diga administrativa åtgärderna. Om respektive PEMS-provning inte krävs enligt denna förordning får tillver ­
karen ta ut en skälig avgift enligt artikel 7.1 i förordning (EG) nr 715/2007.  
3. RDE-PROVNING SOM SKA UTFÖRAS  
3.1. Följande krav gäller för PEMS-provningar som avses i artikel 3.10 andra stycket.  
3.1.0. Kraven i punkt 2.1 ska vara uppfyllda för stadskörningsdelen och för den fullständiga PEMS-trippen. Villkoren 
i minst en av de två punkterna nedan efter tillverkarens val ska vara uppfyllda:  
3.1.0.1.  M  gas,d,t  ≤ NTE  pollutant  och M  gas,d,u  ≤ NTE  pollutant  enligt definitionerna i punkt 2.1 i denna bilaga och punkterna 
6.1 och 6.3 i tillägg 5 och inställningen  gas  = pollutant . 
3.1.0.2.  M  w,gas,d  ≤ NTE  pollutant  och M  w,gas,d,u  ≤ NTE  pollutant  enligt definitionerna i punkt 2.1 i denna bilaga och punkt 
3.9 i tillägg 6 och inställningen  gas  = pollutant . 
3.1.1. Vid typgodkännande ska avgasmassflödet bestämmas genom en mätutrustning som fungerar oberoende av 
fordonet, och inga av fordonets ECU-data ska användas i detta syfte för typgodkännande. För andra ändamål 
än typgodkännande kan alternativa metoder för att bestämma avgasmassflödet användas i enlighet med avsnitt 
7.2 i tillägg 2.  
3.1.2. Om godkännandemyndigheten inte godtar kvalitetskontrollen av data eller valideringsresultaten från en PEMS- 
provning som utförs enligt tilläggen 1 och 4 får godkännandemyndigheten betrakta provningen som ogiltig. I 
sådana fall ska provningsdata och skälen för att ogiltigförklara provningen registreras av godkännandemyn ­
digheten.  
3.1.3. Rapportering och spridning av uppgifter från RDE-provning  
3.1.3.1. Tillverkaren ska utarbeta en teknisk rapport i enlighet med tillägg 8 och denna ska göras tillgänglig för 
godkännandemyndigheten.  
3.1.3.2. Tillverkaren ska säkerställa att följande uppgifter finns att tillgå på en webbplats som är tillgänglig för 
allmänheten utan kostnad:  
3.1.3.2.1 Genom att ange fordonets typgodkännandenummer och de uppgifter om typ, variant och version som anges i 
avsnitten 0.10 och 0.2 i fordonets EG-intyg om överensstämmelse enligt bilaga IX till direktiv 2007/46/EG ska 
det unika identifieringsnumret för en PEMS-provningsfamilj som en viss fordonstyp med avseende på utsläpp 
tillhör enligt punkt 5.2 i tillägg 7 göras tillgängligt.  
3.1.3.2.2 Genom att ange det unika identifieringsnumret för en PEMS-provningsfamilj ska följande uppgifter göras 
tillgängliga:  
— den fullständiga information som krävs enligt punkt 5.1 i tillägg 7,  
— de förteckningar som avses i punkterna 5.3 och 5.4 i tillägg 7, och  
— resultaten av de PEMS-provningar som anges i punkt 6.3 i tillägg 5 och punkt 3.9 i tillägg 6 för alla 
fordonstyper med avseende på utsläpp i den förteckning som avses i punkt 5.4 i tillägg 7.  
3.1.3.3. På begäran ska tillverkaren, utan kostnad och inom 30 dagar, tillhandahålla den tekniska rapport som avses i 
punkt 3.1.3.1 för berörda parter.  
3.1.3.4. På begäran ska typgodkännandemyndigheten tillhandahålla de uppgifter som anges i punkterna 3.1.3.1 och 
3.1.3.2 inom 30 dagar efter det att begäran tagits emot. Typgodkännandemyndigheten får ta ut en rimlig och 
proportionerlig avgift som inte avskräcker en part med ett berättigat intresse från att begära dessa uppgifter 
eller överskrider myndighetens interna kostnader för att tillhandahålla de begärda uppgifterna.SV L 175/114 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
4. ALLMÄNNA KRAV  
4.1. RDE-prestanda ska demonstreras genom provning på väg av fordon som framförs under normala körmönster 
och förhållanden och med normala nyttolaster. RDE-provningen ska vara representativ för fordon som 
används på sina verkliga körsträckor med normal last.  
4.2. Tillverkaren ska för godkännandemyndigheten visa att det fordon samt de körmönster, förhållanden och 
nyttolaster som valts är representativa för fordonsfamiljen. Kraven på nyttolast och höjd över havet, enligt 
punkterna 5.1 och 5.2, ska användas för att på förhand bedöma om villkoren är godtagbara för RDE- 
provning.  
4.3. Godkännandemyndigheten ska föreslå en provningstripp med stads-, landsvägs- och motorvägskörning som 
uppfyller kraven i punkt 6. Vid valet av tripp ska definitionen av stads-, landsvägs- och motorvägskörning 
baseras på en topografisk karta.  
4.4. Om insamlingen av ECU-data påverkar ett fordons utsläpp eller prestanda ska hela den PEMS-provningsfamilj 
vilken fordonet tillhör enligt definitionen i tillägg 7 anses vara icke överensstämmande. En sådan funktion ska 
betraktas som en manipulationsanordning enligt definitionen i artikel 3.10 i förordning (EG) nr 715/2007.  
5. RANDVILLKOR  
5.1. Fordonets nyttolast och provningsvikt  
5.1.1. Fordonets grundläggande nyttolast ska omfatta föraren, ett vittne till provningen (om tillämpligt) och prov ­
ningsutrustningen, inklusive system för montering och strömförsörjning.  
5.1.2. Vid provningen får en viss nyttolast läggas till så länge den sammanlagda vikten av den grundläggande och 
tillagda nyttolasten inte överstiger 90 % av summan av passagerarnas vikt och nyttovikten enligt artikel 2.19 
och 2.21 i kommissionens förordning (EU) nr 1230/2012 (*)  
___________  
(*) Kommissionens förordning (EU) nr 1230/2012 av den 12 december 2012 om genomförande av Europa ­
parlamentets och rådets förordning (EG) nr 661/2009 avseende krav för typgodkännande av vikter och 
mått för motorfordon och släpvagnar till dessa fordon och om ändring av Europaparlamentets och rådets 
direktiv 2007/46/EG (EUT L 353, 21.12.2012, s. 31).  
5.2. Omgivningsförhållanden  
5.2.1. Provningen ska genomföras under de omgivningsförhållanden som anges i detta avsnitt. Omgivningsförhål ­
landena räknas som utökade om åtminstone något av temperatur- eller höjdförhållandena är utökat.  
5.2.2. Normala höjdförhållanden: höjden är högst 700 meter över havet.  
5.2.3. Utökade höjdförhållanden: höjden är högre än 700 meter över havet men högst 1300 meter över havet.  
5.2.4. Normala temperaturförhållanden: över eller lika med 273 K (0 °C) men högst 303 K (30 °C).  
5.2.5. Utökade temperaturförhållanden: över eller lika med 266 K (-7 °C) men under 273 K (0 °C) eller högre än 303 
K (30 °C) men högst 308 K (35 °C)  
5.2.6. Genom undantag från punkterna 5.2.4 och 5.2.5 ska den lägre temperaturen för normala förhållanden vara 
över eller lika med 276 K (3 °C) och den lägre temperaturen för utökade förhållanden vara över eller lika med 
271 K (-2 °C) från och med det att bindande NTE-utsläppsgränser enligt definitionen i avsnitt 2.1 börjar till ­
lämpas och till och med fem år efter de datum som anges i artikel 10.4 och 10.5 i förordning (EG) 
nr 715/2007.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/115
 
5.3. Ej tillämpligt.  
5.4. Dynamiska förhållanden  
De dynamiska förhållandena omfattar effekten av vägens lutning, motvind och kördynamik (acceleration, 
retardation) samt hjälpsystem på provfordonets energiförbrukning och utsläpp. Kontrollen av att de dynamiska 
förhållandena är normala ska göras efter det att provningen är slutförd med hjälp av registrerade PEMS-data. 
Kontrollen ska utföras i 2 steg:  
5.4.1. Det totala överskottet eller underskottet av kördynamik under trippen ska kontrolleras med hjälp av de 
metoder som anges i tillägg 7a till denna bilaga.  
5.4.2. Om trippen anses som giltig efter kontrollerna enligt punkt 5.4.1 ska de metoder för att kontrollera att 
provningsförhållandena är normala som anges i tilläggen 5 och 6 till denna bilaga tillämpas. Varje metod 
innefattar ett referensvärde för provningsförhållanden, mätområden runt detta referensvärde och minimikrav 
på omfattning som krävs för att en provning ska vara giltig.  
5.5. Fordonets skick och drift  
5.5.1. Hjälpsystem  
System för luftkonditionering eller andra hjälpanordningar ska användas på ett sätt som motsvarar hur en 
konsument kan tänkas använda dem vid verklig körning på väg.  
5.5.2. Fordon utrustade med periodiskt regenererande system  
5.5.2.1. Periodiskt regenererande system ska förstås i enlighet med definitionen i artikel 2.6.  
5.5.2.2. Om periodisk regenerering inträffar under provningen får provningen ogiltigförklaras och upprepas en gång 
på begäran av tillverkaren.  
5.5.2.3. Tillverkaren får se till att regenereringen är avslutad och förbereda fordonet på lämpligt sätt före den andra 
provningen.  
5.5.2.4. Om en regenerering inträffar under den upprepade RDE-provningen ska de föroreningar som släpps ut under 
den upprepade provningen ingå i utvärderingen av utsläpp.  
6. KRAV PÅ TRIPPEN  
6.1. Andelarna av stads-, landsvägs- och motorvägskörning, klassificerade efter momentan hastighet enligt punk ­
terna 6.3–6.5, ska uttryckas i procent av den totala trippen.  
6.2. Trippsekvensen ska vara stadskörning, följd av landsvägs- och motorvägskörning enligt de andelar som anges i 
punkt 6.6. Stads-, landsvägs- och motorvägskörningen ska genomföras i en följd. Landsvägskörningen får 
avbrytas av korta perioder av stadskörning vid genomfart av tätorter. Motorvägskörning får avbrytas av korta 
perioder av stads- eller landsvägskörning, t.ex. vid passage av vägtullstationer eller vägarbeten. Om en annan 
provningsordning är motiverad av praktiska skäl, får ordningsföljden av stads-, landsvägs- och motorvägs ­
körning ändras efter godkännande från godkännandemyndigheten.  
6.3. Stadskörning kännetecknas av fordonshastigheter på högst 60 km/h.  
6.4. Landsvägskörning kännetecknas av fordonshastigheter högre än 60 km/h men högst 90 km/h.  
6.5. Motorvägskörning kännetecknas av fordonshastigheter på över 90 km/h.  
6.6. Trippen ska bestå av ungefär 34 % stadskörning, 33 % landsvägskörning och 33 % motorvägskörning enligt de 
hastigheter som anges i punkterna 6.3–6.5. Ungefär betyder ett intervall på ± 10 procentenheter omkring de 
angivna procentsatserna. Stadskörningen får dock aldrig vara mindre än 29 % av den totala trippen.SV L 175/116 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
6.7. Fordonshastigheten får normalt inte överskrida 145 km/h. Denna maxhastighet får överskridas med en tole ­
rans av 15 km/h under högst 3 % av tiden för motorvägskörningen. De lokala hastighetsbegränsningarna 
fortsätter att gälla under en PEMS-provning, oaktat andra rättsliga konsekvenser. Överträdelser av de lokala 
hastighetsbegränsningarna gör inte i sig resultaten av en PEMS-provning ogiltiga.  
6.8. Den genomsnittliga hastigheten (inklusive stopp) under stadskörningsdelen bör vara mellan 15 och 40 km/h. 
Stopp, definierat som en fordonshastighet mindre än 1 km/h, ska stå för 6–30 % av tiden för stadskörning. 
Under stadskörningen ska flera perioder av stopp på 10 s eller längre göras. Om ett stopp varar längre än 180 
s, ska utsläppen under de 180 s som följer på ett sådant överdrivet långt stopp undantas från bedömningen av 
utsläpp.  
6.9. Hastigheten under motorvägskörningen ska helt täcka området mellan 90 och minst 110 km/h. Fordonets 
hastighet ska överstiga 100 km/h under minst 5 min.  
6.10. Trippen ska vara mellan 90 och 120 min.  
6.11. Startpunkten och slutpunkten får inte skilja sig i höjd över havet med mer än 100 m. Dessutom ska andelen 
kumulativ positiv höjdökning vara mindre än 1 200 m/100 km och fastställas enligt tillägg 7b.  
6.12. Minimisträckan för varje del, stads-, landsvägs- eller motorvägskörning, ska vara 16 km.  
7. DRIFTSKRAV  
7.1. Trippen ska väljas så att provningen genomförs utan avbrott och data kontinuerligt samlas in för att uppnå 
den minimivaraktighet för provningen som anges i punkt 6.10.  
7.2. Den elektriska strömmen till PEMS-utrustningen ska tas från en extern enhet för strömförsörjning och inte 
från en källa som direkt eller indirekt tar sin kraft från provfordonets motor.  
7.3. Installationen av PEMS-utrustningen ska göras på ett sådant sätt att fordonets utsläpp eller prestanda eller båda 
påverkas i minsta möjliga utsträckning. Försiktighet bör iakttas så att både vikten av den installerade utrust ­
ningen och eventuella aerodynamiska förändringar av provfordonet minimeras. Fordonets nyttolast ska vara i 
enlighet med punkt 5.1.  
7.4. RDE-provningar ska utföras under arbetsdagar såsom de definieras för unionen i rådets förordning (EEG, 
Euratom) nr 1182/71 (*)  
___________  
(*) Rådets förordning (EEG, Euratom) nr 1182/71 av den 3 juni 1971 om regler för bestämning av perioder, 
datum och frister (EGT L 124, 8.6.1971, s. 1).  
7.5. RDE-provningar ska utföras på asfalterade vägar och gator (således är körning i terräng inte tillåten).  
7.6. Långvarig tomgång ska undvikas efter den första tändningen av förbränningsmotorn vid utsläppsprovningens 
start. Om motorstopp inträffar under provningen får motorn startas om, men provtagningen ska inte avbrytas.  
8. SMÖRJOLJA, BRÄNSLE OCH REAGENS  
8.1. Bränsle, smörjmedel och reagens (i förekommande fall) som används för RDE-provning ska motsvara de 
specifikationer som tillverkaren anger för kundens användning av fordonet.  
8.2. Prover av bränsle, smörjmedel och reagens (om tillämpligt) ska tas och bevaras under minst 1 år.  
9. UTVÄRDERING AV UTSLÄPP OCH TRIPP  
9.1. Provningen ska genomföras i enlighet med tillägg 1 till denna bilaga.  
9.2. Trippen ska uppfylla de krav som fastställs i punkterna 4–8.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/117
 
9.3. Det är inte tillåtet att kombinera data från olika trippar eller att ändra eller ta bort data från en tripp, med 
undantag för bestämmelserna om långa stopp i punkt 6.8.  
9.4. Sedan en tripps giltighet fastställts enligt punkt 9.2 ska utsläppsresultaten beräknas enligt de metoder som 
anges i tilläggen 5 och 6 till denna bilaga.  
9.5. Om omgivningsförhållandena under ett visst tidsintervall är utökade i enlighet med punkt 5.2 ska de föro ­
renande utsläppen under detta specifika tidsintervall, beräknade enligt tillägg 4, divideras med 1,6 innan 
överensstämmelse med kraven i denna bilaga utvärderas. Denna bestämmelse är inte tillämplig på utsläpp 
av koldioxid.  
9.6. Kallstart definieras enligt punkt 4 i tillägg 4 till denna bilaga. Fram tills dess att särskilda krav för utsläpp vid 
kallstart tillämpas, ska dessa utsläpp registreras men undantas från utvärderingen av utsläpp.SV L 175/118 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Tillägg 1  
Förfarande för provning av fordonsutsläpp med ett ombordsystem för utsläppsmätning (PEMS)  
1. INLEDNING  
I detta tillägg beskrivs provningsförfarandet för att bestämma avgasutsläppen från lätta personbilar och lätta 
nyttofordon med hjälp av PEMS.  
2. SYMBOLER, PARAMETRAR OCH ENHETER  
≤ — mindre än eller lika med  
# — nummer eller antal  
#/m  3 — antal per kubikmeter  
% — procent  
°C — grader Celsius  
g — gram  
g/s — gram per sekund  
h — timme  
Hz — hertz  
K — kelvin  
kg — kilogram  
kg/s — kilogram per sekund  
km — kilometer  
km/h — kilometer per timme  
kPa — kilopascal  
kPa/min — kilopascal per minut  
l — liter  
l/min — liter per minut  
m — meter  
m 3 — kubikmeter  
mg — milligram  
min — minut  
p e — vakuumtryck [kPa]  
q vs — volymflöde i systemet [l/min]  
ppm — delar per miljonSV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/119
 
ppmC  1 — delar per miljon kolekvivalenter  
rpm — varv per minut  
s — sekund  
V s — systemets volym [l]  
3. ALLMÄNNA KRAV  
3.1.  PEMS  
Provningen ska utföras med en PEMS-utrustning som består av de komponenter som anges i punkterna 
3.1.1–3.1.5. Om tillämpligt kan en anslutning till fordonets ECU upprättas för att fastställa relevanta motor- 
och fordonsparametrar enligt punkt 3.2.  
3.1.1. Analysatorer för bestämning av koncentrationen av föroreningar i avgaserna.  
3.1.2. En eller flera instrument eller sensorer för att mäta eller bestämma avgasmassflödet.  
3.1.3. En GPS för bestämning av fordonets position, höjd över havet och hastighet.  
3.1.4. Om tillämpligt, sensorer och andra anordningar som inte är en del av fordonet, t.ex. för att mäta omgivnings ­
temperatur, relativ fuktighet, lufttryck och fordonshastighet.  
3.1.5. En energikälla till PEMS-utrustningen som är oberoende av fordonet.  
3.2. Provningsparametrar  
De provningsparametrar som anges i tabell 1 i detta tillägg ska mätas, registreras vid en konstant frekvens av 
1,0 Hz eller högre och rapporteras enligt kraven i tillägg 8. Om ECU-parametrar samlas in, bör dessa göras 
tillgängliga till en betydligt högre frekvens än de parametrar som registreras av PEMS-utrustningen. PEMS-utrust ­
ningens analysatorer, instrument för flödesmätning och sensorer ska uppfylla de krav som anges i tilläggen 2 och 
3 till denna bilaga.  
Tabell 1  
Provningsparametrar  
Parameter  Rekommenderad enhet  Källa (  8 ) 
THC-koncentration (  1 ), (  4 ) ppm  Analysator  
CH  4 -koncentration (  1 ), (  4 ) ppm  Analysator  
NMHC-koncentration (  1 ), (  4 ) ppm  Analysator (  6 ) 
CO-koncentration (  1 ), (  4 ) ppm  Analysator  
CO  2 -koncentration (  1 ) ppm  Analysator  
NO  X -koncentration (  1 ), (  4 ) ppm  Analysator (  7 ) 
PN-koncentration (  4 ) #/m  3 Analysator  
Avgasmassflöde  kg/s  Avgasmassflödesmätare, någon metod som 
beskrivs i punkt 7 i tillägg 2  
Luftfuktighet  %  Sensor  
Omgivningstemperatur  K  Sensor  
Omgivningstryck  kPa  Sensor  
Fordonshastighet  km/h  Sensor, GPS eller ECU (  3 )SV L 175/120 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Parameter  Rekommenderad enhet  Källa (  8 ) 
Fordonets latitud  grad  GPS  
Fordonets longitud  grad  GPS  
Fordonets höjd över havet (  5 ), (  9 ) m  GPS eller sensor  
Avgastemperatur (  5 ) K  Sensor  
Motorkylmedlets temperatur (  5 ) K  Sensor eller ECU  
Motorvarvtal (  5 ) rpm  Sensor eller ECU  
Motorvridmoment (  5 ) Nm  Sensor eller ECU  
Vridmoment vid driven axel (  5 ) Nm  Fälgmomentmätare  
Pedalposition (  5 ) %  Sensor eller ECU  
Motorns bränsleflöde (  2 ) g/s  Sensor eller ECU  
Motorns inluftsflöde (  2 ) g/s  Sensor eller ECU  
Felstatus (  5 ) —  ECU  
Inluftsflödets temperatur  K  Sensor eller ECU  
Regenereringsstatus (  5 ) —  ECU  
Motoroljetemperatur (  5 ) K  Sensor eller ECU  
Faktisk växel (  5 ) #  ECU  
Önskad växel (t.ex. växlingsindikator) (  5 ) #  ECU  
Andra fordonsdata (  5 ) Ej fastställt  ECU  
( 1 ) Ska mätas på våt bas eller korrigeras enligt beskrivningen i punkt 8.1 i tillägg 4. 
( 2 ) Ska endast fastställas om indirekta metoder används för att beräkna avgasmassflödet enligt beskrivningen i punkterna 10.2 
och 10.3 i tillägg 4. 
( 3 ) Metoden ska väljas enligt punkt 4.7. 
( 4 ) Parametern är endast obligatorisk om mätning krävs i punkt 2.1 i bilaga IIIA. 
( 5 ) Ska endast fastställas om så är nödvändigt för att kontrollera fordonets status och driftsförhållanden. 
( 6 ) Får beräknas från koncentrationerna av THC och CH  4 enligt punkt 9.2 i tillägg 4. 
( 7 ) Får beräknas från uppmätta koncentrationer av NO och NO  2 . 
( 8 ) Flera parameterkällor får användas. 
( 9 ) Den rekommenderade källan är sensorn för omgivningstryck.  
3.3. Förberedelse av fordonet  
Förberedelsen av fordonet ska omfatta en allmän kontroll av provfordonets korrekta tekniska funktion.  
3.4. Installation av PEMS-utrustningen  
3.4.1.  Allmänt  
Installationen av PEMS-utrustningen ska följa tillverkarens anvisningar och lokala hälso- och säkerhetsföreskrifter. 
PEMS-utrustningen bör installeras så att elektromagnetisk störning samt exponering för stötar, vibrationer, damm 
och temperaturväxlingar minimeras under provningen. PEMS-utrustningen ska installeras och drivas så att den är 
tät och värmeförlusten minimeras. PEMS-utrustningen ska installeras och drivas så att inte avgasens sammansätt ­
ning ändras eller avgasröret förlängs i onödan. För att undvika att partiklar genereras ska anslutningar vara 
värmestabila vid de avgastemperaturer som kan förväntas under provningen. Det rekommenderas att inte använda 
material som kan avge flyktiga beståndsdelar vid sammankopplingen av fordonets avgasutlopp och anslutnings ­
röret. Om anslutningar av elastomer används ska de exponeras minimalt för avgasen så att artefakter undviks vid 
hög belastning.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/121
 
3.4.2.  Tillåtet mottryck  
PEMS-utrustningen ska installeras och drivas så att det statiska trycket vid avgasutloppet inte ökas i onödan. Om 
det är tekniskt genomförbart ska varje eventuell förlängning för att underlätta provtagning eller sammankoppling 
med avgasmassflödesmätaren ha samma tvärsnittsarea som avgasröret eller större.  
3.4.3.  Avgasmassflödesmätare  
Om en avgasmassflödesmätare används ska den vara fäst vid fordonets avgasrör enligt rekommendationerna från 
mätarens tillverkare. Mätarens mätområde ska motsvara den variationsvidd av avgasmassflöde som förväntas under 
provet. Installationen av mätaren samt eventuella adaptrar eller skarvar för avgasröret får inte påverka driften av 
motorn eller systemet för efterbehandling av avgaser. Minst fyra rördiametrar eller 150 mm av rakt rör, beroende 
på vilket som är störst, ska finnas på ömse sidor om det flödeskännande elementet. Vid provning av en fler ­
cylindrig motor med delat avgasgrenrör rekommenderas att grenrören kombineras uppströms avgasmassflödes ­
mätaren och att rörens tvärsnitt ökas på lämpligt sätt för att minimera mottrycket i avgasröret. Om detta inte är 
möjligt ska mätning med flera avgasmassflödesmätare tas i övervägande. Den stora variationen i former och 
dimensioner av avgasrör och av avgasmassflöden kan med vägledning av god teknisk sed kräva kompromisser vid 
urval och installation av avgasflödesmätare. Om mätnoggrannheten så kräver är det tillåtet att installera en 
avgasmassflödesmätare med en mindre diameter än avgasutloppet, eller den sammanlagda tvärsnittsarean av flera 
utlopp, under förutsättning att detta inte påverkar driften eller efterbehandlingen av avgaser i enlighet med punkt 
3.4.2 negativt.  
3.4.4.  Global Positioning System (GPS)  
GPS-antennen bör monteras så att en god mottagning av satellitsignalen säkerställs, t.ex. så högt som möjligt. Den 
monterade GPS-antennen ska inverka så lite som möjligt på fordonets drift.  
3.4.5.  Anslutning till motorstyrenheten (ECU)  
Om så önskas kan de relevanta fordons- och motorparametrar som anges i tabell 1 registreras med hjälp av en 
automatisk datainsamlare kopplad till motorstyrenheten eller fordonsnätverket i enlighet med standarder som ISO 
15031-5, SAE J1979, OBD-II, EOBD eller WWH-OBD. I förekommande fall ska tillverkarna uppge beteckningar 
för att möjliggöra identifieringen av nödvändiga parametrar.  
3.4.6.  Sensorer och hjälputrustning  
Sensorer för fordonshastighet, temperaturgivare, termoelement för kylmedel eller andra mätanordningar som inte 
är en del av fordonet ska installeras för att mäta parametern i fråga på ett representativt, tillförlitligt och korrekt 
sätt utan att i onödan störa fordonets drift eller funktionen hos andra analysatorer, instrument för flödesmätning, 
sensorer och signaler. Sensorer och hjälputrustning ska försörjas med ström oberoende av fordonet. Det är tillåtet 
att försörja säkerhetsrelaterad belysning av fixturer och installationer av PEMS-komponenter utanför fordonets hytt 
med ström från fordonets batteri.  
3.5. Provtagning av utsläpp  
Provtagningen av utsläpp ska vara representativ och utföras på platser med väl blandade avgaser där inverkan av 
omgivningsluften nedströms från provtagningspunkten är minimal. Om tillämpligt ska provtagningen av utsläpp 
ske nedströms avgasmassflödesmätaren, på ett avstånd av minst 150 mm från det flödeskännande elementet. 
Provtagningssonderna ska placeras minst 200 mm eller tre gånger avgasrörets innerdiameter, beroende på vilket 
som är störst, uppströms punkten där avgaserna lämnar PEMS-utrustningen till omgivningen. Om PEMS-utrust ­
ningen matar tillbaka ett flöde till avgasröret ska detta ske nedströms provtagningssonden på ett sätt som under 
motorns drift inte påverkar avgasens sammansättning vid provtagningspunkten. Om provtagningsledningens längd 
ändras ska systemets transporttider kontrolleras och vid behov korrigeras.  
Om motorn är utrustad med ett system för efterbehandling av avgaser, ska avgasprovet tas nedströms detta 
system. Vid provning av ett fordon med en flercylindrig motor och delat avgasgrenrör ska provtagningssondens 
inlopp placeras så långt nedströms att det säkerställs att provet är representativt för de genomsnittliga avgas ­
utsläppen från samtliga cylindrar. I flercylindriga motorer med avgränsade grupper av grenrör, t.ex. i en V-motor, 
ska grenrören kombineras uppströms provtagningssonden. Om detta inte är tekniskt möjligt ska provtagningSV L 175/122 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
på flera punkter med väl blandade avgaser fria från omgivningsluft tas i övervägande. I detta fall ska antalet 
provtagningssonder och deras placering i största möjliga utsträckning motsvara antalet avgasmassflödesmätare och 
deras placering. Om avgasflödena är ojämna ska proportionell provtagning eller provtagning med flera analysa ­
torer tas i övervägande.  
Om partiklar mäts ska provet tas från mitten av avgasflödet. Om flera sonder används för provtagning av utsläpp 
ska provtagningssonden för partiklar placeras uppströms andra provtagningssonder.  
Om kolväten mäts ska provtagningsledningen värmas upp till 463 ± 10 K (190 ± 10 °C). Vid mätning av andra 
gasformiga komponenter med eller utan kylning ska provtagningsledningen hålla minst 333 K (60 °C) för att 
undvika kondens och för att säkerställa en lämplig inträngningseffektivitet för de olika gaserna. I provtagnings ­
system med lågt tryck kan temperaturen sänkas på ett sätt som motsvarar tryckminskningen under förutsättning 
att provtagningssystemet säkerställer en inträngningseffektivitet på 95 % för alla reglerade gasformiga föroreningar. 
Vid provtagning av partiklar ska provtagningsledningen från och med provtagningspunkten för obehandlade 
avgaser upphettas till minst 373 K (100 °C). Tiden som provet befinner sig i provtagningsledningen för partiklar 
innan det når den första utspädningen eller partikelräknaren ska vara mindre än 3 s.  
4. FÖRFARANDEN FÖRE PROVNING  
4.1. Täthetskontroll av PEMS  
Efter det att varje installation av en PEMS-utrustning i ett fordon slutförts ska minst en täthetskontroll genomföras 
enligt föreskrifter från utrustningens tillverkare eller på följande sätt. Provtagningssonden ska kopplas bort från 
avgassystemet och dess ände tillslutas. Analysatorns pump ska slås på. Efter en inledande period av stabilisering 
ska, om inga läckor finns, alla flödesmätare visa ungefär noll. Om så inte är fallet ska provtagningsledningen 
kontrolleras och felet rättas till.  
Läckaget på vakuumsidan får inte överskrida 0,5 % av flödet vid drift för den del av systemet som kontrolleras. 
Flödena genom och förbi analysatorn får användas för uppskattning av de flöden som förekommer vid drift.  
Alternativt får systemet tömmas på luft till ett tryck av minst 20 kPa vakuum (80 kPa absolutvärde). Efter en 
inledande period av stabilisering får tryckökningen  Δp (kPa/min) i systemet inte överstiga: 
Δp ¼ p e 
V s Ü q vs Ü 0:005  
En alternativ metod är att göra en stegvis förändring av koncentrationen vid början av provtagningsledningen 
genom att byta från nollgas till spänngas samtidigt som samma tryckförhållanden som under normal systemdrift 
bibehålls. Om avläsningen för en korrekt kalibrerad analysator efter tillräcklig tid är ≤ 99 % jämfört med den 
förändrade koncentrationen ska läckaget rättas till.  
4.2. Start och stabilisering av PEMS  
PEMS-utrustningen ska vara påslagen, uppvärmd och stabiliserad i enlighet med specifikationerna från utrustning ­
ens tillverkare tills bland annat tryck, temperaturer och flöden har uppnått sina driftsinställningar.  
4.3. Förberedelse av provtagningssystemet  
Provtagningssystemet, som består av provtagningssonden, provtagningsledningar och analysatorer, ska förberedas 
för provning enligt instruktionen från PEMS-utrustningens tillverkare. Det ska säkerställas att provtagningssystemet 
är rent och fritt från kondens.  
4.4. Förberedelse av avgasmassflödesmätare  
Vid användning för mätning av avgasmassflödet ska avgasmassflödesmätaren renas och förberedas för drift i 
enlighet med specifikationerna från tillverkaren av mätaren. I förekommande fall ska detta förfarande avlägsna 
kondens och avlagringar i ledningar och tillhörande mätanslutningar.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/123
 
4.5. Kontroll och kalibrering av analysatorer för mätning av gasformiga utsläpp  
Ändringar av analysatorernas noll- och spännkalibrering ska utföras med kalibreringsgaser som uppfyller kraven i 
punkt 5 i tillägg 2. Kalibreringsgaserna ska väljas för att matcha den variationsvidd av koncentrationer av 
föroreningar som förväntas under RDE-provningen. För att minimera analysatorns avdrift bör noll- och spänn ­
kalibrering av analysatorerna genomföras vid en omgivningstemperatur som ligger så nära som möjligt den 
omgivningstemperatur provningsutrustningen kommer befinna sig i under trippen.  
4.6. Kontroll av analysatorer för mätning av partikelutsläpp  
Analysatorns nollnivå ska registreras genom provtagning av HEPA-filtrerad omgivningsluft. Signalen ska registreras 
vid en konstant frekvens av minst 1,0 Hz under en period av 2 minuter och dess genomsnitt beräknas. Den 
tillåtna koncentrationen ska bestämmas när lämplig mätutrustning blir tillgänglig.  
4.7. Bestämning av fordonshastighet  
Fordonshastigheten ska bestämmas genom minst en av följande metoder:  
(a) GPS: om fordonshastigheten bestäms genom GPS ska den totala trippsträckan kontrolleras mot mätningar 
genom någon annan metod enligt punkt 7 i tillägg 4.  
(b) Sensor (t.ex. optisk sensor eller mikrovågssensor): om fordonshastigheten bestäms genom en sensor ska 
hastighetsmätningarna uppfylla kraven i punkt 8 i tillägg 2; alternativt ska den totala trippsträcka som fast ­
ställs av sensorn jämföras med en referenssträcka från en digital vägnätskarta eller topografisk karta. Den 
totala trippsträcka som fastställs av sensorn får avvika med högst 4 % från referenssträckan.  
(c) ECU: om fordonshastigheten bestäms genom motorstyrenheten ska den totala trippsträckan valideras i enlighet 
med punkt 3 i tillägg 3 och motorstyrenhetens hastighetssignal vid behov justeras för att uppfylla kraven i 
punkt 3.3 i tillägg 3. Alternativt kan den totala trippsträcka som fastställs av motorstyrenheten jämföras med 
en referenssträcka från en digital vägnätskarta eller topografisk karta. Den totala trippsträcka som fastställs av 
motorstyrenheten får avvika med högst 4 % från referenssträckan.  
4.8. Kontroll av PEMS-utrustningens inställningar  
Det ska kontrolleras att alla sensorer och, i tillämpliga fall, motorstyrenheten är korrekt anslutna. Om motorpara ­
metrar avläses ska det säkerställas att motorstyrenheten rapporterar värden korrekt (t.ex. noll varvtal [rpm] när 
förbränningsmotorn är i ett läge där nyckeln är omvriden men motorn är av). PEMS-utrustningen ska fungera utan 
varningssignaler eller felindikationer.  
5. UTSLÄPPSPROVNING  
5.1. Provningsstart  
Provtagning, mätning och registrering av parametrar ska påbörjas innan motorn startas. För att underlätta tids ­
anpassning rekommenderas det att registrera de parametrar som ska tidsanpassas antingen i en enda anordning 
för dataregistrering eller med en synkroniserad tidsmärkning. Före och direkt efter start av motorn ska det 
bekräftas att alla nödvändiga parametrar registreras av den automatiska datainsamlaren.  
5.2. Provning  
Provtagning, mätning och registrering av parametrar ska fortsätta under hela provningen på väg. Motorn kan 
stängas av och startas om, men provtagningen av utsläpp och registreringen av parametrar ska fortsätta. Eventuella 
varningssignaler som tyder på funktionsfel i PEMS-utrustningen ska dokumenteras och verifieras. Registreringen av 
parametrar ska uppnå en datafullständighet på mer än 99 %. Mätning och registrering av data får avbrytas under 
mindre än 1 % av trippens totala varaktighet men högst för en sammanhängande period av 30 sekunder, och 
enbart vid oavsiktlig signalförlust eller för underhåll av PEMS-utrustningen. Avbrott får registreras direkt av PEMS- 
utrustningen. Det är inte tillåtet att införa avbrott i de registrerade parametrarna vid förbehandling, utbyte eller 
efterbehandling av data. Om automatisk nollställning genomförs ska den utföras gentemot en spårbar nollstandard 
liknande den som används för att nollställa analysatorn. Det rekommenderas starkt att underhåll av PEMS-utrust ­
ningen, om det är nödvändigt, inleds under perioder då fordonshastigheten är noll.SV L 175/124 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
5.3. Provningsslut  
Provningen är slut när fordonet har slutfört trippen och förbränningsmotorn har stängts av. Långvarig tomgång 
ska undvikas efter det att trippen har slutförts. Dataregistreringen ska fortsätta tills dess att provtagningssystemets 
responstid har löpt ut.  
6. FÖRFARANDE EFTER PROVNING  
6.1. Kontroll av analysatorer för mätning av gasformiga utsläpp  
Nollställning och spänning av analysatorer av gasformiga komponenter ska kontrolleras med kalibreringsgaser 
identiska med dem som används enligt punkt 4.5 för utvärdering av analysatorns noll- och spännresponsdrift 
jämfört med kalibreringen före provning. Det är tillåtet att nollställa analysatorn före kontroll av spännresponsdrif ­
ten, om nollresponsdriften fastställdes vara inom det tillåtna området. Kontrollen efter provning av responsdrift 
ska slutföras så snart som möjligt efter provningen och innan PEMS-utrustningen, eller enskilda analysatorer eller 
sensorer, stängts av eller övergått till icke-driftsläge. Skillnaden mellan resultaten före och efter provningen ska 
uppfylla de krav som anges i tabell 2.  
Tabell 2  
Tillåten responsdrift i analysatorn under en PEMS-provning  
Förorening  Nollresponsdrift  Spännresponsdrift (  1 ) 
CO  2 ≤ 2 000 ppm per provning  ≤ 2 % av avläst värde eller ≤ 2 000 ppm per prov ­
ning, beroende på vilket som är störst  
CO ≤ 75 ppm per provning  ≤ 2 % av avläst värde eller ≤ 75 ppm per provning, 
beroende på vilket som är störst  
NO  2 ≤ 5 ppm per provning  ≤ 2 % av avläst värde eller ≤ 5 ppm per provning, 
beroende på vilket som är störst  
NO/NO  X ≤ 5 ppm per provning  ≤ 2 % av avläst värde eller ≤ 5 ppm per provning, 
beroende på vilket som är störst  
CH  4 ≤ 10 ppmC  1 per provning  ≤ 2 % av avläst värde eller ≤ 10 ppmC  1 per provning, 
beroende på vilket som är störst  
THC  ≤ 10 ppmC  1 per provning  ≤ 2 % av avläst värde eller ≤ 10 ppmC  1 per provning, 
beroende på vilket som är störst  
( 1 ) Om nollresponsdriften ligger inom det tillåtna området är det tillåtet att nollställa analysatorn före kontrollen av spänn ­
responsdriften.  
Om skillnaden mellan resultaten före och efter provningen för nollresponsdriften och spännresponsdriften är 
högre än tillåtet ska alla provningsresultat vara ogiltiga och provningen upprepas.  
6.2. Kontroll av analysator för mätning av partikelutsläpp  
Analysatorns nollnivå ska registreras genom provtagning av HEPA-filtrerad omgivningsluft. Signalen ska registreras 
under en period av 2 minuter och dess genomsnitt beräknas. Den tillåtna slutliga koncentrationen ska definieras 
när lämplig mätutrustning blir tillgänglig. Om skillnaden mellan kontrollen före och kontrollen efter provningen 
är högre än tillåtet ska alla provningsresultat vara ogiltiga och provningen upprepas.  
6.3. Kontroll av mätning av utsläpp på väg  
Analysatorernas kalibrerade mätområde ska omfatta minst 90 % av de koncentrationer som erhålls från 99 % av 
mätningarna från de giltiga delarna av utsläppsprovningen. Det är tillåtet att 1 % av det totala antalet mätningar 
som används för utvärderingen överstiger analysatorernas kalibrerade mätområde med upp till en faktor av två. 
Om dessa villkor inte är uppfyllda ska provningen ogiltigförklaras.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/125
 
Tillägg 2  
Specifikationer för och kalibrering av PEMS-komponenter och signaler  
1. INLEDNING  
I detta tillägg fastställs specifikationer för och kalibrering av PEMS-komponenter och signaler.  
2. SYMBOLER, PARAMETRAR OCH ENHETER  
> — större än  
≥ — större än eller lika med  
% — procent  
≤ — mindre än eller lika med  
A — koncentration av outspädd CO  2 [%] 
a 0 — regressionslinjens skärningspunkt med y-axeln  
a 1 — regressionslinjens lutning  
B — koncentration av utspädd CO  2 [%] 
C — koncentration av utspädd NO [ppm]  
c — analysatorns respons i syreinterferensprovet  
c FS,b — fullt skalutslag för kolvätekoncentration i steg b [ppmC  1 ] 
c FS,d — fullt skalutslag för kolvätekoncentration i steg d [ppmC  1 ] 
c HC(w/NMC)  — kolvätekoncentration med CH  4 eller C  2 H 6 passerande genom icke-metanavskiljaren 
[ppmC  1 ] 
c HC(w/o NMC)  — kolvätekoncentration med CH  4 eller C  2 H 6 passerande förbi icke-metanavskiljaren 
[ppmC  1 ] 
c m,b — uppmätt kolvätekoncentration i steg b [ppmC  1 ] 
c m,d — uppmätt kolvätekoncentration i steg d [ppmC  1 ] 
c ref,b — referenskolvätekoncentration i steg b [ppmC  1 ] 
c ref,d — referenskolvätekoncentration i steg d [ppmC  1 ] 
°C — grader Celsius  
D — koncentration av outspädd NO [ppm]  
D e — förväntad koncentration av utspädd NO [ppm]  
E — absolut drifttryck [kPa]  
E CO2 — procent koldioxiddämpning  
E E — verkningsgrad för etan  
E H2O — procent vattendämpning  
E M — verkningsgrad för metanSV L 175/126 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
E O2 — syreinterferens  
F — vattentemperatur [K]  
G — mättat ångtryck [kPa]  
g — gram  
gH  2 O/kg — gram vatten per kilogram  
h — timme  
H — koncentration av vattenånga [%]  
H m — maximal koncentration av vattenånga [%]  
Hz — hertz  
K — kelvin  
kg — kilogram  
km/h — kilometer per timme  
kPa — kilopascal  
max — högsta värde  
NO  X,dry  — fuktkorrigerad genomsnittlig koncentration av de stabiliserade NO  X - mätningarna  
NO  X,m — genomsnittlig koncentration av de stabiliserade NO  X -mätningarna  
NO  X,ref — genomsnittlig referenskoncentration av de stabiliserade NO  X -mätningarna  
ppm — delar per miljon  
ppmC  1 — delar per miljon kolekvivalenter  
r 2 — determinationskoefficient  
s — sekund  
t 0 — tidpunkt för gasflödesbyte [s]  
t 10 — tidpunkt för 10 % respons av slutlig avläsning  
t 50 — tidpunkt för 50 % respons av slutlig avläsning  
t 90 — tidpunkt för 90 % respons av slutlig avläsning  
tbd — ännu ej fastställda  
x — oberoende variabel eller referensvärde  
χ min — minsta värde  
y — beroende variabel eller uppmätt värdeSV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/127
 
3. LINEARITETSKONTROLL  
3.1. Allmänt  
Lineariteten hos analysatorer, instrument för flödesmätning, sensorer och signaler ska vara spårbar till internatio ­
nella eller nationella standarder. Alla sensorer eller signaler som inte är direkt spårbara, t.ex. förenklade instrument 
för flödesmätning, ska alternativt kalibreras mot laboratorieutrustning i form av en chassidynamometer som har 
kalibrerats mot internationella eller nationella standarder.  
3.2. Linearitetskrav  
Alla analysatorer, instrument för flödesmätning, sensorer och signaler ska uppfylla linearitetskraven i tabell 1. Om 
luftflödet, bränsleflödet, luft-bränsleförhållandet eller avgasmassflödet erhålls från motorstyrenheten ska det beräk ­
nade avgasmassflödet uppfylla de linearitetskrav som anges i tabell 1.  
Tabell 1  
Linearitetskrav på mätparametrar och mätsystem  
Mätparameter/instrument  j χ min Ü ða 1 Ä 1Þ þ a 0 j Lutning 
a 1 Standardfel 
SEE Determinationsko ­
efficient r  2 
Bränsleflöde (  1 ) ≤ 1 % max  0,98 - 1,02  ≤ 2 % max  ≥ 0,990  
Luftflöde (  1 ) ≤ 1 % max  0,98 - 1,02  ≤ 2 % max  ≥ 0,990  
Avgasmassflöde  ≤ 2 % max  0,97 - 1,03  ≤ 2 % max  ≥ 0,990  
Gasanalysatorer  ≤ 0,5 % max  0,99 - 1,01  ≤ 1 % max  ≥ 0,998  
Vridmoment (  2 ) ≤ 1 % max  0,98–1,02  ≤ 2 % max  ≥ 0,990  
PN-analysatorer (  3 ) tbd  tbd  tbd  tbd  
( 1 ) Frivilligt för att fastställa avgasmassflöde. 
( 2 ) Frivillig parameter. 
( 3 ) Ska bestämmas när utrustning finns tillgänglig.  
3.3. Kontrollfrekvens  
Linearitetskraven enligt punkt 3.2 ska kontrolleras enligt följande:  
a) För alla analysatorer: minst var tredje månad eller närhelst systemet repareras eller ändras på ett sätt som kan 
påverka kalibreringen.  
b) För andra relevanta instrument, som avgasmassflödesmätare och spårbart kalibrerade sensorer: när skador 
observeras, enligt kraven i interna granskningsförfaranden, från instrumenttillverkaren eller i ISO 9000, men 
inte mer än ett år före den faktiska provningen.  
Linearitetskraven enligt punkt 3.2 för sensorer eller ECU-signaler som inte är direkt spårbara ska kontrolleras med 
en spårbart kalibrerad mätutrustning på chassidynamometern en gång för varje inställning av PEMS-utrustningen.  
3.4. Kontrollförfarande  
3.4.1.  Allmänna krav  
De relevanta analysatorerna, instrumenten och sensorerna ska befinna sig under normala driftsförhållanden enligt 
tillverkarens rekommendationer. Analysatorerna, instrumenten och sensorerna ska drivas vid specificerade tem ­
peraturer, tryck och flöden.  
3.4.2.  Allmänt förfarande  
Lineariteten ska kontrolleras för varje normalt driftsområde genom följande steg:SV L 175/128 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
(a) Analysatorn, instrumentet för flödesmätning eller sensorn ska nollställas genom att en nollsignal påförs. För 
gasanalysatorer ska renad syntetisk luft eller kväve tillföras till analysatoranslutningen via en gasbana som är så 
direkt och kort som möjligt.  
(b) Analysatorn, instrumentet för flödesmätning eller sensorn ska spännas genom att en spännsignal påförs. För 
gasanalysatorer ska en lämplig spänngas tillföras till analysatoranslutningen via en gasbana som är så direkt 
och kort som möjligt.  
(c) Nollställningsförfarandet enligt a ska upprepas.  
(d) Lineariteten ska kontrolleras genom att minst 10 ungefär jämnt utspridda och giltiga referensvärden (inklusive 
noll) tillförs. Referensvärdena ska med avseende på koncentrationen av komponenter, avgasmassflödet eller 
andra relevanta parametrar väljas för att motsvara den variationsvidd av värden som förväntas under utsläpps ­
provningen. För mätningar av avgasmassflöde kan referenspunkter under 5 % av det maximala kalibrerings ­
värdet uteslutas från linearitetskontrollen.  
(e) För gasanalysatorer ska kända gaskoncentrationer i enlighet med punkt 5 tillföras till analysatoranslutningen. 
Tillräckligt med tid för signalstabilisering ska ges.  
(f) De värden som utvärderas och, vid behov, referensvärdena ska registreras vid en konstant frekvens av minst 
1,0 Hz under en period på 30 sekunder.  
(g) De aritmetiska medelvärdena under perioden på 30 sekunder ska användas för beräkningen av parametrarna 
för linjär regression enligt minstakvadratmetoden, med den mest passande ekvationen av formen  
y ¼ a 1 x þ a 0 
där 
y är mätsystemets faktiska värde,  
a 1 är regressionslinjens lutning,  
x är referensvärdet, och  
a 0 är regressionslinjens skärningspunkt med y-axeln.  
Skattningens standardfel (SEE) för y med avseende på x samt determinationskoefficienten (r  2 ) ska beräknas för 
varje mätparameter och mätsystem.  
(h) Parametrarna för linjär regression ska uppfylla kraven i tabell 1.  
3.4.3.  Kraven för linearitetskontroll på en chassidynamometer  
Icke spårbara instrument för flödesmätning, sensorer eller ECU-signaler som inte direkt kan kalibreras enligt 
spårbara standarder ska kalibreras på en chassidynamometer. Förfarandet ska i möjligaste mån följa kraven i 
bilaga 4a till Uneces föreskrifter nr 83. Vid behov ska det instrument eller den sensor som ska kalibreras monteras 
på provfordonet och drivas i enlighet med kraven i tillägg 1. Kalibreringen ska i möjligaste mån följa kraven i 
punkt 3.4.2; minst 10 lämpliga referensvärden ska väljas så att det säkerställs att minst 90 % av det högsta värde 
som förväntas under RDE-provningen omfattas.  
Om ett inte direkt spårbart instrument för flödesmätning, en sensor eller en ECU-signal för att bestämma 
avgasflödet ska kalibreras, ska en spårbart kalibrerad referensavgasmassflödesmätare eller en konstantvolymprov ­
tagare fästas vid fordonets avgasrör. Det ska säkerställas att mätningen av fordonets avgaser görs på ett korrekt 
sätt av avgasmassflödesmätaren enligt punkt 3.4.3 i tillägg 1. Fordonet ska köras med konstant gas på en konstant 
växel och med konstant belastning av chassidynamometern.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/129
 
4. ANALYSATORER FÖR MÄTNING AV GASFORMIGA KOMPONENTER  
4.1. Tillåtna typer av analysatorer  
4.1.1.  Standardanalysatorer  
De gasformiga komponenterna ska mätas med analysatorer som anges i punkterna 1.3.1–1.3.5 i tillägg 3 till 
bilaga 4a till Uneces föreskrifter nr 83, i deras lydelse enligt ändringsserie 07. Om en NDUV-analysator mäter både 
NO och NO  2 krävs inte någon NO  2 /NO-konverterare.  
4.1.2.  Alternativa analysatorer  
En analysator som inte uppfyller konstruktionsspecifikationerna i punkt 4.1.1 är tillåten, förutsatt att den uppfyller 
kraven i punkt 4.2. Tillverkaren ska se till att den alternativa analysatorn uppnår likvärdiga eller högre mät ­
prestanda jämfört med en standardanalysator för den variationsvidd av föroreningskoncentrationer och befintliga 
gaser som kan förväntas från fordon som drivs med tillåtna bränslen under normala och utökade förhållanden vid 
giltig RDE-provning enligt punkterna 5, 6 och 7 i denna bilaga. På begäran ska analysatorns tillverkare skriftligen 
lämna in kompletterande uppgifter, som visar att den alternativa analysatorns mätprestanda konsekvent och 
tillförlitligt överensstämmer med standardanalysatorernas mätprestanda. Dessa kompletterande uppgifter ska in ­
nehålla följande:  
a) En beskrivning av den teoretiska principen för den alternativa analysatorn och dess tekniska komponenter.  
b) En demonstration av överensstämmelse med respektive standardanalysator som anges i punkt 4.1.1 för den 
förväntade variationsvidden av föroreningskoncentrationer och omgivningsförhållanden under typgodkännan ­
deprovningen enligt bilaga 4a till Uneces föreskrifter nr 83, i deras lydelse enligt ändringsserie 07, samt en 
valideringsprovning som beskrivs i punkt 3 i tillägg 3 för fordon som är utrustade med en motor med 
gnisttändning och kompressionständning. Tillverkaren ska demonstrera likvärdighet inom de tillåtna toleranser 
som anges i punkt 3.3 i tillägg 3.  
c) En demonstration av överensstämmelse med respektive standardanalysator som anges i punkt 4.1.1 med 
avseende på inverkan av atmosfäriskt tryck på analysatorns mätprestanda; syftet med demonstrationsprov ­
ningen är att fastställa responsen på en spänngas med en koncentration inom analysatorns mätområde för att 
kontrollera inverkan av atmosfäriskt tryck under normala och utökade höjdförhållanden enligt definitionen i 
punkt 5.2 i denna bilaga. En sådan provning kan genomföras i en höjdkammare för miljöprovningar.  
d) En demonstration av överensstämmelse med respektive standardanalysator som anges i punkt 4.1.1 under 
minst tre provningar på väg som uppfyller kraven i denna bilaga.  
e) En demonstration av att påverkan från vibrationer, accelerationer och omgivningstemperatur på analysatorns 
avläsning inte överstiger de bullerkrav för analysatorer som anges i punkt 4.2.4.  
Godkännandemyndigheter får begära ytterligare uppgifter för att ge belägg för likvärdighet eller vägra godkän ­
nande om mätningarna visar att en alternativ analysator inte är likvärdig med en standardanalysator.  
4.2. Specifikationer för analysatorer  
4.2.1.  Allmänt  
Utöver de linearitetskrav som anges för varje analysator i punkt 3, ska överensstämmelsen av analysatortyper med 
de specifikationer som anges i punkterna 4.2.2–4.2.8 demonstreras av analysatorns tillverkare. Analysatorerna ska 
ha ett mätområde och en responstid som är lämpliga för att med tillräcklig noggrannhet mäta koncentrationerna 
av komponenter i avgasen för den tillämpliga utsläppsstandarden under transienta och fortvariga förhållanden. 
Analysatorernas känslighet för stötar, vibrationer, åldrande, temperaturväxlingar och lufttrycksförändringar samt 
elektromagnetiska interferenser och andra effekter av fordonets eller analysatorns drift ska begränsas i så stor 
utsträckning som möjligt.  
4.2.2.  Noggrannhet  
Noggrannheten, definierad som analysatoravläsningens avvikelse från referensvärdet, får inte överstiga 2 % av 
avläsningen eller 0,3 % av fullt skalutslag, beroende på vad som är störst.SV L 175/130 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
4.2.3.  Precision  
Precisionen, definierad som 2,5 gånger standardavvikelsen vid 10 upprepade responser på en viss kalibrerings- 
eller spänngas, får inte överstiga 1 % av koncentrationen vid fullt skalutslag för ett mätområde som är lika med 
eller över 155 ppm (eller ppmC  1 ) och 2 % av koncentrationen vid fullt skalutslag för ett mätområde under 
155 ppm (eller ppmC  1 ). 
4.2.4.  Brus  
Bruset, definierat som två gånger effektivvärdet av 10 standardavvikelser som var och en beräknas från noll 
responser mätt vid en konstant datafångstfrekvens på minst 1,0 Hz under en period av 30 s, får inte överstiga 2 % 
av fullt skalutslag. Mellan var och en av de 10 mätperioderna ska det gå en period av 30 s under vilken 
analysatorn utsätts för en lämplig spanngas. Före varje provtagningsperiod och före varje spännperiod ska till ­
räcklig tid avsättas för att rena analysatorn och provtagningsledningarna.  
4.2.5.  Nollresponsdrift  
Nollresponsdriften, definierad som den genomsnittliga responsen på en nollgas under ett intervall på minst 30 s, 
ska uppfylla de specifikationer som anges i tabell 2.  
4.2.6.  Spännresponsdrift  
Spännresponsdriften, definierad som den genomsnittliga responsen på en spänngas under ett intervall på minst 30 
s, ska uppfylla de specifikationer som anges i tabell 2.  
Tabell 2  
Tillåtna noll- och spännresponsdrifter för analysatorer vid mätning av gasformiga komponenter under 
laboratorieförhållanden  
Förorening  Nollresponsdrift  Spännresponsdrift  
CO  2 ≤ 1,000 ppm över 4 h  ≤ 2 % av avläst värde eller ≤ 1,000 ppm över 4 h, 
beroende på vilket som är störst  
CO ≤ 50 ppm över 4 h  ≤ 2 % av avläst värde eller ≤ 50 ppm över 4 h, bero ­
ende på vilket som är störst  
NO  2 ≤ 5 ppm över 4 h  ≤ 2 % av avläst värde eller ≤ 5 ppm över 4 h, bero ­
ende på vilket som är störst  
NO/NO  X ≤ 5 ppm över 4 h  ≤ 2 % av avläst värde eller ≤ 5 ppm under 4 h, bero ­
ende på vilket som är störst  
CH  4 ≤ 10 ppmC  1 ≤ 2 % av avläst värde eller ≤ 10 ppmC  1 över 4 h, 
beroende på vilket som är störst  
THC  ≤ 10 ppmC  1 ≤ 2 % av avläst värde eller ≤ 10 ppmC  1 över 4 h, 
beroende på vilket som är störst  
4.2.7.  Stigtid  
Stigtiden, definierad som tiden mellan 10 % och 90 % respons i förhållande till den slutliga avläsningen ( t 90 – t 10 , 
se punkt 4.4), får inte överstiga 3 s.  
4.2.8.  Gastorkning  
Avgaserna får mätas våta eller torra. Om en gastorkanordning används ska den ha minimal inverkan på samman ­
sättningen av de gaser som mäts. Kemiska torkar får inte användas.  
4.3. Ytterligare krav  
4.3.1.  Allmänt  
I punkterna 4.3.2–4.3.5 fastställs ytterligare prestandakrav för särskilda typer av analysatorer som endast gäller när 
analysatorn i fråga används för RDE-utsläppsmätningar.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/131
 
4.3.2.  Effektivitetsprovning av NO  X -konverterare  
Om en NO  X -konverterare används, t.ex. för att omvandla NO  2 till NO för analys med en kemiluminiscensana ­
lysator, ska dess effektivitet provas enligt kraven i punkt 2.4 i tillägg 3 till bilaga 4a till Uneces föreskrifter nr 83, i 
deras lydelse enligt ändringsserie 07. NO  X -konverterarens effektivitet ska kontrolleras högst en månad före 
utsläppsprovningen.  
4.3.3.  Justering av flamjoniseringsdetektorn (FID)  
a) Optimering av detektorns respons  
Vid mätning av kolväten ska detektorn justeras i intervall som anges av analysatorns tillverkare enligt punkt 
2.3.1 i tillägg 3 till bilaga 4a till Uneces föreskrifter nr 83, i deras lydelse enligt ändringsserie 07. En spänngas 
bestående av propan i luft eller av propan i kväve ska användas för att optimera responsen inom det vanligaste 
driftsområdet.  
b) Responsfaktorer för kolväten  
Vid mätning av kolväten ska flamjoniseringsdetektorns responsfaktor för kolväten kontrolleras i enlighet med 
bestämmelserna i punkt 2.3.3 i tillägg 3 till bilaga 4a till Uneces föreskrifter nr 83, i deras lydelse enligt 
ändringsserie 07, med användning av propan i luft eller propan i kväve som spänngas respektive renad 
syntetisk luft eller kväve som nollgas.  
c) Kontroll av syreinterferens  
Kontroll av syreinterferens ska utföras när en FID tas i bruk och efter perioder av omfattande underhåll. Ett 
mätområde ska väljas, inom vilket kontrollgaserna för syreinterferens ligger i den övre halvan. Ugnen ska vid 
provningen hålla föreskriven temperatur. Specifikationerna för kontrollgaserna för syreinterferens anges i punkt 
5.3.  
Följande förfarande ska tillämpas:  
i) Analysatorn ska nollställas.  
ii) Analysatorn ska spännas med en 0 %-syreblandning för motorer med gnisttändning och en 21 %-sy ­
reblandning för motorer med kompressionständning.  
iii) Nollresponsen ska kontrolleras igen. Om den har ändrats med mer än 0,5 % av fullt skalutslag ska leden i 
och ii upprepas.  
iv) 5 %- och 10 %-kontrollgaserna för syreinterferens ska tillföras.  
v) Nollresponsen ska kontrolleras igen. Om det har ändrats med mer än ± 1 % av fullt skalutslag, ska 
provningen upprepas.  
vi) Syreinterferensen  E O2 ska beräknas för varje kontrollgas för syreinterferens som anges i led iv med 
formeln  
E O2 ¼ ðc ref;d Ä cÞ 
ðc ref;d Þ Ü 100  
där analysatorns respons är  
c ¼ ðc ref;d Ü c FS;b Þ 
c m;b Ü c m;b 
c FS;d 
där 
c ref,b är referenskolvätekoncentration i steg ii [ppmC  1 ]SV L 175/132 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
c ref,d är referenskolvätekoncentration i steg iv [ppmC  1 ] 
c FS,b är fullt skalutslag för kolvätekoncentration i steg ii [ppmC  1 ] 
c FS,d är fullt skalutslag för kolvätekoncentration i steg iv [ppmC  1 ] 
c m,b är uppmätt kolvätekoncentration i steg ii [ppmC  1 ] 
c m,d är uppmätt kolvätekoncentration i steg iv [ppmC  1 ] 
vii) Syreinterferensen  E O2 ska vara mindre än ± 1,5 % för alla kontrollgaser för syreinterferens som krävs.  
viii) Om syreinterferensen  E O2 är högre än ± 1,5 % får korrigering göras genom att luftflödet, bränsleflödet och 
provflödet stegvis justeras över eller under tillverkarens specifikationer.  
ix) Kontrollen av syreinterferens ska upprepas för varje ny inställning.  
4.3.4.  Icke-metanavskiljarens verkningsgrad för omvandling  
Om kolväten analyseras, kan en icke-metanavskiljare användas för att avlägsna icke-metankolväten från gasprovet 
genom att oxidera alla kolväten utom metan. Teoretiskt är omvandlingen av metan 0 % och för de övriga 
kolvätena, som representeras av etan, 100 %. För en noggrann mätning av icke-metankolväten ska de två verk ­
ningsgraderna bestämmas och användas för beräkningen av utsläppen av icke-metankolväten (se punkt 9.2 i 
tillägg 4). Det är inte nödvändigt att fastställa verkningsgraden för omvandlingen av metan om en icke-metan ­
avskiljare kombinerad med flamjonisationsdetektor kalibreras enligt metod b i punkt 9.2 i tillägg 4 genom att en 
kalibreringsgas av metan/luft förs genom icke-metanavskiljaren.  
a) Verkningsgraden för omvandling av metan  
Metankalibreringsgas ska föras genom flamjoniseringsdetektorn och förbi respektive genom icke-metanavskil ­
jaren. De två koncentrationerna ska registreras. Verkningsgraden för metan ska bestämmas enligt formeln  
E M ¼ 1 Ä c HCðw=NMCÞ 
c HCðw=oNMCÞ 
där 
c HC(w/NMC)  är koncentrationen av kolväten med CH  4 som flödar genom icke-metanavskiljaren [ppmC  1 ], 
c HC(w/o NMC)  är koncentrationen av kolväten med CH  4 som flödar förbi icke-metanavskiljaren [ppmC  1 ], 
b) Verkningsgraden för omvandling av etan  
Etankalibreringsgas ska föras genom flamjoniseringsdetektorn och förbi respektive genom icke-metanavskilja ­
ren; De två koncentrationerna ska registreras. Verkningsgraden för etan ska bestämmas enligt formeln  
E E ¼ 1 Ä c HCðw=NMCÞ 
c HCðw=oNMCÞ 
där 
c HC(w/NMC)  är koncentrationen av kolväten med C  2 H 6 som flödar genom icke-metanavskiljaren [ppmC  1 ], 
c HC(w/o NMC)  är koncentrationen av kolväten med C  2 H 6 som flödar förbi icke-metanavskiljaren [ppmC  1 ],SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/133
 
4.3.5.  Interferenseffekter  
a) Allmänt  
Andra gaser än de som analyseras kan påverka analysatorns avläsning. En kontroll av interferenseffekter och av 
att analysatorerna fungerar korrekt ska utföras av analysatorns tillverkare före marknadsintroduktionen minst 
en gång för varje typ av analysator eller anordning som tas upp i leden b–f.  
b) Kontroll av interferensen i en CO-analysator  
Vatten och CO  2 kan störa CO-analysatorns mätningar. Därför ska en CO  2 -spänngas med en koncentration av 
80–100 % av fullt skalutslag inom det högsta driftsområdet för den CO-analysator som används under 
provningen bubblas genom vatten vid rumstemperatur och analysatorns respons registreras. Analysatorns 
respons får inte vara större än 2 % av den medelkoncentration av CO som förväntas under en normal provning 
på väg eller ± 50 ppm, beroende på vad som är störst. Interferenskontrollen för H  2 O och CO  2 kan utföras som 
separata förfaranden. Om de H  2 O- och CO  2 -nivåer som används för interferenskontrollen är högre än de 
högsta nivåer som förväntas vid provningen, ska varje observerad interferens viktas ned genom att den 
observerade interferensen multipliceras med kvoten mellan den högsta förväntade koncentrationen under 
provningen och den faktiska koncentration som användes under kontrollen. Separata interferenskontroller 
med koncentrationer av H  2 O som är lägre än de högsta nivåer som förväntas vid provningen får genomföras 
och den observerade H  2 O-interferensen ska viktas upp genom att den observerade interferensen multipliceras 
med kvoten mellan den högsta H  2 O-koncentration som förväntas vid provningen och den faktiska koncent ­
ration som användes under kontrollen. Summan av dessa två viktade interferensvärden ska uppfylla den 
tolerans som anges i denna punkt.  
c) Kontroll av dämpningen i en NO  x -analysator  
De två gaser som är aktuella för CLD- och HCLD-analysatorer är CO  2 och vattenånga. Dämpningsresponsen på 
dessa gaser är proportionell till gaskoncentrationen. En provning ska bestämma dämpningen vid de högsta 
koncentrationer som förväntas under provningen. Om CLD- och HCLD-analysatorerna använder algoritmer för 
dämpningskompensering vilka baseras på H  2 O- eller CO  2 -mätanalysatorer eller båda, ska dämpningen utvär ­
deras när dessa analysatorer är aktiva och kompensationsalgoritmerna tillämpas.  
i) Kontroll av CO  2 -dämpning  
En CO  2 -spänngas med en koncentration av 80–100 % av det högsta driftsområdet ska föras genom NDIR- 
analysatorn. CO  2 -värdet ska registreras som A. CO  2 -spänngasen ska sedan spädas ut med cirka 50 % NO- 
spänngas och föras genom NDIR-analysatorn och CLD- eller HCLD-analysatorn. CO  2 -värdet och NO-värdet 
ska registreras som B respektive C. CO  2 -gasflödet ska därefter stängas av och endast NO-spänngasen ska 
föras genom CLD- eller HCLD-analysatorn. NO-värdet ska registreras som D. Dämpningen i procent ska 
beräknas enligt formeln  
E CO2 ¼ Ï 
1 Ä Í C Ü A 
ðD Ü AÞ Ä ðD Ü BÞ Î B 
Ü 100  
där 
A är koncentrationen av outspädd CO  2 mätt med NDIR [%],  
B är koncentrationen av utspädd CO  2 mätt med NDIR [%],  
C är koncentration av utspädd NO mätt med CLD eller HCLD [ppm] och  
D är koncentration av outspädd NO mätt med CLD eller HCLD [ppm].  
Alternativa metoder för utspädning och kvantifiering av CO  2 - och NO-spänngaser, såsom dynamisk 
blandning, får användas om godkännandemyndigheten medger detta.  
ii) Kontroll av vattendämpning  
Denna kontroll gäller endast mätningar av gaskoncentrationer på våt bas. Vid beräkning av vattendämp ­
ning ska hänsyn tas till att NO-spänngasen späds ut med vattenånga och att koncentrationen av vattenångaSV L 175/134 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
i gasblandningen viktas efter de koncentrationer som förväntas under en utsläppsprovning. En NO-spänn ­
gas med en koncentration av 80–100 % av fullt skalutslag inom det normala driftsområdet ska föras 
genom CLD- eller HCLD-analysatorn. NO-värdet ska registreras som  D. NO-spänngasen ska sedan bubblas 
genom vatten vid rumstemperatur och föras genom CLD- eller HCLD-analysatorn. NO-värdet ska registre ­
ras som  C. Analysatorns absoluta drifttryck och vattentemperaturen ska fastställas och registreras som  E 
respektive  F. Blandningens mättade ångtryck som motsvarar vattentemperaturen i luftinblåsningsanord ­
ningen  F ska bestämmas och registreras som  G. Koncentrationen av vattenånga,  H [%], i gasblandningen 
ska beräknas enligt följande:  
H ¼ G 
E ¼ 100  
Den förväntade koncentrationen av spänngasen av utspädd NO-vattenånga ska registreras som  D e efter att 
ha beräknats enligt följande:  
D e ¼ D Ü Ê 
1 Ä H 
100 Ì 
Vad gäller dieselavgas ska den maximala koncentration av vattenånga i avgasen (i procent) som förväntas 
under provningen registreras som  H m efter att ha skattats, med antagandet att bränslets H/C-förhållande är 
1,8/1, utifrån den maximala koncentrationen av CO  2 i avgasen A med formeln:  
H m ¼ 0,9 Ü A 
Vattendämpningen i procent ska beräknas enligt formeln  
E H2O ¼ Í Ê D e Ä C 
D e Ì 
Ü Ê H m 
H Ì Î 
Ü 100  
där 
D e är den förväntade koncentrationen av utspädd NO [ppm],  
C är den uppmätta koncentrationen av utspädd NO [ppm],  
H m är den maximala koncentrationen av vattenånga [%] och  
H är den faktiska koncentrationen av vattenånga [%].  
iii) Största tillåtna dämpning  
Den kombinerade CO  2 - och vattendämpningen får inte vara större än 2 % av fullt skalutslag.  
d) Kontroll av dämpningen i en NDUV-analysator  
Kolväten och vatten kan påverka NDUV-analysatorer med positiv interferens genom att åstadkomma en 
respons som liknar den från NO  x . Tillverkaren av NDUV-analysatorn ska använda följande förfarande för 
att kontrollera att dämpningseffekterna är begränsade:  
i) Analysatorn och kylaggregatet ska installeras i enlighet med tillverkarens driftsinstruktioner. Justeringar 
bör göras för att optimera analysatorns och kylaggregatets prestanda.  
ii) En nollkalibrering och spännkalibrering för de koncentrationer som förväntas under utsläppsprovningen 
ska genomföras på analysatorn.  
iii) En NO  2 -kalibreringsgas ska väljas som i så hög utsträckning som möjligt motsvarar den förväntade 
maximala NO  2 -koncentrationen under utsläppsprovningen.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/135
 
iv) NO  2 -kalibreringsgasen ska flöda över gasprovtagningssystemets sond tills dess att analysatorns NO  x -re ­
spons har stabiliserats.  
v) Den genomsnittliga koncentrationen i de stabiliserade NO  x -avläsningarna under en period av 30 s ska 
beräknas och registreras som NO  x , ref . 
vi) Flödet av NO  2 -kalibreringsgas ska stängas av och provtagningssystemet mättas genom att det överflödas 
med utprodukten från en daggpunktsgenerator, där daggpunkten satts till 50 °C. Daggpunktsgeneratorns 
utprodukt ska provas i provtagningssystemet och kylaggregatet under minst 10 min till dess att kyl ­
aggregatet förväntas avlägsna en konstant volym vatten.  
vii) Efter det att led iv avslutats ska provtagningssystemet ska på nytt överflödas av den NO  2 -kalibreringsgas 
som användes för fastställandet av NO  X,ref till dess att den totala NO  x -responsen har stabiliserats.  
viii) Den genomsnittliga koncentrationen i de stabiliserade NO  x -avläsningarna under en period av 30 s ska 
beräknas och registreras som NO  x , m . 
ix) NO  X,m ska korrigeras till NO  X,dry  på grundval av den kvarvarande vattenånga som har passerat genom 
kylaggregatet vid kylaggregatets utloppstemperatur och tryck.  
Det beräknade NO  X,dry  ska uppgå till minst 95 % av NO  X,ref . 
e) Vattenavskiljare  
En vattenavskiljare tar bort vatten som annars kan störa mätningen av NO  x . För torra CLD-analysatorer ska det 
visas att vattenavskiljaren, vid den högsta förväntade koncentrationen av vattenånga  H m , håller fuktigheten i 
CLD-analysatorn till ≤ 5 g vatten/kg torr luft (eller ungefär 0,8 % H  2 O), vilket är 100 % relativ luftfuktighet vid 
3,9 °C och 101,3 kPa eller cirka 25 % relativ luftfuktighet vid 25 °C och 101,3 kPa. Överensstämmelse får 
demonstreras genom att temperaturen mäts vid utloppet av en termisk vattenavskiljare eller genom att 
fuktigheten mäts i en punkt direkt uppströms CLD-analysatorn. Fuktigheten i gasströmmen från CLD-analy ­
satorn kan också mätas förutsatt att det enda flödet in i CLD-analysatorn är flödet från vattenavskiljaren.  
f) NO  2 -penetration i vattenavskiljaren  
Flytande vatten som kvarstannar i en olämpligt utformad vattenavskiljare kan avlägsna NO  2 från provet. Om 
en vattenavskiljare används i kombination med en NDUV-analysator utan en NO  2 /NO-konverterare uppströms, 
kan därför vatten avlägsna NO  2 från provet före NO  x -mätningen. Vattenavskiljaren ska möjliggöra mätning av 
minst 95 % av den NO  2 som ingår i en gas som är mättad med vattenånga och består av den högsta NO  2 - 
koncentration som förväntas under utsläppsprovningen.  
4.4. Kontroll av analyssystemets responstid  
Vid kontroll av responstiden ska inställningarna i analyssystemet vara exakt desamma som under utsläppsprov ­
ningen (dvs. tryck, flödesnivåer, analysatorernas filterinställningar och alla andra parametrar som påverkar respons ­
tiden). Responstiden ska fastställas genom gasbyte direkt vid provtagningssondens inlopp. Gasbytet ska ske på 
mindre än 0,1 s. De gaser som används för provningen ska orsaka en koncentrationsändring på minst 60 % av 
analysatorns fulla skalutslag.  
Varje gaskomponents koncentrationsspår ska registreras. Fördröjningen definieras som tiden från gasbytet ( t 0 ) tills 
dess att responsen uppnår 10 % ( t 10 ) av den slutliga avläsningen. Stigtiden definieras som tiden mellan 10 och 
90 % respons i förhållande till den slutliga avläsningen ( t 90 – t 10 ). Systemets responstid ( t 90 ) består av fördröj ­
ningen till detektorn och detektorns stigtid.  
För tidsanpassningen mellan analysatorn och avgasflödets signaler definieras omvandlingstiden som tiden mellan 
ändringen ( t 0 ) till den tidpunkt då responsen uppnått 50 % av den slutliga avläsningen ( t 50 ). 
Systemets responstid ska vara ≤ 12 s med en stigtid på ≤ 3 s för alla komponenter och för samtliga mätområden 
som används. Om en icke-metanavskiljare används för mätning av icke-metankolväten får systemets responstid 
överstiga 12 s.SV L 175/136 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
5. GASER  
5.1. Allmänt  
Lagringsbeständigheten för kalibrerings- och spänngaser ska beaktas. Rena och blandade kalibrerings- och spänn ­
gaser ska uppfylla specifikationerna i punkterna 3.1 och 3.2 i tillägg 3 till bilaga 4a till Uneces föreskrifter nr 83, i 
deras lydelse enligt ändringsserie 07. Dessutom är NO  2 -kalibreringsgas tillåten. NO  2 -kalibreringsgasens koncent ­
ration ska ligga inom 2 % av den uppgivna koncentrationen. Den mängd NO som ingår i NO  2 -kalibreringsgasen 
får inte överstiga 5 % av NO  2 -halten.  
5.2. Gasdelare  
Gasdelare, dvs. precisionsblandare som späder med renad N  2 eller syntetisk luft, får användas för erhållande av 
kalibrerings- och spänngaser. Noggrannheten hos gasdelaren ska vara sådan att koncentrationen i de blandade 
kalibreringsgaserna kan bestämmas med en noggrannhet på ± 2 %. Kontrollen ska utföras vid 15–50 % av fullt 
skalutslag för varje kalibrering med gasdelare. Om den första kontrollen misslyckas får ytterligare en kontroll 
genomföras med hjälp av en annan kalibreringsgas.  
Alternativt får gasdelaren kontrolleras med ett linjärt instrument, t.ex. med användning av NO-gas i kombination 
med en kemiluminiscensdetektor. Instrumentets spännvärde ska justeras med spänngasen kopplad direkt till 
instrumentet. Gasdelaren ska kontrolleras vid de inställningar som normalt används, och det nominella värdet 
ska jämföras med den koncentration som uppmätts med instrumentet. Skillnaden ska vid varje punkt ligga inom 
± 1 % av den nominella koncentrationen.  
5.3. Kontrollgaser för syreinterferens  
Kontrollgaser för syreinterferens består av en blandning av propan, syre och kväve och ska innehålla propan till en 
koncentration på 350 ± 75 ppmC  1 . Koncentrationen ska bestämmas med gravimetrisk metod, dynamisk bland ­
ning eller kromatografisk analys av totala kolväten samt orenheter. Syrekoncentrationerna i kontrollgaserna för 
syreinterferens ska uppfylla kraven i tabell 3. Återstoden av kontrollgasen för syreinterferens ska bestå av renat 
kväve.  
Tabell 3  
Kontrollgaser för syreinterferens  
Motortyp  
Kompressionständning  Gnisttändning  
O 2 -koncentration  21 ± 1 %  10 ± 1 %  
10 ± 1 %  5 ± 1 %  
5 ± 1 %  0,5 ± 0,5 %  
6. ANALYSATORER FÖR MÄTNING AV UTSLÄPP AV PARTIKELANTAL  
I denna punkt ska framtida krav på analysatorer för mätning av utsläpp av partikelantal fastställas, när mätningen 
av dessa blir obligatorisk.  
7. INSTRUMENT FÖR MÄTNING AV AVGASMASSFLÖDE  
7.1. Allmänt  
Instrument, sensorer eller signaler för mätning av avgasmassflödet ska ha ett mätområde och en responstid som är 
lämplig för den noggrannhet som krävs för mätning av avgasmassflödet under transienta och fortvariga förhål ­
landen. Instrumentens, sensorernas och signalernas känslighet för stötar, vibrationer, åldrande, temperaturväxlingar 
och lufttrycksförändringar samt elektromagnetiska interferenser och andra effekter av fordonets eller instrumentets 
drift ska vara på en nivå som minimerar risken för ytterligare fel.  
7.2. Instrumentspecifikationer  
Avgasmassflödet ska bestämmas med en direkt mätmetod genom något av följande instrument:  
(a) Pitotbaserade flödesanordningar.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/137
 
(b) Differentialtrycksutrustning, exempelvis flödesmunstycke (för närmare uppgifter se ISO 5167).  
(c) Ultraljudsflödesmätare.  
(d) Virvelflödesmätare.  
Varje enskild avgasmassflödesmätare ska uppfylla de linearitetskrav som anges i punkt 3. Dessutom ska instru ­
menttillverkaren visa att varje typ av avgasmassflödesmätare överensstämmer med specifikationerna i punkterna 
7.2.3–7.2.9.  
Det är tillåtet att beräkna avgasmassflödet på grundval av mätningar av luftflöde och bränsleflöde med spårbart 
kalibrerade sensorer om dessa uppfyller linearitetskraven i punkt 3 och noggrannhetskraven i punkt 8 samt om 
det slutliga värdet för avgasmassflödet valideras i enlighet med punkt 4 i tillägg 3.  
Dessutom är andra metoder att fastställa avgasmassflödet på grundval av inte direkt spårbara instrument och 
signaler, som förenklade avgasmassflödesmätare eller ECU-signaler, tillåtna om det slutliga värdet för avgasmassflö ­
det uppfyller linearitetskraven i punkt 3 och valideras i enlighet med punkt 4 i tillägg 3.  
7.2.1.  Standarder för kalibrering och kontroll  
Avgasmassflödesmätarnas mätprestanda ska kontrolleras med luft eller avgas gentemot en spårbar standard som 
t.ex. en kalibrerad avgasmassflödesmätare eller en fullflödesutspädningstunnel.  
7.2.2.  Kontrollfrekvens  
Avgasmassflödesmätarnas överensstämmelse med punkterna 7.2.3 och 7.2.9 ska kontrolleras högst ett år före den 
faktiska provningen.  
7.2.3.  Noggrannhet  
Noggrannheten, definierad som avläsningens avvikelse från referensflödesvärdet, får inte överstiga ± 2 % av avläs ­
ningen, 0,5 % av fullt skalutslag eller ± 1,0 % av det maximala flöde för vilket mätaren har kalibrerats, beroende på 
vilket som är störst.  
7.2.4.  Precision  
Precisionen, definierad som 2,5 gånger standardavvikelsen vid 10 upprepade responser på ett visst nominellt flöde 
ungefär i mitten av kalibreringsområdet, får inte överstiga ± 1 % av det maximala flöde för vilket mätaren har 
kalibrerats.  
7.2.5.  Brus  
Bruset, definierat som två gånger effektivvärdet av 10 standardavvikelser som var och en beräknas från noll 
responser mätt vid en konstant registreringsfrekvens på minst 1,0 Hz under en period av 30 s, får inte överstiga 
2 % av det maximala kalibrerade flödet. Mellan var och en av de 10 mätperioderna ska det gå en period av 30 s 
under vilken mätaren utsätts för det maximala kalibrerade flödet.  
7.2.6.  Nollresponsdrift  
Nollresponsdriften definieras som den genomsnittliga responsen på ett nollflöde under ett intervall på minst 30 s. 
Nollresponsdriften kan kontrolleras på grundval av de rapporterade primära signalerna, t.ex. tryck. De primära 
signalernas drift under 4 h ska vara mindre än ± 2 % av det högsta värdet för den primära signal som registreras 
vid det flöde för vilket mätaren kalibrerades.  
7.2.7.  Spännresponsdrift  
Spännresponsdriften definieras som den genomsnittliga responsen på ett spännflöde under ett intervall på minst 
30 s. Spännresponsdriften kan kontrolleras på grundval av de rapporterade primära signalerna, t.ex. tryck. De 
primära signalernas drift under 4 h ska vara mindre än ± 2 % av det högsta värdet för den primära signal som 
registreras vid det flöde för vilket mätaren kalibrerades.SV L 175/138 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
7.2.8.  Stigtid  
Stigtiden för avgasflödesinstrumenten och metoderna bör i största möjliga utsträckning motsvara stigtiden för 
gasanalysatorerna enligt punkt 4.2.7, men får inte överstiga 1 s.  
7.2.9.  Kontroll av responstid  
Responstiden för avgasmassflödemätarna ska fastställas genom tillämpning av liknande parametrar som de som 
tillämpas vid utsläppsprovningen (dvs. tryck, flödesnivåer, filterinställningar och alla andra parametrar som på ­
verkar responstiden). Responstiden ska fastställas genom gasbyte direkt vid avgasmassflödesmätarens inlopp. 
Gasflödesbytet ska ske så snabbt som möjlig, men starkt rekommenderat är snabbare än 0,1 s. Det gasflöde 
som används för provningen ska orsaka en ändring av flödesnivån på minst 60 % av avgasmassflödesmätarens 
fulla skalutslag. Gasflödet ska registreras. Fördröjningen definieras som tiden från gasflödesbytet ( t 0 ) tills dess att 
responsen uppnår 10 % ( t 10 ) av den slutliga avläsningen. Stigtiden definieras som tiden mellan 10 % och 90 % 
respons i förhållande till den slutliga avläsningen ( t 90 – t 10 ). Responstiden ( t 90 ) definieras som summan av 
fördröjningen och stigtiden. Avgasmassflödesmätarens responstid ( t 90 ) ska vara ≤ 3 s med en stigtid ( t 90 – t 10 ) 
på ≤ 1 s i enlighet med punkt 7.2.8.  
8. SENSORER OCH HJÄLPUTRUSTNING  
En sensor eller en hjälputrustning som används för fastställande av exempelvis temperatur, atmosfäriskt tryck, 
luftfuktighet, fordonshastighet, bränsleflöde eller inluftsflöde får inte ändra eller otillbörligt påverka prestandan hos 
fordonets motor eller system för efterbehandling av avgaser. Sensorernas och hjälputrustningens noggrannhet ska 
uppfylla kraven i tabell 4. Uppfyllelse av kraven i tabell 4 ska demonstreras i de intervall som anges av 
instrumenttillverkaren enligt kraven i interna granskningsförfaranden eller i enlighet med ISO 9000.  
Tabell 4  
Krav på noggrannhet för mätparametrar  
Mätparameter  Noggrannhet  
Bränsleflöde (  1 ) ± 1 % av avläsning (  3 ) 
Luftflöde (  1 ) ± 2 % av avläsning  
Fordonshastighet (  2 ) ± 1,0 km/h absolutvärde  
Temperaturer ≤ 600 K  ± 2 K absolutvärde  
Temperaturer > 600 K  ± 0,4 % av avläsning i kelvin  
Omgivningstryck  ± 0,2 kPa absolutvärde  
Relativ luftfuktighet  ± 5 % absolutvärde  
Absolut luftfuktighet  ± 10 % av avläsning eller 1 gH  2 O/kg torr luft, beroende på vilket som 
är störst  
( 1 ) Frivilligt för att fastställa avgasmassflöde. 
( 2 ) Kravet gäller endast hastighetssensorn. Om fordonshastigheten används för att fastställa parametrar såsom acceleration, 
produkten av hastighet och positiv acceleration, eller RPA, ska hastighetssignalen ha en noggrannhet på 0,1 % över 3 km/h 
och en provtagningsfrekvens av 1 Hz. Detta krav på noggrannhet kan uppfyllas genom att använda signalen från en has ­
tighetssensor för hjulrotation. 
( 3 ) Noggrannheten ska vara 0,02 % av avläsningen om parametern används för beräkning av luftflödet och avgasmassflödet 
utifrån bränsleflödet enligt punkt 10 i tillägg 4.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/139
 
Tillägg 3  
Validering av PEMS och icke-spårbart avgasmassflöde  
1. INLEDNING  
I detta tillägg beskrivs kraven för att under transienta förhållanden validera att den installerade PEMS-utrustningen 
fungerar samt att det avgasmassflöde som erhållits från icke-spårbara avgasmassflödesmätare eller beräknats från 
ECU-signaler är korrekt.  
2. SYMBOLER, PARAMETRAR OCH ENHETER  
% — procent  
#/km — antal per kilometer  
a 0 — regressionslinjens skärningspunkt med y-axeln  
a 1 — regressionslinjens lutning  
g/km — gram per kilometer  
Hz — hertz  
km — kilometer  
m — meter  
mg/km — milligram per kilometer  
r 2 — determinationskoefficient  
x — referenssignalens faktiska värde  
y — det faktiska värdet av den signal som valideras  
3. FÖRFARANDE FÖR VALIDERING AV PEMS  
3.1. Frekvens för validering av PEMS  
Det rekommenderas att den installerade PEMS-utrustningen valideras en gång för varje kombination av PEMS och 
fordon antingen före RDE-provningen eller som alternativ efter slutförandet av provningen.  
3.2. Förfarande för validering av PEMS  
3.2.1.  Installation av PEMS  
PEMS-utrustningen ska installeras och förberedas enligt kraven i tillägg 1. Installationen av PEMS-utrustningen ska 
behållas oförändrad under tiden mellan valideringen och RDE-provningen.  
3.2.2.  Provningsförhållanden  
Valideringen ska utföras på en chassidynamometer, i möjligaste mån, enligt förhållanden för typgodkännande 
enligt kraven i bilaga 4a till Uneces föreskrifter nr 83, i deras ändrade lydelse enligt ändringsserie 07, eller någon 
annan lämplig mätmetod. Det rekommenderas att valideringen utförs med den globalt harmoniserade provcykeln 
för lätta fordon (WLTC) enligt bilaga 1 till Uneces globala tekniska föreskrifter nr 15. Omgivningstemperaturen ska 
vara inom den variationsvidd som anges i punkt 5.2 i denna bilaga.  
Det rekommenderas att det avgasflöde som under valideringen avleds av PEMS-utrustningen förs tillbaka till 
konstantvolymprovtagaren. Om detta inte är möjligt ska resultaten från konstantvolymprovtagaren korrigeras 
för den avledda avgasmassan. Om avgasmassflödet valideras med en avgasmassflödesmätare rekommenderas det 
att mätningarna dubbelkontrolleras med hjälp av data från en sensor eller en ECU.SV L 175/140 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
3.2.3.  Resultatanalys  
De totala distansspecifika utsläppen [g/km] mätt med laboratorieutrustning ska beräknas i enlighet med bilaga 4a 
till Uneces föreskrifter nr 83, i deras ändrade lydelse enligt ändringsserie 07. De utsläpp som uppmäts av PEMS- 
utrustningen ska beräknas enligt punkt 9 i tillägg 4, summeras för att ge den totala massan förorenande utsläpp 
[g] och därefter divideras med provningsdistansen [km] enligt chassidynamometern. Den totala distansspecifika 
massan av föroreningar [g/km] enligt PEMS-utrustningen och referenslaboratoriesystemet ska utvärderas gentemot 
kraven i punkt 3.3. För valideringen av NO  x -utsläppsmätningar ska en fuktighetskorrigering tillämpas enligt punkt 
6.6.5 i bilaga 4a till Uneces föreskrifter nr 83, i deras ändrade lydelse enligt ändringsserie 07.  
3.3. Tillåtna toleranser vid validering av PEMS  
Valideringsresultaten för PEMS-utrustningen ska uppfylla de krav som anges i tabell 1. Om någon av de tillåtna 
toleranserna inte uppfylls ska korrigerande åtgärder vidtas och valideringen upprepas.  
Tabell 1  
Tillåtna toleranser  
Parameter [enhet]  Tillåten tolerans  
Distans [km] (  1 ) ± 250 m från laboratoriereferensen  
THC (  2 ) [mg/km]  ± 15 mg/km eller 15 % av laboratoriereferensen, beroende på vilket som är störst  
CH  4 ( 2 ) [mg/km]  ± 15 mg/km eller 15 % av laboratoriereferensen, beroende på vilket som är störst  
NMHC (  2 ) [mg/km]  ± 20 mg/km eller 20 % av laboratoriereferensen, beroende på vilket som är störst  
PN (  2 ) [#/km]  (  3 ) 
CO (  2 ) [mg/km]  ± 150 mg/km eller 15 % av laboratoriereferensen, beroende på vilket som är störst  
CO  2 [g/km]  ± 10 g/km eller 10 % av laboratoriereferensen, beroende på vilket som är störst  
NO  x ( 2 ) [mg/km]  ± 15 mg/km eller 15 % av laboratoriereferensen, beroende på vilket som är störst  
( 1 ) Endast tillämpligt om fordonshastigheten fastställs genom ECU. För att den tillåtna toleransen ska uppfyllas är det tillåtet att 
anpassa ECU-mätningarna av fordonshastigheten på grundval av resultatet av valideringen. 
( 2 ) Parametern endast obligatorisk om mätning krävs enligt punkt 2.1 i denna bilaga. 
( 3 ) Ännu inte fastställt.  
4. FÖRFARANDE FÖR VALIDERING AV AVGASMASSFLÖDE FASTSTÄLLT AV ICKE-SPÅRBARA INSTRUMENT OCH SENSORER  
4.1. Valideringsfrekvens  
Förutom att uppfylla de linearitetskrav som anges i punkt 3 i tillägg 2 under stationära förhållanden, ska 
lineariteten av icke-spårbara avgasmassflödesmätare eller det avgasmassflöde som beräknas från icke-spårbara 
sensorer eller ECU-signaler valideras under transienta förhållanden för varje provfordon gentemot en kalibrerad 
avgasmassflödesmätare eller konstantvolymprovtagaren. Valideringen kan genomföras utan att PEMS-utrustningen 
installeras, men ska i allmänhet uppfylla de krav som anges i bilaga 4a till Uneces föreskrifter nr 83, i deras 
ändrade lydelse enligt ändringsserie 07, och de krav som gäller för avgasmassflödesmätare som definieras i till ­
lägg 1.  
4.2. Valideringsförfarande  
Valideringen ska utföras på en chassidynamometer, i möjligaste mån enligt förhållanden för typgodkännande enligt 
kraven i bilaga 4a till Uneces föreskrifter nr 83, i deras ändrade lydelse enligt ändringsserie 07. Provcykeln ska vara 
den globalt harmoniserade provcykeln för lätta fordon (WLTC) enligt bilaga 1 till Uneces globala tekniska 
föreskrifter nr 15. Som referens ska en spårbart kalibrerad flödesmätare användas. Omgivningstemperaturen kan 
vara vilken som helst inom den variationsvidd som anges i punkt 5.2 i denna bilaga. Installationen av avgas ­
massflödesmätaren och provningens utförande ska uppfylla kraven i punkt 3.4.3 i tillägg 1 till denna bilaga.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/141
 
Följande beräkningar ska göras för att validera lineariteten:  
(a) Den signal som valideras och referenssignalen ska tidskorrigeras genom att kraven i punkt 3 i tillägg 4 i 
tillämpliga fall följs.  
(b) Punkter under 10 % av det maximala flödet ska undantas från ytterligare analys.  
(c) Vid en konstant frekvens på minst 1,0 Hz ska signalen som valideras och referenssignalen korreleras med hjälp 
av den bäst anpassade ekvationen med formen  
y ¼ a 1 x þ a 0 
där 
y är det faktiska värdet av den signal som valideras,  
a 1 är regressionslinjens lutning,  
x är det faktiska värdet för referenssignalen, och  
a 0 är regressionslinjens skärningspunkt med y-axeln.  
Skattningens standardfel (SEE) för y med avseende på x samt determinationskoefficienten (r  2 ) ska beräknas för 
varje mätparameter och mätsystem.  
(d) Parametrarna för linjär regression ska uppfylla kraven i tabell 2.  
4.3. Krav  
Linearitetskraven som anges i tabell 2 ska uppfyllas. Om någon av de tillåtna toleranserna inte uppfylls ska 
korrigerande åtgärder vidtas och valideringen upprepas.  
Tabell 2  
Linearitetskrav för beräknade och uppmätta avgasmassflöden  
Mätparameter/system  a  0 Lutning a  1 Standardfel 
SEE Determinationskoeffi ­
cient 
r 2 
Avgasmassflöde  0,0 ± 3,0 kg/h  1,00 ± 0,075  ≤ 10 % max  ≥ 0,90SV L 175/142 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Tillägg 4  
Fastställande av utsläpp  
1. INLEDNING  
I detta tillägg beskrivs förfarandet för att fastställa den momentana massa och det antal utsläppta partiklar [g/s; 
#/s] som ska användas för den efterföljande utvärderingen av en RDE-tripp och beräkningen av de slutliga 
utsläppen som beskrivs i tilläggen 5 och 6.  
2. SYMBOLER, PARAMETRAR OCH ENHETER  
% — procent  
< — mindre än  
#/s — antal per sekund  
α — molar vätekvot (H/C)  
β — molar kolkvot (C/C)  
γ — molar svavelkvot (S/C)  
δ — molar kvävekvot (N/C)  
Δt t,i — analysatorns omvandlingstid t [s]  
Δt t,m — avgasmassflödesmätarens omvandlingstid t [s]  
ε — molar syrekvot (O/C)  
ρ e — avgasens densitet  
ρ gas — densiteten av komponenten gas i avgasen  
λ — luftöverskottsförhållande  
λ i — momentant luftöverskottsförhållande  
A/F  st — stökiometriskt luft-bränsleförhållande [kg/kg]  
°C — grader Celsius  
c CH4 — metankoncentration  
c CO — koncentration av torr CO [%]  
c CO2 — koncentration av torr CO  2 [%] 
c dry — torr koncentration av en förorening i ppm eller volymprocent  
c gas,i — momentan koncentration av komponenten gas i avgasen [ppm]  
c HCw — våt kolvätekoncentration [ppm]  
c HC(w/NMC)  — kolvätekoncentration med CH  4 eller C  2 H 6 passerande genom icke-metanavskiljaren [ppmC  1 ] 
c HC(w/oNMC)  — - kolvätekoncentration med CH  4 eller C  2 H 6 passerande förbi icke-metanavskiljaren [ppmC  1 ] 
c i,c — tidskorrigerad koncentration av komponenten  i [ppm]  
c i,r — koncentration av komponenten  i i avgasen[ppm]  
c NMHC  — koncentration av icke-metankolväten  
c wet — våt koncentration av en förorening i ppm eller volymprocentSV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/143
 
E E — verkningsgrad för etan  
E M — verkningsgrad för metan  
g — gram  
g/s — gram per sekund  
H a — inloppsluftens fuktighet [g vatten/kg torr luft]  
i — mätningens nummer  
kg — kilogram  
kg/h — kilogram per timme  
kg/s — kilogram per sekund  
k w — korrektionsfaktor för torr/våt bas  
m — meter  
m gas,i — massan av komponenten gas i avgasen [g/s]  
q maw,i — momentant massflöde för inloppsluft [kg/s]  
q m,c — tidskorrigerat avgasmassflöde [kg/s]  
q mew,i — momentant avgasmassflöde [kg/s]  
q mf,i — momentant bränslemassflöde [kg/s]  
q m,r — obehandlat avgasmassflöde [kg/s]  
r — korrelationskoefficient  
r 2 — determinationskoefficient  
r h — responsfaktor för kolväten  
rpm — varv per minut  
s — sekund  
u gas — u-värdet av komponenten gas i avgasen  
3. TIDSKORRIGERING AV PARAMETRAR  
För en korrekt beräkning ska de distansspecifika utsläppen, de registrerade spåren av komponentkoncentrationer, 
avgasmassflödet, fordonshastigheten och andra fordonsdata tidskorrigeras. För att underlätta tidskorrigeringen ska 
data som är föremål för tidsanpassning registreras antingen i en enda anordning för dataregistrering eller med en 
synkroniserad tidsmärkning enligt punkt 5.1 i tillägg 1. Tidskorrigeringen och anpassningen av parametrar ska 
utföras i den följd som beskrivs i punkterna 3.1–3.3.  
3.1. Tidskorrigering av komponentkoncentrationer  
De registrerade spåren av alla komponentkoncentrationer ska tidskorrigeras genom invertering enligt omvand ­
lingstiderna för respektive analysatorer. Omvandlingstiden för analysatorerna ska fastställas enligt punkt 4.4 i till ­
lägg 2,  
c i;c ðt Ä Δt t;i Þ ¼ c i;r ðtÞ 
där 
c i,c är den tidskorrigerade koncentrationen av komponent i som en funktion av tiden t,  
c i,r är den obehandlade koncentrationen av komponent i som en funktion av tiden t, och  
Δt t,i är omvandlingstiden t för den analysator som mäter komponent i.SV L 175/144 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
3.2. Tidskorrigering av avgasmassflöde  
Avgasmassflödet mätt med en avgasflödesmätare ska tidskorrigeras genom invertering enligt omvandlingstiden för 
avgasmassflödesmätaren. Omvandlingstiden för avgasmassflödesmätaren ska fastställas enligt punkt 4.4.9 i till ­
lägg 2,  
q m;c ðt Ä Δt t;m Þ ¼ q m;r ðtÞ 
där 
q m,c är det tidskorrigerade avgasmassflödet som en funktion av tiden t,  
q m,r är det obehandlade avgasmassflödet som en funktion av tiden t och  
Δt t,m är avgasmassflödesmätarens omvandlingstid t.  
Om avgasmassflödet fastställs med hjälp av ECU-data eller en sensor ska en ytterligare omvandlingstid beaktas och 
erhållas genom korrelation av det beräknade avgasmassflödet och det avgasmassflöde som uppmäts enligt punkt 4 
i tillägg 3.  
3.3. Tidsanpassning av fordonsdata  
Andra data från en sensor eller en ECU ska tidsanpassas genom korrelation med lämpliga utsläppsdata (t.ex. 
komponentkoncentrationer).  
3.3.1.  Fordonshastighet från olika källor  
För att fordonshastigheten ska kunna tidsanpassas med avgasmassflödet är det först nödvändigt att fastställa ett 
giltigt hastighetsspår. Om fordonshastigheten erhålls från flera olika källor (t.ex. GPS, sensor eller ECU) ska has ­
tigheten tidsanpassas genom korrelation.  
3.3.2.  Fordonshastighet med avgasmassflöde  
Fordonshastigheten ska tidsanpassas med avgasmassflödet genom korrelation av avgasmassflödet och produkten av 
fordonets hastighet och positiva acceleration.  
3.3.3.  Ytterligare signaler  
Tidsanpassningen av signaler vars värden förändras långsamt och inom en begränsad variationsvidd, t.ex. omgiv ­
ningstemperatur, kan utelämnas.  
4. KALLSTART  
Kallstartsperioden täcker de första 5 minuterna efter det att förbränningsmotorn först startats. Om kylmedlets 
temperatur kan fastställas på ett tillförlitligt sätt upphör kallstartsperioden när kylmedlet har nått 343 K (70 °C) för 
första gången men inte senare än 5 minuter efter det att motorn först startats. Utsläppen vid kallstart ska 
registreras.  
5. UTSLÄPPSMÄTNING UNDER MOTORSTOPP  
Eventuella mätningar av momentana utsläpp eller avgasflöden medan förbränningsmotorn är inaktiverad ska 
registreras. I ett separat steg ska sedan de registrerade värdena nollställas genom efterbehandlingen av data. 
Förbränningsmotorn ska anses vara inaktiverad om två av följande villkor gäller: det registrerade motorvarvtalet 
är < 50 rpm, avgasmassflödet uppmäts till < 3 kg/h och det uppmätta avgasmassflödet sjunker till < 15 % av det 
stationära avgasmassflödet vid tomgång.  
6. KONTROLL AV ENHETLIGHET VAD GÄLLER FORDONETS HÖJD ÖVER HAVET  
Om det finns välgrundade anledningar att tro att en tripp genomförts på högre höjd över havet än tillåtet enligt 
punkt 5.2 i denna bilaga och om höjden över havet endast har mätts med en GPS, ska enhetligheten av dess 
höjddata kontrolleras och vid behov korrigeras. Dataenhetligheten ska kontrolleras genom en jämförelse mellan 
latitud-, longitud- och höjddata från GPS med den höjd över havet som anges i en digital terrängmodell eller en 
topografisk karta i lämplig skala. Mätningar som avviker med mer än 40 meter från den höjd över havet som 
anges i den topografiska kartan ska korrigeras manuellt och markeras.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/145
 
7. KONTROLL AV ENHETLIGHET VAD GÄLLER FORDONSHASTIGHETEN ENLIGT GPS  
Enhetligheten av fordonshastigheten enligt GPS ska kontrolleras genom beräkning och jämförelse av den totala 
trippsträckan med referensmätningar från antingen en sensor, en validerad ECU eller alternativt från en digital 
vägnätskarta eller topografisk karta. Det är obligatoriskt att korrigera GPS-data för uppenbara fel, t.ex. genom 
användning av död räkning (skattning utifrån tidigare uppmätta värden), före kontrollen av enhetlighet. Den 
ursprungliga och okorrigerade datafilen ska sparas och eventuella korrigerade data ska markeras. Mängden korri ­
gerade data får inte överstiga en oavbruten tidsperiod av 120 s eller totalt 300 s. Den totala trippsträckan enligt 
korrigerade GPS-data får avvika med högst 4 % från referenssträckan. Om GPS-data inte uppfyller dessa krav och 
inga andra tillförlitliga hastighetsmätare finns tillgängliga ska provningsresultaten ogiltigförklaras.  
8. KORRIGERING AV UTSLÄPP  
8.1. Korrigering av torr/våt bas  
Om utsläppen mäts på torr bas ska de uppmätta koncentrationerna omvandlas till våt bas enligt formeln  
där 
c wet ¼ k w Ü c dry 
c wet är den våta koncentrationen av en förorening i ppm eller volymprocent,  
c dry är den torra koncentrationen av en förorening i ppm eller volymprocent och  
k w är korrektionsfaktorn för torr/våt bas.  
Beräkningen av  k w ska göras med hjälp av ekvationen  
k w ¼ Í 1 
1 þ α Ü 0,005 Ü ðc co 2 þ c co Þ Ä k w1 Î 
Ü 1,008  
där 
k w1 ¼ 1,608 Ü H a 
1 000 þ ð1,608 Ü H a Þ 
där 
H a är inloppsluftens fuktighet [g vatten/kg torr luft],  
c CO2 är koncentrationen av torr CO  2 [%] 
c CO är koncentrationen av torr CO [%] och  
α är den molara vätekvoten.  
8.2. Korrigering av NO  x för luftfuktighet och temperatur  
NO  x -utsläppen ska inte korrigeras för omgivningstemperatur och luftfuktighet.  
9. FASTSTÄLLANDE AV MOMENTANA GASFORMIGA AVGASKOMPONENTER  
9.1. Inledning  
Komponenterna i den obehandlade avgasen ska mätas med de mät- och provtagningsanalysatorer som beskrivs i 
tillägg 2. De obehandlade koncentrationerna av de relevanta komponenterna ska mätas i enlighet med tillägg 1. 
Data ska tidskorrigeras och anpassas i enlighet med punkt 3.  
9.2. Beräkning av NMHC- och CH  4 -koncentrationer  
För metanmätning med hjälp av en icke-metanavskiljare kombinerad med flamjoniseringsdetektor beror beräk ­
ningen av icke-metankolväten på den kalibreringsgas/metod som används för noll- eller spännkalibrering. När den 
används för mätning av totala kolväten utan en icke-metanavskiljare ska flamjoniseringsdetektorn kalibreras med 
propan/luft eller propan/N  2 på normalt sätt. För kalibreringen av en flamjoniseringsdetektor i serie med en icke- 
metanavskiljare är följande metoder tillåtna:SV L 175/146 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
a) Kalibreringsgasen som består av propan/luft flödar förbi icke-metanavskiljaren.  
b) Kalibreringsgasen som består av metan/luft flödar genom icke-metanavskiljaren.  
Det rekommenderas starkt att metanflamjoniseringsdetektorn kalibreras med metan/luft genom icke-metanavskil ­
jaren.  
När metod a används ska koncentrationerna av CH  4 och icke-metankolväten beräknas enligt formlerna  
c CH  4 ¼ c HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E M Þ Ä c HCðw=NMCÞ 
ðE E Ä E M Þ 
c NMHC ¼ c HCðw=NMCÞ Ä c HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E E Þ 
r h Ü ðE E Ä E M Þ 
När metod b används ska koncentrationerna av CH  4 och icke-metankolväten beräknas enligt formlerna  
c CH  4 ¼ c HCðw=NMCÞ Ü r h Ü ð1 Ä E M Þ Ä c HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E E Þ 
r h ÜðE E Ä E M Þ 
c NMHC ¼ c HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E M Þ Ä c HCðw=NMCÞ Ü r h Ü ð1 Ä E M Þ 
ðE E Ä E M Þ 
där 
c HC(w/oNMC)  är koncentrationen av kolväten med CH  4 eller C  2 H 6 som flödar förbi icke-metanavskiljaren [ppmC  1 ], 
c HC(w/NMC)  är koncentrationen av kolväten med CH  4 eller C  2 H 6 som flödar genom icke-metanavskiljaren 
[ppmC  1 ], 
r h är responsfaktorn för kolväten enligt punkt 4.3.3 b i tillägg 2,  
E M är verkningsgraden för metan enligt punkt 4.3.4 a i tillägg 2, och  
E E är verkningsgraden för etan enligt punkt 4.3.4 b i tillägg 2.  
Om metanflamjoniseringsdetektorn kalibreras genom avskiljaren (metod b) är verkningsgraden för metanomvand ­
lingen enligt punkt 4.3.4 a i tillägg 2 noll. Den densitet som används för beräkningarna av massan av icke- 
metankolväten ska vara lika med densiteten av massan av totala kolväten vid 273,15 K och 101,325 kPa och 
bränsleberoende.  
10. FASTSTÄLLANDE AV AVGASMASSFLÖDET  
10.1.  Inledning  
Beräkningen av momentana massutsläpp enligt punkterna 11 och 12 kräver att avgasmassflödet fastställs. Avgas ­
massflödet ska fastställas genom en av de direkta mätmetoder som anges i punkt 7.2 i tillägg 2. Alternativt är det 
tillåtet att beräkna avgasmassflödet enligt beskrivningen i punkterna 10.2–10.4.  
10.2.  Beräkningsmetod med användning av luftmassflöde och bränslemassflöde  
Det momentana avgasmassflödet kan beräknas ur luftmassflödet och bränslemassflödet enligt formeln  
q mew;i ¼ q maw ;i þ q mf;i 
där 
q mew,i är det momentana avgasmassflödet [kg/s],  
q maw,i är det momentana inluftsmassflödet [kg/s],  
q mf,i är det momentana bränslemassflödet [kg/s].SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/147
 
Om luftmassflödet och bränslemassflödet eller avgasmassflödet fastställs med hjälp av ECU-data, ska det beräknade 
momentana avgasmassflödet uppfylla de linearitetskrav som anges för avgasmassflöde i punkt 3 i tillägg 2 och de 
valideringskrav som anges i punkt 4.3 i tillägg 3.  
10.3.  Beräkningsmetod med användning av luftmassflöde och luft-bränsleförhållande  
Det momentana avgasmassflödet kan beräknas ur luftmassflödet och luft-bränsleförhållandet enligt formeln  
q mew;i ¼ q maw ;i Ü Í 
1 þ 1 
A=F st · λ i Î 
där 
A=F st ¼ 138,0 Ü Ê 
1 þ α 
4 Ä ε 
2 þ γ Ì 
12,011 þ 1,008 Ü α þ 15,9994 Ü ε þ 14,0067 Ü δ þ 32,0675 Ü γ 
λ i ¼ Ê 
100 Ä c CO Ü10 Ä4 
2 Ä c HCw Ü 10 Ä4 Ì 
þ A 
α 
4 Ü 1 Ä 2Üc CO Ü10 Ä4 
3,5Üc CO2 
1 þ c CO Ü10 Ä4 
3,5Üc CO2 Ä ε 
2 Ä δ 
2 ! 
Ü ðc CO2 þ c CO Ü 10 Ä4 Þ 
4,764 Ü Ê 
1 þ α 
4 Ä ε 
2 þ γ Ì 
Ü ðc CO2 þ c CO Ü 10 Ä4 þ c HCw Ü 10 Ä4 Þ 
där 
q maw,i är det momentana inluftsmassflödet [kg/s],  
A/F  st är det stökiometriska luft-bränsleförhållandet [kg/kg],  
λ i är det momentana luftöverskottsförhållandet,  
c CO2 är koncentrationen av torr CO  2 [%] 
c CO är koncentrationen av torr CO [ppm],  
c HCw är den våta koncentrationen av kolväten [ppm],  
α är den molara vätekvoten (H/C),  
β är den molara kolkvoten (C/C),  
γ är den molara svavelkvoten (S/C),  
δ är den molara kvävekvoten (N/C) och  
ε är den molara syrekvoten (O/C).  
Koefficienterna avser ett bränsle C  β H α O ε N δ S γ där β = 1 för kolbaserade bränslen. Koncentrationen av kolväteut ­
släpp är vanligtvis låg och får utelämnas vid beräkningen av  λ i . 
Om luftmassflödet och luft-bränsleförhållandet fastställs genom ECU-data ska det beräknade momentana avgas ­
massflödet uppfylla de linearitetskrav som anges för avgasmassflöde i punkt 3 i tillägg 2 och de valideringskrav 
som anges i punkt 4.3 i tillägg 3.  
10.4.  Beräkningsmetod med användning av bränslemassflöde och luft-bränsleförhållande  
Det momentana avgasmassflödet kan beräknas med hjälp av bränsleflödet och luft-bränsleförhållandet (beräknat 
med A/F  st och λ i i enlighet med punkt 10.3) enligt följande formel:  
q mew;i ¼ q mf;i Ü ð1 þ A=F st Ü λ i Þ 
Det beräknade momentana avgasmassflödet ska uppfylla de linearitetskrav som anges för avgasmassflöde i punkt 3 
i tillägg 2 och de valideringskrav som anges i punkt 4.3 i tillägg 3.SV L 175/148 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
11. BERÄKNING AV DE MOMENTANA MASSUTSLÄPPEN AV GASFORMIGA KOMPONENTER  
De momentana massutsläppen [g/s] ska fastställas genom multiplikation av den momentana koncentrationen av 
föroreningen i fråga [ppm] med det momentana avgasmassflödet [kg/s], båda korrigerade och anpassade med 
avseende på omvandlingstiden, och respektive  u-värde i tabell 1. Om mätningen görs på torr bas ska torr/våt- 
korrektionen enligt punkt 8.1 tillämpas på de momentana koncentrationerna av komponenterna, innan ytterligare 
beräkningar görs. I förekommande fall ska negativa momentana utsläpp införas i alla efterföljande utvärderingar av 
data. Parametervärdena ska införas i beräkningen av momentana utsläpp [g/s] enligt utdata från analysatorn, 
instrumentet för flödesmätning, sensorn eller ECU. Följande ekvation ska tillämpas:  
där 
m gas;i ¼ u gas · c gas;i · q mew;i 
m gas,i är massan av komponenten gas i avgasen [g/s]  
u gas är förhållandet mellan densiteten av komponenten gas i avgasen och avgasens totala densitet enligt tabell 
1, 
c gas,i är den uppmätta koncentrationen av komponenten gas i avgasen [ppm]  
q mew,i är det uppmätta avgasmassflödet [kg/s],  
gas är respektive komponent och  
i mätningens nummer  
Tabell 1  
Obehandlade  u-värden för avgas som avspeglar förhållandet mellan densiteten hos avgaskomponenten 
eller föroreningen  i [kg/m  3 ] och densiteten hos avgasen [kg/m  3 ] ( 6 ) 
Bränsle  ρ e [kg/m  3 ] Komponent eller förorening i  
NO  x CO HC  CO  2 O 2 CH  4 
ρ gas [kg/m  3 ] 
2,053  1,250  (  1 ) 1,9636  1,4277  0,716  
u gas ( 2 ), (  6 ) 
Diesel (B7)  1,2943  0,001586  0,000966  0,000482  0,001517  0,001103  0,000553  
Etanol (ED95)  1,2768  0,001609  0,000980  0,000780  0,001539  0,001119  0,000561  
CNG (  3 ) 1,2661  0,001621  0,000987  0,000528 (  4 ) 0,001551  0,001128  0,000565  
Propan  1,2805  0,001603  0,000976  0,000512  0,001533  0,001115  0,000559  
Butan  1,2832  0,001600  0,000974  0,000505  0,001530  0,001113  0,000558  
LPG (  5 ) 1,2811  0,001602  0,000976  0,000510  0,001533  0,001115  0,000559  
Bensin (E10)  1,2931  0,001587  0,000966  0,000499  0,001518  0,001104  0,000553  
Etanol (E85)  1,2797  0,001604  0,000977  0,000730  0,001534  0,001116  0,000559  
( 1 ) Beroende på bränsle. 
( 2 ) Vid  λ = 2, torr luft, 273 K, 101,3 kPa. 
( 3 ) u-värdenas noggrannhet inom 0,2 % för massfördelningen: C = 66–76 %; H = 22–25 %; N = 0–12 %. 
( 4 ) NMHC på grundval av CH  2,93 (för totala kolväten ska  u gas -koefficienten för CH  4 användas). 
( 5 ) u-värdenas noggrannhet inom 0,2 % för massfördelningen: C  3 = 70–90 %; C  4 = 10–30 %. 
( 6 ) u gas är en dimensionslös parameter. u  gas -värdena omfattar enhetsomvandlingar för att säkerställa att de momentana utsläppen 
erhålls i den angivna fysiska enheten, dvs. g/s.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/149
 
12. BERÄKNING AV DET MOMENTANA ANTALET UTSLÄPPTA PARTIKLAR  
I denna punkt ska krav på beräkning av det momentana antalet utsläppta partiklar fastställas, när mätningen av 
dessa blir obligatorisk.  
13. RAPPORTERING OCH UTBYTE AV DATA  
Data ska utbytas mellan mätsystemen och programvaran för datautvärdering genom en standardiserad rapportfil 
som anges i punkt 2 i tillägg 8. Eventuell förbehandling av data (t.ex. tidskorrigering enligt punkt 3 eller 
korrigering av GPS-signalen för fordonshastighet enligt punkt 7) ska göras med mätsystemens kontrollprogramvara 
och avslutas innan rapportfilen genereras. Om data korrigeras eller behandlas innan de förs in i rapportfilen ska 
ursprungliga obehandlade data bevaras för kvalitetssäkring och kvalitetskontroll. Avrundning av mellanliggande 
värden är inte tillåten.SV L 175/150 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Tillägg 5  
Kontroll av trippens dynamiska förhållanden och beräkning av de slutliga RDE-utsläppsresultaten med metod 1 
(Fönster med glidande medelvärde)  
1. INLEDNING  
Metoden med fönster med glidande medelvärde ger en bild av de utsläpp vid verklig körning (RDE) som inträffar 
under provningen på en viss nivå. Provningen är indelad i delar (fönster) och den efterföljande statistiska behand ­
lingen syftar till att fastställa vilka fönster som är lämpliga för att bedöma fordonets RDE-prestanda.  
Normaliteten hos fönstren kontrolleras genom att jämföra deras distansspecifika koldioxidutsläpp (  1 ) med en 
referenskurva. Kontrollen är avslutad när provningen omfattar ett tillräckligt antal normala fönster som omfattar 
olika hastigheter (stads-, landsvägs- och motorvägskörning).  
Steg 1. Segmentering av uppgifter och uteslutande av kallstartsutsläpp (avsnitt 4 i tillägg 4).  
Steg 2. Beräkning av utsläpp per delar eller fönster (avsnitt 3.1).  
Steg 3. Fastställande av normala fönster (avsnitt 4).  
Steg 4. Kontroll av trippens fullständighet och normalitet (avsnitt 5).  
Steg 5. Beräkning av utsläpp med användning av de normala fönstren (avsnitt 6).  
2. SYMBOLER, PARAMETRAR OCH ENHETER  
Index i avser tidssteg.  
Index j avser fönster.  
Index k avser kategori (t = total, u = stad, r = landsväg, m = motorväg) eller den typiska koldioxidkurvan (cc).  
Index gas avser de reglerade avgaskomponenterna (t.ex. NO  x , CO, PN).  
Δ – differens  
≥ – större än eller lika med  
# – antal eller nummer  
% – procent  
≤ – mindre än eller lika med  
a 1 , b 1 – koefficienter för den typiska koldioxidkurvan  
a 2 , b 2 – koefficienter för den typiska koldioxidkurvan  
d j – distans under fönster j [km]  
f k – viktningsfaktorer för andelarna stads-, landsvägs- och motorvägskörning  
h – avstånd till den typiska koldioxidkurvan för fönster [%]SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/151  
( 1 ) För hybridfordon ska den totala energiförbrukningen omräknas till koldioxid. Reglerna för denna omräkning kommer att införas i ett 
andra steg.
 h j – avstånd till den typiska koldioxidkurvan för fönster j [%]  
h k – index för svårighetsgrad för andelarna stads-, landsvägs- och motorvägskörning och för 
den totala trippen  
k 11 , k 12 – koefficienter för viktningsfunktionen  
k 21 , k 21 – koefficienter för viktningsfunktionen  
M CO2,ref  – CO  2 -referensmassa [g]  
M gas – vikt eller partikelantal för avgaskomponenten gas [g] eller [#]  
M gas,j – vikt eller partikelantal för avgaskomponenten gas i fönster j [g] eller [#]  
M gas,d – distansspecifika utsläpp för avgaskomponenten gas [g/km] eller [#/km]  
M gas,d,j  – distansspecifika utsläpp för avgaskomponenten gas i fönster j [g/km] eller [#/km]  
N k – antal fönster för andelarna stads-, landsvägs- och motorvägskörning  
P 1 , P 2 , P 3 – referenspunkter  
t – tid [s]  
t 1,j – den första sekunden i fönster j [s]  
t 2,j – den sista sekunden i fönster j [s]  
t i – total tid i steg i [s]  
t i,j – total tid i steg i med beaktande av fönster j [s]  
tol 1 – primär tolerans för fordonets typiska koldioxidkurva [%]  
tol 2 – sekundär tolerans för fordonets typiska koldioxidkurva [%]  
t t – provningens varaktighet [s]  
v – fordonshastighet [km/h]  
v – genomsnittlig hastighet i fönster [km/h]  
v i – faktisk fordonshastighet i tidssteg i [km/h]  
v j – genomsnittlig fordonshastighet i fönster j [km/h]  
v P1 ¼ 19 km=h – genomsnittlig hastighet under den låga fasen av WLTP-cykelnSV L 175/152 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
v P2 ¼ 56,6  km=h – genomsnittlig hastighet under den höga fasen av WLTP-cykeln  
v P3 ¼ 92,3  km=h – genomsnittlig hastighet under den extra höga fasen av WLTP-cykeln  
w – viktningsfaktor för fönster  
w j – viktningsfaktor för fönster j  
3. FÖNSTER MED GLIDANDE MEDELVÄRDEN  
3.1. Definition av fönster med glidande medelvärden  
De momentana utsläpp som beräknats enligt tillägg 4 ska integreras med hjälp av en metod medfönster med 
glidande medelvärde, baserad på CO  2 -referensmassan. Beräkningsprincipen ärden följande: massutsläppen beräknas 
inte för hela uppsättningen data, utan för delar av den fullständigauppsättningen, där längden på delarna bestäms 
så att de matchar den CO  2 -massa somfordonet släpper ut under referenslaboratoriecykeln. Beräkningarna av 
glidande medelvärden utförs medtidsintervall Δt som motsvarar datainsamlingsfrekvensen. Dessa delar som an ­
vänds föratt beräkna genomsnittet av utsläppsdata benämns fönster med glidande medelvärden. Den beräkning 
som beskrivsi denna punkt får göras från den sista punkten (bakifrån) eller från den första punkten (framifrån).  
Följande data ska inte beaktas vid beräkningen av CO  2 -massan, utsläppen ochavståndet mellan fönstren med 
glidande medelvärden:  
— Periodisk kontroll av instrumenten och/eller efter kontroller av nollpunktsdrift.  
— Kallstartsutsläpp enligt definitionen i punkt 4.4 i tillägg 4.  
— Fordonets hastighet i förhållande till marken < 1 km/h.  
— Varje del av provningen under vilken förbränningsmotorn är avstängd.  
Utsläppsmassan (eller partikelantalet)  M  gas,j ska bestämmas genom integrering av de momentanautsläppen i g/s 
(eller #/s för partikelantal) enligt den beräkning som anges i tillägg 4.  
Figur 1  
Fordonets hastighet kontra tid och fordonets genomsnittliga utsläpp kontra tid, med start från det första 
fönstret
SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/153
 
Figur 2  
Definition av fönster med glidande medelvärde baserade på CO  2 -massa
  
Varaktigheten ðt 2;j Ä t 1;j Þ för fönstret j bestäms genom formeln  
M CO  2 ðt 2;j Þ Ä M  CO  2 ðt 1;j Þ ã M  CO  2;ref 
där 
M CO  2 ðt i;j Þ är den CO  2 -massa [g] som uppmätts mellan provningens start och tiden  (t 2,j ) och  
M CO  2;ref är hälften av den CO  2 -massa [g] som fordonet släpper ut under den globalt harmoniserade provcykeln 
för lätta fordon (WLTC) som beskrivs i Uneces globala tekniska föreskrifter nr 15 – det globalt 
harmoniserade provningsförfarandet för lätta fordon (WLTP) (ECE/TRANS/180/Add.15; typ I-provning, 
inklusive kallstart)  
t 2,j ska väljas så att  
M CO  2 ðt 2;j Ä ΔtÞ Ä M  CO  2 ðt 1;j Þ< M  CO  2;ref Ï M  CO  2 ðt 2;j Þ Ä M  CO  2 ðt 1;j Þ 
där Δt är dataprovtagningsperioden.  
CO  2 -massorna beräknas i fönstren genom integrering av de momentana utsläpp som beräknats enligt tillägg 4 till 
denna bilaga.  
3.2. Beräkning av utsläpp och genomsnitt för fönster  
Följande uppgifter ska beräknas för varje fönster som fastställs i enlighet med punkt 3.1:  
— Distansspecifika utsläpp  M  gas,d,j  för alla de föroreningar som anges i denna bilaga.  
— Distansspecifika CO  2 -utsläpp  M  CO2,d,j  
— Genomsnittlig fordonshastighet  v jSV L 175/154 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
4. UTVÄRDERING AV FÖNSTER  
4.1. Inledning  
Provfordonets dynamiska referensförhållanden fastställs från fordonets CO  2 -utsläpp visavi den genomsnittliga 
hastighet som uppmäts vid typgodkännandet och benämnsfordonets typiska CO  2 -kurva.  
För att erhålla de distansspecifika CO  2 -utsläppen ska fordonet provas påchassidynamometer med tillämpning av de 
inställningar av fordonsvägmotstånd som fastställts enligt detförfarande som anges i bilaga 4 till Uneces globala 
tekniska föreskrifter nr 15 om det globalt harmoniseradeprovningsförfarandet för lätta fordon (ECE/TRANS/180/ 
Add.15). Den vikt som lagts till fordonet underRDE-provningen, t.ex andreförare och PEMS-utrustning, får inte 
beaktas i vägmotståndet.  
4.2. Referenspunkter för den typiska CO  2 -kurvan  
Referenspunkterna  P 1 , P 2 och P 3 som behövs för att bestämma kurvan ska fastställasenligt följande:  
4.2.1.  Punkt P  1 
v P1 ¼ 19 km=h (genomsnittlig hastighet under den låga fasen av WLTP-cykeln)  
M CO  2;d;P 1 = fordonets CO  2 -utsläpp under den låga fasen av WLTP-cykeln × 1,2 [g/km].  
4.2.2.  Punkt P  2 
4.2.3.  v P2 ¼ 56,6 km =h(genomsnittlig hastighet under den höga fasen av WLTP-cykeln)  
M CO  2;d;P 2 = fordonets CO  2 -utsläpp under den höga fasen av WLTP-cykeln × 1,1 [g/km].  
4.2.4.  Punkt P  3 
4.2.5.  v P3 ¼ 92,3 km =h (genomsnittlig hastighet under den extra höga fasen av WLTP-cykeln)  
M CO  2;d;P 3 = fordonets CO  2 -utsläpp under den extra höga fasen av WLTP-cykeln × 1,05 [g/km].  
4.3. Definition av den typiska CO  2 -kurvan  
Med hjälp av de referenspunkter som definieras i punkt 4.2 beräknas den typiska kurvan av CO  2 -utsläpp som en 
funktion av den genomsnittliga hastigheten med användning av två linjärasektioner ( P 1 , P 2 ) och ( P 2 , P 3 ). Sektionen 
(P 2 , P 3 ) är begränsad till 145 km/h på fordonetshastighetsaxel. Den typiska kurvan definieras av ekvationer enligt 
följande:  
För sektionen ( P 1 ,P 2 ): 
M CO  2;d;CC ðvÞ ¼ a 1 v þ b 1 
med:  a  1 ¼ ðM CO  2;d;P 2 Ä M  CO  2;d;P 1 Þ=ðv P2 Ä v P1 Þ 
och: b  1 ¼ M  CO  2;d;P 1 Ä a 1 v P1 
För sektionen ( P 2 ,P 3 ): 
M CO  2;d;C C ðvÞ ¼ a 2 v þ b 2 
med:  a  2 ¼ ðM CO  2;d;P 3 Ä M  CO  2;d;P 2 Þ=ðv P 3 Ä v P 2 Þ 
och: b  2 ¼ M  CO  2;d;P 2 Ä a 2 v P2SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/155
 
Figur 3  
Fordonets typiska CO  2 -kurva
  
4.4. Fönster för stads-, landsvägs- och motorvägskörning  
4.4.1. Fönster för stadskörning kännetecknas av att fordonens genomsnittliga hastighet i förhållande till marken  v j är 
lägre än 45 km/h.  
4.4.2. Fönster för landsvägskörning kännetecknas av att fordonens genomsnittliga hastighet i förhållande till marken  v j är 
minst 45 km/h men lägre än 80 km/h.  
4.4.3. Fönster för motorvägskörning kännetecknas av att fordonens genomsnittliga hastighet i förhållande till marken  v j 
är minst 80 km/h men lägre än 145 km/h.  
Figur 4  
Fordonets typiska CO  2 -kurva: definitioner av stads-, landsvägs- och motorvägskörning
  
5. KONTROLL AV TRIPPENS FULLSTÄNDIGHET OCH NORMALITET  
5.1. Toleranser för fordonets typiska koldioxidkurva  
Den primära och den sekundära toleransen för fordonets typiska koldioxidkurva är  tol  1 = 25 % respektive  
tol 2 = 50 %.SV L 175/156 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
5.2. Kontroll av provningens fullständighet  
Provningen är fullständig om andelarna av fönster med stads-, landsvägs- respektivemotorvägskörning vardera 
omfattar minst 15 % av det totala antalet fönster.  
5.3. Kontroll av provningens normalitet  
Provningen är normal när minst 50 % av fönstren för stads-, landsvägs- och motorvägskörningfaller inom den 
primära tolerans som definierats för den typiska kurvan.  
Om det angivna minimikravet på 50 % inte är uppfyllt får den övre positiva toleransen  tol  1 ökas i steg om 1 
procentenhet till dess att måletom 50 % normala fönster har uppnåtts. Vid användning av detta tillvägagångssätt 
får tol  1 aldrig överstiga 30 %.  
6. BERÄKNING AV UTSLÄPP  
6.1. Beräkning av viktade distansspecifika utsläpp  
Utsläppen ska beräknas som ett viktat genomsnitt av fönstrens distansspecifika utsläpp separatför stads-, landsvägs- 
och motorvägskörning samt för hela trippen.  
M gas;d;k ¼ P ðw j M gas;d;j Þ P w j k ¼ u; r; m 
Viktningsfaktorn  w j för varje fönster ska fastställas på följandesätt:  
Om M  CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol  1=100Þ Ï M  CO2;d;j Ï M  CO2;d;C C ðv j Þ · ð1 þ tol  1=100Þ 
så är  w j ¼ 1 
OmM CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 þ tol  1=100Þ< M  CO2;d;j Ï M  CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 þ tol  2=100Þ 
så är  w j ¼ k 11 h j þ k 12 
med k 11 ¼ 1=ðtol 1 Ä tol  2 Þ 
och k 12 ¼ tol  2=ðtol 2 Ä tol  1 Þ 
Om  
M CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol  2=100Þ Ï M  CO2;d;j< M  CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol  1=100Þ 
så är  w j ¼ k 21 h j þ k 22 
med k 21 ¼ 1=ðtol 2 Ä tol  1 Þ 
och k 22 ¼ k 12 ¼ tol  2=ðtol 2 Ä tol  1 Þ 
Om  
M CO2;d;j< M  CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol  2=100Þ 
eller  
M CO2;d;j> M  CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 þ tol  2=100Þ 
så är  w j ¼ 0SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/157
 
där 
h j ¼ 100 · M CO2;d;j Ä M  CO2;d;CC ðv j Þ 
M CO2;d;cc ðv j Þ 
Figur 5  
Viktningsfunktion för fönster med glidande medelvärde
  
6.2. Beräkning av index för svårighetsgrad  
Index för svårighetsgrad ska beräknas separat för stads-, landsvägs- och motorvägskörning medformeln  
h k ¼ 1 
N k X 
h j k ¼ u; r; m 
samt för hela trippen:  
h t ¼ ƒ u h u þ ƒ r h r þ ƒ m h m 
ƒ u þ ƒ r þ ƒ m 
där ƒ  u , ƒ r ƒ m är lika med0,34; 0,33 respektive 0,33.  
6.3. Beräkning av utsläpp för hela trippen  
Med hjälp av de viktade distansspecifika utsläpp som beräknats enligt punkt 6.1 ska dedistansspecifika utsläppen 
[mg/km] beräknas för hela trippen för varje gasformig förorening på följandesätt:  
M gas;d;t ¼ 1 000 · ƒ u · M  gas;d;u þ ƒ r · M  gas;d;r þ ƒ m · M  gas;d;m 
ðƒ u þ ƒ r þ ƒ m Þ 
Och för partikelantal på följande sätt:  
M PN;d;t ¼ ƒ u · M  PN;d;u þ ƒ r · M  PN;d;r þ ƒ m · M  PN;d;m 
ðƒ u þ ƒ r þ ƒ m Þ 
där ƒ  u , ƒ r ƒ m är lika med0,34; 0,33 respektive 0,33.SV L 175/158 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
7. EXEMPEL  
7.1. Beräkningar av fönster med glidande medelvärde  
Tabell 1  
Huvudsakliga inställningar för beräkning  
M CO2,ref  [g] 610  
Riktning för beräkning av fönster med glidande medel ­
värde  Framåt  
Datainsamlingsfrekvens [Hz]  1  
Figur 6 visar hur fönster med glidande medelvärden definieras på grundval av data somregistreras under provning 
på väg utförd med en PEMS-utrustning. Det bör förtydligas att endast de första1 200 sekunderna av trippen visas 
nedan.  
Sekunderna 0–43 samt 81–86 utesluts eftersom driften sker under fordonets nollhastighet.  
Det första fönstret för genomsnittsberäkning börjar vid  t 1,1 = 0s och slutar vid  t 2,1 = 524s (tabell 3).  
Figur 6  
Momentana CO  2 -utsläpp som registreras under provning på väg med PEMS-utrustning som funktion av 
tid. Rektangulära ramar anger varaktighet för fönster j. Dataserier benämnda ”Giltigt = 100/Ogiltigt= 0” 
visar data sekund för sekund som ska uteslutas från analysen.
  
7.2. Utvärdering av fönster  
Tabell 2  
Inställningar för beräkning av den typiska koldioxidkurvan  
CO  2 Låg hastighet WLTC × 1,2 (P  1 )[g/km]  154  
CO  2 Hög hastighet WLTC × 1,1 (P  2 )[g/km]  96  
CO  2 Extra hög hastighet WLTC × 1,05 (P  3 ) [g/km]  120  
Referenspunkt  
P 1 v P1 ¼ 19,0  km=h M  CO  2;d;P 1 ¼ 154 g =km 
P 2 v P2 ¼ 56,6  km=h M  CO  2;d;P 2 ¼ 96 g=km 
P 3 v P3 ¼ 92:3 km =h M  CO  2;d;P 3 ¼ 120  g=kmSV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/159
 
Definitionen av den typiska CO  2 -kurvan är följande:  
För sektionen ( P 1 , P 2 ): 
M CO  2;d ðvÞ ¼ a 1 v þ b 1 
med 
a 1 ¼ ð96 Ä 154Þ=ð56,6 Ä 19:0Þ ¼ Ä 58 
37,6 ¼ Ä1,543  
och b 1 ¼ 154 Ä ðÄ1,543Þ Ü 19,0 ¼ 154 þ 29,317 ¼ 183,317  
För sektionen ( P 2 , P 3 ): 
M CO  2;d ðvÞ ¼ a 2 v þ b 2 
med 
a 2 ¼ ð120 Ä 96Þ=ð92:3 Ä 56:6Þ ¼ 24 
35:7 ¼ 0:672  
och b 2 ¼ 96 Ä 0,672 Ü 56,6 ¼ 96 Ä 38,035 ¼ 57,965  
Exempel på beräkning av viktningsfaktorer och kategorisering av fönster som stads-, landsbygds-eller motorvägs ­
körning är följande:  
För fönster #45:  
M CO2;d;45 ¼ 122,62  g=km 
v 45 ¼ 38,12 km =h 
Fönstrets genomsnittliga hastighet är lägre än 45 km/h, och det är därför ett fönster medstadskörning.  
För den typiska kurvan:  
M CO  2;d;CC ðv 45 Þ ¼ a 1 v 45 þ b 1 ¼ Ä1,543 Ü 38,12 þ 183,317 ¼ 124,498 g =km 
Kontroll av  
M CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol  1=100Þ Ï M  CO2;d;j Ï M  CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 þ tol  1=100Þ 
M CO2;d;CC ðv 45 Þ · ð1 Ä tol  1=100Þ Ï M  CO2;d;45 Ï M  CO2;d;CC ðv 45 Þ · ð1 þ tol  1=100Þ 
124,498 Ü ð1 Ä 25=100Þ Ï 122,62 Ï 124,498 Ü ð1 þ 25=100Þ 
93,373 Ï 122,62 Ï 155,622  
leder till  w 45 ¼ 1 
För fönster #556:  
M CO2;d;556 ¼ 72,15  g=km 
v 556 ¼ 50,12  km=h 
Fönstrets genomsnittliga hastighet är högre än 45 km/h men lägre än 80 km/h, och det är därför ett fönster med 
landsvägskörning.SV L 175/160 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
För den typiska kurvan:  
M CO2;d;CC ðv 556 Þ ¼ a 1 v 556 þ b 1 ¼ Ä1,543 Ü 50,12 þ 183,317 ¼ 105,982  g=km 
Kontroll av  
M CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol  2=100Þ Ï M  CO2;d;j< M  CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol  1=100Þ 
M CO2;d;CC ðv 556 Þ · ð1 Ä tol  2=100Þ Ï M  CO2;d;556< M  CO2;d;CC ðv 556 Þ · ð1 Ä tol  1=100Þ 
105,982 Ü ð1 Ä 50=100Þ Ï 72,15 < 105,982 Ü ð1 Ä 25=100Þ 
52,991 Ï 72,15 < 79,487  
leder till  
h 556 ¼ 100 · M CO2;d;556 Ä M  CO2;d;CC ðv 556 Þ 
M CO2;d;CC ðv 556 Þ ¼ 100 · 72,15 Ä 105,982 
105,982 ¼ Ä31,922  
w 556 ¼ k 21 h 556 þ k 22 ¼ 0,04 Ü ðÄ31:922Þ þ 2 ¼ 0,723  
with 
k 21 ¼ 1=ðtol 2 Ä tol  1 Þ ¼ 1=ð50 Ä 25Þ ¼ 0,04  
and k 22 ¼ k 12 ¼ tol  2=ðtol 2 Ä tol  1 Þ ¼ 50=ð50 Ä 25Þ ¼ 2 
Tabell 3  
Numeriska utsläppsdata  
Fönster 
[#] t 1,j 
[s] t 2;j Ä Δt 
[s] t 2,j 
[s] M CO  2 ðt 2;j Ä ΔtÞ Ä M  CO  2 ðt 1;j Þ< M  CO  2;ref 
[g] M CO  2 ðt 2;j Þ Ä M  CO  2 ðt 1;j Þ ã CO  2;ref 
[g] 
1 0  523  524  609,06  610,22  
2 1  523  524  609,06  610,22  
… …  …  …  …  
43 42  523  524  609,06  610,22  
44 43  523  524  609,06  610,22  
45 44  523  524  609,06  610,22  
46 45  524  525  609,68  610,86  
47 46  524  525  609,17  610,34  
… …  …  …  …  
100  99  563  564  609,69  612,74  
… …  …  …  …  
200  199  686  687  608,44  610,01  
… …  …  …  …  
474  473  1 024  1 025  609,84  610,60SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/161
 
Fönster 
[#] t 1,j 
[s] t 2;j Ä Δt 
[s] t 2,j 
[s] M CO  2 ðt 2;j Ä ΔtÞ Ä M  CO  2 ðt 1;j Þ< M  CO  2;ref 
[g] M CO  2 ðt 2;j Þ Ä M  CO  2 ðt 1;j Þ ã CO  2;ref 
[g] 
475  474  1 029  1 030  609,80  610,49  
… …  …  …  
556  555  1 173  1 174  609,96  610,59  
557  556  1 174  1 175  609,09  610,08  
558  557  1 176  1 177  609,09  610,59  
559  558  1 180  1 181  609,79  611,23  
7.3. Fönster för stads-, landsvägs- och motorvägskörning - Trippens fullständighet  
I detta exempel består trippen av 7 036 fönster med glidande medelvärden. I tabell 5 förtecknas antalet fönster 
som klassificeras i stads-, landsvägs- och motorvägskörning enligt sin genomsnittliga fordonshastighet och delas 
upp i regioner med avseende på sitt avstånd till den typiska CO  2 -kurvan. Trippen är fullständig eftersom den 
omfattar minst 15 % fönster med stads-, landsvägs- respektive motorvägskörning av det totala antalet fönster. 
Dessutom karakteriseras trippen som normal eftersom minst 50 % av fönstren för stads-, landsvägs- och motor ­
vägskörning faller inom de primära toleranser som definierats för den typiska kurvan.  
Tabell 4  
Kontroll av trippens fullständighet och normalitet  
Körförhållanden  Antal  Procentandel av fönster  
Alla fönster  
Stadskörning  1 909  1 909/7 036*100=27,1 > 15  
Landsvägskörning  2 011  2 011/7 036*100=28,6 > 15  
Motorvägskörning  3 116  3 116/7 036*100=44,3 > 15  
Totalt  1 909 + 2 011 + 3 116=7 036  
Normala fönster  
Stadskörning  1 514  1 514/1 909*100=79,3 > 50  
Landsvägskörning  1 395  1 395/2 011*100=69,4 > 50  
Motorvägskörning  2 708  2 708/3 116*100=86,9 > 50  
Totalt  1 514 + 1 395 + 2 708=5 617SV L 175/162 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Tillägg 6  
Kontroll av trippens dynamiska förhållanden och beräkning av de slutliga RDE-utsläppsresultaten med metod 2 
(Indelning i effektklasser)  
1. INLEDNING  
I detta tillägg beskrivs datautvärderingen med hjälp av metoden med indelning i effektklasser, som i detta tillägg 
benämns utvärdering genom normalisering till standardiserad effektfrekvensspridning (SPF).  
2. SYMBOLER, PARAMETRAR OCH ENHETER  
a ref .......................referensacceleration för P  drive , [0,45 m/s  2 ] 
D WLTC  ................skärningspunkten för Veline från WLTC  
f 0 , f 1 , f 2 .............koefficienter för färdmotstånd  
i ...........................tidssteg för momentana mätningar, minsta upplösning 1 Hz  
j ...........................effektklass vid hjulen, j = 1–9  
k ..........................tidssteg för tresekunders glidande medelvärden  
k WLTC  .................lutningen för Veline från WLTC  
m gas, i  .................momentan massa av avgaskomponenten gas i tidsteg i [g/s] för partikelantal i [#/s]  
m gas, 3s, k  ........... tresekunders glidande medelvärde av massflödet av avgaskomponenten gas i tidsteg k med en 
upplösning på 1 Hz [g/s] för partikelantal i [#/s]  
m gas;j ..................genomsnittligt utsläpp av en avgaskomponent i effektklass j [g/s] för partikelantal i [#/s]  
m gas;U .................viktat utsläppsvärde för avgaskomponenten gas för delprovet av alla sekunder i med v  i < 60 km/h, 
[g/s] för partikelantal i [#/s]  
M w gas,d  ..............viktade distansspecifika utsläpp för avgaskomponenten gas för hela trippen [g/km] för partikelantal 
i [#/km]  
M w PN,d  ..............viktade distansspecifika utsläpp för avgaskomponenten partikelantal för hela trippen [#/km]  
M w,gas,d,U  ........... viktade distansspecifika utsläpp för avgaskomponenten gas för delprovet av alla sekunder i med v  i 
< 60 km/h, [g/km]  
M w,PN,d,U  ............ viktade distansspecifika utsläpp för avgaskomponenten partikelantal för delprovet av alla sekunder i 
med v  i < 60 km/h, [#/km]  
p ..........................WLTC-fas (låg, medel, hög och extra hög), p = 1–4  
P drag ....................motorns motståndseffekt vid Veline där bränsleinsprutningen är noll [kW]  
P rated ...................högsta nominella motoreffekt enligt tillverkarens uppgifter, [kW]  
P required,i  .............effekt för att övervinna vägmotstånd och ett fordons tröghet i tidssteg i, [kW]SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/163
 
P r,,i .......................samma som P  required,i  för användning i längre ekvationer  
P wotð n normÞ ....... effektkurva vid högsta belastning, [kW]  
P c,j .......................gränser för effektklass j, [kW] (varvid P  c,j, lower bound  står för den nedre gränsen och P  c,j, upper bound  
för den övre gränsen)  
P c,norm, j  .............gränser för effektklass j uttryckt som normaliserat effektvärde, [-]  
P r, i ......................effektbehov vid fordonets hjulnav för att övervinna färdmotstånd i tidssteg i [kW]  
P w , 3s,k .................tresekunders glidande medelvärde av effektbehovet vid fordonets hjulnav för att övervinna färd ­
motstånd i tidssteg k med en upplösning på 1 Hz [kW]  
P drive ...................effektbehov vid hjulnav för ett fordon med referenshastighet och referensacceleration [kW]  
P norm  ..................normaliserat effektbehov vid hjulnav [-]  
t i ..........................total tid i steg i, [s]  
t c,j ........................tidsandel för effektklass j, [%]  
ts .........................starttid för WLTC-fas p, [s]  
te .........................sluttid för WLTC-fas p, [s]  
TM ......................fordonets provningsvikt, [kg] vilken ska specificeras per avsnitt: verklig provningsvikt under PEMS- 
provning, tröghetsklassvikt under NEDC eller vikt under WLTP (TM  L , TM  H eller TM  ind ) 
SPF ......................standardiserad effektfrekvensspridning  
v i .........................faktisk fordonshastighet i tidssteg i, [km/h]  
v j .........................genomsnittlig fordonshastighet i effektklass j, [km/h]  
v ref .......................referenshastighet för P  drive , [70 km/h]  
v 3s,k .....................tresekunders glidande medelvärde av fordonshastigheten i tidssteg k, [km/h]  
v U .......................viktad fordonshastighet i hjuleffektklass j, [km/h]  
3. UTVÄRDERING AV DE UPPMÄTTA UTSLÄPPEN MED HJÄLP AV EN STANDARDISERAD FREKVENSSPRIDNING FÖR EFFEKT 
VID HJULEN  
I metoden med indelning i effektklasser används de momentana utsläppen av föroreningarna, m  gas, i  [g/s] som 
beräknas i enlighet med tillägg 4.  
Värdena för m  gas, i  ska klassificeras i enlighet med motsvarande effekt vid hjulen och de klassificerade genomsnitt ­
liga utsläppen per effektklass ska viktas för erhållande av utsläppsvärdena för en provning med normal effektsprid ­
ning enligt följande punkter.SV L 175/164 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
3.1. Källor till den faktiska effekten vid hjulen  
Den faktiska effekten vid hjulen P  r,i ska vara den totala effekten för att övervinna luftmotstånd, rullmotstånd, 
vägens lutning, fordonets längsgående tröghet och hjulens rotationströghet.  
Vid mätning och registrering av signalen för effekt vid hjulen ska det användas en signal för vridmoment vilken 
uppfyller de linearitetskrav som anges i punkt 3.2 i tillägg 2. Referenspunkten för mätning är hjulnaven hos 
drivhjulen.  
Alternativt får den faktiska effekten vid hjulen fastställas från de momentana CO  2 -utsläppen enligt förfarandet i 
punkt 4 i detta tillägg.  
3.2. Beräkning av glidande medelvärden av momentana provningsdata  
Tresekunders glidande medelvärden ska beräknas utifrån alla relevanta momentana provningsdata för att påverkan 
av eventuellt bristfällig tidsanpassning mellan utsläppsmassflöden och effekt vid hjulen ska minskas. De glidande 
medelvärdena ska beräknas med en frekvens av 1 Hz enligt formlerna  
m gas;3s;k ¼ P  kþ2 
i¼k m gas;i 
3 
P w;3s;k ¼ P  kþ2 
i¼k P w;i 
3 
v 3s;k ¼ P  kþ2 
i¼k v i 
3 
där 
k ............ är tidssteg för glidande medelvärden.  
i .............är tidssteg från momentana provningsdata.  
3.3. Klassificering av de glidande medelvärdena i stads-, landsvägs- och motorvägskörning  
Standardeffektfrekvenserna ska definieras för stadskörning och för den totala trippen (se punkt 3.4) och en separat 
utvärdering av utsläppen ska göras för den totala trippen och för stadskörningsdelen. För den senare utvärderingen 
av stadskörningsdelen av trippen, ska de tresekunders glidande medelvärden som beräknas enligt punkt 3.2 räknas 
som stadskörningsförhållanden enligt hastighetssignalens tresekunders glidande medelvärde (v  3s,k ) enligt det has ­
tighetsintervall som anges i tabell 1-1. Urvalet för utvärderingen av den totala trippen ska omfatta alla hastighet ­
sintervaller inklusive stadskörning.  
Tabell 1-1  
Hastighetsintervaller för fördelning av provningsdata på stads-, landsvägs- och motorvägskörning enligt 
metoden med indelning i effektklasser  
Stadskörning  Landsvägskörning (  1 ) Motorvägskörning (  1 ) 
v i [km/h]  0 – ≤ 60 > 60 – ≦ 90 > 90  
( 1 ) Används inte i den faktiska utvärderingen.  
3.4. Fastställande av klasser för effekt vid hjulen för klassificering av utsläpp  
3.4.1. Effektklasserna och motsvarande tidsandelar av effektklasserna under normal körning definieras för normaliserade 
effektvärden som ska vara representativa för alla lätta fordon (tabell 1).SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/165
 
Tabell 1  
Normaliserade standardeffektfrekvenser för stadskörning och för ett viktat genomsnitt av en total tripp 
som består av 1/3 stadskörning, 1/3 landsvägskörning och 1/3 motorvägskörning  
Effekt 
Klass nr  P c,norm,j  [-] Stadskörning  Total tripp  
Från >  till ≤ Tidsandel, t  C,j 
1 – 0,1  21,9700 %  18,5611 %  
2 – 0,1  0,1  28,7900 %  21,8580 %  
3 0,1  1  44,0000 %  43,4582 %  
4 1  1,9  4,7400 %  13,2690 %  
5 1,9  2,8  0,4500 %  2,3767 %  
6 2,8  3,7  0,0450 %  0,4232 %  
7 3,7  4,6  0,0040 %  0,0511 %  
8 4,6  5,5  0,0004 %  0,0024 %  
9 5,5  0,0003 %  0,0003 %  
P c,norm  -kolumnerna i tabell 1 ska avnormaliseras genom multiplicering med P  drive , där P  drive är provfordonets 
faktiska effekt vid hjulen med typgodkännandeinställningarna på chassidynamometern v  ref och a  ref . 
P c,j [kW] = P  c,norm, j  * P  drive 
P drive ¼ v ref 
3:6 Ü ðf 0 þ f 1 Ü v ref þ f 2 Ü v 2 
ref þ TM  NEDC Ü a ref Þ Ü 0,001  
där 
— j är effektklassindex enligt tabell 1  
— Koefficienterna för färdmotstånd  f 0 , f 1 , f 2 ska beräknas med regressionsanalys med minstakvadratmetod enligt 
följande definition:  
P Corrected =v ¼ f 0 þ f 1 Ü v þ f 2 Ü v 2 
där ( P Corrected  /v) är vägmotståndet vid fordonshastigheten v under den NEDC-provningscykel som anges i punkt 
5.1.1.2.8 i tillägg 7 till bilaga 4a till Uneces föreskrifter 83, ändringsserie 07.  
— TM  NEDC  är fordonets tröghetsklass vid typgodkännandeprovningen [kg].  
3.4.2.  Korrigering av klasser för effekt vid hjulen  
Den högsta klass för effekt vid hjulen som ska beaktas är den högsta klassen i tabell 1 som inkluderar (P  rated × 0.9). 
Tidsandelarna av alla uteslutna klasser ska adderas till den högsta återstående klassen.  
Från varje P  c,norm,j  ska motsvarande P  c,j beräknas för fastställande av de övre och nedre gränserna i kW per 
effektklass för provfordonet på det sätt som visas i figur 1.SV L 175/166 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Figur 1  
Schematisk bild för omvandling av de normaliserade standardiserade effektfrekvenserna till fordonsspe ­
cifika effektfrekvenser
  
Ett exempel på denna avnormalisering ges nedan.  
Exempel på indata:  
Parameter  Värde  
f 0 [N] 79,19  
f 1 [N/(km/h)]  0,73  
f 2 [N/(km/h)  2 ] 0,03  
TM [kg]  1,470  
P rated [kW]  120 (exempel 1)  
P rated [kW]  75 (exempel 2)  
Motsvarande resultat (se tabell 2, tabell 3):  
P drive ¼ 70½km=hâ=3,6 Ü ð79,19 þ 0,73½N=ðkm=hÞâ Ü 70½km=hâ þ 0,03½N=ðkm=hÞ 2 âÜ 
ð70½km=hâÞ 2 þ 1470½kgâ Ü 0,45½m=s 2 âÞ Ü 0,001  
P drive ¼ 18,25kW  
Tabell 2  
Avnormaliserade standardeffektfrekvenser från tabell 1 (för exempel 1)  
Effekt 
Klass nr  P c,j [kW]  Stadskörning  Total tripp  
Från >  till ≤ Tidsandel, t  C,j [%] 
1 Alla < – 1,825  – 1,825  21,97 %  18,5611 %SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/167
 
Effekt 
Klass nr  P c,j [kW]  Stadskörning  Total tripp  
Från >  till ≤ Tidsandel, t  C,j [%] 
2 – 1,825  1,825  28,79 %  21,8580 %  
3 1,825  18,25  44,00 %  43,4583 %  
4 18,25  34,675  4,74 %  13,2690 %  
5 34,675  51,1  0,45 %  2,3767 %  
6 51,1  67,525  0,045 %  0,4232 %  
7 67,525  83,95  0,004 %  0,0511 %  
8 83,95  100,375  0,0004 %  0,0024 %  
9 (  1 ) 100,375  Alla > 100.375  0,00025 %  0,0003 %  
( 1 ) Den högsta effektklassen att beakta är den som omfattar 0,9 × P  rated . Här 0,9 × 120 = 108.  
Tabell 3  
Avnormaliserade standardeffektfrekvenser från tabell 1 (för exempel 2)  
Effekt 
Klass nr  P c,j [kW]  Stadskörning  Total tripp  
Från >  till ≤ Tidsandel, t  C,j [%] 
1 Alla < -1,825  – 1,825  21,97 %  18,5611 %  
2 – 1,825  1,825  28,79 %  21,8580 %  
3 1,825  18,25  44,00 %  43,4583 %  
4 18,25  34,675  4,74 %  13,2690 %  
5 34,675  51,1  0,45 %  2,3767 %  
6 (  1 ) 51,1  Alla > 51.1  0,04965 %  0,4770 %  
7 67,525  83,95  —  —  
8 83,95  100,375  —  —  
9 100,375  Alla > 100.375  —  —  
( 1 ) Den högsta effektklassen att beakta är den som omfattar 0,9 × P  rated . Här 0,9 × 75 = 67,5.  
3.5. Klassificering av de glidande medelvärdena  
Kallstartsutsläpp, definierade enligt punkt 4.4 i tillägg 4, ska undantas från följande utvärdering.  
Varje glidande medelvärde som beräknats enligt punkt 3.2 ska sorteras in i den avnormaliserade effektklass till 
vilken det faktiska tresekunders glidande medelvärdet av effekten vid hjulen P  w , 3s,k hör. Gränserna för de avnor ­
maliserade effektklasserna ska beräknas i enlighet med punkt 3.3.  
Klassificeringen ska utföras för alla tresekunders glidande medelvärden från alla giltiga data från hela trippen samt 
också från alla delar med stadskörning. Dessutom ska alla glidande medelvärden som klassificeras som stads ­
körning enligt de hastighetsgränser som anges i tabell 1-1 klassificeras till en uppsättning av effektklasser för 
stadskörning oberoende av vid vilken tidpunkt under trippen som det glidande medelvärdet uppstod.SV L 175/168 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Därefter ska genomsnittet för alla tresekunders glidande medelvärden inom en effektklass beräknas för varje 
effektklass per parameter. Ekvationerna anges nedan och ska tillämpas en gång för datamängden från stadskörning 
och en gång för den totala datamängden.  
Klassificering av tresekunders glidande medelvärden till effektklass j (j = 1–9)  
if P  C;j lower bound < P w;3s;k Ï P C;j upper bound  
och därefter: klassindex för utsläpp och hastighet = j.  
Antalet tresekunders glidande medelvärden ska räknas för varje effektklass  
if P  C;j lower bound < P w;3s;k Ï P C;j upper bound  
och därefter: antal  j = n + 1 (antal  j innebär att antalet tresekunders glidande medelvärden av utsläpp i en effektklass 
räknas för att senare kontrollera minimikraven i fråga om omfattning).  
3.6. Kontroll av omfattning av effektklasser och av effektspridningens normalitet  
För en giltig provning ska tidsandelarna av de enskilda effektklasserna befinna sig inom de intervall som anges i 
tabell 4.  
Tabell 4  
Minsta och högsta andelar per effektklass för en giltig provning  
Klass nr  P c,norm,j  [-] Total tripp  Stadskörningsdelar  
Från >  till ≤ nedre gräns  övre gräns  nedre gräns  övre gräns  
Summa 1+2 (  1 ) 0,1  15 %  60 %  5 % (  1 ) 60 %  
3 0,1  1  35 %  50 %  28 %  50 %  
4 1  1,9  7 %  25 %  0,7 %  25 %  
5 1,9  2,8  1,0 %  10 %  > 5 antal  5 %  
6 2,8  3,7  > 5 antal  2,5 %  0 %  2 %  
7 3,7  4,6  0 %  1,0 %  0 %  1 %  
8 4,6  5,5  0 %  0,5 %  0 %  0,5 %  
9 5,5  0 %  0,25 %  0 %  0,25 %  
( 1 ) Utgör samtliga motorförhållanden och förhållanden vid låg effekt.  
Utöver kraven i tabell 4 krävs minst 5 antal för den totala trippen i varje effektklass upp till den klass som 
innehåller 90 % av den nominella effekten för att ett tillräckligt stort urval ska uppnås.  
Minst 5 antal krävs för stadskörningsdelen av trippen i varje effektklass upp till klass 5. Om antalet beräkningar i 
stadskörningsdelen av trippen i en hjuleffektklass över 5 är mindre än 5, ska klassens genomsnittliga utsläpp anges 
som noll.  
3.7. Genomsnittsberäkning av de uppmätta värdena per effektklass  
Genomsnitten av de glidande medelvärden som faller inom varje effektklass ska beräknas enligt formlerna  
m gas;j ¼ P  
all k in class  j m gas;3s;k 
counts  jSV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/169
 
v j ¼ P  
all k in class  j v 3s;k 
counts  j 
där 
j ..............är effektklass 1–9 enligt tabell 1,  
m gas;j ..... är de genomsnittliga utsläppen av en avgaskomponent i en effektklass (separata värden för den totala 
trippen och för stadskörningsdelen av trippen), [g/s],  
v j ............är den genomsnittliga hastigheten i en effektklass (separata värden för den totala trippen och för stads ­
körningsdelen av trippen), [km/h], och  
k .............är tidssteg för glidande medelvärden.  
3.8. Viktning av genomsnitten per effektklass  
Genomsnitten i varje effektklass ska multipliceras med tidsandelen t  C,j per klass enligt tabell 1 och summeras, 
varvid det viktade genomsnittliga värdet av varje parameter fås fram. Detta värde motsvarar det viktade resultatet 
för en tripp med de standardiserade effektfrekvenserna. De viktade genomsnitten ska beräknas för provningsdata 
från stadskörningsdelen med hjälp av tidsandelarna för stadskörningens effektspridning samt från den totala 
trippen med hjälp av tidsandelarna för den totala körningen.  
Ekvationerna anges nedan och ska tillämpas en gång för datamängden från stadskörning och en gång för den 
totala datamängden.  
m gas ¼ X  9 
j¼1 m gas;j Ü t c;j 
v ¼ X  9 
j¼1 v j Ü t c;j 
3.9 Beräkning av de viktade distansspecifika utsläppen  
De tidsbaserade viktade genomsnitten av utsläppen under provningen ska omvandlas till distansbaserade utsläpp 
en gång för datamängden från stadskörning och en gång för den totala datamängden enligt följande ekvation:  
För den totala trippen:  
M w;gas;d ¼ m gas Ü 3 600  
v 
För stadskörningsdelen av trippen:  
M w;gas;d;U ¼ m gas;U Ü 3 600  
v U 
För partikelantal ska samma metod som för gasformiga föroreningar tillämpas men enheten [#/s] ska användas för  
m PN och [#/km] ska användas för M  W, PN  : 
För den totala trippen:  
M w;PN;d ¼ m PN Ü 3 600  
vSV L 175/170 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
För stadskörningsdelen av trippen:  
M w;PN;d;U ¼ m PN Ü 3 600  
v U 
4. BEDÖMNING AV EFFEKTEN VID HJULEN UTIFRÅN DET MOMENTANA CO  2 -MASSFLÖDET  
Effekten vid hjulen (P  w,i ) kan beräknas utifrån det uppmätta CO  2 -massflödet med 1 Hz. För denna beräkning ska 
de fordonsspecifika koldioxidlinjerna (Veline) användas.  
Veline ska beräknas utifrån fordonets typgodkännandeprovning enligt det globalt harmoniserade provningsför ­
farandet för lätta fordon som beskrivs i Uneces globala tekniska föreskrifter nr 15 (ECE/TRANS/180/Add.15).  
Den genomsnittliga effekten vid hjulen per WLTC-fas ska beräknas vid 1 Hz utifrån den körda hastigheten och 
utifrån chassidynamometerns inställningar. Alla värden för effekt vid hjulen som ligger under motståndseffekten 
ska antas ha värdet för motståndseffekten,  
P w;i ¼ v i 
3,6 Ü ðf 0 þ f 1 Ü v i þ f 2 Ü v 2 
i þ TM Ü a i Þ Ü 0,001  
med f  0 , f 1 , f 2 ..... koefficienter för vägmotstånd som används i den WLTP-provning fordonet genomgått och  
TM .............fordonets provningsvikt under den WLTP-provning fordonet genomgått [kg].  
P drag ¼ Ä0,04 Ü P rated 
if P  w;i< P drag then P  w;i ¼ P drag 
Den genomsnittliga effekten per WLTC-fas beräknas utifrån 1 Hz-effekten vid hjulen enligt formeln  
P w;p ¼ P  te 
j¼ts P w;i 
te Ä ts 
med p WLTC-fas (låg, medel, hög och extra hög),  
ts starttid för WLTC-fas p, [s]  
te sluttid för WLTC-fas p, [s]  
Sedan ska en linjär regression göras med CO  2 -massflödet från WLTC-värdena på y-axeln och från den genomsnitt ­
liga effekten vid hjulen P  w,p per fas på x-axeln såsom visas i figur 2.  
Resultatet i form av en ekvation för Veline ger CO  2 -massflödet som en funktion av hjuleffekten:  
CO  2 i ¼ k WLTC  X P  w;i þ D WLTC  CO  2 in ½g=hâ 
där 
k WLTC  .............................. är lutningen för Veline från WLTC [g/kWh] och  
D WLTC  .............................. är skärningspunkten för Veline från WLTC [g/h].SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/171
 
Figur 2  
Schematisk bild av fastställandet av fordonets specifika Veline utifrån CO  2 -provningsresultaten i de fyra 
faserna av WLTC
  
Den faktiska effekten vid hjulen ska beräknas utifrån det uppmätta CO  2 -massflödet enligt formeln  
P w;i ¼ CO2  i Ä D WLTC  
k WLTC  
med CO  2 i [g/km]  
P W,j i [kW]  
Ovanstående ekvation kan användas för erhållande av P  Wi för klassificering av de uppmätta utsläppen enligt 
beskrivningen i punkt 3 med följande ytterligare villkor i beräkningen:  
(I) om v  i < 0,5 och om a  i < 0 så är P  w,i = 0 v i [m/s]  
(II) om CO2  i < 0,5 X D  WLTC  så är P  w,i = P  drag 
I tidsteg där I och II är giltiga, ska villkor II tillämpas.SV L 175/172 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Tillägg 7  
Urval av fordon för PEMS-provning vid det inledande typgodkännandet  
1. INLEDNING  
På grund av sina särdrag behöver PEMS-provningar inte utföras för varje ”fordonstyp med avseende på utsläpp 
och reparations- och underhållsinformation” enligt definitionen i artikel 2.1 i denna förordning (nedan kallad  
fordonstyp med avseende på utsläpp ). Fordonstillverkaren får i enlighet med kraven i punkt 3 sammanföra flera 
fordonstyper med avseende på utsläpp till en PEMS-provningsfamilj som ska valideras i enlighet med kraven i 
punkt 4.  
2. SYMBOLER, PARAMETRAR OCH ENHETER  
N — antal fordonstyper med avseende på utsläpp  
NT — minsta antal fordonstyper med avseende på utsläpp  
PMR  H — högsta förhållande effekt/vikt av alla fordon i PEMS-provningsfamiljen  
PMR  L — lägsta förhållande effekt/vikt av alla fordon i PEMS-provningsfamiljen  
V_eng_max — störst motorvolym av alla fordon i PEMS-provningsfamiljen  
3. SKAPANDE AV EN PEMS-PROVNINGSFAMILJ  
En PEMS-provningsfamilj ska omfatta fordon med liknande egenskaper när det gäller utsläpp. Om tillverkaren så 
önskar får fordonstyper med avseende på utsläpp endast ingå i en PEMS-provningsfamilj om de är identiska med 
avseende på egenskaperna i punkterna 3.1 och 3.2.  
3.1. Administrativa kriterier  
3.1.1. Den godkännandemyndighet som beviljar typgodkännande för utsläpp i enlighet med förordning (EG) 
nr 715/2007 (nedan kallad  myndigheten ). 
3.1.2. En enda fordonstillverkare.  
3.2. Tekniska kriterier  
3.2.1. Framdrivningstyp (t.ex. förbränningsmotor, elhybrid och laddhybrid).  
3.2.2. Bränsletyp(er) (t.ex. bensin, diesel, motorgas och naturgas). Tvåbränsle- eller flexbränslefordon får grupperas med 
andra fordon med vilka de har ett av bränslena gemensamt.  
3.2.3. Förbränningsprocess (t.ex. tvåtakts, fyrtakts).  
3.2.4. Antal cylindrar.  
3.2.5. Cylinderblockets utformning (t.ex radmotor, vinkelmotor, stjärnmotor, boxermotor).  
3.2.6. Motorvolym.  
Fordonstillverkaren ska ange ett V_eng_max-värde (största motorvolym av alla fordon i PEMS-provningsfamiljen). 
Motorvolymerna hos fordonen i PEMS-provningsfamiljen får inte avvika mer än – 22 % från V_eng_max om 
V_eng_max ≥ 1 500 cm  3 och – 32 % från V_eng_max om V_eng_max < 1 500 cm  3 . 
3.2.7. Bränsletillförselmetod (t.ex. indirekt, direkt eller kombinerad insprutning).  
3.2.8. Typ av kylsystem (t.ex. luft, vatten, olja).  
3.2.9. Lufttillförselmetod såsom icke överladdad eller överladdad, typ av överladdare (t.ex. externt driven, enkel eller 
multipel turbo, variabel geometri).SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/173
 
3.2.10. Typer av komponenter i systemet för avgasefterbehandling och deras sekvens (t.ex. trevägskatalysator, oxiderings ­
katalysator, NOx-fälla, SCR, mager NOx-katalysator, partikelfälla).  
3.2.11. Avgasåterföring (med eller utan, intern/extern, kyld/inte kyld, högt/lågt tryck).  
3.3. Utökning av en PEMS-provningsfamilj  
En befintlig PEMS-provningsfamilj får utökas genom att nya fordonstyper med avseende på utsläpp läggs till. Den 
utökade PEMS-provningsfamiljen och dess validering ska också uppfylla kraven i punkterna 3 och 4. Detta kan i 
synnerhet kräva PEMS-provning av ytterligare fordon för att validera den utökade PEMS-provningsfamiljen enligt 
punkt 4.  
3.4. Alternativ PEMS-provningsfamilj  
Som ett alternativ till bestämmelserna i punkterna 3.1–3.2 får fordonstillverkaren definiera en PEMS-provnings ­
familj som är identisk med en enda fordonstyp med avseende på utsläpp. I samband med detta ska kravet i punkt 
4.1.2 för validering av PEMS-provningsfamiljen inte tillämpas.  
4. VALIDERING AV EN PEMS-PROVNINGSFAMILJ  
4.1. Allmänna krav för validering av en PEMS-provningsfamilj  
4.1.1. Fordonstillverkaren ska överlämna ett för PEMS-provningsfamiljen representativt fordon till myndigheten. Fordo ­
net ska genomgå en PEMS-provning som utförs av en teknisk tjänst och som ska visa att det representativa 
fordonet uppfyller kraven i denna bilaga.  
4.1.2. Myndigheten ska välja ut ytterligare fordon i enlighet med kraven i punkt 4.2 i detta tillägg för PEMS-provning 
som utförs av en teknisk tjänst och som ska visa att de utvalda fordonen uppfyller kraven i denna bilaga. De 
tekniska kriterierna för urvalet av ytterligare fordon enligt punkt 4.2 i detta tillägg ska registreras tillsammans 
med provningsresultaten.  
4.1.3. Efter överenskommelse med myndigheten kan en PEMS-provning också utföras av en annan operatör och 
bevittnas av en teknisk tjänst, under förutsättning att en teknisk tjänst utför åtminstone de provningar av 
fordonen som föreskrivs i punkterna 4.2.2 och 4.2.6 i detta tillägg och totalt minst 50 % av de PEMS-provningar 
som föreskrivs i detta tillägg för validering av PEMS-provningsfamiljen. I ett sådant fall förblir den tekniska 
tjänsten ansvarig för att alla PEMS-provningar som föreskrivs i denna bilaga utförs på ett korrekt sätt.  
4.1.4. Resultaten från en PEMS-provning av ett specifikt fordon får användas för validering av andra PEMS-provnings ­
familjer enligt kraven i detta tillägg på följande villkor:  
— De fordon som ingår i alla PEMS-provningsfamiljer som ska valideras är godkända av en enda myndighet 
enligt kraven i förordning (EG) nr 715/2007 och denna myndighet samtycker till användningen av det 
specifika fordonets resultat från PEMS-provningen för validering av andra PEMS-provningsfamiljer.  
— Varje PEMS-provningsfamilj som ska valideras omfattar en fordonstyp med avseende på utsläpp vari det 
specifika fordonet ingår.  
För varje validering anses det tillämpliga ansvaret ligga på tillverkaren av fordonen i respektive familj, oavsett om 
denna tillverkare deltog i PEMS-provningen av den specifika fordonstypen med avseende på utsläpp eller inte.  
4.2. Urval av fordon för PEMS-provning vid validering av en PEMS-provningsfamilj  
Vid urvalet av fordon från en PEMS-provningsfamilj bör det säkerställas att följande tekniska egenskaper som är 
relevanta för förorenande utsläpp omfattas av en PEMS-provning. Ett fordon som valts ut för provning kan vara 
representativt för flera olika tekniska egenskaper. För validering av en PEMS-provningsfamilj ska fordon väljas ut 
till PEMS-provning enligt följande:  
4.2.1. För varje kombination av bränslen (t.ex. bensin-motorgas, bensin-naturgas, endast bensin) som används för drift av 
något fordon i PEMS-provningsfamiljen, ska minst ett fordon som drivs av denna kombination av bränslen väljas 
ut för PEMS-provning.SV L 175/174 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
4.2.2. Tillverkaren ska ange ett PMR  H -värde (= högsta förhållande effekt/vikt av alla fordon i PEMS-provningsfamiljen) 
och ett PMR  L -värde (= lägsta förhållande effekt/vikt av alla fordon i PEMS-provningsfamiljen). Förhållandet effekt/ 
vikt motsvarar här förhållandet mellan förbränningsmotorns största nettoeffekt enligt punkt 3.2.1.8 i tillägg 3 till 
bilaga I till denna förordning och den referensvikt som definieras i artikel 3.3 i förordning (EG) nr 715/2007. Från 
en PEMS-provningsfamilj ska minst en fordonskonfiguration som är representativ för det angivna PMR  H -värdet och 
en fordonskonfiguration som är representativ för det angivna PMR  L -värdet väljas ut för provning. Om förhållandet 
effekt/vikt för ett fordon inte avviker med mer än 5 % från det angivna PMR  H -värdet eller PMR  L -värdet ska 
fordonet anses som representativt för detta värde.  
4.2.3. Åtminstone ett fordon för varje transmissionstyp (t.ex. manuell, automatisk, DCT) som finns installerad i fordon 
från PEMS-provningsfamiljen ska väljas ut för provning.  
4.2.4. Minst ett fordon med fyrhjulsdrift ska väljas ut för provning om sådana fordon ingår i PEMS-provningsfamiljen.  
4.2.5. För varje motorvolym som förekommer på ett fordon i PEMS-provningsfamiljen ska minst ett representativt 
fordon provas.  
4.2.6. Minst ett fordon för varje antal installerade komponenter för efterbehandling av avgaser ska väljas ut för provning.  
4.2.7. Oavsett bestämmelserna i punkterna 4.2.1–4.2.6 ska åtminstone följande antal fordonstyper med avseende på 
utsläpp inom en viss PEMS-provningsfamilj väljas ut för provning:  
Antal N fordonstyper med avseende på utsläpp i en 
PEMS-provningsfamilj  Minimiantal NT fordonstyper med avseende på utsläpp utvalda 
för PEMS-provning  
1 1  
2–4  2  
5–7  3  
8–10  4  
11–49  NT = 3 + 0,1 × N (*)  
mer än 49  NT = 0,15 × N (*)  
(*) NT ska avrundas till närmaste högre heltal.  
5. RAPPORTERING  
5.1. Fordonstillverkaren ska tillhandahålla en fullständig beskrivning av PEMS-provningsfamiljen; beskrivningen ska 
särskilt omfatta de tekniska kriterier som beskrivs i punkt 3.2 och lämnas till myndigheten.  
5.2. Tillverkaren ska tilldela PEMS-provningsfamiljen ett unikt identifieringsnummer med formen MS-OEM-X-Y och 
meddela detta till myndigheten. MS är här numret för den medlemsstat som utfärdat EG-typgodkännandet (  1 ), OEM 
är 3 tecken för tillverkaren, X är ett ordningsnummer som hänvisar till den ursprungliga PEMS-provningsfamiljen 
och Y är en räknare för dess utökningar (startar med 0 för en PEMS-provningsfamilj som ännu inte utökats).  
5.3. Myndigheten och fordonstillverkaren ska föra en förteckning över de fordonstyper med avseende på utsläpp som 
ingår i en viss PEMS-provningsfamilj på grundval av typgodkännandenumren för utsläpp. För varje utsläppstyp ska 
alla motsvarande kombinationer av fordonstypgodkännandenummer, typer, varianter och versioner enligt defini ­
tionerna i avsnitten 0.10 och 0.2 i fordonets EG-intyg om överensstämmelse också anges.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/175  
( 1 ) 1 för Tyskland, 2 för Frankrike, 3 för Italien, 4 för Nederländerna, 5 för Sverige, 6 för Belgien, 7 för Ungern, 8 för Tjecki en, 9 för 
Spanien, 11 för Förenade kungariket, 12 för Österrike, 13 för Luxemburg, 17 för Finland, 18 för Danmark, 19 för Rumänien, 20 fö r 
Polen, 21 för Portugal, 23 för Grekland, 24 för Irland, 25 för Kroatien, 26 för Slovenien, 27 för Slovakien, 29 för Estland, 32  för 
Lettland, 34 för Bulgarien, 36 för Litauen, 49 för Cypern, 50 för Malta.
 5.4. Myndigheten och fordonstillverkaren ska föra en förteckning som omfattar de fordonstyper med avseende på 
utsläpp som valts ut för PEMS-provning med syftet att validera en PEMS-provningsfamilj i enlighet med punkt 4, 
och som också innehåller nödvändig information om hur urvalskriterierna i punkt 4.2 är uppfyllda. Förteckningen 
ska också ange om bestämmelserna i punkt 4.1.3 tillämpades vid en viss PEMS-provning.SV L 175/176 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Tillägg 7a  
Kontroll av total trippdynamik  
1. INLEDNING  
I detta tillägg beskrivs beräkningarna för att kontrollera den totala trippdynamiken, för att fastställa det totala 
överskottet eller avsaknaden av dynamik under stads-, landsvägs- och motorvägskörning.  
2. SYMBOLER, PARAMETRAR OCH ENHETER  
RPA relativ positiv acceleration  
Δ — differens  
> — större än  
≥ — större än eller lika med  
% — procent  
< — mindre än  
≤ — mindre än eller lika med  
a — acceleration [m/s  2 ] 
a i — acceleration i tidssteg i [m/s  2 ] 
a pos — positiv acceleration större än 0,1 m/s  2 [m/s  2 ] 
a pos,i,k  — positiv acceleration större än 0,1 m/s  2 i tidssteg i med beaktande av andelarna stads-, lands ­
vägs- och motorvägskörning [m/s  2 ] 
a res — accelerationsupplösning [m/s  2 ] 
d i — sträcka under tidssteg i [m]  
d i,k — sträcka under tidssteg i med beaktande av andelarna stads-, landsvägs- och motorvägskörning 
[m] 
index i — diskret tidssteg  
index j — diskret tidssteg med datauppsättningar med positiv acceleration  
index k — avser kategori (t = total, u = stad, r = landsväg, m = motorväg)  
M k — antal prover av stads-, landsvägs- och motorvägskörning med positiv acceleration större än 
0,1 m/s  2 
N k — totalt antal prover av stads-, landsvägs- och motorvägskörning och av den totala trippen  
RPA  k — den relativa positiva accelerationen för andelarna stads-, landsvägs- och motorvägskörning 
[m/s  2 eller kWs/(kg × km)]  
t k — varaktigheten av andelarna stads-, landsvägs- och motorvägskörning och av den totala trip ­
pen [s]  
T4253H — utjämnare av sammansatta data  
ν — fordonshastighet [km/h]SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/177
 
ν i — faktisk fordonshastighet i tidssteg i [km/h]  
ν i,k — faktisk fordonshastighet i tidssteg i med beaktande av andelarna stads-, landsvägs- och 
motorvägskörning [km/h]  
ðν · aÞ i — faktisk fordonshastighet per acceleration i tidssteg i [m  2 /s 3 eller W/kg] 
ðν · a pos Þ j;k — faktisk fordonshastighet per positiv acceleration större än 0,1 m/s  2 i tidssteg j med beaktande 
av andelarna stads-, landsvägs- och motorvägskörning [m  2 /s 3 eller W/kg] 
ðν · a pos Þ k Ä ½95â — 95:e percentilen av produkten av fordonshastighet per positiv acceleration större än 0,1 m/s  2 
för andelarna stads-, landsvägs- och motorvägskörning [m  2 /s 3 eller W/kg]  
ν k — genomsnittlig fordonshastighet för andelarna stads-, landsvägs- och motorvägskörning 
[km/h]  
3. TRIPPINDIKATORER  
3.1. Beräkningar  
3.1.1.  Förbehandling av data  
Dynamiska parametrar såsom acceleration,  ν · a pos eller RPA ska fastställas med en hastighetssignal med en 
noggrannhet av 0,1 % för alla hastighetsvärden över 3 km/h och en provtagningsfrekvens av 1 Hz. Detta nog ­
grannhetskrav uppfylls i allmänhet av signaler från en hjulhastighetssensor (rotationshastighetssensor).  
Hastighetsspåret ska kontrolleras för felaktiga eller osannolika avsnitt. Sådana avsnitt av fordonshastighetsspåret 
kännetecknas av steg, hopp, terasserade hastighetsspår eller uteblivna värden. Korta felaktiga avsnitt ska korrigeras, 
exempelvis med hjälp av datainterpolering eller riktmärkning mot en sekundär hastighetssignal. Alternativt kan 
korta trippar med felaktiga avsnitt uteslutas från den efterföljande dataanalysen. I ett andra steg ska accelerations ­
värdena beräknas och rangordnas i stigande ordning, i syfte att fastställa accelerationsupplösningen  
a res ¼ ðminimivärde för acceleration > 0Þ 
Om a res Ï 0,01 m =s 2 är mätningen av fordonshastigheten tillräckligt noggrann.  
Om 0,01 m =s 2< a res , ska datautjämning utföras med hjälp av ett T4253-hannutjämningsfilter.  
T4253-hannutjämningsfiltret utför följande beräkningar: Utjämnaren startar med en löpande median på 4, cent ­
rerad med en löpande median på 2. Därefter återutjämnar filtret dessa värden genom att tillämpa en löpande 
median på 5, en löpande median på 3 och hannutjämning (löpande vägda genomsnitt). Restvärdena beräknas 
genom subtraktion av de utjämnade serierna från de ursprungliga serierna. Hela detta förfarande upprepas därefter 
på de beräknade restvärdena. De utjämnade slutliga hastighetsvärdena beräknas slutligen genom summering av de 
utjämnade värdena som erhölls första gången genom förfarandet med de beräknade restvärdena.  
Det korrekta hastighetsspåret utgör grunden för ytterligare beräkningar och den indelning i klasser som beskrivs i 
punkt 8.1.2.  
3.1.2.  Beräkning av sträcka, acceleration och  ν · a 
Följande beräkningar ska utföras under hela den tidsperiod som hastighetsspåret bygger på (med en upplösning på 
1 Hz) från sekund 1 till sekund t t (sista sekunden).  
Sträckan per dataprov ska beräknas enligt följande:  
d i ¼ v i 
3; 6; i ¼ 1 till N  t 
där 
d i är sträckan under tidssteg i [m],SV L 175/178 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
ν i är den faktiska fordonshastigheten i tidssteg i [km/h], och  
N t är det totala antalet prover.  
Accelerationen ska beräknas enligt följande:  
a i ¼ ðv iþ1 Ä v iÄ1 Þ=ð2 · 3,6Þ; i ¼ 1 till N  t 
där 
a i är accelerationen i tidssteg i [m/s  2 ]. För  i = 1:  v iÄ1 ¼ 0, för  i ¼ N t : v iþ1 ¼ 0. 
Produkten av fordonshastigheten per acceleration ska beräknas enligt följande:  
ðv · aÞ i ¼ v i · a i=3,6; i ¼ 1 till N  t 
där 
ðν · aÞ i är produkten av den faktiska fordonshastigheten per acceleration i tidssteg i [m  2 /s 3 eller W/kg].  
3.1.3.  Indelning av resultaten i klasser  
Efter beräkningen av  a i och ðν · aÞ i , ska värdena v i , d i , a i och ðν · aÞ i rangordnas i stigande ordning efter fordons ­
hastigheten.  
Alla datauppsättningar med  v i Ï 60 km =h tillhör hastighetsklassen stadskörning, alla datauppsättningar med  
60 km =h< v i Ï 90 km =h tillhör hastighetsklassen landsvägskörning och alla datauppsättningar med  
v i> 90 km =h tillhör hastighetsklassen motorvägskörning.  
Antalet datauppsättningar med accelerationsvärden  a i> 0,1 m =s 2 ska vara minst 150 i varje hastighetsklass.  
För varje hastighetsklass ska den genomsnittliga fordonshastigheten  v k beräknas enligt följande:  
v k ¼ Ê X  
i v i;k Ì
=N k; i ¼ 1 till N  k; k ¼ u; r; m 
där 
N k är det totala antal prover av stads-, landsvägs- respektive motorvägskörning.  
3.1.4.  Beräkning av  v · a posÄ ½95â per hastighetsklass  
Den 95:e percentilen av  v · a pos -värdena ska beräknas enligt följande:  
ðv · aÞ i;k -värdena i varje hastighetsklass ska rangordnas i stigande ordning för alla datauppsättningar med  
a i;k> 0,1 m =s 2 a i;k ã 0,1 m =s 2 och det totala antalet av dessa prover  M  k ska fastställas.  
Percentilvärden ska sedan tilldelas  ðv · a pos Þ i;k -värden med  a i;k ã 0,1 m =s 2 enligt följande:  
Det lägsta  v · a pos -värdet tilldelas percentilen 1/ M k , det andra lägsta 2/ M k , det tredje lägsta 3/ M k och det högsta 
värdet  M  k=M k ¼ 100% :SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/179
 
ðv · a pos Þ k Ä ½95â är ðv · a pos Þ j;k -värdet, med  j=M k ¼ 95% . Om  j=M k ¼ 95% : inte kan uppfyllas, ska  ðv · a pos Þ k Ä ½95â 
beräknas genom linjär interpolering mellan de på varandra följande proven j och j+1 med  j=M k< 95%  och 
ðj þ 1Þ=M k> 95% . 
Den relativa positiva accelerationen per hastighetsklass ska beräknas enligt följande:  
RPA  k ¼ X  
j ðΔt · ðv · a pos Þ j;k Þ= X  
i d i;k; j ¼ 1 to M  k; i ¼ 1 to N  k; k ¼ u; r; m 
där 
RPA  k är den relativa positiva accelerationen för andelarna stads-, landsvägs- och motorvägskörning i [m/s  2 eller 
kWs/(kg*km)],  
Δ t är tidsdifferensen, lika med 1 sekund,  
M k är antal prover av stads-, landsvägs- och motorvägskörning med positiv acceleration, och  
N k är det totala antal prover av stads-, landsvägs- och motorvägskörning.  
4. KONTROLL AV TRIPPENS GILTIGHET  
4.1.1.  Kontroll av  v Ü a posÄ ½95â per hastighetsklass (med v i [km/h])  
Om v k Ï 74,6 km =h 
och 
ðv · a pos Þ kÄ ½95â> ð0,136  · v k þ 14,44Þ 
är uppfyllt, är trippen ogiltig.  
Om v k> 74,6 km =h och ðv · a pos Þ k Ä ½95â> ð0,0742  · v k þ 18,966Þ är uppfyllt, är trippen ogiltig.  
4.1.2.  Kontroll av RPA per hastighetsklass  
Om v k Ï 94,05 km =h och  RPA  k< ðÄ 0,0016  · v k þ 0,1755Þ är uppfyllt, är trippen ogiltig.  
Om v k> 94,05 km =h och  RPA  k< ðÄ 0,025Þ är uppfyllt, är trippen ogiltig.SV L 175/180 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Tillägg 7b  
Förfarande för att fastställa den sammanlagda positiva höjdökningen under en PEMS-tripp  
1. INLEDNING  
I detta tillägg beskrivs förfarandet för att fastställa den sammanlagda höjdökningen under en PEMS-tripp.  
2. SYMBOLER, PARAMETRAR OCH ENHETER  
d(0)  — sträcka vid trippens start [m]  
d — den sammanlagda sträcka som körts vid den aktuella diskreta vägpunkten [m]  
d 0 — den sammanlagda sträcka som körts till och med mätningen omedelbart före respektive 
vägpunkt  d [m]  
d 1 — den sammanlagda sträcka som körts till och med mätningen omedelbart efter respektive 
vägpunkt  d [m]  
d a — referensvägpunkt vid  d(0)  [m]  
d e — den sammanlagda sträcka som körts till och med den sista diskreta vägpunkten [m]  
d i — momentan sträcka [m]  
d tot — total sträcka under provningen [m]  
h(0)  — fordonets höjd över havet efter bedömning och principgranskning av datakvaliteten vid trip ­
pens start [m över havet]  
h(t) — fordonets höjd över havet efter bedömning och principgranskning av datakvaliteten vid punk ­
ten t [m över havet]  
h(d) — fordonets höjd över havet vid vägpunkten  d [m över havet]  
h(t-1)  — fordonets höjd över havet efter bedömning och principgranskning av datakvaliteten vid punk ­
ten t-1 [m över havet]  
h corr (0) — korrigerad höjd över havet omedelbart före respektive vägpunkt  d [m över havet]  
h corr (1) — korrigerad höjd över havet omedelbart efter respektive vägpunkt  d [m över havet]  
h corr (t) — fordonets korrigerade momentana höjd över havet vid datapunkten t [m över havet]  
h corr (t-1)  — fordonets korrigerade momentana höjd över havet vid datapunkten t-1 [m över havet]  
h GPS, i — fordonets momentana höjd över havet mätt med GPS [m över havet]  
h GPS (t) — fordonets höjd över havet mätt med GPS vid datapunkten t [m över havet]  
h int (d) — interpolerad höjd över havet vid den aktuella diskreta vägpunkten  d [m över havet]  
h int,sm,1  (d) — utjämnad och interpolerad höjd över havet, efter det att den första utjämningen utförts vid den 
aktuella diskreta vägpunkten  d [m över havet]  
h map (t) — fordonets höjd över havet enligt topografisk karta vid datapunkten t [m över havet]SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/181
 
Hz — hertz  
km/h — kilometer per timme  
m — meter  
road  grade,1  (d) — vägens utjämnade lutning vid den aktuella diskreta vägpunkten  d efter det att den första 
utjämningen utförts [m/m]  
road  grade,2  (d) — vägens utjämnade lutning vid den aktuella diskreta vägpunkten  d efter det att den andra 
utjämningen utförts [m/m]  
sin — trigonometrisk sinusfunktion  
t — tid som förflutit sedan provningens start [s]  
t 0 — tid som förflutit vid mätningen omedelbart före respektive vägpunkt  d [s] 
v i — momentan fordonshastighet [km/h]  
v(t) — fordonshastighet vid datapunkt t [km/h]  
3. ALLMÄNNA KRAV  
Den sammanlagda positiva höjdökningen under en RDE-tripp ska fastställas utifrån tre parametrar: fordonets 
momentana höjd över havet  h GPS,i  [m över havet] mätt med GPS, den momentana fordonshastigheten  v i [km/h] 
registrerad vid en frekvens av 1 Hz och den motsvarande tid  t [s] som har förflutit sedan provningens start.  
4. BERÄKNING AV SAMMANLAGD POSITIV HÖJDÖKNING  
4.1. Allmänt  
Den sammanlagda positiva höjdökningen under en RDE-tripp ska beräknas i ett förfarande med tre steg, bestående 
av i) en bedömning och principgranskning av datakvaliteten, ii) en korrigering av momentana data för fordonets 
höjd över havet och iii) en beräkning av den sammanlagda positiva höjdökningen.  
4.2. Bedömning och principgranskning av datakvalitet  
Data för fordonets momentana hastighet ska kontrolleras med avseende på fullständighet. Korrigering för data som 
saknas är tillåten om luckorna håller sig inom de krav som anges i punkt 7 i tillägg 4, annars ska provnings ­
resultaten ogiltigförklaras. Data för fordonets momentana höjd över havet ska kontrolleras med avseende på 
fullständighet. Dataluckor ska fyllas genom interpolering. Riktigheten av interpolerade data ska verifieras med 
hjälp av en topografisk karta. Det rekommenderas att korrigera interpolerade data om följande villkor gäller:  
jh GPS ðtÞ Ä h map ðtÞj> 40m 
Korrigeringen av höjd över havet ska tillämpas så att:  
hðtÞ ¼ h map ðtÞ 
där 
h(t) —  fordonets höjd över havet efter bedömning och principgranskning av datakvaliteten vid datapunkten 
t [m över havet]  
h GPS (t) —  fordonets höjd över havet mätt med GPS vid datapunkten t [m över havet]  
h map (t) —  fordonets höjd över havet enligt topografisk karta vid datapunkten t [m över havet]SV L 175/182 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
4.3. Korrigering av data för fordonets momentana höjd över havet  
Höjden över havet  h(0)  vid trippens start  d(0)  ska mätas med GPS och uppgiftens korrekthet ska kontrolleras med 
hjälp av en topografisk karta. Avvikelsen får inte vara större än 40 m. Data för momentan höjd över havet  h(t)  ska 
korrigeras om följande villkor gäller:  
jhðtÞ Ä hðt Ä 1Þj> ðvðtÞ=3,6 Ü sin45°Þ 
Korrigeringen av höjd över havet ska tillämpas så att:  
h corr ðtÞ ¼ h corr ðt Ä 1Þ 
där 
h(t) —  fordonets höjd över havet efter bedömning och principgranskning av datakvaliteten vid datapunk ­
ten t [m över havet]  
h(t-1) —  fordonets höjd över havet efter bedömning och principgranskning av datakvaliteten vid datapunk ­
ten t-1 [m över havet]  
v(t) —  fordonshastighet vid datapunkt t [km/h]  
h corr (t) —  fordonets korrigerade momentana höjd över havet vid datapunkten t [m över havet]  
h corr (t-1) —  fordonets korrigerade momentana höjd över havet vid datapunkten t-1 [m över havet]  
När korrigeringen har slutförts har en giltig uppsättning data för höjd över havet etablerats. Denna datauppsättning 
ska användas för beräkningen av den sammanlagda positiva höjdökningen enligt punkt 13.4.  
4.4. Slutlig beräkning av sammanlagd positiv höjdökning  
4.4.1.  Upprättandet av en enhetlig rumslig upplösning  
Den totala sträcka  d tot [m] som en tripp omfattar ska fastställas som summan av de momentana sträckorna  d i . Den 
momentana sträckan  d i ska fastställas enligt följande:  
d i ¼ v i 
3,6 
där 
d i — momentan sträcka [m]  
v i — momentan fordonshastighet [km/h]  
Den sammanlagda höjdökningen ska beräknas utifrån data med en konstant rumslig upplösning av 1 m från och 
med den första mätningen vid trippens start  d(0) . De diskreta datapunkterna med en upplösning av 1 m betecknas 
som vägpunkter, och kännetecknas av ett visst värde d för sträckan (t.ex. 0, 1, 2, 3 m…) och motsvarande höjd 
över havet  h(d)  [m över havet].  
Höjden över havet för varje diskret vägpunkt  d ska beräknas genom interpolering av den momentana höjden över 
havet  h corr (t) enligt följande:  
h int ðdÞ ¼ h corr ð0Þ þ h corr ð1Þ Ä h corr ð0Þ 
d 1 Ä d 0 Ü ðd Ä d 0 ÞSV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/183
 
där 
h int (d) —  interpolerad höjd över havet vid den aktuella diskreta vägpunkten  d [m över havet]  
h corr (0) —  korrigerad höjd över havet omedelbart före respektive vägpunkt  d [m över havet]  
h corr (1) —  korrigerad höjd över havet omedelbart efter respektive vägpunkt  d [m över havet]  
d —  den sammanlagda sträcka som körts till och med den aktuella diskreta vägpunkten  d [m]  
d 0 — den sammanlagda sträcka som körts till och med mätningen omedelbart före respektive vägpunkt  
d [m]  
d 1 — den sammanlagda sträcka som körts till och med mätningen omedelbart efter respektive vägpunkt  
d [m]  
4.4.2.  Ytterligare datautjämning  
De data för höjd över havet som erhållits för varje diskret vägpunkt ska utjämnas genom ett förfarande i två steg;  
d a och d e betecknar den första respektive sista datapunkten (figur 1). Den första utjämningen ska göras enligt 
följande:  
road  grade;1 ðdÞ ¼ h int ðd þ 200 mÞ Ä h int ðd a Þ 
ðd þ 200 mÞ for d Ï 200 m 
road  grade;1 ðdÞ ¼ h int ðd þ 200 mÞ Ä h int ðd Ä 200 mÞ 
ðd þ 200 mÞ Ä ðd Ä 200 mÞ for 200m < d< ðd e Ä 200 mÞ 
road  grade;1 ðdÞ ¼ h int ðd e Þ Ä h int ðd Ä 200 mÞ 
d e Ä ðd Ä 200 mÞ for d ã ðd e Ä 200 mÞ 
h int;sm;1 ðdÞ ¼ h int;sm;1 ðd Ä 1mÞ þ road  grade;1 ðdÞ; d ¼ d a þ 1 to d  e 
h int;sm;1 ðd a Þ ¼ h int ðd a Þ þ road  grade;1 ðd a Þ 
där 
road  grade,1  (d) —  vägens utjämnade lutning vid den aktuella diskreta vägpunkten efter det att den första ut ­
jämningen utförts [m/m]  
h int (d) —  interpolerad höjd över havet vid den aktuella diskreta vägpunkten  d [m över havet]  
h int,sm,1  (d) —  utjämnad interpolerad höjd över havet, efter det att den första utjämningen utförts vid den 
aktuella diskreta vägpunkten  d [m över havet]  
d —  den sammanlagda sträcka som körts vid den aktuella diskreta vägpunkten [m]  
d a — referensvägpunkt vid noll meter av sträckan [m], och  
d e — den sammanlagda sträcka som körts till och med den sista diskreta vägpunkten [m].  
Den andra utjämningen ska göras enligt följande:  
road  grade;2 ðdÞ ¼ h int;sm;1 ðd þ 200mÞ Ä h int;sm;1 ðd a Þ 
ðd þ 200mÞ for d Ï 200mSV L 175/184 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
road  grade;2 ðdÞ ¼ h int;sm;1 ðd þ 200mÞ Ä h int;sm;1 ðd Ä 200mÞ 
ðd þ 200mÞ Ä ðd Ä 200mÞ for 200m < d< ðd e Ä 200mÞ 
road  grade;2 ðdÞ ¼ h int;sm;1 ðd e Þ Ä h int;sm;1 ðd Ä 200mÞ 
d e Ä ðd Ä 200mÞ for d ã ðd e Ä 200mÞ 
där 
road  grade,2  (d) —  vägens utjämnade lutning vid den aktuella diskreta vägpunkten efter det att den andra ut ­
jämningen utförts [m/m]  
h int,sm,1  (d) —  utjämnad interpolerad höjd över havet, efter det att den första utjämningen utförts vid den 
aktuella diskreta vägpunkten  d [m över havet]  
d —  den sammanlagda sträcka som körts vid den aktuella diskreta vägpunkten [m]  
d a — referensvägpunkt vid noll meter av sträckan [m], och  
d e — den sammanlagda sträcka som körts till och med den sista diskreta vägpunkten [m].  
Figur 1  
Illustration över förfarandet för att utjämna interpolerade signaler för höjd över havet
  
4.4.3.  Beräkning av det slutliga resultatet  
Den sammanlagda positiva höjdökningen ska beräknas genom integration av alla positiva interpolerade och 
utjämnade väglutningar, dvs.  road  grade,2  (d. Resultatet ska normaliseras genom den totala provningssträckan  d tot 
och uttryckas i meter kumulativ höjdökning per hundra kilometer sträcka.  
5. EXEMPEL  
Tabellerna 1 och 2 visar hur den positiva höjdökningen beräknas på grundval av data som registrerats under en 
provning på väg som utförs med PEMS. Av utrymmesskäl visas här ett utdrag från 800 m och 160 s.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/185
 
5.1. Bedömning och principgranskning av datakvalitet  
Bedömningen och principgranskningen av datakvaliteten består av två steg. För det första kontrolleras att data för 
fordonshastighet är fullständiga. Inga dataluckor när det gäller fordonshastighet förekommer i det aktuella data ­
provet (se tabell 1). För det andra kontrolleras att data för höjd över havet är fullständiga. I den aktuella dataupps ­
ättningen saknas data för höjd över havet för sekunderna 2 och 3. Dessa luckor fylls genom interpolering av 
GPS-signalen. Dessutom kontrolleras GPS-data med hjälp av en topografisk karta. Denna kontroll inkluderar 
höjden över havet  h(0)  vid trippens start. Data för höjd över havet avseende sekunder 112–114 korrigeras på 
basis av en topografisk karta för att uppfylla följande villkor:  
h GPS ðtÞ Ä h map ðtÞ< Ä 40m  
Till följd av den utförda datakontrollen erhålls de data som anges i den femte kolumnen  h(t) . 
5.2. Korrigering av data för fordonets momentana höjd över havet  
I ett nästa steg korrigeras data för höjd över havet  h(t)  avseende sekunderna 1–4, 111–112 och 159–160 med 
utgångspunkt från värdena för höjd över havet för sekunderna 0, 110 respektive 158 eftersom följande villkor 
gäller för data för höjd över havet under dessa tidsperioder:  
jhðtÞ Ä hðt Ä 1Þj> ðvðtÞ=3,6 Ü sin45°Þ 
Till följd av den utförda datakorrigeringen erhålls de data som anges i den sjätte kolumnen  h corr (t). Effekten av den 
tillämpade kontrollen och korrigeringen av data för höjd över havet illustreras i figur 2.  
5.3. Beräkning av sammanlagd positiv höjdökning  
5.3.1.  Upprättandet av en enhetlig rumslig upplösning  
Den momentana sträckan  d i beräknas genom att dividera den momentana fordonshastigheten mätt i km/h med 
3,6 (kolumn 7 i tabell 1). Omberäkning av data för höjd över havet för att erhålla en enhetlig rumslig upplösning 
av 1 m ger de diskreta vägpunkterna d (kolumn 1 i tabell 2) och deras motsvarande värden för höjd över havet  
h int (d) (kolumn 7 i tabell 2). Höjden över havet för varje diskret vägpunkt d beräknas genom interpolering av den 
uppmätta momentana höjden över havet  h corr enligt följande:  
h int ð0Þ ¼ 120,3 þ 120,3 Ä 120,3 
0,1 Ä 0,0 Ü ð0 Ä 0Þ ¼ 120,3000  
h int ð520Þ ¼ 132,5 þ 132,6 Ä 132,5 
523,6 Ä 519,9 Ü ð520 Ä 519,9Þ ¼ 132,5027  
5.3.2.  Ytterligare datautjämning  
I tabell 2 är den första och den sista diskreta vägpunkten  d a = 0 m respektive  d e = 799 m. Data för höjd över havet 
för varje diskret vägpunkt utjämnas genom ett förfarande i två steg. Den första utjämningen består av följande:  
road  grade;1 ð0Þ ¼ h int ð200mÞ Ä h int ð0Þ 
ð0 þ 200 mÞ ¼ 120,9682 Ä 120,3000 
200 ¼ 0,0033  
vald för att visa utjämningen för d ≤ 200m 
road  grade;1 ð320Þ ¼ h int ð520Þ Ä h int ð120Þ 
ð520Þ Ä ð120Þ ¼ 132,5027 Ä 121,0 
400 ¼ 0,0288SV L 175/186 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
vald för att visa utjämningen för 200m < d < (599m) 
road  grade;1 ð720Þ ¼ h int ð799Þ Ä h int ð520Þ 
799 Ä ð520Þ ¼ 121,2000 Ä 132,5027 
279 ¼ Ä0,0405  
vald för att visa utjämningen för d ≥ (599m)  
Den utjämnade och interpolerade höjden över havet beräknas enligt följande:  
h int;sm;1 ð0Þ ¼ h int ð0Þ þ road  grade;1 ð0Þ ¼ 120,3 þ 0,0033 Ô 120,3033 m 
h int;sm;1 ð799Þ ¼ h int;sm;1 ð798Þ þ road  grade;1 ð799Þ ¼ 121,2550 Ä 0,0220 ¼ 121,2330 m 
Den andra utjämningen består av följande:  
road  grade;2 ð0Þ ¼ h int;sm;1 ð200Þ Ä h int;sm;1 ð0Þ 
ð200Þ ¼ 119,9618 Ä 120,3033 
ð200Þ ¼ Ä0,0017  
vald för att visa utjämningen för d ≤ 200m 
road  grade;2 ð320Þ ¼ h int;sm;1 ð520Þ Ä h int;sm;1 ð120Þ 
ð520Þ Ä ð120Þ ¼ 123,6809 Ä 120,1843 
400 ¼ 0,0087  
vald för att visa utjämningen för 200m < d < (599) 
road  grade;2 ð720Þ ¼ h int;sm;1 ð799Þ Ä h int;sm;1 ð520Þ 
799 Ä ð520Þ ¼ 121,2330 Ä 123,6809 
279 ¼ Ä0,0088  
vald för att visa utjämningen för d ≥ (599m)  
5.3.3.  Beräkning av det slutliga resultatet  
Den sammanlagda positiva höjdökningen beräknas genom integration av alla positiva interpolerade och utjämnade 
väglutningar, dvs. värdena i kolumnen  road  grade,2  (d) i tabell 2. För hela datauppsättningen var den totala sträckan  
d tot ¼ 139,7 km  och alla positiva interpolerade och utjämnade väglutningar uppgick till 516 m. Således uppgick 
den sammanlagda positiva höjdökningen till 516 * 100/139,7 = 370 m/100 km.  
Tabell 1  
Korrigering av data för fordonets momentana höjd över havet  
Tiden 
t [s]  v(t) 
[km/h]  h GPS (t) 
[m] h map (t) 
[m] h(t) 
[m] h corr (t) 
[m] d i 
[m] Sammanlagd d 
[m] 
0 0,00  122,7  129,0  122,7  122,7  0,0  0,0  
1 0,00  122,8  129,0  122,8  122,7  0,0  0,0  
2 0,00  —  129,1  123,6  122,7  0,0  0,0  
3 0,00  —  129,2  124,3  122,7  0,0  0,0  
4 0,00  125,1  129,0  125,1  122,7  0,0  0,0  
… …  …  …  …  …  …  …SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/187
 
Tiden 
t [s]  v(t) 
[km/h]  h GPS (t) 
[m] h map (t) 
[m] h(t) 
[m] h corr (t) 
[m] d i 
[m] Sammanlagd d 
[m] 
18 0,00  120,2  129,4  120,2  120,2  0,0  0,0  
19 0,32  120,2  129,4  120,2  120,2  0,1  0,1  
… …  …  …  …  …  …  …  
37 24,31  120,9  132,7  120,9  120,9  6,8  117,9  
38 28,18  121,2  133,0  121,2  121,2  7,8  125,7  
… …  …  …  …  …  …  …  
46 13,52  121,4  131,9  121,4  121,4  3,8  193,4  
47 38,48  120,7  131,5  120,7  120,7  10,7  204,1  
… …  …  …  …  …  …  …  
56 42,67  119,8  125,2  119,8  119,8  11,9  308,4  
57 41,70  119,7  124,8  119,7  119,7  11,6  320,0  
… …  …  …  …  …  …  …  
110  10,95  125,2  132,2  125,2  125,2  3,0  509,0  
111  11,75  100,8  132,3  100,8  125,2  3,3  512,2  
112  13,52  0,0  132,4  132,4  125,2  3,8  516,0  
113  14,01  0,0  132,5  132,5  132,5  3,9  519,9  
114  13,36  24,30  132,6  132,6  132,6  3,7  523,6  
… …  …  …  …  …  …  
149  39,93  123,6  129,6  123,6  123,6  11,1  719,2  
150  39,61  123,4  129,5  123,4  123,4  11,0  730,2  
… …  …  …  …  …  …  
157  14,81  121,3  126,1  121,3  121,3  4,1  792,1  
158  14,19  121,2  126,2  121,2  121,2  3,9  796,1  
159  10,00  128,5  126,1  128,5  121,2  2,8  798,8  
160  4,10  130,6  126,0  130,6  121,2  1,2  800,0  
— Betecknar dataluckor.  
Tabell 2  
Beräkning av väglutning  
d 
[m] t 0 
[s] d 0 
[m] d 1 
[m] h 0 
[m] h 1 
[m] h int (d) 
[m] road  grade,1  (d) 
[m/m]  h int,sm,1  (d) 
[m] road  grade,2  (d) 
[m/m]  
0 18  0,0  0,1  120,3  120,4  120,3  0,0035  120,3  – 0,0015  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …SV L 175/188 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
d 
[m] t 0 
[s] d 0 
[m] d 1 
[m] h 0 
[m] h 1 
[m] h int (d) 
[m] road  grade,1  (d) 
[m/m]  h int,sm,1  (d) 
[m] road  grade,2  (d) 
[m/m]  
120  37  117,9  125,7  120,9  121,2  121,0  – 0,0019  120,2  0,0035  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
200  46  193,4  204,1  121,4  120,7  121,0  – 0,0040  120,0  0,0051  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
320  56  308,4  320,0  119,8  119,7  119,7  0,0288  121,4  0,0088  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
520  113  519,9  523,6  132,5  132,6  132,5  0,0097  123,7  0,0037  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
720  149  719,2  730,2  123,6  123,4  123,6  – 0,0405  122,9  – 0,0086  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
798  158  796,1  798,8  121,2  121,2  121,2  – 0,0219  121,3  – 0,0151  
799  159  798,8  800,0  121,2  121,2  121,2  – 0,0220  121,3  – 0,0152  
Figur 2  
Effekten av kontroll och korrigering av data - Profilen för höjd över havet mätt med GPS  h GPS (t), profilen 
för höjd över havet enligt topografisk karta h map (t), profilen för höjd över havet som erhålls efter 
bedömning och principgranskning av datakvaliteten  h(t)  och korrigering  hcorr(t)  av data från tabell 1
SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/189
 
Figur 3  
Jämförelse mellan den korrigerade profilen för höjd över havet  h  corr (t) och den utjämnade och 
interpolerade höjden över havet h int,sm,1
  
Tabell 2  
Beräkning av den positiva höjdökningen  
d 
[m] t 0 
[s] d 0 
[m] d 1 
[m] h 0 
[m] h 1 
[m] h int (d) 
[m] road  grade,1  (d) 
[m/m]  h int,sm,1  (d) 
[m] road  grade,2  (d) 
[m/m]  
0 18  0,0  0,1  120,3  120,4  120,3  0,0035  120,3  – 0,0015  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
120  37  117,9  125,7  120,9  121,2  121,0  – 0,0019  120,2  0,0035  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
200  46  193,4  204,1  121,4  120,7  121,0  – 0,0040  120,0  0,0051  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
320  56  308,4  320,0  119,8  119,7  119,7  0,0288  121,4  0,0088  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
520  113  519,9  523,6  132,5  132,6  132,5  0,0097  123,7  0,0037  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
720  149  719,2  730,2  123,6  123,4  123,6  – 0,0405  122,9  – 0,0086  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
798  158  796,1  798,8  121,2  121,2  121,2  – 0,0219  121,3  – 0,0151  
799  159  798,8  800,0  121,2  121,2  121,2  – 0,0220  121,3  – 0,0152SV L 175/190 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Tillägg 8  
Krav på datautbyte och rapportering  
1. INLEDNING  
I detta tillägg beskrivs kraven för datautbytet mellan mätsystemen och programvaran för utvärdering av data och 
för rapportering och utbyte av mellanliggande och slutliga resultat efter avslutad utvärdering.  
Utbytet och rapporteringen av obligatoriska och frivilliga parametrar ska uppfylla kraven i punkt 3.2 i tillägg 1. De 
data som anges i filerna för utbyte och rapportering i punkt 3 ska rapporteras i syfte att säkerställa spårbarhet av 
de slutliga resultaten.  
2. SYMBOLER, PARAMETRAR OCH ENHETER  
a 1 — koefficient för den typiska koldioxidkurvan  
b 1 — koefficient för den typiska koldioxidkurvan  
a 2 — koefficient för den typiska koldioxidkurvan  
b 2 — koefficient för den typiska koldioxidkurvan  
k 11 — koefficient för viktningsfunktionen  
k 12 — koefficient för viktningsfunktionen  
k 21 — koefficient för viktningsfunktionen  
k 22 — koefficient för viktningsfunktionen  
tol 1 — primär tolerans  
tol 2 — sekundär tolerans  
ðv · a pos Þ kÄ ½95â — 95:e percentilen av produkten av fordonshastighet och positiv acceleration större än 0,1 m/s  2 
för stads-, landsvägs- och motorvägskörning [m  2 /s 3 eller W/kg]  
RPA  K — den relativa positiva accelerationen för stads-, landsvägs- och motorvägskörning [m/s  2 eller 
kWs/(kg × km)]  
3. FORMAT FÖR DATAUTBYTE OCH RAPPORTERING  
3.1. Allmänt  
Utsläpp samt andra relevanta parametrar ska rapporteras och utbytas som CSV-formaterade datafiler. Parametrar 
ska åtskiljas med ett kommatecken, ASCII-kod #h2C. Decimaltecknet i numeriska värden ska vara en punkt, 
ASCII-kod #h2E. Rader ska avslutas med radbyte, ASCII-kod #h0D. Separator mellan tusental får inte användas.  
3.2. Datautbyte  
Data ska utbytas mellan mätsystemen och programvaran för datautvärdering genom en standardiserad rapportfil 
som innehåller en minimiuppsättning av obligatoriska och frivilliga parametrar. Filen för datautbyte ska ha följande 
struktur: de första 195 raderna ska reserveras för en rubrik som innehåller specifik information om t.ex. prov ­
ningsförhållanden samt PEMS-utrustningens identitet och kalibrering (tabell 1). Raderna 198–200 ska innehålla 
etiketter och enheter för parametrarna. Rad 201 och alla därefter följande rader ska innehålla datautbytesfilens text 
och rapportera parametrar (tabell 2). Datautbytesfilens text ska innehålla åtminstone så många datarader som 
provningens varaktighet i sekunder multiplicerat med registreringsfrekvensen i hertz.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/191
 
3.3. Mellanliggande och slutliga resultat  
Sammanfattande parametrar av mellanliggande resultat ska registreras och ordnas som anges i tabell 3. Uppgifterna 
i tabell 3 ska erhållas innan de utvärderingsmetoder som fastställs i tilläggen 5 och 6 tillämpas.  
Fordonstillverkaren ska registrera resultaten för de två utvärderingsmetoderna i separata filer. Resultaten av dataut ­
värderingen med den metod som beskrivs i tillägg 5 ska rapporteras enligt tabellerna 4, 5 och 6. Resultaten av 
datautvärderingen med den metod som beskrivs i tillägg 6 ska rapporteras enligt tabellerna 7, 8 och 9. Datarap ­
porteringsfilens rubrik ska bestå av tre delar. De första 95 raderna ska reserveras för särskild information om 
inställningarna i utvärderingsmetoden. Raderna 101–195 ska rapportera resultaten av utvärderingsmetoden. Ra ­
derna 201–490 ska reserveras för rapportering av de slutliga utsläppsresultaten. Rad 201 och alla därefter följande 
rader utgör datarapporteringsfilens text och ska innehålla de detaljerade resultaten av datautvärderingen.  
4. TEKNISKA RAPPORTERINGSTABELLER  
4.1. Datautbyte  
Tabell 1  
Datautbytesfilens rubrik  
Rad  Parameter  Beskrivning/enhet  
1 PROVNINGS-ID  [kod]  
2 Provningsdatum  [dag.månad.år]  
3 Organisation som övervakar provningen  [organisationens namn]  
4 Plats för provning  [ort, land]  
5 Person som övervakar provningen  [namn på huvudansvarig övervakare]  
6 Fordonsförare  [förarens namn]  
7 Fordonstyp  [fordonsnamn]  
8 Fordonstillverkare  [namn]  
9 Fordonsmodell  [år]  
10 Fordons-ID  [VIN]  
11 Vägmätarställning vid provningsstart  [km]  
12 Vägmätarställning vid provningsslut  [km]  
13 Fordonskategori  [kategori]  
14 Utsläppsgräns vid typgodkännande  [Euro X]  
15 Motortyp  [t.ex. gnisttändning, kompressionständning]  
16 Motorns nominella effekt  [kW]  
17 Högsta vridmoment  [Nm]  
18 Motorvolym  [cm  3 ] 
19 Transmission  [t.ex. manuell, automatisk]  
20 Antal växlar framåt  [#]SV L 175/192 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Rad  Parameter  Beskrivning/enhet  
21 Bränsle  [t.ex. bensin, diesel]  
22 Smörjmedel  [produktmärke]  
23 Däckstorlek  [bredd/höjd/fälgdiameter]  
24 Däcktryck vid främre och bakre axel  [bar, bar]  
25 W  Vägmotståndsparametrar från WLTP  [F  0 , F 1 , F 2 ] 
25 N  Vägmotståndsparametrar från NEDC  [F  0 , F 1 , F 2 ] 
26 Provcykel vid typgodkännande  [NEDC, WLTC]  
27 Koldioxidutsläpp vid typgodkännande  [g/km]  
28 Koldioxidutsläpp under WLTC-cykelns låga fas  [g/km]  
29 Koldioxidutsläpp under WLTC-cykelns medel ­
fas [g/km]  
30 Koldioxidutsläpp under WLTC-cykelns höga 
fas [g/km]  
31 Koldioxidutsläpp under WLTC-cykelns extra 
höga fas  [g/km]  
32 Fordonets provningsvikt (  1 ) [kg;% (  2 )] 
33 PEMS-utrustningens tillverkare  [namn]  
34 PEMS-typ  [namn på PEMS-utrustningen]  
35 PEMS-utrustningens serienummer  [nummer]  
36 PEMS-utrustningens strömförsörjning  [t.ex. batterityp]  
37 Gasanalysatorns tillverkare  [namn]  
38 Gasanalysatortyp  [typ]  
39 Gasanalysatorns serienummer  [nummer]  
40-50 (  3 ) …  …  
51 Avgasflödesmätarens tillverkare (  4 ) [namn]  
52 Avgasflödesmätarens sensortyp (  4 ) [funktionssätt]  
53 Avgasflödesmätarens serienummer (  4 ) [nummer]  
54 Källa till värdet för avgasmassflöde  [EFM/ECU/sensor]  
55 Lufttryckssensor  [typ, tillverkare]  
56 Provningsdatum  [dag.månad.år]  
57 Starttid för förfarande före provning  [h:min]  
58 Starttid för trippen  [h:min]  
59 Starttid för förfarande efter provning  [h:min]  
60 Sluttid för förfarande före provning  [h:min]  
61 Sluttid för trippen  [h:min]SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/193
 
Rad  Parameter  Beskrivning/enhet  
62 Sluttid för förfarande efter provning  [h:min]  
63-70 (  5 ) …  …  
71 Tidskorrigering: Förändring THC  [s]  
72 Tidskorrigering: Förändring CH  4 [s] 
73 Tidskorrigering: Förändring NMHC  [s]  
74 Tidskorrigering: Förändring O  2 [s] 
75 Tidskorrigering: Förändring PN  [s]  
76 Tidskorrigering: Förändring CO  [s]  
77 Tidskorrigering: Förändring CO  2 [s] 
78 Tidskorrigering: Förändring NO  [s]  
79 Tidskorrigering: Förändring NO  2 [s] 
80 Tidskorrigering: Förändring avgasmassflöde  [s]  
81 Spännreferensvärde THC  [ppm]  
82 Spännreferensvärde CH  4 [ppm]  
83 Spännreferensvärde NMHC  [ppm]  
84 Spännreferensvärde O  2 [%] 
85 Spännreferensvärde PN  [#]  
86 Spännreferensvärde CO  [ppm]  
87 Spännreferensvärde CO  2 [%] 
88 Spännreferensvärde NO  [ppm]  
89 Spännreferensvärde NO  2 [ppm]  
90-95 (  5 ) …  …  
96 Nollrespons före provning THC  [ppm]  
97 Nollrespons före provning CH  4 [ppm]  
98 Nollrespons före provning NMHC  [ppm]  
99 Nollrespons före provning O  2 [%] 
100  Nollrespons före provning PN  [#]  
101  Nollrespons före provning CO  [ppm]  
102  Nollrespons före provning CO  2 [%] 
103  Nollrespons före provning NO  [ppm]  
104  Nollrespons före provning NO  2 [ppm]  
105  Spännrespons före provning THC  [ppm]  
106  Spännrespons före provning CH  4 [ppm]SV L 175/194 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Rad  Parameter  Beskrivning/enhet  
107  Spännrespons före provning NMHC  [ppm]  
108  Spännrespons före provning O  2 [%] 
109  Spännrespons före provning PN  [#]  
110  Spännrespons före provning CO  [ppm]  
111  Spännrespons före provning CO  2 [%] 
112  Spännrespons före provning NO  [ppm]  
113  Spännrespons före provning NO  2 [ppm]  
114  Nollrespons efter provning THC  [ppm]  
115  Nollrespons efter provning CH  4 [ppm]  
116  Nollrespons efter provning NMHC  [ppm]  
117  Nollrespons efter provning O  2 [%] 
118  Nollrespons efter provning PN  [#]  
119  Nollrespons efter provning CO  [ppm]  
120  Nollrespons efter provning CO  2 [%] 
121  Nollrespons efter provning NO  [ppm]  
122  Nollrespons efter provning NO  2 [ppm]  
123  Spännrespons efter provning THC  [ppm]  
124  Spännrespons efter provning CH  4 [ppm]  
125  Spännrespons efter provning NMHC  [ppm]  
126  Spännrespons efter provning O  2 [%] 
127  Spännrespons efter provning PN  [#]  
128  Spännrespons efter provning CO  [ppm]  
129  Spännrespons efter provning CO  2 [%] 
130  Spännrespons efter provning NO  [ppm]  
131  Spännrespons efter provning NO  2 [ppm]  
132  PEMS-validering – resultat THC  [mg/km;%] (  6 ) 
133  PEMS-validering – resultat CH  4 [mg/km;%] (  6 ) 
134  PEMS-validering – resultat NMHC  [mg/km;%] (  6 ) 
135  PEMS-validering – resultat PN  [#/km;%] (  6 ) 
136  PEMS-validering – resultat CO  [mg/km;%] (  6 )SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/195
 
Rad  Parameter  Beskrivning/enhet  
137  PEMS-validering – resultat C0  2 [g/km;%] (  6 ) 
138  PEMS-validering – resultat NO  X [mg/km;%] (  6 ) 
… (  7 ) … (  7 ) … (  7 ) 
( 1 ) Fordonets vikt vid provningen på väg, inklusive vikten av föraren och alla PEMS-komponenter. 
( 2 ) Procentandelen ska visa avvikelsen från fordonets bruttovikt. 
( 3 ) Rader lämnade fria för ytterligare uppgifter om analysatorns tillverkare och serienummer om flera analysatorer används. 
Antalet reserverade rader är endast vägledande; inga tomma rader ska lämnas i den slutliga datarapporteringsfilen. 
( 4 ) Obligatorisk uppgift om avgasmassflödet fastställs med hjälp av en avgasflödesmätare. 
( 5 ) I tillämpliga fall får ytterligare uppgifter läggas till här. 
( 6 ) PEMS-valideringen är frivillig; distansspecifika utsläpp enligt mätning med PEMS. Procentandelen ska visa avvikelsen från 
laboratoriereferensen. 
( 7 ) Ytterligare parametrar får införas till och med rad 195 för att karakterisera och märka provningen.  
Tabell 2  
Datautbytesfilens text: raderna och kolumnerna i denna tabell ska införlivas i datautbytesfilens text  
Rad  198  199 (  1 ) 200  201  
Tid tripp  [s]  (  2 ) 
Fordonshastighet (  3 ) Sensor  [km/h]  (  2 ) 
Fordonshastighet (  3 ) GPS  [km/h]  (  2 ) 
Fordonshastighet (  3 ) ECU  [km/h]  (  2 ) 
Latitud  GPS  [grader:min:s]  (  2 ) 
Longitud  GPS  [grader:min:s]  (  2 ) 
Höjd över havet (  3 ) GPS  [m]  (  2 ) 
Höjd över havet (  3 ) Sensor  [m]  (  2 ) 
Omgivningstryck  Sensor  [kPa]  (  2 ) 
Omgivande temperatur  Sensor  [K]  (  2 ) 
Luftfuktighet  Sensor  [g/kg; %]  (  2 ) 
THC-koncentration  Analysator  [ppm]  (  2 ) 
CH  4 -koncentration  Analysator  [ppm]  (  2 ) 
NMHC-koncentration  Analysator  [ppm]  (  2 ) 
CO-koncentration  Analysator  [ppm]  (  2 ) 
CO  2 -koncentration  Analysator  [ppm]  (  2 ) 
NO  X -koncentration  Analysator  [ppm]  (  2 ) 
NO-koncentration  Analysator  [ppm]  (  2 ) 
NO  2 -koncentration  Analysator  [ppm]  (  2 ) 
O 2 -koncentration  Analysator  [ppm]  (  2 ) 
PN-koncentration  Analysator  [#/m  3 ] (  2 ) 
Avgasmassflöde  EFM  [kg/s]  (  2 )SV L 175/196 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Rad  198  199 (  1 ) 200  201  
Avgastemperatur i avgasflö ­
desmätaren  EFM  [K]  (  2 ) 
Avgasmassflöde  Sensor  [kg/s]  (  2 ) 
Avgasmassflöde  ECU  [kg/s]  (  2 ) 
THC-massa  Analysator  [g/s]  (  2 ) 
CH  4 -massa  Analysator  [g/s]  (  2 ) 
NMHC-massa  Analysator  [g/s]  (  2 ) 
CO-massa  Analysator  [g/s]  (  2 ) 
CO  2 -massa  Analysator  [g/s]  (  2 ) 
NO  X -massa  Analysator  [g/s]  (  2 ) 
NO-massa  Analysator  [g/s]  (  2 ) 
NO  2 -massa  Analysator  [g/s]  (  2 ) 
O 2 -massa  Analysator  [g/s]  (  2 ) 
PN Analysator  [#/s]  (  2 ) 
Aktiv gasmätning  PEMS  [aktiv (1); inaktiv (0); fel 
(> 1)]  ( 2 ) 
Motorvarvtal  ECU  [rpm]  (  2 ) 
Motorns vridmoment  ECU  [Nm]  (  2 ) 
Vridmoment vid driven axel  Sensor  [Nm]  (  2 ) 
Hjulvarvtal  Sensor  [rad/s]  (  2 ) 
Bränsleflöde  ECU  [g/s]  (  2 ) 
Motorns bränsleflöde  ECU  [g/s]  (  2 ) 
Motorns inluftsflöde  ECU  [g/s]  (  2 ) 
Kylmedelstemperatur  ECU  [K]  (  2 ) 
Oljetemperatur  ECU  [K]  (  2 ) 
Regenereringsstatus  ECU  —  (  2 ) 
Pedalposition  ECU  [%]  (  2 ) 
Fordonsstatus  ECU  [fel (1); normal (0)]  (  2 ) 
Vridmoment  ECU  [%]  (  2 ) 
Friktionsvridmoment  ECU  [%]  (  2 ) 
Laddningsstatus  ECU  [%]  (  2 ) 
… (  4 ) … (  4 ) … (  4 ) (  2 ), (  4 ) 
( 1 ) Denna kolumn kan utelämnas om parameterkällan utgör en del av märkningen i kolumn 198. 
( 2 ) Faktiska värden ska föras in från och med rad 201 fram till slutet av datafilen. 
( 3 ) Ska fastställas genom minst en metod. 
( 4 ) Ytterligare parametrar får införas för att karakterisera fordons- och provningsförhållandena.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/197
 
4.2. Mellanliggande och slutliga resultat  
4.2.1.  Mellanliggande resultat  
Tabell 3  
Rapportfil nr 1 – Sammanfattande parametrar för mellanliggande resultat  
Rad  Parameter  Beskrivning/enhet  
1 Total trippsträcka  [km]  
2 Trippens totala varaktighet  [h:min:s]  
3 Total stopptid  [min:s]  
4 Trippens genomsnittliga hastighet  [km/h]  
5 Trippens högsta hastighet  [km/h]  
6 Höjd över havet vid trippens startpunkt  [m över havet]  
7 Höjd över havet vid trippens slutpunkt  [m över havet]  
8 Sammanlagd höjdökning under trippen  [m/100 km]  
6 Genomsnittlig THC-koncentration  [ppm]  
7 Genomsnittlig CH  4 -koncentration  [ppm]  
8 Genomsnittlig NMHC-koncentration  [ppm]  
9 Genomsnittlig CO-koncentration  [ppm]  
10 Genomsnittlig CO  2 -koncentration  [ppm]  
11 Genomsnittlig NO  X -koncentration  [ppm]  
12 Genomsnittlig PN-koncentration  [#/m  3 ] 
13 Genomsnittligt avgasmassflöde  [kg/s]  
14 Genomsnittlig avgastemperatur  [K]  
15 Högsta avgastemperatur  [K]  
16 Kumulerad THC-massa  [g]  
17 Kumulerad CH  4 -massa  [g]  
18 Kumulerad NMHC-massa  [g]  
19 Kumulerad CO-massa  [g]  
20 Kumulerad CO  2 -massa  [g]  
21 Kumulerad NO  X -massa  [g]  
22 Kumulerat PN  [#]  
23 Totala THC-utsläpp under trippen  [mg/km]  
24 Totala CH  4 -utsläpp under trippen  [mg/km]  
25 Totala NMHC-utsläpp under trippen  [mg/km]  
26 Totala CO-utsläpp under trippen  [mg/km]SV L 175/198 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Rad  Parameter  Beskrivning/enhet  
27 Totala CO  2 -utsläpp under trippen  [g/km]  
28 Totala NO  X -utsläpp under trippen  [mg/km]  
29 Totala PN-utsläpp under trippen  [#/km]  
30 Sträcka med stadskörning  [km]  
31 Varaktighet av stadskörning  [h:min:s]  
32 Stopptid under stadskörning  [min:s]  
33 Genomsnittlig hastighet under stadskörning  [km/h]  
34 Högsta hastighet under stadskörning  [km/h]  
38 ð v · a pos Þ k Ä ½95â, k=stadskörning  [m  2 /s 3 ] 
39 RPA  k , k=stadskörning  [m/s  2 ] 
40 Sammanlagd höjdökning under stadskörning  [m/100 km]  
41 Genomsnittlig THC-koncentration under stads ­
körning  [ppm]  
42 Genomsnittlig CH  4 -koncentration under stads ­
körning  [ppm]  
43 Genomsnittlig NMHC-koncentration under 
stadskörning  [ppm]  
44 Genomsnittlig CO-koncentration under stads ­
körning  [ppm]  
45 Genomsnittlig CO  2 -koncentration under stads ­
körning  [ppm]  
46 Genomsnittlig NO  X -koncentration under stads ­
körning  [ppm]  
47 Genomsnittlig PN-koncentration under stads ­
körning  [#/m  3 ] 
48 Genomsnittligt avgasmassflöde under stadskör ­
ning  [kg/s]  
49 Genomsnittlig avgastemperatur under stads ­
körning  [K] 
50 Högsta avgastemperatur under stadskörning  [K]  
51 Kumulerad THC-massa under stadskörning  [g]  
52 Kumulerad CH  4 -massa under stadskörning  [g]  
53 Kumulerad NMHC-massa under stadskörning  [g]  
54 Kumulerad CO-massa under stadskörning  [g]  
55 Kumulerad CO  2 -massa under stadskörning  [g]  
56 Kumulerad NO  X -massa under stadskörning  [g]  
57 Kumulerat PN under stadskörning  [#]  
58 THC-utsläpp under stadskörning  [mg/km]  
59 CH  4 -utsläpp under stadskörning  [mg/km]  
60 NMHC-utsläpp under stadskörning  [mg/km]  
61 CO-utsläpp under stadskörning  [mg/km]  
62 CO  2 -utsläpp under stadskörning  [g/km]SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/199
 
Rad  Parameter  Beskrivning/enhet  
63 NO  X -utsläpp under stadskörning  [mg/km]  
64 PN-utsläpp under stadskörning  [#/km]  
65 Sträcka med landsvägskörning  [km]  
66 Varaktighet av landsvägskörning  [h:min:s]  
67 Stopptid under landsvägskörning  [min:s]  
68 Genomsnittlig hastighet under landsvägskör ­
ning  [km/h]  
69 Högsta hastighet under landsvägskörning  [km/h]  
70 ð v · a pos Þ k Ä ½95â, k=landsvägskörning  [m  2 /s 3 ] 
71 RPA  k , k=landsvägskörning  [m/s  2 ] 
72 Genomsnittlig THC-koncentration under 
landsvägskörning  [ppm]  
73 Genomsnittlig CH  4 -koncentration under lands ­
vägskörning  [ppm]  
74 Genomsnittlig NMHC-koncentration under 
landsvägskörning  [ppm]  
75 Genomsnittlig CO-koncentration under lands ­
vägskörning  [ppm]  
76 Genomsnittlig CO  2 -koncentration under lands ­
vägskörning  [ppm]  
77 Genomsnittlig NO  X -koncentration under 
landsvägskörning  [ppm]  
78 Genomsnittlig PN-koncentration under lands ­
vägskörning  [#/m  3 ] 
79 Genomsnittligt avgasmassflöde under lands ­
vägskörning  [kg/s]  
80 Genomsnittlig avgastemperatur under lands ­
vägskörning  [K] 
81 Högsta avgastemperatur under landsvägskör ­
ning  [K] 
82 Kumulerad THC-massa under landsvägskör ­
ning  [g] 
83 Kumulerad CH  4 -massa under landsvägskörning  [g]  
84 Kumulerad NMHC-massa under landsvägskör ­
ning  [g] 
85 Kumulerad CO-massa under landsvägskörning  [g]  
86 Kumulerad CO  2 -massa under landsvägskörning  [g]  
87 Kumulerad NO  X -massa under landsvägskör ­
ning  [g] 
88 Kumulerat PN under landsvägskörning  [#]  
89 THC-utsläpp under landsvägskörning  [mg/km]  
90 CH  4 -utsläpp under landsvägskörning  [mg/km]  
91 NMHC-utsläpp under landsvägskörning  [mg/km]  
92 CO-utsläpp under landsvägskörning  [mg/km]  
93 CO  2 -utsläpp under landsvägskörning  [g/km]  
94 NO  X -utsläpp under landsvägskörning  [mg/km]  
95 PN-utsläpp under landsvägskörning  [#/km]SV L 175/200 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Rad  Parameter  Beskrivning/enhet  
96 Sträcka med motorvägskörning  [km]  
97 Varaktighet av motorvägskörning  [h:min:s]  
98 Stopptid under motorvägskörning  [min:s]  
99 Genomsnittlig hastighet under motorvägskör ­
ning  [km/h]  
100  Högsta hastighet under motorvägskörning  [km/h]  
101 ð v · a pos Þ k Ä ½95â, k=motorvägskörning  [m  2 /s 3 ] 
102  RPA  k , k=motorvägskörning  [m/s  2 ] 
103  Genomsnittlig THC-koncentration under mo ­
torvägskörning  [ppm]  
104  Genomsnittlig CH  4 -koncentration under mo ­
torvägskörning  [ppm]  
105  Genomsnittlig NMHC-koncentration under 
motorvägskörning  [ppm]  
106  Genomsnittlig CO-koncentration under motor ­
vägskörning  [ppm]  
107  Genomsnittlig CO  2 -koncentration under mo ­
torvägskörning  [ppm]  
108  Genomsnittlig NO  X -koncentration under mo ­
torvägskörning  [ppm]  
109  Genomsnittlig PN-koncentration under motor ­
vägskörning  [#/m  3 ] 
110  Genomsnittligt avgasmassflöde under motor ­
vägskörning  [kg/s]  
111  Genomsnittlig avgastemperatur under motor ­
vägskörning  [K] 
112  Högsta avgastemperatur under motorvägskör ­
ning  [K] 
113  Kumulerad THC-massa under motorvägskör ­
ning  [g] 
114  Kumulerad CH  4 -massa under motorvägskör ­
ning  [g] 
115  Kumulerad NMHC-massa under motorvägskör ­
ning  [g] 
116  Kumulerad CO-massa under motorvägskör ­
ning  [g] 
117  Kumulerad CO  2 -massa under motorvägskör ­
ning  [g] 
118  Kumulerad NO  X -massa under motorvägskör ­
ning  [g] 
119  Kumulerat PN under motorvägskörning  [#]  
120  THC-utsläpp under motorvägskörning  [mg/km]  
121  CH  4 -utsläpp under motorvägskörning  [mg/km]  
122  NMHC-utsläpp under motorvägskörning  [mg/km]  
123  CO-utsläpp under motorvägskörning  [mg/km]  
124  CO  2 -utsläpp under motorvägskörning  [g/km]  
125  NO  X -utsläpp under motorvägskörning  [mg/km]  
126  PN-utsläpp under motorvägskörning  [#/km]  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) Ytterligare parametrar får införas för att karakterisera ytterligare faktorer under trippen.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/201
 
4.2.2.  Resultat av datautvärderingen  
Tabell 4  
Rubrik till rapportfil nr 2 – Beräkningsinställningar för datautvärderingsmetoden enligt tillägg 5  
Rad  Parameter  Enhet  
1 CO  2 -referensmassa  [g]  
2 Koefficient  a 1 för den typiska koldioxidkurvan  
3 Koefficient  b 1 för den typiska koldioxidkurvan  
4 Koefficient  a 2 för den typiska koldioxidkurvan  
5 Koefficient  b 2 för den typiska koldioxidkurvan  
6 Koefficient  k 11 för viktningsfunktionen  
7 Koefficient  k 21 för viktningsfunktionen  
8 Koefficient  k 22 =k 12 för viktningsfunktionen  
9 Primär tolerans  tol  1 [%] 
10 Sekundär tolerans  tol  2 [%] 
11 Programvara och version för beräkningen  (t.ex. EMROAD 5.8)  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) Ytterligare parametrar får införas till och med rad 95 för att karakterisera ytterligare beräkningsinställningar.  
Tabell 5 a  
Rubrik till rapportfil nr 2 – Resultat av datautvärderingsmetoden enligt tillägg 5  
Rad  Parameter  Enhet  
101  Antal fönster  
102  Antal fönster med stadskörning  
103  Antal fönster med landsvägskörning  
104  Antal fönster med motorvägskörning  
105  Andel fönster med stadskörning  [%]  
106  Andel fönster med landsvägskörning  [%]  
107  Andel fönster med motorvägskörning  [%]  
108  Andelen fönster med stadskörning överstiger 15 % av det 
totala antalet fönster  (1 = ja, 0 = nej)  
109  Andelen fönster med landsvägskörning överstiger 15 % av 
det totala antalet fönster  (1 = ja, 0 = nej)  
110  Andelen fönster med motorvägskörning överstiger 15 % 
av det totala antalet fönster  (1 = ja, 0 = nej)SV L 175/202 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Rad  Parameter  Enhet  
111  Antal fönster inom ±  tol  1 
112  Antal fönster med stadskörning inom ±  tol  1 
113  Antal fönster med landsvägskörning inom ±  tol  1 
114  Antal fönster med motorvägskörning inom ±  tol  1 
115  Antal fönster inom ±  tol  2 
116  Antal fönster med stadskörning inom ±  tol  2 
117  Antal fönster med landsvägskörning inom ±  tol  2 
118  Antal fönster med motorvägskörning inom ±  tol  2 
119  Andel fönster med stadskörning inom ±  tol  1 [%] 
120  Andel fönster med landsvägskörning inom ±  tol  1 [%] 
121  Andel fönster med motorvägskörning inom ±  tol  1 [%] 
122  Andelen fönster med stadskörning inom ±  tol  1 överstiger 
50 %  (1 = ja, 0 = nej)  
123  Andelen fönster med landsvägskörning inom ±  tol  1 över ­
stiger 50 %  (1 = ja, 0 = nej)  
124  Andelen fönster med motorvägskörning inom ±  tol  1 över ­
stiger 50 %  (1 = ja, 0 = nej)  
125  Index för genomsnittlig svårighetsgrad i alla fönster  [%]  
126  Index för genomsnittlig svårighetsgrad i fönster med 
stadskörning  [%] 
127  Index för genomsnittlig svårighetsgrad i fönster med 
landsvägskörning  [%] 
128  Index för genomsnittlig svårighetsgrad i fönster med mo ­
torvägskörning  [%] 
129  Viktade THC-utsläpp i fönster med stadskörning  [mg/km]  
130  Viktade THC-utsläpp i fönster med landsvägskörning  [mg/km]  
131  Viktade THC-utsläpp i fönster med motorvägskörning  [mg/km]  
132  Viktade CH  4 -utsläpp i fönster med stadskörning  [mg/km]  
133  Viktade CH  4 -utsläpp i fönster med landsvägskörning  [mg/km]  
134  Viktade CH  4 -utsläpp i fönster med motorvägskörning  [mg/km]  
135  Viktade NMHC-utsläpp i fönster med stadskörning  [mg/km]  
136  Viktade NMHC-utsläpp i fönster med landsvägskörning  [mg/km]  
137  Viktade NMHC-utsläpp i fönster med motorvägskörning  [mg/km]  
138  Viktade CO-utsläpp i fönster med stadskörning  [mg/km]  
139  Viktade CO-utsläpp i fönster med landsvägskörning  [mg/km]  
140  Viktade CO-utsläpp i fönster med motorvägskörning  [mg/km]  
141  Viktade NO  x -utsläpp i fönster med stadskörning  [mg/km]SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/203
 
Rad  Parameter  Enhet  
142  Viktade NO  x -utsläpp i fönster med landsvägskörning  [mg/km]  
143  Viktade NO  x -utsläpp i fönster med motorvägskörning  [mg/km]  
144  Viktade NO-utsläpp i fönster med stadskörning  [mg/km]  
145  Viktade NO-utsläpp i fönster med landsvägskörning  [mg/km]  
146  Viktade NO-utsläpp i fönster med motorvägskörning  [mg/km]  
147  Viktade NO  2 -utsläpp i fönster med stadskörning  [mg/km]  
148  Viktade NO  2 -utsläpp i fönster med landsvägskörning  [mg/km]  
149  Viktade NO  2 -utsläpp i fönster med motorvägskörning  [mg/km]  
150  Viktade PN-utsläpp i fönster med stadskörning  [#/km]  
151  Viktade PN-utsläpp i fönster med landsvägskörning  [#/km]  
152  Viktade PN-utsläpp i fönster med motorvägskörning  [#/km]  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) Parametrar får införas till och med rad 195.  
Tabell 5 b  
Rubrik till rapportfil nr 2 – Slutliga resultat för utsläpp enligt tillägg 5  
Rad  Parameter  Enhet  
201  Hela trippen - THC-utsläpp  [mg/km]  
202  Hela trippen - CH  4 -utsläpp  [mg/km]  
203  Hela trippen - NMHC-utsläpp  [mg/km]  
204  Hela trippen - CO-utsläpp  [mg/km]  
205  Hela trippen - NO  x -utsläpp  [mg/km]  
206  Hela trippen - PN-utsläpp  [#/km]  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) Ytterligare parametrar får läggas till.  
Tabell 6  
Text till rapportfil nr 2 – Detaljerade resultat av datautvärderingsmetoden enligt tillägg 5; raderna och 
kolumnerna i denna tabell ska införlivas i datarapportfilens text  
Rad  498  499  500  501  
Starttid för fönster  [s]  (  1 ) 
Sluttid för fönster  [s]  (  1 ) 
Fönstrets varaktighet  [s]  (  1 )SV L 175/204 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Rad  498  499  500  501  
Distans under fönstret  Källa (1 = GPS, 2 = ECU, 3 = sensor)  [km]  (  1 ) 
THC-utsläpp i fönstret  [g]  (  1 ) 
CH  4 -utsläpp i fönstret  [g]  (  1 ) 
NMHC-utsläpp i fönstret  [g]  (  1 ) 
CO-utsläpp i fönstret  [g]  (  1 ) 
CO  2 -utsläpp i fönstret  [g]  (  1 ) 
NO  X -utsläpp i fönstret  [g]  (  1 ) 
NO-utsläpp i fönstret  [g]  (  1 ) 
NO  2 -utsläpp i fönstret  [g]  (  1 ) 
O 2 -utsläpp i fönstret  [g]  (  1 ) 
PN-utsläpp i fönstret  [#]  (  1 ) 
THC-utsläpp i fönstret  [mg/km]  (  1 ) 
CH  4 -utsläpp i fönstret  [mg/km]  (  1 ) 
NMHC-utsläpp i fönstret  [mg/km]  (  1 ) 
CO-utsläpp i fönstret  [mg/km]  (  1 ) 
CO  2 -utsläpp i fönstret  [g/km]  (  1 ) 
NO  X -utsläpp i fönstret  [mg/km]  (  1 ) 
NO-utsläpp i fönstret  [mg/km]  (  1 ) 
NO  2 -utsläpp i fönstret  [mg/km]  (  1 ) 
O 2 -utsläpp i fönstret  [mg/km]  (  1 ) 
PN-utsläpp i fönstret  [#/km]  (  1 ) 
Fönstrets avstånd till den ty ­
piska CO2-kurvan  h j [%] (  1 ) 
Fönstrets viktningsfaktor  w j [—]  (  1 ) 
Genomsnittlig fordonshastig ­
het i fönstret  Källa (1 = GPS, 2 = ECU, 3 = sensor)  [km/h]  (  1 ) 
… (  2 ) … (  2 ) … (  2 ) (  1 ), (  2 ) 
( 1 ) Faktiska värden ska föras in från och med rad 501 till slutet av datafilen. 
( 2 ) Ytterligare parametrar får läggas till för att karakterisera fönstrets egenskaper.  
Tabell 7  
Rubrik till rapportfil nr 3 – Beräkningsinställningar för datautvärderingsmetoden enligt tillägg 6  
Rad  Parameter  Enhet  
1 Källa till vridmomentet för effekten vid hjulen  Sensor/ECU/Veline  
2 Lutningen för Veline  [g/kWh]  
3 Skärningspunkt för Veline  [g/h]SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/205
 
Rad  Parameter  Enhet  
4 Varaktighet för glidande medelvärden  [s]  
5 Referenshastighet för avnormalisering av målmönster  [km/h]  
6 Referensacceleration  [m/s  2 ] 
7 Effektbehov vid hjulnavet för ett fordon med referenshas ­
tighet och acceleration  [kW]  
8 Antal effektklasser inklusive 90 % av P  rated - 
9 Målmönster  (utsträckt/förkortat)  
10 Programvara och version för beräkningen  (t.ex. CLEAR 1.8)  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) Ytterligare parametrar får införas till och med rad 95 för att karakterisera beräkningsinställningarna.  
Tabell 8 a  
Rubrik till rapportfil nr 3 – Resultat av datautvärderingsmetoden enligt tillägg 6  
Rad  Parameter  Enhet  
101  Täckning av effektklass (> 5 antal)  (1 = ja, 0 = nej)  
102  Effektklassens normalitet  (1 = ja, 0 = nej)  
103  Hela trippen - Viktade genomsnittliga THC-utsläpp  [g/s]  
104  Hela trippen - Viktade genomsnittliga CH  4 -utsläpp  [g/s]  
105  Hela trippen - Viktade genomsnittliga NMHC-utsläpp  [g/s]  
106  Hela trippen - Viktade genomsnittliga CO-utsläpp  [g/s]  
107  Hela trippen - Viktade genomsnittliga CO  2 -utsläpp  [g/s]  
108  Hela trippen - Viktade genomsnittliga NO  X -utsläpp  [g/s]  
109  Hela trippen - Viktade genomsnittliga NO-utsläpp  [g/s]  
110  Hela trippen - Viktade genomsnittliga NO  2 -utsläpp  [g/s]  
111  Hela trippen - Viktade genomsnittliga O  2 -utsläpp  [g/s]  
112  Hela trippen - Viktade genomsnittliga PN-utsläpp  [#/s]  
113  Hela trippen - Viktad genomsnittlig fordonshastighet  [km/h]  
114  Stadskörning - Viktade genomsnittliga THC-utsläpp  [g/s]  
115  Stadskörning - Viktade genomsnittliga CH  4 -utsläpp  [g/s]  
116  Stadskörning - Viktade genomsnittliga NMHC-utsläpp  [g/s]  
117  Stadskörning - Viktade genomsnittliga CO-utsläpp  [g/s]  
118  Stadskörning - Viktade genomsnittliga CO  2 -utsläpp  [g/s]  
119  Stadskörning - Viktade genomsnittliga NO  X -utsläpp  [g/s]  
120  Stadskörning - Viktade genomsnittliga NO-utsläpp  [g/s]SV L 175/206 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Rad  Parameter  Enhet  
121  Stadskörning - Viktade genomsnittliga NO  2 -utsläpp  [g/s]  
122  Stadskörning - Viktade genomsnittliga O  2 -utsläpp  [g/s]  
123  Stadskörning - Viktade genomsnittliga PN-utsläpp  [#/s]  
124  Stadskörning - Viktad genomsnittlig fordonshastighet  [km/h]  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) Ytterligare parametrar får införas till och med rad 195.  
Tabell 8 b  
Rubrik till rapportfil nr 3 – Slutliga resultat för utsläpp enligt tillägg 6  
Rad  Parameter  Enhet  
201  Hela trippen - THC-utsläpp  [mg/km]  
202  Hela trippen - CH  4 -utsläpp  [mg/km]  
203  Hela trippen - NMHC-utsläpp  [mg/km]  
204  Hela trippen - CO-utsläpp  [mg/km]  
205  Hela trippen - NO  x -utsläpp  [mg/km]  
206  Hela trippen - PN-utsläpp  [#/km]  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) Ytterligare parametrar får läggas till.  
Tabell 9  
Text till rapportfil nr 3 – Detaljerade resultat av datautvärderingsmetoden enligt tillägg 6; raderna och 
kolumnerna i denna tabell ska införlivas i datarapportfilens text  
Rad  498  499  500  501  
Hela trippen – Effektklassnummer (  1 ) —  
Hela trippen – Effektklassens lägre 
gräns (  1 ) [kW]  
Hela trippen – Effektklassens övre 
gräns (  1 ) [kW]  
Hela trippen – Använt målmönster 
(spridning) (  1 ) [%] (  2 ) 
Hela trippen – Effektklassfrekvens (  1 ) —  (  2 ) 
Hela trippen – Effektklassomfattning > 5 
antal (  1 ) — (1 = ja, 0 = nej) (  2 ) 
Hela trippen – Effektklassnormalitet (  1 ) —  (1 = ja, 0 = nej) (  2 ) 
Hela trippen – Genomsnittliga THC-ut ­
släpp i effektklassen (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Hela trippen – Genomsnittliga CH  4 -ut ­
släpp i effektklassen (  1 ) [g/s]  (  2 )SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/207
 
Rad  498  499  500  501  
Hela trippen – Genomsnittliga NMHC-ut ­
släpp i effektklassen (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Hela trippen – Genomsnittliga CO-ut ­
släpp i effektklassen (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Hela trippen – Genomsnittliga CO  2 -ut ­
släpp i effektklassen (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Hela trippen – Genomsnittliga NO  X -ut ­
släpp i effektklassen (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Hela trippen – Genomsnittliga NO-ut ­
släpp i effektklassen (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Hela trippen – Genomsnittliga NO  2 -ut ­
släpp i effektklassen (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Hela trippen – Genomsnittliga O  2 -ut ­
släpp i effektklassen (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Hela trippen – Genomsnittliga PN-ut ­
släpp i effektklassen (  1 ) [#/s]  (  2 ) 
Hela trippen – Genomsnittlig fordons ­
hastighet i effektklassen (  1 ) Källa (1 = GPS, 2 = 
ECU, 3 = sensor)  [km/h]  (  2 ) 
Stadskörning – Effektklassnummer (  1 ) —  
Stadskörning – Effektklassens lägre 
gräns (  1 ) [kW]  
Stadskörning – Effektklassens högre 
gräns (  1 ) [kW]  
Stadskörning – Använt målmönster 
(spridning) (  1 ) [%] (  2 ) 
Stadskörning – Effektklassfrekvens (  1 ) —  (  2 ) 
Stadskörning – Effektklassomfattning > 5 
antal (  3 ) — (1 = ja, 0 = nej) (  2 ) 
Stadskörning – Effektklassnormalitet (  1 ) —  (1 = ja, 0 = nej) (  2 ) 
Stadskörning – Genomsnittliga THC-ut ­
släpp i effektklassen (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Stadskörning – Genomsnittliga CH  4 -ut ­
släpp i effektklassen (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Stadskörning – Genomsnittliga NMHC- 
utsläpp i effektklassen (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Stadskörning – Genomsnittliga CO-ut ­
släpp i effektklassen (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Stadskörning – Genomsnittliga CO  2 -ut ­
släpp i effektklassen (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Stadskörning – Genomsnittliga NO  X -ut ­
släpp i effektklassen (  1 ) [g/s]  (  2 )SV L 175/208 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Rad  498  499  500  501  
Stadskörning – Genomsnittliga NO-ut ­
släpp i effektklassen (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Stadskörning – Genomsnittliga NO  2 -ut ­
släpp i effektklassen (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Stadskörning – Genomsnittliga O  2 -ut ­
släpp i effektklassen (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Stadskörning – Genomsnittliga PN-ut ­
släpp i effektklassen (  1 ) [#/s]  (  2 ) 
Stadskörning – Genomsnittlig fordons ­
hastighet i effektklassen (  1 ) Källa (1 = GPS, 2 = 
ECU, 3 = sensor)  [km/h]  (  2 ) 
… (  4 ) … (  4 ) … (  4 ) (  2 ), (  4 ) 
( 1 ) Resultat rapporterade för varje effektklass från effektklass 1 till den effektklass som omfattar 90 % av P  rated . 
( 2 ) Faktiska värden ska föras in från och med rad 501 till slutet av datafilen. 
( 3 ) Resultat rapporterade för varje effektklass från effektklass 1 till effektklass 5. 
( 4 ) Ytterligare parametrar får läggas till.  
4.3. Beskrivning av fordon och motor  
Tillverkaren ska tillhandahålla en beskrivning av fordonet och motorn i enlighet med tillägg 4 till bilaga I.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/209
 
Tillägg 9  
Tillverkarens intyg om överensstämmelse
SV L 175/210 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
BILAGA IV  
UTSLÄPPSUPPGIFTER SOM KRÄVS VID TYPGODKÄNNANDE FÖR TRAFIKDUGLIGHETSV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/211
 
Tillägg 1  
MÄTNING AV KOLMONOXIDUTSLÄPP VID TOMGÅNGSVARVTAL  
(TYP 2-PROVNING)  
1. INLEDNING  
1.1 I detta tillägg beskrivs förfarandet för typ 2-provning för mätning av kolmonoxidutsläpp vid tomgångsvarvtal 
(normalt och högt).  
2. ALLMÄNNA KRAV  
2.1 De allmänna kraven ska vara de som anges i avsnitt 5.3.2 och punkterna 5.3.7.1–5.3.7.6 i Uneces föreskrifter nr 83, 
med det undantag som anges i avsnitt 2.2.  
2.2 Den tabell som avses i punkt 5.3.7.5 i Uneces föreskrifter nr 83 ska förstås som tabellen för typ 2-provning i avsnitt 
2.1 i addendumet till tillägg 4 till bilaga I till denna förordning.  
3. TEKNISKA KRAV  
3.1 De tekniska kraven ska vara de som anges i bilaga 5 till Uneces föreskrifter nr 83, med de undantag som anges i 
avsnitten 3.2 och 3.3.  
3.2 De specifikationer för referensbränslen som anges i punkt 2.1 i bilaga 5 till Uneces föreskrifter nr 83 ska betraktas 
som en hänvisning till de berörda specifikationerna för referensbränslen i bilaga IX till denna förordning.  
3.3 Hänvisningen till typ I-provningen i punkt 2.2.1 i bilaga 5 till Uneces föreskrifter nr 83 ska betraktas som en 
hänvisning till typ I-provningen i bilaga XXI till denna förordning.SV L 175/212 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Tillägg 2  
MÄTNING AV RÖKTÄTHET  
1. INLEDNING  
1.1 I detta tillägg anges kraven för mätning av avgasutsläppens röktäthet.  
2. SYMBOL SOM ANGER KORRIGERAD ABSORPTIONSKOEFFICIENT  
2.1 En symbol för korrigerad absorptionskoefficient ska anbringas på varje fordon som överensstämmer med en 
fordonstyp som denna provning är tillämplig på. Symbolen ska vara en rektangel som omger ett tal som i m  -1 
uttrycker den korrigerade absorptionskoefficient som i samband med godkännandet erhållits vid provning med fri 
acceleration. Provningsmetoden anges i avsnitt 4.  
2.2 Symbolen ska vara tydligt läsbar och outplånlig. Den ska anbringas på ett iögonenfallande och lätt tillgängligt 
ställe, som ska anges i addendumet till det typgodkännandeintyg som visas i tillägg 4 till bilaga I.  
2.3 I figur IV.2.1 ges ett exempel på symbolen.  
Figur IV.2.1
  
Märkningen ovan visar att den korrigerade absorptionskoefficienten är 1,30 m  –1 . 
3. SPECIFIKATIONER OCH PROVNINGAR  
3.1 Specifikationerna och provningarna ska vara de som anges i avsnitt 24 i del III i Uneces föreskrifter nr 24 (  1 ), med 
undantag för de förfaranden som anges i avsnitt 3.2.  
3.2 Hänvisningen till bilaga 2 i punkt 24.1 i Uneces föreskrifter nr 24 ska betraktas som en hänvisning till tillägg 4 till 
bilaga I till denna förordning.  
4. TEKNISKA KRAV  
4.1 De tekniska kraven ska vara de som anges i bilagorna 4, 5, 7, 8, 9 och 10 till Uneces föreskrifter nr 24, med de 
undantag som anges i avsnitten 4.2, 4.3 och 4.4.  
4.2 Provning vid konstant varvtal längs hela belastningskurvan  
4.2.1 Hänvisningarna till bilaga 1 i punkt 3.1 i bilaga 4 till Uneces föreskrifter nr 24 ska betraktas som hänvisningar till 
tillägg 3 till bilaga I till denna förordning.  
4.2.2 Referensbränslet i punkt 3.2 i bilaga 4 till Uneces föreskrifter nr 24 ska betraktas som en hänvisning till det 
referensbränsle i bilaga IX till denna förordning som är lämpligt för de utsläppsgränser med avseende på vilka 
fordonet typgodkänns.  
4.3 Provning med fri acceleration  
4.3.1 Hänvisningarna till tabell 2 i bilaga 2 i punkt 2.2 i bilaga 5 till Uneces föreskrifter nr 24 ska betraktas som 
hänvisningar till tabellen i punkt 2.4.2.1 i tillägg 4 till bilaga I till denna förordning.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/213  
( 1 ) EUT L 326, 24.11.2006, s. 1.
 4.3.2 Hänvisningarna till punkt 7.3 i bilaga 1 i punkt 2.3 i bilaga 5 till Uneces föreskrifter nr 24 ska betraktas som 
hänvisningar till tillägg 3 till bilaga I till denna förordning.  
4.4 Unecemetod för mätning av nettoeffekten hos en motor med kompressionständning  
4.4.1 Hänvisningarna i punkt 7 i bilaga 10 till Uneces föreskrifter nr 24 till ”tillägg till denna bilaga” och i punkterna 7 
och 8 i bilaga 10 till Uneces föreskrifter nr 24 till ”bilaga 1” ska betraktas som hänvisningar till tillägg 3 till bilaga I 
till denna förordning.SV L 175/214 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
BILAGA V  
KONTROLL AV VEVHUSGASUTSLÄPP  
(TYP 3-PROVNING)  
1. INLEDNING  
1.1 I denna bilaga beskrivs förfarandet för typ 3-provning för kontroll av vevhusgasutsläpp enligt avsnitt 5.3.3 i Uneces 
föreskrifter nr 83.  
2. ALLMÄNNA KRAV  
2.1 De allmänna kraven för genomförandet av typ 3-provningen ska vara de som anges i avsnitten 1 och 2 i bilaga 6 till 
Uneces föreskrifter nr 83, med de undantag som anges i punkterna 2.2 och 2.3.  
2.2 Hänvisningen till typ I-provningen i punkt 2.1 i bilaga 6 till Uneces föreskrifter nr 83 ska betraktas som en 
hänvisning till typ I-provningen i bilaga XXI till denna förordning.  
2.3 De vägmotståndskoefficienter som ska tillämpas ska vara de för VL (Fordon Låg). Om VL saknas ska vägmotståndet 
för VH (Fordon Hög) användas.  
3. TEKNISKA KRAV  
3.1 De tekniska kraven ska vara de som anges i avsnitten 3–6 i bilaga 6 till Uneces föreskrifter nr 83, med det undantag 
som anges i punkt 3.2.  
3.2 Hänvisningarna till typ I-provningen i punkt 3.2 i bilaga 6 till Uneces föreskrifter nr 83 ska betraktas som hänvis ­
ningar till typ I-provningen i bilaga XXI till denna förordning.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/215
 
BILAGA VI  
BESTÄMNING AV AVDUNSTNINGSUTSLÄPP  
(TYP 4-PROVNING)  
1. INLEDNING  
1.1 I denna bilaga beskrivs förfarandet för typ 4-provning för bestämning av utsläpp av kolväten genom avdunst ­
ning från bränslesystem i fordon med gnisttändningsmotorer.  
2. TEKNISKA KRAV  
2.1 Inledning  
Förfarandet omfattar provning av avdunstningsutsläpp och ytterligare två provningar, en för åldring av 
kolbehållare enligt vad som anges i punkt 5.1 och en för permeabiliteten i bränslelagringssystemet enligt 
vad som anges i punkt 5.2.  
Provningen av avdunstningsutsläpp (figur VI.1) är utformad för att bestämma kolväteutsläpp genom avdunst ­
ning till följd av växlingar i dygnstemperaturen, värmeavdunstning vid parkering och stadskörning.  
2.2 Provningen av avdunstningsutsläpp består av:  
a) Provkörning med en stadskörningscykel (del 1) och en landsvägskörningscykel (del 2), följt av två stads ­
körningscykler (del 1).  
b) Bestämning av värmeavdunstningsutsläpp.  
c) Bestämning av dygnsförluster.  
Massutsläppen av kolväten från faserna för värmeavdunstningsutsläpp och dygnsförluster adderas tillsammans 
med permeabilitetsfaktorn, vilket ger det sammanlagda provningsresultatet.  
3. FORDON OCH BRÄNSLE  
3.1 Fordon  
3.1.1 Fordonet ska vara i gott tekniskt skick, inkört och ha körts minst 3 000 km före provningen. För bestämning 
av avdunstningsutsläpp ska mätarställning och ålder på det fordon som används för certifieringen registreras. 
Systemet för begränsning av avdunstningsutsläpp ska vara inkopplat och ha fungerat korrekt under inkör ­
ningsperioden och kolbehållarna ska ha använts normalt utan att ha utsatts för onormal urluftning eller 
belastning. Kolbehållare som åldrats enligt det förfarande som anges i punkt 5.1 ska vara inkopplade enligt 
beskrivningen i figur VI.1.  
3.2 Bränsle  
3.2.1 E10-referensbränslet av typ 1 som specificeras i bilaga IX till denna förordning ska användas. I denna 
förordning avses med E10-referens det referensbränsle av typ 1 som anges i punkt 5.1, utom vad gäller 
åldring av behållare.  
4. PROVNINGSUTRUSTNING FÖR AVDUNSTNINGSPROVNING  
4.1 Chassidynamometer  
Chassidynamometern ska uppfylla kraven i tillägg 1 till bilaga 4a till Uneces föreskrifter nr 83.  
4.2 Mätkammare för avdunstningsutsläpp  
Mätkammaren för avdunstningsutsläpp ska uppfylla kraven i punkt 4.2 i bilaga 7 till Uneces föreskrifter 
nr 83.SV L 175/216 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Figur VI.1  
Bestämning av avdunstningsutsläpp  
Inkörningsperiod på 3 000 km (ingen onormal urluftning/belastning)  
Användning av åldrad behållare  
Ångtvätt av fordonet (om så krävs)  
Minskning eller avlägsnande av bakgrundsutsläpp från annat än bränsle (om så överenskommits)
  
Anmärkningar : 
1. Familjer av system för begränsning av avdunstningsutsläpp – enligt punkt 3.2 i bilaga I.  
2. Avgasutsläpp får mätas under provningskörning av typ I men används inte för lagstadgad provning. Den 
lagstadgade provningen av avgasutsläpp förblir separat.  
4.3 Analyssystem  
Analyssystemen ska uppfylla kraven i punkt 4.3 i bilaga 7 till Uneces föreskrifter nr 83.  
4.4 Temperaturregistrering  
Temperaturregistreringen ska uppfylla kraven i punkt 4.5 i bilaga 7 till Uneces föreskrifter nr 83.  
4.5 Tryckregistrering  
Tryckregistreringen ska uppfylla kraven i punkt 4.6 i bilaga 7 till Uneces föreskrifter nr 83.  
4.6 Fläktar  
Fläktarna ska uppfylla kraven i punkt 4.7 i bilaga 7 till Uneces föreskrifter nr 83.  
4.7 Gaser  
Gaserna ska uppfylla kraven i punkt 4.8 i bilaga 7 till Uneces föreskrifter nr 83.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/217
 
4.8 Ytterligare utrustning  
Ytterligare utrustning ska uppfylla kraven i punkt 4.9 i bilaga 7 till Uneces föreskrifter nr 83.  
5. PROVNINGSFÖRFARANDE  
5.1 Provbänksåldring av behållare  
Före värmeavdunstningsutsläpps- och dygnsutsläppssekvenser ska behållaren åldras enligt följande förfarande 
som beskrivs i figur VI.2.  
Figur VI.2  
Provbänksåldring av behållare
SV L 175/218 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
5.1.1 Temperaturkonditioneringsprovning  
I en därtill avsedd temperaturkammare utsätts behållaren i cykler för temperaturer från -15 till 60 °C med 30 
min av stabilisering vid -15 och 60 °C. Varje cykel ska pågå i minst 210 min såsom visas i figur 3. 
Temperaturgradienten ska vara så nära 1 °C/min som möjligt. Inget forcerat luftflöde får flöda genom 
behållaren.  
Cykeln upprepas 50 gånger i följd. Totalt varar detta moment 175 timmar.  
Figur VI.3  
Temperaturkonditioneringscykel
  
5.1.2 Provning av vibrationskonditionering av behållaren  
Efter temperaturåldringen skakas behållaren längs den vertikala axeln med behållaren monterad i den riktning 
den har på fordonet med ett totalt Grms (  1 ) > 1,5 m/s  2 med en frekvens på 30 ± 10 Hz. Provningen ska pågå 
i tolv timmar.  
5.1.3 Behållarens bränsleåldringsprovning  
5.1.3.1 Bränsleåldring i 300 cykler  
5.1.3.1.1 Efter temperaturkonditioneringsprovningen och vibrationsprovningen åldras behållaren med en blandning av 
E10-marknadsbränsle av typ 1 enligt vad som anges i punkt 5.1.3.1.1.1 och kväve eller luft med 50 ± 15 % 
bränsleånga. Bränsleångans fyllningshastighet ska hållas mellan 60 ± 20 g/h.  
Behållaren ska fyllas till motsvarande överfyllnadspunkt. Med överfyllnadspunkt avses den punkt där den 
kumulativa mängden av kolväteutsläpp är lika med 2 g. Alternativt kan det anses att fyllnaden är komplett 
när motsvarande koncentration vid lufthålet är 3 000 ppm.  
5.1.3.1.1.1 Det E10-marknadsbränsle som används för denna provning ska uppfylla samma krav som ett E10-refe ­
rensbränsle när det gäller följande punkter:  
Densitet vid 15 °C  
— Ångtryck (DVPE)  
— Destillation (endast avdunstande delar)SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/219  
( 1 ) Grms: Vibrationssignalens kvadratiska medelvärde (rms) beräknas genom att man tar kvadraten på signalens värde i varje punkt,  
beräknar medelvärdet av de kvadrerade värdena och sedan drar kvadratroten ur medelvärdet. Den siffra man kommer fram 
till är metriskt Grms.
 — Kolväteanalys (endast olefiner, aromater, bensen)  
— Syrehalt  
— Etanolhalt  
5.1.3.1.2 Behållaren ska luftas ur enligt förfarandet i punkt 5.1.3.8 i bilaga 7 till Uneces föreskrifter nr 83.  
Behållaren ska luftas ur mellan 5 min till högst 1 h efter fyllning.  
5.1.3.1.3 Stegen i förfarandet enligt punkterna 5.1.3.1.1 och 5.1.3.1.2 ska upprepas 50 gånger, och följas av en 
mätning av tillgänglig butankapacitet (BWC), med vilket avses aktivkolbehållarens förmåga att absorbera 
och desorbera butan från torr luft under särskilda förhållanden, i 5 butancykler enligt beskrivningen i punkt 
5.1.3.1.4. Åldringen av bränsleånga ska fortsätta tills 300 cykler nåtts. En mätning av BWC i 5 butancykler 
enligt punkt 5.1.3.1.4 ska göras efter 300 cykler.  
5.1.3.1.4 Efter 50 och 300 bränsleåldringscykler ska BWC mätas. Mätningen består av att behållaren fylls enligt punkt 
5.1.6.3 i bilaga 7 till Uneces föreskrifter nr 83 fram till överfyllnadspunkten. BWC ska registreras.  
Sedan ska behållaren luftas ur enligt förfarandet i punkt 5.1.3.8 i bilaga 7 till Uneces föreskrifter nr 83.  
Behållaren ska luftas ur mellan 5 min till högst 1 h efter fyllning.  
Varje butanfyllning ska upprepas 5 gånger. BWC ska registreras efter varje butanfyllning. BWC  50 ska beräknas 
som genomsnittet av 5 BWC och registreras.  
Totalt ska behållaren åldras under 300 bränsleåldringscykler + 10 butancykler och anses vara stabiliserad.  
5.1.3.2 Om behållaren tillhandahålls av leverantörerna ska tillverkarna underrätta typgodkännandemyndigheterna i 
förväg så att de kan närvara vid vilken del som helst av åldringen i leverantörens lokaler.  
5.1.3.3 Tillverkaren ska lämna en provningsrapport till typgodkännandemyndigheterna som innehåller åtminstone 
följande uppgifter:  
— Typ av aktivt kol  
— Fyllningshastighet  
— Bränslespecifikation  
— BWC-mätvärden  
5.2 Bestämning av permeabilitetsfaktorn i bränslesystemet (Figur VI.4)SV L 175/220 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Figur VI.4  
Bestämning av permeabilitetsfaktorn
  
Ett bränslelagringssystem som är representativt för en familj ska väljas ut och fästas vid en provningsbänk för 
att sedan stabiliseras med E10-referensbränsle i 20 veckor i 40 ± 2 °C. Bränslelagringssystemets placering på 
provningsbänken ska likna systemets ursprungliga placering på fordonet.  
5.2.1 Tanken ska fyllas med färskt E10-referensbränsle vid en temperatur på 18 ± 8 °C. Tanken ska fyllas till 
40 ± 2 % av den nominella kapaciteten. Sedan ska provningsbänken med bränslesystemet placeras i ett 
särskilt och säkert rum med kontrollerad temperatur på 40 ± 2 °C i tre veckors tid.  
5.2.2 Vid slutet av tredje veckan ska tanken tömmas och fyllas på nytt med färskt E10-referensbränsle vid en 
temperatur på 18 ± 8 °C till 40 ± 2 % av den nominella kapaciteten.  
Inom 6 till 36 h, varav de sista 6 h vid 20 ± 2 °C, ska provningsbänken med bränslesystemet placeras i en 
VT-SHED-kammare där em dygnsprovning genomförs i 24 h enligt det förfarande som beskrivs i punkt 5.7 i 
bilaga 7 till Uneces föreskrifter nr 83. Bränslesystemet ska ventileras utanför VT-SHED-kammaren för att 
undanröja möjligheten att ventileringsutsläpp från tanken räknas som genomträngning. Kolväteutsläppen ska 
mätas och värdet registreras som HC  3W . 
5.2.3 Provningsbänken med bränslesystemet ska åter placeras i ett särskilt och säkert rum med kontrollerad 
temperatur på 40 ± 2 °C under återstående 17 veckor.  
5.2.4 Vid slutet av den 17:e veckan ska tanken tömmas och fyllas på nytt med färskt referensbränsle vid en 
temperatur på 18 ± 8 °C till 40 ± 2 % av den nominella kapaciteten.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/221
 
Inom 6 till 36 h, varav de sista 6 h vid 20 ± 2 °C, ska provningsbänken med bränslesystemet placeras i en 
VT-SHED-kammare där en dygnsprovning genomförs i 24 h enligt det förfarande som beskrivs i punkt 5.7 i 
bilaga 7 till Uneces föreskrifter nr 83. Bränslesystemet ska ventileras utanför VT-SHED-kammaren för att 
undanröja möjligheten att ventileringsutsläpp från tanken räknas som genomträngning. Kolväteutsläppen ska 
mätas och värdet registreras som HC  20W . 
5.2.5 Permeabilitetsfaktorn är skillnaden mellan HC  20W och HC  3W i g/24h med tre siffrors noggrannhet.  
5.2.6 Om permeabilitetsfaktorn bestäms av leverantörerna ska tillverkarna underrätta typgodkännandemyndighe ­
terna i förväg så att de kan närvara vid kontrollen i leverantörens lokaler.  
5.2.7 Tillverkaren ska lämna en provningsrapport till typgodkännandemyndigheterna som innehåller åtminstone 
följande uppgifter:  
a) En fullständig beskrivning av det provade bränslelagringssystemet, inbegripet information om typen av 
tank, om det rör sig om en enskiktstank eller en flerskiktstank, och vilka typer av material som använts för 
tanken och för andra delar av bränslelagringssystemet.  
b) Medeltemperaturen per vecka under vilken åldringen sker.  
c) HC mätt efter vecka 3 (HC  3W ). 
d) HC mätt efter vecka 20 (HC  20W ). 
e) Permeabilitetsfaktorn (PF).  
5.2.8 Som ett undantag från punkterna 5.2.1–5.2.7 får tillverkare som använder flerskiktstankar välja att använda 
följande tilldelade permeabilitetsfaktor (APF) istället för det fullständiga mätförfarande som anges ovan:  
APF flerskiktstank = 120 mg/24h  
5.2.8.1 Om tillverkaren väljer att använda den tilldelade permeabilitetsfaktorn (APF) ska tillverkaren lämna en 
deklaration till typgodkännandemyndigheten där typen av tank tydligt specificeras samt en deklaration av 
vilka typer av material som har använts.  
5.3 Sekvens för mätning av värmeavdunstningsutsläpp och dygnsutsläpp  
Fordonet ska förberedas enligt punkterna 5.1.1. och 5.1.2 i bilaga 7 till Uneces föreskrifter nr 83. På till ­
verkarens begäran och med godkännandemyndighetens godkännande får bakgrundsutsläpp från annat än 
bränsle avlägsnas eller minskas före provningen (t.ex. genom att däcken eller fordonet värmebehandlas eller 
genom att spolarvätskan avlägsnas).  
5.3.1 Konditionering  
Fordonet ska parkeras i minst 12 h och högst 36 h på konditioneringsområdet. Temperaturerna på motorolja 
och kylvätska ska vid slutet av perioden ha nått områdets temperatur eller ligga inom ± 3 °C av denna.  
5.3.2 Tömning och återfyllning av bränsle  
Tömning och återfyllning av bränsle ska genomföras enligt förfarandet i punkt 5.1.7 i bilaga 7 till Uneces 
föreskrifter nr 83.  
5.3.3 Förkonditioneringskörning  
Inom en timme efter det att tömningen och återfyllningen av bränsle slutförts ska fordonet placeras på 
chassidynamometern och köras igenom en del 1-körningscykel och två del 2-körningscykler av typ I enligt 
bilaga 4a till Uneces föreskrifter nr 83.  
Provtagning på avgasutsläppen ska inte göras under detta moment.SV L 175/222 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
5.3.4 Konditionering  
Inom fem min efter det att förkonditioneringskörningen avslutats ska fordonet parkeras i minst 12 h och 
högst 36 h på konditioneringsområdet. Temperaturerna på motorolja och kylvätska ska vid slutet av perioden 
ha nått områdets temperatur eller ligga inom ± 3 °C av denna.  
5.3.5 Behållarens överfyllnadspunkt  
Behållaren som åldrats enligt den sekvens som anges i punkt 5.1 fylls till överfyllnadspunkten enligt för ­
farandet i punkt 5.1.4 i bilaga 7 till Uneces föreskrifter nr 83.  
5.3.6 Dynamometerprovning  
5.3.6.1 Inom en timme efter det att behållaren har fyllts ska fordonet placeras på chassidynamometern och köras 
igenom en del 1-körningscykel och en del 2-körningscykel av typ I enligt bilaga 4a till Uneces föreskrifter 
nr 83. Motorn stängs därefter av. Provtagning på avgasutsläpp får utföras under detta moment men resultaten 
får inte användas för typgodkännande av avgasutsläpp.  
5.3.6.2 Inom två min efter det att den provningskörning av typ I som anges i punkt 5.3.6.1 avslutats ska fordonet 
genomgå ytterligare en konditioneringsprovning som består av två del 1-provningscykler (varmstart) av typ I. 
Motorn stängs därefter av på nytt. Provtagning behöver inte utföras under detta moment.  
5.3.7 Värmeavdunstning  
Efter dynamometerprovningen ska provning av värmeavdunstningsutsläpp utföras enligt punkt 5.5 i bilaga 7 
till Uneces föreskrifter nr 83. Resultatet för värmeavdunstningsutsläpp ska beräknas enligt punkt 6 i bilaga 7 
till Uneces föreskrifter nr 83 och registreras som M  HS . 
5.3.8 Stabilisering  
Efter provning av värmeavdunstningsutsläpp ska en stabilisering utföras enligt punkt 5.6 i bilaga 7 till Uneces 
föreskrifter nr 83.  
5.3.9 Dygnsprovning  
5.3.9.1 Efter stabiliseringen ska en första mätning av dygnsutsläpp under 24 h utföras enligt punkt 5.7 i bilaga 7 till 
Uneces föreskrifter nr 83. Utsläppen ska beräknas enligt punkt 6 i bilaga 7 till Uneces föreskrifter nr 83. 
Resultatet ska registreras som M  D1 . 
5.3.9.2 Efter dygnsprovningen under de första 24 timmarna ska en andra mätning av dygnsutsläpp under 24 timmar 
utföras enligt punkt 5.7 i bilaga 7 till Uneces föreskrifter nr 83. Utsläppen ska beräknas enligt punkt 6 i 
bilaga 7 till Uneces föreskrifter nr 83. Resultatet ska registreras som M  D2 . 
5.3.10 Beräkning  
Resultatet av M  HS + M  D1 + M  D2 + 2PF ska vara lägre än gränsvärdet i tabell 3 i bilaga I till förordning (EG) Nr 
715/2007.  
5.3.11 Tillverkaren ska lämna en provningsrapport till typgodkännandemyndigheterna som innehåller åtminstone 
följande uppgifter:  
a) Beskrivning av konditioneringsperioderna, inbegripet tid och medeltemperaturer.  
b) Beskrivning av åldrad behållare som använts och hänvisning till exakt åldringsrapport.  
c) Medeltemperatur under värmeavdunstningsprovningen  
d) Mätning under värmeavdunstningsprovningen, HSL.  
e) Mätning under den första dygnsprovningen, DL  1st day  . 
f) Mätning under den andra dygnsprovningen, DL  2nd day  . 
g) Slutligt resultat av avdunstningsutsläppsprovningen, beräknat som M  HS + M  D1 + M  D2 + 2PF.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/223
 
BILAGA VII  
KONTROLL AV DE UTSLÄPPSBEGRÄNSANDE ANORDNINGARNAS HÅLLBARHET  
(TYP 5-PROVNING)  
1. INLEDNING  
1.1 I denna bilaga beskrivs provningar för att kontrollera hållbarheten hos de utsläppsbegränsande anordningarna.  
2. ALLMÄNNA KRAV  
2.1 De allmänna kraven för genomförandet av typ 5-provningen ska vara de som anges i avsnitt 5.3.6 i Uneces 
föreskrifter nr 83, med de undantag som anges i avsnitten 2.2 och 2.3.  
2.2 Tabellen i punkt 5.3.6.2 och texten i punkt 5.3.6.4 i Uneces föreskrifter nr 83 ska förstås enligt följande:  
Motorkategori  Tilldelade försämringsfaktorer  
CO THC  NMHC  NO  x HC + NO  x PM P  
Gnisttändning  1,5  1,3  1,3  1,6  —  1,0  1,0  
Kompressionständning  Eftersom inga tilldelade försämringsfaktorer för kompressionständningsfordon 
finns tillgängliga ska tillverkarna använda hållbarhets- och åldringsprovningen 
på helt fordon eller i provbänk för att bestämma försämringsfaktorer.  
2.3 Hänvisningen till kraven i punkterna 5.3.1 och 8.2 i punkt 5.3.6.5 i Uneces föreskrifter nr 83 ska betraktas som en 
hänvisning till kraven i bilaga XXI och i avsnitt 4.2 i bilaga I till denna förordning under fordonets livslängd.  
2.4 Innan utsläppsgränsvärdena i tabell 2 i bilaga I till förordning (EG) nr 715/2007 ska användas för att bedöma 
överensstämmelse med de krav som avses i punkt 5.3.6.5 i Uneces föreskrifter nr 83 ska försämringsfaktorerna 
beräknas och tillämpas enligt tabell A7/1 i underbilaga 7 och tabell A8/5 i underbilaga 8 till bilaga XXI.  
3. TEKNISKA KRAV  
3.1 De tekniska kraven och specifikationerna ska vara de som anges i avsnitten 1–7 och tilläggen 1, 2 och 3 till 
bilaga 9 till Uneces föreskrifter nr 83, med de undantag som anges i avsnitten 3.2–3.10.  
3.2 Hänvisningen till bilaga 2 i punkt 1.5 i bilaga 9 till Uneces föreskrifter nr 83 ska betraktas som en hänvisning till 
tillägg 4 till bilaga I till denna förordning.  
3.3 Hänvisning till de utsläppsgränsvärden som anges i tabell 1 i punkt 1.6 i bilaga 9 till Uneces föreskrifter nr 83 ska 
betraktas som en hänvisning till de utsläppsgränsvärden som anges i tabell 2 i bilaga I till förordning (EG) 
nr 715/2007.  
3.4 Hänvisningarna till typ I-provningen i punkt 2.3.1.7 i bilaga 9 till Uneces föreskrifter nr 83 ska betraktas som 
hänvisningar till typ I-provningen i bilaga XXI till denna förordning.  
3.5 Hänvisningarna till typ I-provningen i punkt 2.3.2.6 i bilaga 9 till Uneces föreskrifter nr 83 ska betraktas som 
hänvisningar till typ I-provningen i bilaga XXI till denna förordning.  
3.6 Hänvisningarna till typ I-provningen i punkt 3.1 i bilaga 9 till Uneces föreskrifter nr 83 ska betraktas som 
hänvisningar till typ I-provningen i bilaga XXI till denna förordning.SV L 175/224 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
3.7 Hänvisningen till punkt 5.3.1.4 i punkt 7 första stycket i bilaga 9 till Uneces föreskrifter nr 83 ska betraktas som 
en hänvisning till tabell 2 i bilaga I till förordning (EG) nr 715/2007.  
3.8 Hänvisningen i punkt 6.3.1.2 i bilaga 9 till Uneces föreskrifter nr 83 till metoderna i tillägg 7 till bilaga 4a ska 
betraktas som en hänvisning till underbilaga 4 till bilaga XXI till denna förordning.  
3.9 Hänvisningen i punkt 6.3.1.4 i bilaga 9 till Uneces föreskrifter nr 83 till bilaga 4a ska betraktas som en hänvisning 
till underbilaga 4 till bilaga XXI till denna förordning.  
3.10 De vägmotståndskoefficienter som ska tillämpas ska vara de för VL. Om VL saknas ska vägmotståndet för VH 
användas.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/225
 
BILAGA VIII  
KONTROLL AV GENOMSNITTLIGA AVGASUTSLÄPP VID LÅGA OMGIVNINGSTEMPERATURER  
(TYP 6-PROVNING)  
1. INLEDNING  
1.1 I denna bilaga beskrivs nödvändig utrustning och förfarandet för typ 6-provning för kontroll av utsläpp vid låga 
temperaturer.  
2. ALLMÄNNA KRAV  
2.1 De allmänna kraven för typ 6-provningen ska vara de som anges i avsnitt 5.3.5 i Uneces föreskrifter nr 83, med de 
undantag som anges i avsnitt 2.2.  
2.2 De gränsvärden som det hänvisas till i punkt 5.3.5.2 i Uneces föreskrifter nr 83 rör gränsvärdena i tabell 4 i bilaga I 
till förordning (EG) nr 715/2007.  
3. TEKNISKA KRAV  
3.1 De tekniska kraven och specifikationerna ska vara de som anges i avsnitt 2–6 i bilaga 8 till Uneces föreskrifter nr 83, 
med det undantag som anges i avsnitt 3.2.  
3.2 Hänvisningen till punkt 2 i bilaga 10 i punkt 3.4.1 i bilaga 8 till Uneces föreskrifter nr 83 ska betraktas som en 
hänvisning till avsnitt B i bilaga IX till denna förordning.  
3.3 De vägmotståndskoefficienter som ska tillämpas ska vara de för VL. Om VL saknas ska vägmotståndet för VH 
användas.SV L 175/226 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
BILAGA IX  
SPECIFIKATIONER FÖR REFERENSBRÄNSLEN  
A. REFERENSBRÄNSLEN  
1. Tekniska uppgifter om bränslen för provning av fordon med gnisttändningsmotorer  
Typ: Bensin (E10)  
Parameter  Enhet  Gränsvärden (  1 ) 
Provningsmetod  
Min.  Max.  
Oktantal (Research Octane Number, 
RON) (  2 ) 95,0  98,0  EN ISO 5164  
Motoroktantal (Motor Octane Number, 
MON) (  3 ) 85,0  89,0  EN ISO 5163  
Densitet vid 15 °C  kg/m  3 743,0  756,0  EN ISO 12185  
Ångtryck (DVPE)  kPa  56,0  60,0  EN 13016-1  
Vattenhalt  % v/v  0,05  EN 12937  
Utseende vid -7 °C:  Klar och ljus  
Destillering:  
– Avdunstning vid 70 °C  % v/v  34,0  46,0  EN ISO 3405  
– Avdunstning vid 100 °C  % v/v  54,0  62,0  EN ISO 3405  
– Avdunstning vid 150 °C  % v/v  86,0  94,0  EN ISO 3405  
– Slutkokpunkt  °C  170  195  EN ISO 3405  
Restämne  % v/v  —  2,0  EN ISO 3405  
Kolväteanalys:  
– Olefiner  % v/v  6,0  13,0  EN 22854  
– Aromatiska föreningar  % v/v  25,0  32,0  EN 22854  
– Bensen (bensol)  % v/v  —  1,00  EN 22854 
EN 238  
– Saturater  % v/v  Rapporteras  EN 22854  
Kol-/väteförhållande  Rapporteras  
Kol/syre-förhållande  Rapporteras  
Induktionsperiod (  4 ) minuter  480  —  EN ISO 7536  
Syrehalt (  5 ) % m/m  3,3  3,7  EN 22854  
Bindemedel tvättat med lösningsmedel 
(Förekommande bindemedel)  mg/100 ml  —  4  EN ISO 6246  
Svavelhalt (  6 ) mg/kg  —  10  EN ISO 20846 
EN ISO 20884SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/227
 
Parameter  Enhet  Gränsvärden (  1 ) 
Provningsmetod  
Min.  Max.  
Kopparkorrosion 3 h, 50 °C  —  klass 1  EN ISO 2160  
Blyhalt  mg/l  —  5  EN 237  
Fosforhalt (  7 ) mg/l  —  1,3  ASTM D 3231  
Etanol (  8 ) % v/v  9,0  10,0  EN 22854  
( 1 ) De värden som anges i specifikationerna är ”verkliga värden”. När gränsvärdena fastställts har villkoren i ISO 4259,  Petroleum 
products - Determination and application of precision data in relation to methods of test , tillämpats, och vid fastställandet av ett 
minimivärde har en minsta skillnad av 2R över noll beaktats; vid fastställandet av ett maximi- och ett minimivärde är den minst a 
skillnaden 4R (R = reproducerbarhet). Utan hinder av denna åtgärd, som krävs av tekniska skäl, ska bränsletillverkaren icke des to 
mindre eftersträva ett nollvärde då det föreskrivna maximivärdet är 2R och ett medelvärde i de fall maximi- och minimigrän ­
svärden anges. Om ett klarläggande krävs huruvida ett bränsle uppfyller kraven i specfikationerna ska villkoren i ISO 4259 till ­
lämpas. 
( 2 ) En korrektionsfaktor på 0,2 för MON och RON ska dras från beräkningen av det slutliga resultatet i enlighet med EN 228:2008. 
( 3 ) En korrektionsfaktor på 0,2 för MON och RON ska dras från beräkningen av det slutliga resultatet i enlighet med EN 228:2008. 
( 4 ) Bränslet får innehålla de antioxidanter och metalldesaktivatorer som normalt används för att stabilisera strömmar av raffinad erigas 
men rengörings-/dispersionstillsatser och lösningsoljor får inte tillföras. 
( 5 ) Etanol är den enda syrehaltiga beståndsdel som avsiktligt får tillföras referensbränslet. Den etanol som används ska överenss tämma 
med EN 15376. 
( 6 ) Den faktiska svavelhalten i det bränsle som används i typ 1-provningen ska uppges. 
( 7 ) Detta referensbränsle får inte avsiktligt tillföras föreningar som innehåller fosfor, järn, mangan eller bly. 
( 8 ) Etanol är den enda syrehaltiga beståndsdel som avsiktligt får tillföras referensbränslet. Den etanol som används ska överenss tämma 
med EN 15376.  
( 2 ) Motsvarande EN/ISO-metoder kommer att antas när de utfärdas för de egenskaper som anges ovan.  
Typ: Etanol (E85)  
Parameter  Enhet  Gränsvärden (  1 ) 
Provningsmetod (  2 ) 
Min.  Max.  
Oktantal (Research Octane Number, 
RON)  95 —  EN ISO 5164  
Motoroktantal (Motor Octane Number, 
MON)  85 —  EN ISO 5163  
Densitet vid 15 °C  kg/m  3 rapporteras  ISO 3675  
Ångtryck  kPa  40  60  EN ISO 13016–1 
(DVPE)  
Svavelhalt (  3 ) ( 4 ) mg/kg  —  10  EN ISO 20846 / EN 
ISO 20884  
Oxidationsstabilitet  minuter  360  EN ISO 7536  
Förekommande bindemedel (tvättat 
med lösningsmedel)  mg/100 ml  —  5  EN-ISO 6246  
Utseende: Ska bestämmas vid omgiv ­
ningstemperatur eller 15 °C beroende 
på vad som är högst.  Klar och ljus, synbart fri från 
suspergerade eller utfällda förore ­
ningar  Okulär besiktning  
Etanol och högre alkoholer (  5 ) % (V/V)  83  85  EN 1601 
EN 13132 
EN 14517  
Högre alkoholer (C  3 –C 8 ) % (V/V)  —  2  
Metanol  % (V/V)  0,5  
Bensin (  6 ) % (V/V)  Jämvikt  EN 228SV L 175/228 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Parameter  Enhet  Gränsvärden (  1 ) 
Provningsmetod (  2 ) 
Min.  Max.  
Fosfor  mg/l  0,3 (  7 ) ASTM D 3231  
Vattenhalt  % (V/V)  0,3  ASTM E 1064  
Halt av oorganiskt klor  mg/l  1  ISO 6227  
pHe  6,5  9  ASTM D 6423  
Kopparremskorrosion (3 h vid 50 °C)  Värde  Klass 1  EN ISO 2160  
Surhetsgrad (räknat som ättiksyra 
CH  3 COOH)  % (m/m)  —  0,005  ASTM D 1613  
(mg/l)  —  40  
Kol/väte-förhållande  Rapporteras  
Kol/syre-förhållande  Rapporteras  
( 1 ) De värden som anges i specifikationerna är ”verkliga värden”. När gränsvärdena fastställts har villkoren i ISO 4259,  Petroleum 
products - Determination and application of precision data in relation to methods of test , tillämpats, och vid fastställandet av ett 
minimivärde har en minsta skillnad av 2R över noll beaktats; vid fastställandet av ett maximi- och ett minimivärde är den minst a 
skillnaden 4R (R = reproducerbarhet). Utan hinder av denna åtgärd, som krävs av tekniska skäl, ska bränsletillverkaren icke des to 
mindre eftersträva ett nollvärde då det föreskrivna maximivärdet är 2R och ett medelvärde i de fall maximi- och minimigrän ­
svärden anges. Om ett klarläggande krävs huruvida ett bränsle uppfyller kraven i specfikationerna ska villkoren i ISO 4259 till ­
lämpas. 
( 2 ) Vid tvister ska förfarandena för tvistlösning och tolkning av resultat på grundval av provningsmetodernas precision i EN ISO 4259 
användas. 
( 3 ) Vid en nationell tvist om svavelhalt ska antingen EN ISO 20846 eller EN ISO 20884 åberopas på liknande sätt som hänvisningen 
i den nationella bilagan till EN 228. 
( 4 ) Den faktiska svavelhalten i det bränsle som används i typ 1-provningen ska uppges. 
( 5 ) Etanol som uppfyller kraven i EN 15376 är den enda syrehaltiga beståndsdel som avsiktligt får tillföras detta referensbränsle . 
( 6 ) Halten blyfri bensin kan bestämmas som 100 minus summan av procentsatserna för vatten och alkoholer. 
( 7 ) Detta referensbränsle får inte avsiktligt tillföras föreningar som innehåller fosfor, järn, mangan eller bly.  
Typ: LPG  
Parameter  Enhet  Bränsle A  Bränsle B  Provningsmetod  
Sammansättning:  ISO 7941  
C 3 -innehåll  vol-%  30 ± 2  85 ± 2  
C 4 -innehåll  vol-%  Jämvikt  Jämvikt  
< C  3 , > C  4 vol-%  Maximum 2  Maximum 2  
Olefiner  vol-%  Maximum 12  Maximum 15  
Avdunstningsrest  mg/kg  Maximum 50  Maximum 50  prEN 15470  
Vatten vid 0 °C  Fri  Fri  prEN 15469  
Total svavelhalt  mg/kg  Maximum 10  Maximum 10  ASTM 6667  
Vätesulfid  Inga  Inga  ISO 8819  
Kopparbandskorrosion  Värde  Klass 1  Klass 1  ISO 6251 (  1 ) 
Lukt  karakteristisk  karakteristisk  
Motoroktantal  Min. 89  Min. 89  EN 589 bilaga B  
( 1 ) Med denna metod kan inte förekomst av korrosiva ämnen bestämmas exakt om provet innehåller korrosionshämmande medel 
eller andra kemikalier som minskar provets korrosivitet på kopparremsan. Det är därför förbjudet att tillföra sådana ämnen i de t 
enda syftet att få provningsmetoden att ge ett missvisande resultat.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/229
 
Typ: Naturgas/biometan  
Egenskaper  Enheter  Basvärde  Gränsvärden  
Provningsmetod  
min.  max.  
Referensbränsle G20  
Sammansättning:  
Metan  mol-%  100  99  100  ISO 6974  
Jämvikt (  1 ) mol-%  —  —  1  ISO 6974  
N 2 mol-%  ISO 6974  
Svavelhalt  mg/m  3 ( 2 ) —  —  10  ISO 6326-5  
Wobbetal (netto)  MJ/m  3 ( 3 ) 48,2  47,2  49,2  
Referensbränsle G25  
Sammansättning:  
metan  mol-%  86  84  88  ISO 6974  
Jämvikt (  4 ) mol-%  —  —  1  ISO 6974  
N 2 mol-%  14  12  16  ISO 6974  
Svavelhalt  mg/m  3 ( 5 ) —  —  10  ISO 6326-5  
Wobbetal (netto)  MJ/m  3 ( 6 ) 39,4  38,2  40,6  
( 1 ) Inerta gaser (andra än N  2 ) + C  2 + C  2+ . 
( 2 ) Värdet ska bestämmas vid 293,2 K (20 °C) och 101,3 kPa. 
( 3 ) Värdet ska bestämmas vid 273,2 K (0 °C) och 101,3 kPa. 
( 4 ) Inerta gaser (andra än N  2 ) + C  2 + C  2+ . 
( 5 ) Värdet ska bestämmas vid 293,2 K (20 °C) och 101,3 kPa. 
( 6 ) Värdet ska bestämmas vid 273,2 K (0 °C) och 101,3 kPa.  
Typ: Vätgas för förbränningsmotorer  
Egenskaper  Enheter  Gränsvärden  
Provningsmetod  
min.  max.  
Väterenhet  mol-%  98  100  ISO 14687-1  
Kolväten totalt  μmol/mol  0  100  ISO 14687-1  
Vatten (  1 ) μmol/mol  0  (  2 ) ISO 14687-1  
Syre  μmol/mol  0  (  3 ) ISO 14687-1  
Argon  μmol/mol  0  (  4 ) ISO 14687-1  
Kväve  μmol/mol  0  (  5 ) ISO 14687-1  
CO μmol/mol  0  1  ISO 14687-1  
Svavel  μmol/mol  0  2  ISO 14687-1  
Permanenta partiklar (  6 ) ISO 14687-1  
( 1 ) Ska inte kondenseras. 
( 2 ) Vatten, syre, kväve och argon sammantaget: 1,900 μmol/mol. 
( 3 ) Vatten, syre, kväve och argon sammantaget: 1,900 μmol/mol. 
( 4 ) Vatten, syre, kväve och argon sammantaget: 1,900 μmol/mol. 
( 5 ) Vatten, syre, kväve och argon sammantaget: 1,900 μmol/mol. 
( 6 ) Vätgasen får inte innehålla damm, sand, smuts, bindemedel, oljor och andra ämnen i en sådan mängd att de kan skada utrust ­
ningen på tankstället eller det fordon eller den motor som tankas.SV L 175/230 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
2. Tekniska uppgifter om bränslen för provning av fordon med kompressionständningsmotorer  
Typ: Diesel (B7)  
Parameter  Enhet  Gränsvärden (  1 ) 
Provningsmetod  
Min.  Max.  
Cetanindex  46,0  EN ISO 4264  
Cetantal (  2 ) 52,0  56,0  EN ISO 5165  
Densitet vid 15 °C  kg/m  3 833,0  837,0  EN ISO 12185  
Destillering:  
– 50 % -punkten  °C  245,0  —  EN ISO 3405  
– 95 % -punkten  °C  345,0  360,0  EN ISO 3405  
– Slutkokpunkt  °C  —  370,0  EN ISO 3405  
Flampunkt  °C  55  —  EN ISO 2719  
Grumlingspunkt  °C  —  – 10  EN 23015  
Viskositet vid 40 °C  mm  2 /s 2,30  3,30  EN ISO 3104  
Polycykliska aromatiska kolväten  % m/m  2,0  4,0  EN 12916  
Svavelhalt  mg/kg  —  10,0  EN ISO 20846 
EN ISO 20884  
Kopparkorrosion 3 h, 50 °C  —  Klass 1  EN ISO 2160  
Koksrester enligt Conradson (10 % DR)  % m/m  —  0,20  EN ISO 10370  
Askhalt  % m/m  —  0,010  EN ISO 6245  
Föroreningar totalt  mg/kg  —  24  EN 12662  
Vattenhalt  mg/kg  —  200  EN ISO 12937  
Syratal  mg KOH/g  —  0,10  EN ISO 6618  
Smörjförmåga (HFRR-provning, 
smörjbarhetsgräns vid 60 °C)  μm —  400  EN ISO 12156  
Oxidationsstabilitet vid 110 °C (  3 ) h  20,0  EN 15751  
Fettsyremetylester (FAME) (  4 ) % v/v  6,0  7,0  EN 14078  
( 1 ) De värden som anges i specifikationerna är ”verkliga värden”. När gränsvärdena fastställts har villkoren i ISO 4259,  Petroleum 
products - Determination and application of precision data in relation to methods of test , tillämpats, och vid fastställandet av ett 
minimivärde har en minsta skillnad av 2R över noll beaktats; vid fastställandet av ett maximi- och ett minimivärde är den minst a 
skillnaden 4R (R = reproducerbarhet). Utan hinder av denna åtgärd, som krävs av tekniska skäl, ska bränsletillverkaren icke des to 
mindre eftersträva ett nollvärde då det föreskrivna maximivärdet är 2R och ett medelvärde i de fall maximi- och minimigrän ­
svärden anges. Om ett klarläggande krävs huruvida ett bränsle uppfyller kraven i specfikationerna ska villkoren i ISO 4259 till ­
lämpas. 
( 2 ) Intervallet för cetantal överensstämmer inte med kraven på ett minimiintervall för 4R. Om en tvist uppstår mellan bränsleleve ­
rantören och bränsleanvändaren får dock ISO 4259 användas för att lösa tvisten under förutsättning att upprepade mätningar, i 
stället för enstaka bestämningar, görs i sådant antal att precision uppnås. 
( 3 ) Även om oxidationsstabiliteten är kontrollerad är det troligt att produktens hållbarhet kommer att bli begränsad. Leverantöre n ska 
rådfrågas med avseende på lagringsförhållanden och lagringsbeständighet. 
( 4 ) Halten av fettsyrametylester (FAME) ska uppfylla specifikationerna i EN 14214.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/231
 
3. Tekniska uppgifter om bränslen för provning av bränslecellsfordon  
Typ: Vätgas för bränslecellsfordon  
Egenskaper  Enheter  Gränsvärden  
Provningsmetod  
min.  max.  
Vätgasbränsle (  1 ) mol-%  99,99  100  ISO 14687-2  
Gaser totalt (  2 ) μmol/mol  0  100  
Kolväten totalt  μmol/mol  0  2  ISO 14687-2  
Vatten  μmol/mol  0  5  ISO 14687-2  
Syre  μmol/mol  0  5  ISO 14687-2  
Helium (He), Kväve (N  2 ), Argon (Ar)  μmol/mol  0  100  ISO 14687-2  
CO  2 μmol/mol  0  2  ISO 14687-2  
CO μmol/mol  0  0,2  ISO 14687-2  
Svavelorganiska föreningar totalt  μmol/mol  0  0,004  ISO 14687-2  
Formaldehyd (HCHO)  μmol/mol  0  0,01  ISO 14687-2  
Myrsyra (HCOOH)  μmol/mol  0  0,2  ISO 14687-2  
Ammoniak (NH  3 ) μmol/mol  0  0,1  ISO 14687-2  
Halogenföreningar totalt  μmol/mol  0  0,05  ISO 14687-2  
Partikelstorlek  μm 0  10  ISO 14687-2  
Partikelkoncentration  μg/l 0  1  ISO 14687-2  
( 1 ) Indexet för vätgasbränsle fås genom att man från 100 molprocent subtraherar det totala innehållet av de gasformiga beståndsde lar 
som inte innehåller vätgas som listas i tabellen (gaser totalt), uttryck i molprocent. Det är mindre än summan av de maximalt 
tillåtna gränsvärdena för alla beståndsdelar som inte innehåller vätgas som visas i tabellen. 
( 2 ) Värdet för gaser totalt är summan av värdena för de beståndsdelar som inte innehåller vätgas och som listas i tabellen, förut om 
partiklar.  
B. REFERENSBRÄNSLEN FÖR PROVNING AV UTSLÄPP VID LÅGA OMGIVNINGSTEMPERATURER – TYP 6-PROVNING  
Typ: Bensin (E10)  
Parameter  Enhet  Gränsvärden (  1 ) 
Provningsmetod  
Min.  Max.  
Oktantal (Research Octane Number, 
RON) (  2 ) 95,0  98,0  EN ISO 5164  
Motoroktantal (Motor Octane Number, 
MON) (  3 ) 85,0  89,0  EN ISO 5163  
Densitet vid 15 °C  kg/m  3 743,0  756,0  EN ISO 12185  
Ångtryck (DVPE)  kPa  56,0  95,0  EN 13016-1  
Vattenhalt  max 0,05 % v/v 
Utseende vid -7 °C: klar och ljus  EN 12937  
Destillering:  
– Avdunstning vid 70 °C  % v/v  34,0  46,0  EN ISO 3405SV L 175/232 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Parameter  Enhet  Gränsvärden (  1 ) 
Provningsmetod  
Min.  Max.  
– Avdunstning vid 100 °C  % v/v  54,0  62,0  EN ISO 3405  
– Avdunstning vid 150 °C  % v/v  86,0  94,0  EN ISO 3405  
– Slutkokpunkt  °C  170  195  EN ISO 3405  
Restämne  % v/v  —  2,0  EN ISO 3405  
Kolväteanalys:  
– Olefiner  % v/v  6,0  13,0  EN 22854  
– Aromatiska föreningar  % v/v  25,0  32,0  EN 22854  
– Bensen (bensol)  % v/v  —  1,00  EN 22854 
EN 238  
– Saturater  % v/v  Rapporteras  EN 22854  
Kol/väte-örhållande  Rapporteras  
Kol/syre-förhållande  Rapporteras  
Induktionsperiod (  4 ) minuter  480  —  EN ISO 7536  
Syrehalt (  5 ) % m/m  3,3  3,7  EN 22854  
Bindemedel tvättat med lösningsmedel 
(Förekommande bindemedel)  mg/100 ml  —  4  EN ISO 6246  
Svavelhalt (  6 ) mg/kg  —  10  EN ISO 20846 
EN ISO 20884  
Kopparkorrosion 3 h, 50 °C  —  klass 1  EN ISO 2160  
Blyhalt  mg/l  —  5  EN 237  
Fosforhalt (  7 ) mg/l  —  1,3  ASTM D 3231  
Etanol (  8 ) % v/v  9,0  10,0  EN 22854  
( 1 ) De värden som anges i specifikationerna är ”verkliga värden”. När gränsvärdena fastställts har villkoren i ISO 4259,  Petroleum 
products - Determination and application of precision data in relation to methods of test , tillämpats, och vid fastställandet av ett 
minimivärde har en minsta skillnad av 2R över noll beaktats; vid fastställandet av ett maximi- och ett minimivärde är den minst a 
skillnaden 4R (R = reproducerbarhet). Utan hinder av denna åtgärd, som krävs av tekniska skäl, ska bränsletillverkaren icke des to 
mindre eftersträva ett nollvärde då det föreskrivna maximivärdet är 2R och ett medelvärde i de fall maximi- och minimigrän ­
svärden anges. Om ett klarläggande krävs huruvida ett bränsle uppfyller kraven i specfikationerna ska villkoren i ISO 4259 till ­
lämpas. 
( 2 ) En korrektionsfaktor på 0,2 för MON och RON ska dras från beräkningen av det slutliga resultatet i enlighet med EN 228:2008. 
( 3 ) En korrektionsfaktor på 0,2 för MON och RON ska dras från beräkningen av det slutliga resultatet i enlighet med EN 228:2008. 
( 4 ) Bränslet får innehålla de antioxidanter och metalldesaktivatorer som normalt används för att stabilisera strömmar av raffinad erigas 
men rengörings-/dispersionstillsatser och lösningsoljor får inte tillföras. 
( 5 ) Etanol är den enda syrehaltiga beståndsdel som avsiktligt får tillföras referensbränslet. Etanol som används ska överensstämm a med 
EN 15376. 
( 6 ) Den faktiska svavelhalten i det bränsle som används i typ 6-provningen ska uppges. 
( 7 ) Detta referensbränsle får inte avsiktligt tillföras föreningar som innehåller fosfor, järn, mangan eller bly. 
( 8 ) Etanol är den enda syrehaltiga beståndsdel som avsiktligt får tillföras referensbränslet. Etanol som används ska överensstämm a med 
EN 15376.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/233
 
( 2 ) Motsvarande EN/ISO-metoder kommer att antas när de utfärdas för de egenskaper som anges ovan.  
Typ: Etanol (E75)  
Parameter  Enhet  Gränsvärden (  1 ) 
Provningsmetod (  2 ) 
Min.  Max.  
Oktantal (Research Octane Number, 
RON)  95 —  EN ISO 5164  
Motoroktantal (Motor Octane Number, 
MON)  85 —  EN ISO 5163  
Densitet vid 15 °C  kg/m  3 Rapporteras  EN ISO 12185  
Ångtryck  kPa  50  60  EN ISO 13016-1 
(DVPE)  
Svavelhalt (  3 ) ( 4 ) mg/kg  —  10  EN ISO 20846 
EN ISO 20884  
Oxidationsstabilitet  minuter  360  —  EN ISO 7536  
Förekommande bindemedel (tvättat 
med lösningsmedel)  mg/100 ml  —  4  EN ISO 6246  
Utseende ska bestämmas vid omgivnings ­
temperatur eller 15 °C beroende på vad 
som är högst  Klar och ljus, synbart fri från 
suspergerade eller utfällda förore ­
ningar  Okulär besiktning  
Etanol och högre alkoholer (  5 ) % (V/V)  70  80  EN 1601 
EN 13132 
EN 14517  
Högre alkoholer (C  3 – C  8 ) % (V/V)  —  2  
Metanol  —  0,5  
Bensin (  6 ) % (V/V)  Jämvikt  EN 228  
Fosfor  mg/l  0,30 (  7 ) EN 15487 
ASTM D 3231  
Vattenhalt  % (V/V)  —  0,3  ASTM E 1064 
EN 15489  
Halt av oorganiskt klor  mg/l  —  1  ISO 6227 — EN 
15492  
pHe  6,50  9  ASTM D 6423 
EN 15490  
Kopparremskorrosion (3 h vid 50 °C)  Värde  Klass 1  EN ISO 2160  
Surhetsgrad (räknat som ättiksyra 
CH  3 COOH)  % (m/m)  0,005  ASTM D1613 
EN 15491  
mg/l  40SV L 175/234 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Parameter  Enhet  Gränsvärden (  1 ) 
Provningsmetod (  2 ) 
Min.  Max.  
Kol/väte-förhållande  Rapporteras  
Kol/syre-förhållande  Rapporteras  
( 1 ) De värden som anges i specifikationerna är ”verkliga värden”. När gränsvärdena fastställts har villkoren i ISO 4259,  Petroleum 
products – Determination and application of precision data in relation to methods of test , tillämpats. När ett minimivärde fastställts har en 
minsta skillnad av 2R över noll beaktats. När ett maximi- och ett minimivärde fastställts är den minsta skillnaden 4R 
(R = reproducerbarhet). Utan hinder av detta förfarande, som krävs av tekniska skäl, ska bränsletillverkaren eftersträva ett no llvärde 
då det föreskrivna maximivärdet är 2R och ett medelvärde i de fall maximi- och minimigränsvärden anges. Om ett klarläggande 
krävs huruvida ett bränsle uppfyller kraven i specifikationerna ska villkoren i ISO 4259 tillämpas. 
( 2 ) Vid tvister ska förfarandena för tvistlösning och tolkning av resultat på grundval av provningsmetodernas precision i EN ISO 4259 
användas. 
( 3 ) Vid en nationell tvist om svavelhalt ska antingen EN ISO 20846 eller EN ISO 20884 åberopas på liknande sätt som hänvisningen 
i den nationella bilagan till EN 228. 
( 4 ) Den faktiska svavelhalten i det bränsle som används i typ 6-provningen ska uppges. 
( 5 ) Etanol som uppfyller kraven i EN 15376 är den enda syrehaltiga beståndsdel som avsiktligt får tillföras detta referensbränsle . 
( 6 ) Halten blyfri bensin får bestämmas som 100 minus summan av procentsatserna för vatten och alkoholer. 
( 7 ) Detta referensbränsle får inte avsiktligt tillföras föreningar som innehåller fosfor, järn, mangan eller bly.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/235
 
BILAGA X  
Ej tilldeladSV L 175/236 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
BILAGA XI  
OMBORDDIAGNOS (OBD-SYSTEM) FÖR MOTORFORDON  
1. INLEDNING  
1.1 I denna bilaga anges funktioner i omborddiagnossystem (OBD-system) som gäller begränsning av utsläpp från 
motorfordon.  
2. DEFINITIONER, KRAV OCH PROVNINGAR  
2.1 Definitionerna, kraven och provningarna för OBD-system är de som anges i avsnitten 2 och 3 i bilaga 11 till 
Uneces föreskrifter nr 83. Undantagen från dessa krav anges i nedanstående avsnitt.  
2.1.1 De inledande orden i punkt 2 i bilaga 11 till Uneces föreskrifter nr 83 ska ersättas med följande:  
”Följande definitioner gäller endast i denna bilaga:”  
2.1.2 Punkt 2.10 i bilaga 11 till Uneces föreskrifter nr 83 ska ersättas med följande:  
”körcykel : cykel som utgörs av start av motorn, ett körningsmoment under vilket en eventuell fel kan upptäckas 
samt avstängning av motorn.”  
2.1.3 Följande nya punkt ska läggas till i bilaga 11 till Uneces föreskrifter nr 83 som punkt 3.2.3:  
”3.2.3 Identifiering av försämring eller funktionsfel får också ske utanför en körcykel (t.ex. efter motoravstäng ­
ningen).”  
2.1.4 Hänvisningen till ”THC och NOx” i punkt 3.3.3.1 i bilaga 11 till Uneces föreskrifter nr 83 ska betraktas som en 
hänvisning till ”NMHC och NOx”.  
2.1.5 Hänvisningen till ”gränser” i punkterna 3.3.3.1 och 3.3.4.4 i bilaga 11 till Uneces föreskrifter nr 83 ska 
betraktas som en hänvisning till ”OBD-gränsvärden”.  
2.1.6 Hänvisningen till ”utsläppsgränser” i punkt 3.3.5 i bilaga 11 till Uneces föreskrifter nr 83 ska betraktas som en 
hänvisning till ”OBD-gränsvärden”.  
2.1.7 Punkterna 3.3.4.9 och 3.3.4.10 i bilaga 11 till Uneces föreskrifter nr 83 ska utgå.  
2.1.8 Följande nya punkter ska läggas till i bilaga 11 till Uneces föreskrifter nr 83 som punkterna 3.3.5.1 och 3.3.5.2:  
”3.3.5.1 Följande anordningar bör dock övervakas för totalt bortfall eller avlägsnande (om avlägsnande skulle 
leda till att de tillämpliga utsläppsgränserna i punkt 5.3.1.4 i denna förordning överskrids):  
a) En partikelfälla monterad på en kompressionständningsmotor, antingen som en separat enhet eller 
integrerad i en kombinerad anordning för utsläppskontroll.  
b) Ett NOx-efterbehandlingssystem monterat på en kompressionständningsmotor, antingen som en 
separat enhet eller integrerad i en kombinerad anordning för utsläppskontroll.  
c) En dieseloxidationskatalysator (DOC) monterad på en kompressionständningsmotor, antingen som 
en separat enhet eller integrerad i en kombinerad anordning för utsläppskontroll.  
3.3.5.2 Anordningarna som anges i punkt 3.3.5.1 ska även övervakas för eventuella fel som kan medföra att 
de tillämpliga OBD-gränsvärdena överskrids.”SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/237
 
2.1.9 Punkt 3.8.1 i bilaga 11 till Uneces föreskrifter nr 83 ska ersättas med följande:  
”OBD-systemet får radera en felkod, den tillryggalagda körsträckan och de låsta mätvärdena om samma fel inte 
på nytt registreras under minst 40 motoruppvärmningscykler eller 40 körcykler för fordonet där de kriterier 
som anges i avsnitt 7.5.1 a-c i tillägg 1 till bilaga 11 är uppfyllda.”  
2.1.10 Hänvisningen till ISO DIS 15031 5 i punkt 3.9.3.1 i bilaga 11 till Uneces föreskrifter nr 83 ska ersättas med 
följande:  
”…den standard som förtecknas i punkt 6.5.3.2 a i tillägg 1 till bilaga 11 till dessa föreskrifter.”  
2.1.11 Följande nya punkt ska läggas till i bilaga 11 till Uneces föreskrifter nr 83 som punkt 3.10:  
”3.10 Kompletterande bestämmelser för fordon med strategier för motoravstängning  
3.10.1 Körcykel  
3.10.1.1 Autonoma motoromstarter som regleras av motorstyrsystemet efter ett motorstopp får betraktas som 
en ny körcykel eller en fortsättning av den pågående körcykeln.”  
2.2 Typ V-hållbarhetssträckan och typ V-hållbarhetsprovningen som nämns i avsnitt 3.1 respektive 3.3.1 i bilaga 
11 till Uneces föreskrifter nr 83 ska betraktas som hänvisning till kraven i bilaga VII till denna förordning.  
2.3 OBD-gränsvärdena i avsnitt 3.3.2 i bilaga 11 till Uneces föreskrifter nr 83 ska betraktas som hänvisningar till de 
krav som anges i punkterna 2.3.1 och 2.3.2.  
2.3.1 OBD-gränsvärden för fordon som är typgodkända enligt Euro 6-utsläppsgränserna i tabell 2 i bilaga I till 
förordning (EG) nr 715/2007 från 3 år efter de datum som anges i artikel 10.4 och 10.5 i den förordningen 
anges i följande tabell:  
Slutgiltiga OBD-gränsvärden för Euro 6  
Referens ­
massa 
(RM) (kg)  Massa av 
kolmonoxid  Massa av 
icke-metankolväten  Massa av 
kväveoxider  Massa av 
partikelmaterial (  1 ) Antal 
partiklar (  1 ) ( 2 ) 
Kategori  Klass  (CO) 
(mg/km)  (NMHC) 
(mg/km)  (NO  x ) 
(mg/km)  (PM) 
(mg/km)  (PN) 
(#/km)  
PI CI  PI  CI  PI  CI  CI  PI  CI  PI  
M —  Alla  1 900  1 750  170  290  90  140  12  12  
N 1 I RM ≤ 
1 305  1 900  1 750  170  290  90  140  12  12  
II 1 305 < 
RM ≤ 
1 760  3 400  2 200  225  320  110  180  12  12  
III 1 760 < 
RM 4 300  2 500  270  350  120  220  12  12  
N 2 — Alla  4 300  2 500  270  350  120  220  12  12  
Förklaring : PI = gnisttändning, CI = kompressionständning. 
( 1 ) Gränsvärden för partikelmassa och partikelantal för gnisttändningsmotorer är bara tillämpliga på fordon med motorer med direk t­
insprutning. 
( 2 ) Gränsvärden för partikelantal kan införas vid ett senare datum.SV L 175/238 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
2.3.2 Fram till tre år efter de datum som anges i artikel 10.4 och 10.5 i förordning (EG) nr 715/2007 för nya 
typgodkännanden respektive nya fordon ska, om tillverkaren så väljer, följande OBD-gränsvärden gälla för 
fordon som är typgodkända enligt Euro 6-utsläppsgränsvärdena i tabell 2 i bilaga I till förordning (EG) 
nr 715/2007:  
Preliminära OBD-gränsvärden för Euro 6  
Referens ­
massa 
(RM) (kg)  Massa av kolmonoxid  Massa av 
icke-metankolväten  Massa av kväveoxider  Massa av 
partikelmaterial (  1 ) 
Kategori  Klass  (CO) 
(mg/km)  (NMHC) 
(mg/km)  (NOx) 
(mg/km)  (PM) 
(mg/km)  
PI CI  PI  CI  PI  CI  CI  PI  
M —  Alla  1 900  1 750  170  290  150  180  25  25  
N 1 I RM ≤ 
1 305  1 900  1 750  170  290  150  180  25  25  
II 1 305 < 
RM ≤ 
1 760  3 400  2 200  225  320  190  220  25  25  
III 1 760 < 
RM 4 300  2 500  270  350  210  280  30  30  
N 2 — Alla  4 300  2 500  270  350  210  280  30  30  
Förklaring : PI = gnisttändning, CI = kompressionständning. 
( 1 ) Gränsvärden för partikelmassa för gnisttändningsmotorer är bara tillämpliga på fordon med motorer med direktinsprutning.  
2.4 Hänvisningen till gränsvärden i avsnitt 3.3.3.1 i bilaga 11 till Uneces föreskrifter nr 83 ska betraktas som en 
hänvisning till gränsvärdena i avsnitt 2.3 i denna bilaga.  
2.5 Den provningscykel av typ I som avses i punkt 3.3.3.2 i bilaga 11 till Uneces föreskrifter nr 83 ska betraktas 
som samma typ 1-cykel som användes under minst två på varandra följande cykler efter införandet av feltänd ­
ningar i enlighet med punkt 6.3.1.2 i tillägg 1 till bilaga 11 till Uneces föreskrifter nr 83.  
2.6 Hänvisningen till de partikelgränsvärden som föreskrivs i punkt 3.3.2 i avsnitt 3.3.3.7 i bilaga 11 till Uneces 
föreskrifter nr 83 ska betraktas som en hänvisning till de partikelgränsvärden som föreskrivs i avsnitt 2.3 i 
denna bilaga.  
2.7 Hänvisningen till provningscykeln av typ I i avsnitt 2.1.3 i tillägg 1 till bilaga 11 till Uneces föreskrifter nr 83 
ska betraktas som en hänvisning till typ 1-provningen enligt förordning (EG) nr 692/2008 eller bilaga XXI i 
denna förordning, efter tillverkarens eget val för varje enskilt funktionsfel som ska påvisas.  
3. ADMINISTRATIVA BESTÄMMELSER FÖR BRISTER I OBD-SYSTEM  
3.1 De administrativa bestämmelserna för brister i OBD-system enligt artikel 6.2 ska vara de som anges i avsnitt 4 i 
bilaga 11 till Uneces föreskrifter nr 83 med nedanstående undantag.  
3.2 Hänvisningen till OBD-gränsvärden i punkt 4.2.2 i bilaga 11 till Uneces föreskrifter nr 83 ska betraktas som en 
hänvisning till OBD-gränsvärdena i avsnitt 2.3 i denna bilaga.  
3.3 Punkt 4.6 i bilaga 11 till Uneces föreskrifter nr 83 ska förstås enligt följande:  
”Godkännandemyndigheten ska meddela sitt beslut om beviljande av en tid under vilken brister godtas i 
enlighet med artikel 6.2.”SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/239
 
4. TILLGÅNG TILL OBD-INFORMATION  
4.1 Krav på tillgång till OBD-information anges i avsnitt 5 i bilaga 11 till Uneces föreskrifter nr 83. Undantagen 
från dessa krav anges i nedanstående avsnitt.  
4.2 Hänvisningar till tillägg 1 till bilaga 2 till Uneces föreskrifter nr 83 ska betraktas som hänvisningar till tillägg 5 
till bilaga I till denna förordning.  
4.3 Hänvisningar till avsnitt 3.2.12.2.7.6 i bilaga 1 till Uneces föreskrifter nr 83 ska betraktas som hänvisningar till 
avsnitt 3.2.12.2.7.6 i tillägg 3 till bilaga I till denna förordning.  
4.4 Hänvisningar till ”parterna i överenskommelsen” ska betraktas som hänvisningar till ”medlemsstaterna”.  
4.5 Hänvisningar till godkännanden som beviljats enligt föreskrifter nr 83 ska betraktas som hänvisningar till 
typgodkännanden som beviljats enligt denna förordning och förordning (EG) nr 715/2007.  
4.6 Unecetypgodkännande ska betraktas som EG-typgodkännande.SV L 175/240 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Tillägg 1  
FUNKTIONELLA ASPEKTER AV OBD-SYSTEM  
1. INLEDNING  
1.1 I detta tillägg beskrivs förfarandet för den provning som ska utföras enligt avsnitt 2 i denna bilaga.  
2. TEKNISKA KRAV  
2.1 De tekniska kraven och specifikationerna ska vara de som anges i tillägg 1 till bilaga 11 till Uneces föreskrifter 
nr 83, med de undantag och kompletterande krav som anges i följande avsnitt.  
2.2 Hänvisningarna i tillägg 1 till bilaga 11 till Uneces föreskrifter nr 83 till de OBD-gränsvärden som anges i punkt 
3.3.2 i bilaga 11 till Uneces föreskrifter nr 83 ska betraktas som hänvisningar till de OBD-gränsvärden som 
anges i avsnitt 2.3 i denna bilaga.  
2.3 De referensbränslen som anges i punkt 3.2 i tillägg 1 till bilaga 11 till Uneces föreskrifter nr 83 ska betraktas 
som en hänvisning till tillämpliga specifikationer för referensbränslen i bilaga IX till denna förordning.  
2.4 Hänvisningen till bilaga 11 i punkt 6.5.1.4 i tillägg 1 till bilaga 11 till Uneces föreskrifter nr 83 ska betraktas 
som en hänvisning till bilaga XI till denna förordning.  
2.5 Följande mening ska läggas till som sista meningen i andra stycket i avsnitt 1 i tillägg 1 till bilaga 11 till Uneces 
föreskrifter nr 83:  
”För elektriska fel (kortslutning/öppen krets) får utsläppen överstiga gränsvärdena i punkt 3.3.2 med mer än 
tjugo procent.”  
2.6 Punkt 6.5.3 i tillägg 1 till bilaga 11 till Uneces föreskrifter nr 83 ska ersättas med följande:  
”6.5.3 Diagnossystemet för utsläppsbegränsning ska tillhandahålla standardiserad och obegränsad tillgång och 
överensstämma med följande ISO-standarder och/eller SAE-specifikationer. Senare versioner får använ ­
das efter tillverkarens gottfinnande.  
6.5.3.1 Följande standard ska användas för dataöverföring till och från fordonet:  
a) ISO 15765–4:2011 ’Road vehicles – Diagnostics on Controller Area Network (CAN) – Part 4: 
Requirements for emissions-related systems’ av den 1 februari 2011.  
6.5.3.2 Standarder som används för överföring av OBD-information:  
a) ISO 15031-5 ’Road vehicles - communication between vehicles and external test equipment for 
emissions-related diagnostics – Part 5: Emissions-related diagnostic services’ av den 1 april 2011 
eller SAE J1979 av den 23 februari 2012.  
b) ISO 15031-4 ’Road vehicles - Communication between vehicle and external test equipment for 
emissions related diagnostics – Part 4: External test equipment’ av den 1 juni 2005 eller SAE J1978 
av den 30 april 2002.  
c) ISO 15031-3 ’Road vehicles - Communication between vehicle and external test equipment for 
emissions related diagnostics – Part 3: Diagnostic connector and related electrical circuits: specifi ­
cation and use’ av den 1 juli 2004 eller SAE J1962 av den 26 juli 2012.  
d) ISO 15031-6 ’Road vehicles - Communication between vehicle and external test equipment for 
emissions related diagnostics – Part 6: Diagnostic trouble code definitions’ av den 13 augusti 2010 
eller SAE J2012 av den 7 mars 2013.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/241
 
e) ISO 27145 ’Road vehicles – Implementation of World-Wide Harmonized On-Board Diagnostics 
(WWH-OBD)’ av den 15 augusti 2012 med begränsningen att endast 6.5.3.1 a får användas för 
datakommunikation.  
f) ISO 14229:2013 ’Road vehicles – Unified diagnostic services (UDS)’ med begränsningen att endast 
6.5.3.1 a får användas för datakommunikation.  
Standarderna i leden e och f får användas som alternativ till standarden i led a tidigast den 1 januari 
2019.  
6.5.3.3 Provutrustning och de diagnosverktyg som behövs för att kommunicera med OBD-systemen ska 
uppfylla eller överträffa de funktionella specifikationer som ges i den standard som anges i punkt 
6.5.3.2 b i detta tillägg.  
6.5.3.4 Grundläggande diagnosuppgifter (som specificeras i punkt 6.5.1) och dubbelriktad kontrollinformation 
ska tillhandahållas med användande av det format och de enheter som beskrivs i den standard som 
anges i punkt 6.5.3.2 a i detta tillägg, samt vara tillgängliga med hjälp av ett diagnosverktyg som 
uppfyller kraven i den standard som anges i punkt 6.5.3.2 b i detta tillägg.  
Fordonstillverkaren ska förse ett nationellt standardiseringsorgan med uppgifter om alla utsläppsrela ­
terade diagnosuppgifter, t.ex. parameteridentifikationer (PID), omborddiagnosövervaknings-ID eller 
provnings-ID som inte specificeras i den standard som anges i punkt 6.5.3.2 a i denna förordning 
men som är relevanta för denna förordning.  
6.5.3.5 När ett fel registreras ska tillverkaren identifiera felet med användande av en lämplig ISO/SAE-kon ­
trollerad felkod som specificeras i en av de standarder som anges i punkt 6.5.3.2 d i detta tillägg, som 
rör ’utsläppsrelaterade felkoder i diagnossystemet’. Om en sådan identifiering inte är möjlig, får till ­
verkaren använda diagnostiska felkoder som kontrolleras av tillverkaren enligt samma standard. Fel ­
koderna ska vara fullt tillgängliga med den standardiserade diagnosutrustning som uppfyller bestäm ­
melserna i punkt 6.5.3.2 i detta tillägg.  
Fordonstillverkaren ska förse ett nationellt standardiseringsorgan med uppgifter om alla utsläppsrela ­
terade diagnosuppgifter, t.ex. parameteridentifikationer (PID), omborddiagnosövervaknings-ID eller 
provnings-ID som inte specificeras i de standarder som anges i punkt 6.5.3.2 a i detta tillägg men 
som är relevanta för denna förordning.  
6.5.3.6 Anslutningsgränssnittet mellan fordonet och diagnosprovaren ska vara standardiserat och ska uppfylla 
samtliga krav i den standard som anges i punkt 6.5.3.2 c i detta tillägg. Dess placering ska underställas 
myndigheten för godkännande och vara sådan att det är lättåtkomligt för kvalificerad personal men 
skyddat från påverkan av okvalificerad personal.  
6.5.3.7 Tillverkaren ska också, eventuellt mot betalning, göra den tekniska information som krävs för repa ­
ration eller underhåll av motorfordonen tillgänglig, såvida inte denna information omfattas av im ­
materialrättsskydd eller utgör väsentlig och hemlig sakkunskap som identifierats på lämpligt sätt; i 
sådana fall får rätten att vägra lämna ut nödvändiga tekniska uppgifter inte missbrukas.  
Berättigad till sådan information är varje person som ägnar sig åt kommersiell service eller reparation, 
räddningsverksamhet vid trafikolyckor, kontroll eller provning av fordon eller åt tillverkning och 
försäljning av ersättnings- eller reservdelar, diagnosinstrument och provningsutrustning.”  
2.6 Följande nya punkt ska läggas till i tillägg 1 till bilaga 11 till Uneces föreskrifter nr 83 som punkt 6.1.1:  
”6.1.1 Typ I-provningen behöver inte utföras för att påvisa ett elfel (kortslutning/öppen krets). Tillverkaren får 
visa dessa feltillstånd under körförhållanden i vilka komponenten används och övervakningsvillkoren har 
uppstått. Dessa förhållanden ska anges i typgodkännandedokumentationen.”  
2.7 Punkt 6.2.2 i tillägg 1 till bilaga 11 till Uneces föreskrifter nr 83 ska ersättas med följande:  
”På tillverkarens begäran får alternativa och/eller ytterligare förkonditioneringsmetoder användas.”  
2.8 Följande nya punkt ska läggas till i tillägg 1 till bilaga 11 till Uneces föreskrifter nr 83 som punkt 6.2.3:  
”6.2.3 Användning av ytterligare förkonditioneringscykler eller alternativa förkonditioneringsmetoder ska do ­
kumenteras i typgodkännandedokumentationen.”SV L 175/242 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
2.9 Punkt 6.3.1.5 i tillägg 1 till bilaga 11 till Uneces föreskrifter nr 83 ska ersättas med följande:  
”Elektrisk urkoppling av den elektroniska regleringsanordningen för avdunstningsrening (om sådan utrustning 
finns och den är inkopplad för vald bränsletyp).”  
2.10 Punkt 6.4.1.1 i tillägg 1 till bilaga 11 till Uneces föreskrifter nr 83 ska ersättas med följande:  
”Felindikatorn ska aktiveras senast innan denna provning avslutas under något av de förhållanden som anges i 
punkterna 6.4.1.2–6.4.1.5. Felindikatorn får också aktiveras vid förkonditionering. Den tekniska tjänsten får 
ersätta dessa förhållanden med andra i enlighet med punkt 6.4.1.6.”  
2.11 Punkt 6.4.2.1 i tillägg 1 till bilaga 11 till Uneces föreskrifter nr 83 ska ersättas med följande:  
”Felindikatorn ska aktiveras senast innan denna provning avslutas under något av de förhållanden som anges i 
punkterna 6.4.2.2–6.4.2.5. Felindikatorn får också aktiveras vid förkonditionering. Den tekniska tjänsten får 
ersätta dessa förhållanden med andra i enlighet med punkt 6.4.2.5.”  
3. PRESTANDA UNDER DRIFT  
3.1 Allmänna krav  
De tekniska kraven och specifikationerna ska vara de som anges i tillägg 1 till bilaga 11 till Uneces föreskrifter 
nr 83, med de undantag och kompletterande krav som anges i följande avsnitt.  
3.1.1 Kraven i punkt 7.1.5 i tillägg 1 till bilaga 11 till Uneces föreskrifter nr 83 ska förstås enligt följande:  
För nya typgodkännanden och nya fordon ska övervakaren enligt punkt 2.9 i denna bilaga ha ett IUPR större än 
eller lika med 0,1 fram till tre år efter de datum som anges i artikel 10.4 respektive 10.5 i förordning (EG) 
nr 715/2007.  
3.1.2 Kraven i punkt 7.1.7 i tillägg 1 till bilaga 11 till Uneces föreskrifter nr 83 ska förstås enligt följande:  
Tillverkaren ska för godkännandemyndigheten och, på begäran, för kommissionen visa att dessa statistiska 
villkor är uppfyllda för alla övervakare som enligt punkt 7.6 i tillägg 1 till bilaga 11 till Uneces föreskrifter 
nr 83 ska rapporteras av OBD-systemet, senast 18 månader efter det att den första fordonstypen med IUPR i en 
OBD-familj släppts ut på marknaden, och därefter var artonde månad. För detta ändamål ska det förfarande som 
beskrivs i bilaga II tillämpas för OBD-familjer med mer än 1000 registreringar i unionen, och för vilka stickprov 
ska tas under provtagningsperioden, utan att det påverkar bestämmelserna i punkt 7.1.9 i tillägg 1 till bilaga 11 
till Uneces föreskrifter nr 83.  
Utöver kraven i bilaga II och oavsett resultatet av den överensstämmelsekontroll som beskrivs i avsnitt 2 i bilaga 
II, ska den myndighet som beviljar godkännandet kontrollera överensstämmelsen hos fordon i drift för IUPR 
som beskrivs i tillägg 1 till bilaga II för ett lämpligt antal slumpvis utvalda fall. Med  för ett lämpligt antal slumpvis 
utvalda fall  avses att denna åtgärd ska avskräcka från bristande överensstämmelse med kraven i avsnitt 3 i denna 
bilaga och från att manipulerade, falska eller missvisande uppgifter läggs fram vid överensstämmelsekontrollen. 
Om inga särskilda omständigheter som kan styrkas av typgodkännandemyndigheterna föreligger, ska slumpvisa 
kontroller av fordon i drift på 5 % av de typgodkända OBD-familjerna anses vara tillräckligt för att kunna 
fastställa om kravet uppfylls. För detta ändamål får typgodkännandemyndigheterna enas med tillverkaren om att 
minska dubbelprovning av en given OBD-familj, så länge detta inte inverkar negativt på den avskräckande 
effekten hos typgodkännandemyndighetens egna kontroller av fordon i drift för bristande överensstämmelse 
med kraven i avsnitt 3 i denna bilaga. Uppgifter som samlats in av medlemsstaterna under tillsynsprogram får 
användas för kontroll av överensstämmelsen hos fordon i drift. På begäran ska typgodkännandemyndigheterna 
till kommissionen och andra typgodkännandemyndigheter tillhandahålla uppgifter om genomförda fasta och 
slumpvisa överensstämmelsekontroller, inklusive uppgifter om vilken metod som använts för att fastställa vilka 
fall som ska underkastas slumpvisa överensstämmelsekontroller av fordon i drift.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/243
 
3.1.3 Bristande överensstämmelse med kraven i punkt 7.1.6 i tillägg 1 till bilaga 11 till Uneces föreskrifter nr 83 som 
konstaterats vid kontroller enligt punkt 3.1.2 i detta tillägg eller punkt 7.1.9 i tillägg 1 till bilaga 11 till Uneces 
föreskrifter nr 83, ska betraktas som en överträdelse och omfattas av de sanktioner som anges i artikel 13 i 
förordning (EG) nr 715/2007. Denna hänvisning begränsar inte tillämpningen av sådana sanktioner på andra 
överträdelser av andra bestämmelser i förordning (EG) nr 715/2007 eller i den här förordningen, som inte 
uttryckligen hänvisar till artikel 13 i förordning (EG) nr 715/2007.  
3.1.4 Punkt 7.6.1 i tillägg 1 till bilaga 11 till Uneces föreskrifter nr 83 ska ersättas med följande:  
”7.6.1 OBD-systemet ska, i enlighet med specifikationerna i den standard som anges i punkt 6.5.3.2 a i detta 
tillägg, rapportera tändningscykelräknaren och den allmänna nämnaren samt separata täljare och näm ­
nare för följande övervakare, om de enligt denna bilaga ska finnas på fordonet:  
a) Katalysatorer (varje uppsättning ska rapporteras separat).  
b) Syre/avgasgivare, inkl. sekundära syregivare  
(varje givare ska rapporteras separat).  
c) Avdunstningssystem.  
d) System för avgasåterföring (EGR-system).  
e) System för variabel ventilinställning (VVT-system).  
f) Sekundära luftsystem.  
g) Partikelfilter.  
h) System för NOx-efterbehandling (t.ex. NOx-absorbator eller NOx-reagens/katalysatorsystem).  
i) Reglersystem för övertryck.”  
Punkt 7.6.2 i tillägg 1 till bilaga 11 till Uneces föreskrifter nr 83 ska ersättas med följande:  
”7.6.2 För enskilda komponenter eller system som har flera övervakare och som enligt denna punkt ska 
rapporteras (t.ex. kan syregivaruppsättning 1 ha flera övervakare för givarsvar eller andra givaregen ­
skaper), ska OBD-systemet separat registrera täljare och nämnare för var och en av de enskilda över ­
vakarna och rapportera endast den täljare och nämnare för den enskilda övervakare som har den minsta 
numeriska kvoten. Om två eller flera enskilda övervakare har identiska kvoter ska motsvarande täljare 
och nämnare för den övervakare som har störst nämnare rapporteras för den komponenten.”  
Följande nya punkt ska läggas till i tillägg 1 till bilaga 11 till Uneces föreskrifter nr 83 som punkt 7.6.2.1:  
”7.6.2.1. Täljare och nämnare för enskilda övervakare av komponenter eller system som övervakar kontinuerligt 
för fel med kortslutning eller öppen krets ska undantas från rapportering.  
Med  kontinuerligt  avses i detta sammanhang att övervakningen alltid är aktiverad och att provtagning av 
den signal som används för övervakning sker minst två gånger per sekund och att ett resultat om 
huruvida ett fel föreligger eller inte måste föreligga inom 15 s.  
Om i kontrollsyfte provtagning av en insignalskomponent sker mer sällan, får i stället komponentens 
signal utvärderas varje gång provtagning utförs.  
Det är inte nödvändigt att aktivera en utsignalskomponent eller system enbart i syfte att övervaka den 
komponenten eller systemet.”SV L 175/244 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Tillägg 2  
FORDONSFAMILJENS VÄSENTLIGA EGENSKAPER  
Fordonsfamiljens väsentliga egenskaper ska vara de som anges i tillägg 2 till bilaga 11 till Uneceföreskrifter nr 83.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/245
 
BILAGA XII  
FASTSTÄLLANDE AV KOLDIOXIDUTSLÄPP, BRÄNSLEFÖRBRUKNING, ELFÖRBRUKNING OCH ELEKTRISK RÄCKVIDD  
1. TYPGODKÄNNANDE AV FORDON UTRUSTADE MED MILJÖINNOVATIONER  
1.1 Enligt artikel 11.1 i förordning (EU) nr 725/2011 för fordon av kategori M1 och artikel 11.1 i förordning (EU) 
nr 427/2014 för fordon av kategori N1, ska en tillverkare, som vill dra nytta av en minskning av sina genomsnittliga 
specifika koldioxidutsläpp med hjälp av koldioxidminskningar från en eller flera miljöinnovationer monterade i ett 
fordon, till en godkännandemyndighet lämna in en ansökan om EG-typgodkännandeintyg för det fordon som är 
utrustat med miljöinnovationen.  
1.2 I enlighet med artikel 10 i förordning (EU) nr 725/2011 för fordon av kategori M1 eller artikel 10 i förordning (EU) 
nr 427/20104 för fordon av kategori N1 ska för typgodkännande minskningen av koldioxidutsläpp från fordonet 
som är utrustat med en miljöinnovation fastställas genom det förfarande och med den provningsmetod som anges i 
kommissionens beslut om godkännande av miljöinnovationen.  
1.3 Utförandet av de nödvändiga provningarna för att fastställa minskningar av koldioxidutsläpp som ett resultat av 
miljöinnovationer ska inte anses påvisa miljöinnovationernas överensstämmelse med de tekniska föreskrifterna i 
direktiv 2007/46/EG, om tillämpliga.  
1.4 Om den innovativa tekniken inte uppfyller tröskelvärdet på 1 g CO  2 /km enligt artikel 9 i förordning (EU) 
nr 725/2011 ska typgodkännandeintyget utfärdas utan hänvisning till den miljöinnovationskod eller den koldiox ­
idminskning som uppnås med hjälp av den innovativa tekniken.  
2. FASTSTÄLLANDE AV KOLDIOXIDUTSLÄPP OCH BRÄNSLEFÖRBRUKNING HOS FORDON AV KATEGORI N1 SOM TILLHAN ­
DAHÅLLITS FÖR ETAPPVIS TYPGODKÄNNANDE  
2.1 För fastställande av koldioxidutsläpp och bränsleförbrukning hos ett fordon som tillhandahållits för etappvis typ ­
godkännande enligt definitionen i artikel 3.7 i direktiv 2007/46/EG ska metoderna i bilaga XXI tillämpas. Särskilda 
bestämmelser för etappvis typgodkännande fastställs i punkterna 2.2–2.7 i denna bilaga.  
2.2 Vägmotstånd ska fastställas med vägmotståndsmatrisfamiljen med hjälp av de parametrar för ett representativt 
etappvis färdigbyggt fordon som fastställs i punkt 4.2.1.4 i underbilaga 4 till bilaga XXI.  
2.3 Beräkningen av vägmotstånd och rullmotstånd ska baseras på ett representativt fordon av vägmotståndsmatris ­
familjen enligt punkt 5.1 i underbilaga 4 till bilaga XXI.  
2.4 Tillverkaren av grundfordonet ska prova ett representativt etappvis färdigbyggt fordon för koldioxidutsläpp och 
bränsleförbrukning och tillhandahålla ett beräkningsverktyg för att fastställa, på grundval av parametrar för etappvis 
färdigbyggda fordon, deras värden för bränsleförbrukning och koldioxid enligt underbilaga 7 till bilaga XXI.  
2.5 De slutliga värdena för bränsleförbrukning och koldioxid ska beräknas av tillverkaren av den sista etappen på 
grundval av parametrarna för det etappvis färdigbyggda fordonet enligt punkt 3.2.4 i underbilaga 7 till bilaga XXI.  
2.6 Tillverkaren av det etappvis färdigbyggda fordonet ska i intyget om överensstämmelse inkludera uppgifter för de 
etappvis färdigbyggda fordonen och lägga till uppgifter om grundfordonen i enlighet med bilaga IX till direktiv 
2007/46/EG.  
2.7 När det gäller fordon som tillhandahållits för enskilt godkännande ska intyget om enskilt godkännande innehålla 
följande information:  
a) De koldioxidutsläpp som uppmätts enligt den metod som anges i punkterna 2.1–2.6.  
b) Det etappvis färdigbyggda fordonets vikt i körklart skick.  
c) Identifikationsnumret för grundfordonets typ, variant och version.  
d) Typgodkännandenumret för grundfordonet, inklusive utökningsnummer.SV L 175/246 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
e) Namn på och adress till tillverkaren av grundfordonet.  
f) Grundfordonets vikt i körklart skick.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/247
 
BILAGA XIII  
EG-TYPGODKÄNNANDE AV ERSÄTTANDE UTSLÄPPSBEGRÄNSANDE ANORDNINGAR SOM SEPARAT TEKNISK 
ENHET  
1. INLEDNING  
1.1 I denna bilaga finns kompletterande krav för typgodkännande av utsläppsbegränsande anordningar som 
separata tekniska enheter.  
2. ALLMÄNNA KRAV  
2.1 Märkning  
Originalersättningsanordningar ska vara märkta med minst information om följande:  
a) Fordonstillverkarens namn eller varumärke.  
b) Fabrikat och artikelnummer som identifierar originalersättningsanordningen i enlighet med vad som nämns 
i punkt 2.3.  
2.2 Dokumentation  
Varje originalersättningsanordning ska åtföljas av information om följande:  
a) Fordonstillverkarens namn eller varumärke.  
b) Fabrikat och artikelnummer som identifierar originalersättningsanordningen i enlighet med vad som nämns 
i punkt 2.3.  
c) Fordon för vilka originalersättningsanordningen tillhör en typ som omfattas av punkt 2.3 i addendumet till 
tillägg 4 till bilaga I, i förekommande fall, med en märkning som visar om originalersättningsanordningen 
är lämpad att monteras på fordon som är utrustat med OBD-system.  
d) Monteringsanvisningar, om så erfordras.  
Denna information ska finnas tillgänglig i produktkatalogen som distribueras till försäljningsställena av for ­
donstillverkaren.  
2.3 Fordonstillverkaren ska till ansvarig teknisk tjänst och/eller godkännandemyndighet i elektronisk form över ­
lämna sådan information som behövs för att skapa en koppling mellan delarnas nummer och typgodkännan ­
dedokumentationen.  
Denna information ska omfatta följande:  
a) Fordonets fabrikat och typ.  
b) Originalersättningsanordningens fabrikat och typ.  
c) Originalersättningsanordningens artikelnummer.  
d) Typgodkännandenummer för berörd fordonstyp.  
3. EG-TYPGODKÄNNANDEMÄRKNING FÖR SEPARAT TEKNISK ENHET  
3.1 På varje ersättande utsläppsbegränsande anordning som överensstämmer med den typ som godkänts enligt 
denna förordning som en separat teknisk enhet ska det finnas ett EG-typgodkännandemärke.SV L 175/248 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
3.2 Detta märke ska bestå av en rektangel som omger den gemena bokstaven e följd av det särskiljande numret för 
det land som beviljat EG-typgodkännandet i enlighet med det numreringssystem som anges i bilaga VII till 
direktiv 2007/46/EG.  
EG-typgodkännandemärket ska också i närheten av rektangeln innehålla det grundläggande typgodkännande ­
nummer som anges i avsnitt 4 av typgodkännandenumret enligt bilaga VII till direktiv 2007/46/EG, föregånget 
av de två siffror som betecknar löpnumret på den senaste större tekniska ändringen av förordning (EG) 
nr 715/2007 eller den här förordningen den dag då EG-typgodkännande för separat teknisk enhet beviljades. 
För denna förordning är löpnumret 00.  
3.3 EG-typgodkännandemärket ska anbringas på den ersättande utsläppsbegränsande anordningen så att det är 
tydligt läsbart och outplånligt. Det ska i möjligaste mån vara synligt när den ersättande utsläppsbegränsande 
anordningen är monterad på fordonet.  
3.4 I tillägg 3 till denna bilaga finns ett exempel på EG-typgodkännandemärkets utformning.  
4. TEKNISKA KRAV  
4.1 Kraven på typgodkännande av ersättande utsläppsbegränsande anordningar ska vara de som anges i avsnitt 5 i 
Uneces föreskrifter nr 103 med de undantag som anges i avsnitten 4.1.1–4.1.5.  
4.1.1 Hänvisningen till ”provningscykel” i avsnitt 5 i Uneces föreskrifter nr 103 ska betraktas som samma typ I/1- 
provning och typ I/1-provningscykel som använts för det ursprungliga typgodkännandet av fordonet.  
4.1.2 Termen ”katalysator” som används i avsnitt 5 av Uneces föreskrifter nr 103 ska förstås som ”utsläppsbegrän ­
sande anordning”.  
4.1.3 De reglerade föroreningar som det hänvisas till i avsnitt 5.2.3 i Uneces föreskrifter nr 103 ska ersättas med 
föroreningarna i tabell 2 i bilaga I till förordning (EG) nr 715/2007 för ersättande utsläppsbegränsande 
anordningar som är avsedda att monteras på fordon som typgodkänts enligt förordning (EG) nr 715/2007.  
4.1.4 För ersättande utsläppsbegränsande anordningar som är avsedda att monteras på fordon som typgodkänts 
enligt förordning (EG) nr 715/2007 ska med hållbarhetskrav och därtill hörande försämringsfaktorer enligt 
avsnitt 5 i Uneces föreskrifter nr 103 menas de som anges i bilaga VII till denna förordning.  
4.1.5 Hänvisningen till tillägg 1 till meddelandet om typgodkännande i avsnitt 5.5.3 i Uneces föreskrifter nr 103 ska 
betraktas som en hänvisning till addendumet till EG-typgodkännandeintyget om fordonets OBD-information i 
tillägg 5 till bilaga I.  
4.2 För fordon med gnisttändningsmotorer ska, om utsläppen av NMHC som uppmätts under demonstrations ­
provning av en ny originalkatalysator enligt punkt 5.2.1 i Uneces föreskrifter nr 103 är högre än de värden 
som uppmätts under typgodkännandet av fordon, differensen adderas till OBD-gränsvärdena. OBD-gränsvär ­
dena anges i punkt 2.3 i bilaga XI till denna förordning.  
4.3 De reviderade OBD-gränsvärdena ska tillämpas under provningarna av OBD-kompatibilitet enligt punkterna 
5.5–5.5.5 i Uneces föreskrifter nr 103. I synnerhet när sådant överskridande som är tillåtet enligt punkt 1 i 
tillägg 1 till bilaga 11 till Uneces föreskrifter nr 83 tillämpas.  
4.4 Krav på ersättningssystem med periodisk regenerering  
4.4.1  Krav beträffande utsläpp  
4.4.1.1 Fordon enligt artikel 11.3 som är försedda med ett ersättningssystem med periodisk regenerering av den typ 
som ansökan om godkännande avser ska provas på det sätt som anges i punkt 3 i bilaga 13 till Uneces 
föreskrifter nr 83 för att jämföra dess prestanda med samma fordon försedda med ett originalsystem med 
periodisk regenerering.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/249
 
4.4.1.2 Hänvisningar till ”typ I-provning” och ”typ I-provningscykel” i punkt 3 i bilaga 13 till Uneces föreskrifter nr 83 
och ”provningscykel” i avsnitt 5 i Uneces föreskrifter nr 103 ska betraktas som samma typ I/1-provning och 
typ I/1-provningscykel som använts för det ursprungliga typgodkännandet av fordonet.  
4.4.2  Fastställande av en utgångspunkt för jämförelsen  
4.4.2.1 Fordonet ska förses med ett nytt originalsystem med periodisk regenerering. Systemets utsläppsprestanda ska 
fastställas enligt provningsförfarandet i punkt 3 i bilaga 13 till Uneces föreskrifter nr 83.  
4.4.2.1.1 Hänvisningar till ”typ I-provning” och ”typ I-provningscykel” i punkt 3 i bilaga 13 till Uneces föreskrifter nr 83 
och ”provningscykel” i avsnitt 5 i Uneces föreskrifter nr 103 ska betraktas som samma typ I/1-provning och 
typ I/1-provningscykel som använts för det ursprungliga typgodkännandet av fordonet.  
4.4.2.2 När sökanden ansöker om godkännande av ersättningskomponenten ska godkännandemyndigheten för varje 
provat fordon på ett icke-diskriminerande sätt tillhandahålla den information som avses i punkterna 
3.2.12.2.1.11.1 och 3.2.12.2.6.4.1 i informationshandlingen i tillägg 3 till bilaga I till denna förordning.  
4.4.3  Avgasprovning med ett ersättningssystem med periodisk regenerering  
4.4.3.1 Provfordonets originalsystem med periodisk regenerering ska ersättas med ersättningssystemet. Systemets 
utsläppsprestanda ska fastställas enligt provningsförfarandet i punkt 3 i bilaga 13 till Uneces föreskrifter nr 83.  
4.4.3.1.1 Hänvisningar till ”typ I-provning” och ”typ I-provningscykel” i punkt 3 i bilaga 13 till Uneces föreskrifter nr 83 
och ”provningscykel” i avsnitt 5 i Uneces föreskrifter nr 103 ska betraktas som samma typ I/1-provning och 
typ I/1-provningscykel som använts för det ursprungliga typgodkännandet av fordonet.  
4.4.3.2 För bestämningen av ersättningssystemets D-faktor får vilken som helst av de provbänksmetoder som avses i 
punkt 3 i bilaga 13 till Uneces föreskrifter nr 83 användas.  
4.4.4  Andra krav  
Kraven i punkterna 5.2.3, 5.3, 5.4 och 5.5 i Uneces föreskrifter nr 103 ska tillämpas på ersättningssystem med 
periodisk regenerering. I dessa punkter ska termen ”katalysator” förstås som ”system med periodisk regenere ­
ring”. Dessutom ska de undantag från de punkterna som anges i avsnitt 4.1 i denna bilaga också tillämpas på 
system med periodisk regenerering.  
5. DOKUMENTATION  
5.1 Varje ersättande utsläppsbegränsande anordning ska tydligt och outplånligt märkas med tillverkarens namn 
eller varumärke och åtföljas av följande upplysningar:  
a) De fordon (med tillverkningsår) som den ersättande utsläppsbegränsande anordningen är godkänd för och, i 
förekommande fall, en märkning som visar om anordningen är lämplig att monteras på fordon som är 
utrustade med OBD-system.  
b) Monteringsanvisningar, där så erfordras.  
Denna information ska finnas tillgänglig i produktkatalogen som distribueras till försäljningsställena av for ­
donstillverkaren.  
6. PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE  
6.1 Åtgärder ska vidtas för att garantera produktionsöverensstämmelse enligt de bestämmelser som fastställs i 
artikel 12 i direktiv 2007/46/EG.SV L 175/250 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
6.2 Särskilda bestämmelser  
6.2.1 De kontroller som nämns i punkt 2.2 i bilaga X till direktiv 2007/46/EG ska inkludera överensstämmelse med 
de egenskaper som definieras i artikel 2.8 i denna förordning.  
6.2.2 Vid tillämpningen av artikel 12.2 i direktiv 2007/46/EG får provningar enligt avsnitt 4.4.1 i denna bilaga och 
avsnitt 5.2 i Uneces föreskrifter nr 103 (krav på utsläpp) utföras. I så fall får innehavaren av godkännandet 
begära att som ett alternativ få använda den ersättande utsläppsbegränsande anordning som användes under 
typgodkännandeprovningarna (eller ett annat exemplar som bevisligen överensstämmer med den godkända 
typen) som utgångspunkt för jämförelsen i stället för den utsläppsbegränsande anordning som ingick i original ­
utrustningen. De utsläppsvärden som mäts upp på det exemplar som kontrolleras får då i genomsnitt inte 
överstiga mätvärdena för det exemplar som används som referens med mer än 15 %.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/251
 
Tillägg 1  
MALL  
Informationsdokument nr …  
om EG-typgodkännande av en ersättande utsläppsbegränsande anordning  
Följande upplysningar ska, där så är tillämpligt, lämnas i tre exemplar med innehållsförteckning. Ritningar som bifogas 
måste vara i en lämplig skala och vara tillräckligt detaljerade och i A4-format eller vikas till det formatet. Eventuella 
fotografier ska vara tillräckligt detaljerade.  
Om systemen, komponenterna eller de separata tekniska enheterna har elektroniska kontroller, ska information om deras 
prestanda tillhandahållas.  
0. ALLMÄNT  
0.1 Fabrikat (tillverkarens handelsnamn) …  
0.2 Typ …  
0.2.1 Eventuella handelsbeteckningar …  
0.5 Tillverkarens namn och adress …  
Namn och adress till tillverkarens behöriga ombud, om sådan finns …  
0.7 För komponenter och separata tekniska enheter, placering av EG-typgodkännandemärket och fastsättningsmetod …  
0.8 Adresser till monteringsanläggningar …  
1. BESKRIVNING AV ANORDNINGEN  
1.1 Den ersättande utsläppsbegränsande anordningens fabrikat och typ …  
1.2 Ritningar av den ersättande utsläppsbegränsande anordningen, särskilt med angivande av de egenskaper som anges 
i artikel 2.8 i denna förordning …  
1.3 Beskrivning av fordonstyper som den ersättande utsläppsbegränsande anordningen är avsedd för …  
1.3.1 Nummer och/eller symboler som betecknar motor- och fordonstyp …  
1.3.2 Är den ersättande utsläppsbegränsande anordningen avsedd att vara kompatibel med OBD-kraven: ja/nej (  1 ) 
1.4 Beskrivning och ritningar som visar den ersättande utsläppsbegränsande anordningens placering i förhållande till 
motorns avgasgrenrör …SV L 175/252 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017  
( 1 ) Stryk det som inte är tillämpligt.
 Tillägg 2  
MALL FÖR EG-TYPGODKÄNNANDEINTYG  
(Maximiformat: A4 (210 mm × 297 mm))  
EG-TYPGODKÄNNANDEINTYG  
Myndighetens stämpel  
Meddelande om  
— EG-typgodkännande (  1 ), …,  
— utökning av EG-typgodkännande (  2 ), …,  
— avslag på ansökan om EG-typgodkännande (  3 ), …,  
— återkallat EG-typgodkännande (  4 ), …,  
av en typ av komponent/separat teknisk enhet (  5 ) 
enligt förordning (EG) nr 715/2007, genomförd genom förordning (EU) 2017/1151.  
Förordning (EG) nr 715/2007 eller förordning (EU) 2017/1151 senast ändrad genom …  
EG-typgodkännandenummer …  
Skäl till utökningen …  
AVSNITT I  
0.1 Fabrikat (tillverkarens handelsnamn) …  
0.2 Typ …  
0.3 Identifiering av typ, om sådan finns märkt på komponenten/den separata tekniska enheten (  6 ) …  
0.3.1 Märkningens placering …  
0.5 Tillverkarens namn och adress …  
0.7 För komponenter och separata tekniska enheter, placering av EG-typgodkännandemärket och fastsättningsmetod …  
0.8 Namn på och adresser till monteringsanläggningar …  
0.9 Namn på och adress till tillverkarens ombud (om sådan finns) …SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/253  
( 1 ) Stryk det som inte är tillämpligt.  
( 2 ) Stryk det som inte är tillämpligt.  
( 3 ) Stryk det som inte är tillämpligt.  
( 4 ) Stryk det som inte är tillämpligt.  
( 5 ) Stryk det som inte är tillämpligt.  
( 6 ) Om typidentifikationsmärkningen innehåller tecken som inte är relevanta för beskrivningen av det fordon, den komponent eller den 
separata tekniska enhet som omfattas av denna mall för den tekniska dokumentationen, ska dessa tecken ersättas av symbolen ”?” 
(t.ex. ABC??123??).
 AVSNITT II  
1. Kompletterande information  
1.1 Den ersättande utsläppsbegränsande anordningens fabrikat och typ …  
1.2 Fordonstyper för vilka denna typ av utsläppsbegränsande anordning är godkänd som ersättningsdel …  
1.3 Typer av fordon som den ersättande utsläppsbegränsande anordningen har provats på …  
1.3.1 Har den ersättande utsläppsbegränsande anordningen visats vara kompatibel med OBD-kraven (Ja/Nej) (  1 ) …  
2. Teknisk tjänst som ansvarar för att utföra provningarna …  
3. Provningsrapportens datum …  
4. Provningsrapportens nummer …  
5. Anmärkningar …  
6. Ort …  
7. Datum …  
8. Underskrift …  
Bilagor  Informationspaket.SV L 175/254 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017  
( 1 ) Stryk det som inte är tillämpligt.
 Tillägg 3  
Exempel på EG-typgodkännandemärken  
(se punkt 3.2 i denna bilaga)
  
Godkännandemärket ovan fäst på en komponent i en ersättande utsläppsbegränsande anordning visar att typen i fråga 
har godkänts i Frankrike (e2) enligt denna förordning. Godkännandenumrets första två siffror (00) visar att delen 
godkänts enligt denna förordning. De följande fyra siffrorna (1234) är det basgodkännandenummer som tilldelats den 
ersättande utsläppsbegränsande anordningen i fråga av godkännandemyndigheten.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/255
 
BILAGA XIV  
Tillgång till OBD-information och information om reparation och underhåll av fordonet  
1. INLEDNING  
1.1 I denna bilaga anges tekniska krav för tillgång till OBD-information och reparations- och underhållsinformation om 
fordon.  
2. KRAV  
2.1 Den information om OBD och reparation och underhåll av fordonet som finns på webbplatser ska följa de tekniska 
specifikationerna i OASIS Document SC2-D5,  "Format of Automotive Repair Information ", version 1.0, av den 
28 maj 2003 (  1 ) och avsnitten 3.2, 3.5 (exkl. 3.5.2), 3.6, 3.7 och 3.8 i OASIS Document SC1-D2,  "Autorepair 
Requirements Specification ", version 6.1, av den 10 januari 2003 (  2 ), och bara använda öppna text- och grafikformat 
eller format som kan visas och skrivas ut enbart med hjälp av standardprogram som är fritt tillgängliga, lätta att 
installera och kan köras under vedertagna operativsystem. Där så är möjligt ska nyckelorden i metadata följa ISO 
15031-2. Informationen ska alltid vara tillgänglig, utom när underhållsarbete måste utföras av webbplatsen. De som 
vill ha rätt att kopiera eller återpublicera informationen bör förhandla direkt med den berörda tillverkaren. Infor ­
mation för utbildningsmaterial ska också hållas tillgängligt, men får presenteras på annat sätt än på en webbplats.  
Information om alla delar av fordonet – såsom det identifieras genom fordonets identifikationsnummer (VIN) och 
eventuella ytterligare kriterier, t.ex. hjulbas, motorstyrka, utförande eller tillbehör – som monterats av tillverkaren 
och som kan ersättas av reservdelar som tillverkaren tillhandahåller sina auktoriserade återförsäljare och verkstäder 
eller tredje part genom en hänvisning till originaldelarnas nummer, ska finnas tillgänglig i en databas som ska vara 
lättåtkomlig för oberoende aktörer.  
Denna databas ska innehålla fordonets identifikationsnummer, originaldelarnas nummer, originaldelarnas namn, 
giltighetsuppgifter (datum för giltighetens början och slut), monteringsuppgifter och, i tillämpliga fall, strukturegen ­
skaper.  
Informationen i databasen ska uppdateras regelbundet. Uppdateringarna ska bl.a. omfatta alla modifikationer av 
enskilda fordon efter tillverkningen, om sådana uppgifter finns tillgängliga för de auktoriserade återförsäljarna.  
2.2 Tillgång till fordonets säkerhetsanordningar som auktoriserade återförsäljare och reparatörer använder ska tillhan ­
dahållas oberoende aktörer med skyddad säkerhetsteknik i enlighet med följande krav:  
i) Uppgifter ska utbytas på ett sätt som garanterar sekretess, integritet och skydd mot återangivelse.  
ii) Standarden https//ssl-tls (RFC4346) ska tillämpas.  
iii) Säkerhetscertifikat enligt ISO 20828 ska användas för ömsesidig autentisering av oberoende aktörer och till ­
verkare.  
iv) Den oberoende aktörens privata kod ska skyddas av säker hårdvara.  
Forumet för tillgång till fordonsinformation som inrättas i artikel 13.9 kommer att fastställa parametrarna för att 
uppfylla dessa krav utifrån den senaste tekniska utvecklingen.  
De oberoende aktörerna ska godkännas och få auktorisation för detta syfte på grundval av handlingar som visar att 
de bedriver seriös verksamhet och inte har dömts för brott av betydelse i sammanhanget.  
2.3 Omprogrammering av styrenheter ska ske i enlighet med antingen ISO 22900 eller SAE J2534, oavsett datumet för 
typgodkännandet. För att validera kompatibiliteten mellan en tillverkarspecifik applikation och gränssnittet för 
fordonskommunikation som överensstämmer med ISO 22900 eller SAE J2534, ska tillverkaren erbjuda antingen 
validering av gränssnitt som utvecklats oberoende, eller uppgifter och utlåning av särskild hårdvara som krävs för att 
en tillverkare av gränssnittet själv ska kunna göra en sådan validering. Villkoren i artikel 7.1 i förordning (EG) 
nr 715/2007 gäller för avgifter för sådan validering eller uppgifter och hårdvara.SV L 175/256 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017  
( 1 ) På följande webbplats: http://www.oasis-open.org/committees/download.php/2412/Dra ft%20Committee%20Specification.pdf  
( 2 ) På följande webbplats: http://lists.oasis-open.org/archives/autorepair/200302/pdf00005.pd f
 2.4 Alla utsläppsrelaterade felkoder ska överensstämma med tillägg 1 till bilaga XI.  
2.5 För tillgång till annan information om OBD och reparation och underhåll av fordonet än sådan som rör säkra delar 
av fordonet, får registreringskraven för en oberoende aktörs användning av tillverkarens webbplats endast omfatta 
sådana uppgifter som krävs för att bekräfta hur betalning för informationen ska ske. För information om tillgång till 
säkra delar av fordonet ska den oberoende aktören uppvisa ett certifikat som överensstämmer med ISO 20828 för 
att identifiera sig själv och sin organisation, och tillverkaren ska svara med sitt eget certifikat i överensstämmelse 
med ISO 20828 för att bekräfta för den oberoende aktören att denne kommunicerar med den aktuella tillverkarens 
legitima webbplats. Bägge parter ska föra en logg över alla sådana transaktioner med angivande av fordon och 
ändringar av dem enligt denna bestämmelse.  
2.6 Om informationen om OBD och reparation och underhåll av fordonet på en tillverkares webbplats inte innehåller 
särskild relevant information som möjliggör korrekt konstruktion och tillverkning av eftermonterade system för 
alternativa bränslen, ska varje berörd tillverkare av eftermonterade system för alternativa bränslen kunna få tillgång 
till information enligt punkterna 0, 2, och 3 i tillägg 3 till bilaga I genom att direkt vända sig till tillverkaren med en 
begäran om det. Kontaktuppgifter för det syftet ska anges tydligt på tillverkarens webbplats och informationen ska 
lämnas inom 30 dagar. Sådan information måste bara lämnas för eftermonterade system för alternativa bränslen 
som omfattas av Uneces föreskrifter nr 115 (  1 ) eller för eftermonterade komponenter för alternativa bränslen som 
ingår i system som omfattas av Uneces föreskrifter nr 115, och måste endast lämnas som svar på en begäran där det 
tydligt anges exakta specifikationer för den fordonsmodell som informationen krävs för och där det uttryckligen 
anges att informationen krävs för utveckling av eftermonterade system eller komponenter för alternativa bränslen 
som omfattas av Uneces föreskrifter nr 115.  
2.7 Tillverkarna ska på sina webbplatser för reparationsinformation ange typgodkännandenummer per modell.  
2.8 Tillverkarna ska fastställa rimliga och proportionerliga avgifter för tillgång per timme, per dag, per månad, per år och 
per transaktion till sina webbsidor med information om reparation och underhåll.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/257  
( 1 ) EUT L 323, 7.11.2014, s. 91.
 Tillägg 1
SV L 175/258 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/259
 
BILAGA XV  
Ej tilldeladSV L 175/260 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
BILAGA XVI  
KRAV FÖR FORDON SOM ANVÄNDER REAGENS I SYSTEMET FÖR EFTERBEHANDLING AV AVGASER  
1. INLEDNING  
I denna bilaga beskrivs kraven för fordon som använder reagens i systemet för efterbehandling av avgaser för att minska 
utsläppen.  
Kraven ska vara de som fastställs i tillägg 6 till Uneces föreskrifter nr 83, med följande undantag.  
Hänvisningen till bilaga 1 i punkt 4.1 i tillägg 6 till Uneces föreskrifter nr 83 ska betraktas som hänvisning till tillägg 3 
till bilaga I till denna förordning.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/261
 
BILAGA XVII  
ÄNDRINGAR AV FÖRORDNING (EG) NR 692/2008  
1. Tillägg 3 till bilaga I till förordning (EG) nr 692/2008 ska ändras på följande sätt:  
a) Punkterna 3–3.1.1 ska ändras på följande sätt:  
”3. FRAMDRIVNINGSENERGIOMVANDLARE  (k) 
3.1 Tillverkare av framdrivningsenergiomvandlarna ............................................................................. ..............................  
3.1.1 Tillverkarens kod (som märkt på framdrivningsenergiomvandlaren eller andra identifieringsmetoder) …”  
b) Punkt 3.2.1.8 ska ersättas med följande:  
”3.2.1.8 Motorns nominella effekt (n) ...................... kW, vid ..................... min  –1 (enligt uppgift från tillverkaren)”  
c) Punkt 3.2.2.2 blir följande nya punkt 3.2.2.1.1:  
”3.2.2.1.1 RON, blyfri: ....................................................................................................... ........................................................... ”  
d) Punkt 3.2.4.2.1 ska ersättas med följande:  
”3.2.4.2.1 Systembeskrivning (common rail/enhetsinsprutare/fördelarpump osv.) ................................................. ........”  
e) Punkt 3.2.4.2.3 ska ersättas med följande:  
”3.2.4.2.3 Insprutningspump/matningspump”  
f) Punkt 3.2.4.2.4 ska ersättas med följande:  
”3.2.4.2.4 Motorvarvtalsbegränsning”  
g) Punkt 3.2.4.2.9.3 ska ersättas med följande:  
”3.2.4.2.9.3 Beskrivning av systemet”  
h) Punkterna 3.2.4.2.9.3.6–3.2.4.2.9.3.8 ska ersättas med följande:  
”3.2.4.2.9.3.6 Vattentemperaturgivarens fabrikat och typ eller funktionssätt .................................................. ................  
3.2.4.2.9.3.7 Lufttemperaturgivarens fabrikat och typ eller funktionssätt ..................................................... ..................  
3.2.4.2.9.3.8 Lufttryckgivarens fabrikat och typ eller funktionssätt .......................................................... ...................... ”  
i) Punkt 3.2.4.3.4.3 ska ersättas med följande:  
”3.2.4.3.4.3 Luftflödesgivarens fabrikat och typ eller funktionssätt .......................................................... ........................ ”  
j) Punkterna 3.2.4.3.4.9–3.2.4.3.4.11 ska ersättas med följande:  
”3.2.4.3.4.9 Vattentemperaturgivarens fabrikat och typ eller funktionssätt .................................................... ...............SV L 175/262 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
3.2.4.3.4.10 Lufttemperaturgivarens fabrikat och typ eller funktionssätt ...................................................... ...... .............  
3.2.4.3.4.11 Lufttryckgivarens fabrikat och typ eller funktionssätt ........................................................... ...................... ”  
k) Punkt 3.2.4.3.5 ska ersättas med följande:  
”3.2.4.3.5 Insprutare”  
l) Punkterna 3.2.12.2–3.2.12.2.1 ska ersättas med följande:  
”3.2.12.2 Utsläppsbegränsande anordningar (som inte omfattas av någon annan rubrik)  
3.2.12.2.1 Katalysator”  
m) Punkterna 3.2.12.2.1.11–3.2.12.2.1.11.10 ska utgå.  
n) Punkterna 3.2.12.2.2–3.2.12.2.2.5 ska utgå och ersättas med följande:  
”3.2.12.2.2 Givare  
3.2.12.2.2.1 Syregivare: ja/nej (  1 ) 
3.2.12.2.2.1.1 Fabrikat ....................................................................................................... ...........................................................  
3.2.12.2.2.1.2 Placering ...................................................................................................... ............................................................  
3.2.12.2.2.1.3 Reglerområde ............................................................ ....................................... ......................................................  
3.2.12.2.2.1.4 Typ eller funktionssätt ........................................................................................ ...............................................  
3.2.12.2.2.1.5 Delens identifikationsnummer ................................................................................... .....................................”  
o) Punkterna 3.2.12.2.4.1–3.2.12.2.4.2 ska ersättas med följande:  
”3.2.12.2.4.1 Egenskaper (fabrikat, typ, flöde, högtryck/lågtryck/samlat tryck osv.) …  
3.2.12.2.4.2 Vattenkylt system (ska anges för varje EGR-system t.ex. lågt tryck/högt tryck/samlat tryck): ja/nej (  1 )” 
p) Punkterna 3.2.12.2.5–3.2.12.2.5.6 ska ersättas med följande:  
”3.2.12.2.5 System för begränsningar av avdunstningsutsläpp (endast för bensin- och etanolmotorer): ja/nej (  1 ) 
3.2.12.2.5.1 Detaljerad beskrivning av anordningarna .......................................................................... ...............................  
3.2.12.2.5.2 Ritning över systemet för begränsningar av avdunstningsutsläpp ................................................... ..........  
3.2.12.2.5.3 Ritning över kolbehållaren ....................................................................................... ............................................  
3.2.12.2.5.4 Massa torrt kol: ................................................................................................. ................................................... gSV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/263
 
3.2.12.2.5.5 Schematisk ritning över bränsletanken med uppgifter om kapacitet och material (endast för bensin- 
och etanolmotorer) ................... ......................................................................................... .....................................  
3.2.12.2.5.6 Beskrivning och skiss över värmeskölden mellan tanken och avgassystemet ...................................... ”  
q) Punkterna 3.2.12.2.6.4–3.2.12.2.6.4.4 ska utgå.  
r) Punkterna 3.2.12.2.6.5 och 3.2.12.2.6.6 blir följande nya punkter:  
”3.2.12.2.6.4 Partikelfällans fabrikat ........................................................................................ ....................................................  
3.2.12.2.6.5 Delens identifikationsnummer ..................................................................................... ...................................... ”  
s) Punkt 3.2.12.2.8 ska ersättas med följande:  
”3.2.12.2.8 Andra system ...................................................................................................... ...................................................... ”  
t) Följande nya punkter ska läggas till som punkterna 3.2.12.2.10–3.2.12.2.11.8:  
”3.2.12.2.10 Periodiskt regenererande system (ange nedanstående uppgifter för varje enskild enhet)  
3.2.12.2.10.1 Beskrivning och/eller ritning av regenereringsmetoden eller regenereringssystemet ....................  
3.2.12.2.10.2 Antalet körcykler av typ 1, eller motsvarande motorcykler i provningsbänk, mellan två cykler 
där regenereringsfaser inträffar under samma förhållanden som under provning av typ 1 
(avståndet D i figur A6.App1/1 i tillägg 1 till underbilaga 6 till bilaga XXI till förordning 
(EU) 2017/1151 eller figur A13/1 i bilaga 13 till Uneces föreskrifter nr 83, enligt vad som är 
tillämpligt) .................................................................................................................. ......................................  
3.2.12.2.10.2.1 Tillämplig cykel av typ 1 (Ange det tillämpliga förfarandet: bilaga XXI, underbilaga 4 eller 
Uneces föreskrifter nr 83) …  
3.2.12.2.10.3 Beskrivning av den metod som används för att fastställa antalet cykler mellan två cykler där 
regenereringsfaser inträffar .................................................................................................. .........................  
3.2.12.2.10.4 Parametrar för att bestämma den belastningsnivå som krävs innan regenerering inträffar 
(temperatur, tryck osv.) ...................................................................................................... ..........................  
3.2.12.2.10.5 Beskrivning av den metod som används för att belasta systemet under det provningsförfarande 
som beskrivs i punkt 3.1 i bilaga 13 till Uneces föreskrifter nr 83 ...............................................  
3.2.12.2.11 Katalysatorsystem som använder förbrukningsbart reagens (ange uppgifterna nedan för varje 
separat enhet): ja/nej  (1) 
3.2.12.2.11.1 Typ och koncentration av det reagens som behövs för katalysen …  
3.2.12.2.11.2 Normalintervall för reagensets temperatur under drift …  
3.2.12.2.11.3 Internationell standard …  
3.2.12.2.11.4 Reagenspåfyllningens frekvens: kontinuerligt/vid service (om tillämpligt)  
3.2.12.2.11.5 Reagensindikator (beskrivning och placering)  
3.2.12.2.11.6 ReagensbehållareSV L 175/264 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
3.2.12.2.11.6.1 Kapacitet …  
3.2.12.2.11.6.2 Värmesystem: ja/nej (  1 ) 
3.2.12.2.11.6.2.1 Beskrivning eller ritning  
3.2.12.2.11.7 Styrenhet för reagensen: ja/nej (  1 ) 
3.2.12.2.11.7.1 Fabrikat …  
3.2.12.2.11.7.2 Typ …  
3.2.12.2.11.8 Reagensinsprutare (fabrikat, typ och placering) …”  
u) Punkt 3.2.15.1 ska ersättas med följande:  
”3.2.15.1 Typgodkännandenummer enligt förordning (EG) nr 661/2009 (EUT L 200, 31.7.2009, s. 1)”  
v) Punkt 3.2.16.1 ska ersättas med följande:  
”3.2.16.1 Typgodkännandenummer enligt förordning (EG) nr 661/2009 (EUT L 200, 31.7.2009, s. 1)”  
w) Punkt 3.3 ska ersättas med följande:  
”3.3 Elmaskin”  
x) Punkt 3.3.2 ska ersättas med följande:  
”3.3.2 UPPLADDNINGSBART ELENERGILAGRINGSSYSTEM”  
y) Punkt 3.4 ska ersättas med följande:  
”3.4 Kombinationer av framdrivningsenergiomvandlare”  
z) Punkt 3.4.4 ska ersättas med följande:  
”3.4.4 Beskrivning av energilagringsanordningen: (uppladdningsbart energilagringssystem, kondensator, svänghjul/ 
generator)”  
å) Punkt 3.4.4.5 ska ersättas med följande:  
”3.4.4.5 Energi ......................... (för uppladdningsbart energilagringssystem: spänning och kapacitet Ah i 2 h, för 
kondensator: J ................................................................................................................ ................................................ )”  
ä) Punkt 3.4.5 ska ersättas med följande:  
”3.4.5 Elmaskin (varje typ av elmaskin beskrivs separat)”  
ö) Punkt 3.5 ska ersättas med följande:  
”3.5 Tillverkarens angivna värden för bestämning av koldioxidutsläpp/bränsleförbrukning/elförbrukning/elektrisk 
räckvidd och uppgifter om miljöinnovationer (om tillämpligt)(  o )”SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/265
 
aa) Punkt 4.4 ska ersättas med följande:  
”4.4 Koppling”  
bb) Punkt 4.6 ska ersättas med följande:  
”4.6 Utväxlingsförhållanden  
Växel  Intern utväxling 
(förhållande mellan 
motorns varvtal och 
varvtalet på växellådans 
utgående axel)  Slutlig utväxling 
(förhållandet mellan 
varvtalet på växellådans 
utgående axel och de 
drivande hjulens varvtal)  Totala 
utväxlingsförhållanden  
Maximivärde för CVT  
1 
2 
3 
… 
Minimivärde för CVT”  
cc) Punkterna 6.6–6.6.3 ska ersättas med följande:  
”6.6 Däck och hjul  
6.6.1 Däck/hjulkombinationer  
6.6.1.1 Axlar  
6.6.1.1.1 Axel 1 .............................................................................................................. .............................................................  
6.6.1.1.1.1 Däckdimensionsbeteckning  
6.6.1.1.2 Axel 2 .............................................................................................................. .............................................................  
6.6.1.1.2.1 Däckdimensionsbeteckning  
etc. 
6.6.2 Rullningsradiernas över och nedre gränser  
6.6.2.1 Axel 1 ................................................................................................................ ...........................................................  
6.6.2.2 Axel 2 ................................................................................................................ ...........................................................  
etc. 
6.6.3 Däcktryck enligt tillverkarens rekommendationer: ........................................................................ .......... kPa”  
dd) Punkt 9.1 ska ersättas med följande:  
”9.1 Karosserityp angiven med koderna enligt definitionen i del C i bilaga II till direktiv 2007/46/EG .............. ”SV L 175/266 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
2. I tabell 1 i tillägg 6 till bilaga I till förordning (EG) nr 692/2008 ska raderna ZD–ZL och ZX, ZY ändras på följande 
sätt: 
”ZD  Euro 6c  Euro 6-2  M, N1 klass I  Gnist., 
Komp.  31.8.2018  
ZE Euro 6c  Euro 6-2  N1 klass II  Gnist., 
Komp.  31.8.2019  
ZF Euro 6c  Euro 6-2  N1 klass III, 
N2 Gnist., 
Komp.  31.8.2019  
ZG Euro 6d-TEMP  Euro 6-2  M, N1 klass I  Gnist., 
Komp.  31.8.2018  
ZH Euro 6d-TEMP  Euro 6-2  N1 klass II  Gnist., 
Komp.  31.8.2019  
ZI Euro 6d-TEMP  Euro 6-2  N1 klass III, 
N2 Gnist., 
Komp.  31.8.2019  
ZJ Euro 6d  Euro 6-2  M, N1 klass I  Gnist., 
Komp.  31.8.2018  
ZK Euro 6d  Euro 6-2  N1 klass II  Gnist., 
Komp.  31.8.2019  
ZL Euro 6d  Euro 6-2  N1 klass III, 
N2 Gnist., 
Komp.  31.8.2019  
ZX Ej tillämpligt  Ej till ­
lämpligt  Alla fordon  Batteri, 
helt 
elektriskt  1.9.2009  1.1.2011  31.8.2019  
ZY Ej tillämpligt  Ej till ­
lämpligt  Alla fordon  Batteri, 
helt 
elektriskt  1.9.2009  1.1.2011  31.8.2019  
ZZ Ej tillämpligt  Ej till ­
lämpligt  Alla fordon 
som använder 
certifikat enligt 
punkt 2.1.1 i 
bilaga I  Gnist., 
Komp.  1.9.2009  1.1.2011  31.8.2019”SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/267
 
BILAGA XVIII  
SÄRSKILDA BESTÄMMELSER OM BILAGORNA I, II, III, VIII OCH IX TILL DIREKTIV 2007/46/EG  
Ändringar av bilaga I till direktiv 2007/46/EG  
1. Bilaga I till direktiv 2007/46/EG ska ändras på följande sätt:  
a) Punkt 2.6.1 ska ersättas med följande:  
”2.6.1 Viktens fördelning mellan axlarna och, för påhängsvagnar, släpvagnar med oledad dragstång eller 
släpkärror, vikten på kopplingen:  
a) lägsta och högsta värde för varje variant .................................................................................. .......................  
b) vikt för varje version (en matris ska tillhandahållas) ..................................................................... .............. ”  
b) Punkterna 3–3.1.1 ska ändras på följande sätt:  
”3. FRAMDRIVNINGSENERGIOMVANDLARE  (k) 
3.1 Tillverkare av framdrivningsenergiomvandlarna ............................................................................. .......................  
3.1.1  Tillverkarens kod (som märkt på framdrivningsenergiomvandlaren eller andra identifieringsmetoder) ... ”  
c) Punkt 3.2.1.8 ska ersättas med följande:  
”3.2.1.8 Motorns nominella effekt (n) .................. kW, vid .................. min  –1 (enligt uppgift från tillverkaren)”  
d) Följande punkt ska läggas till som punkt 3.2.2.1.1:  
”3.2.2.1.1 RON, blyfri: ....................................................................................................... .....................................................”  
e) Punkt 3.2.4.2.1 ska ersättas med följande:  
”3.2.4.2.1 Systembeskrivning (common rail/enhetsinsprutare/fördelarpump osv.) ................................................. . ” 
f) Punkt 3.2.4.2.3 ska ersättas med följande:  
”3.2.4.2.3 Insprutningspump/matningspump”  
g) Punkt 3.2.4.2.4 ska ersättas med följande:  
”3.2.4.2.4 Motorvarvtalsbegränsning”  
h) Punkt 3.2.4.2.9.3 ska ersättas med följande:  
”3.2.4.2.9.3 Beskrivning av systemet”  
i) Följande punkt ska läggas till som punkt 3.2.4.2.9.3.1.1:  
”3.2.4.2.9.3.1.1 Styrenhetens programvaruversion .............................................................................. ............................ ”SV L 175/268 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
j) Punkterna 3.2.4.2.9.3.6–3.2.4.2.9.3.8 ska ersättas med följande:  
”3.2.4.2.9.3.6 Vattentemperaturgivarens fabrikat och typ eller funktionssätt .................................................. ..........  
3.2.4.2.9.3.7 Lufttemperaturgivarens fabrikat och typ eller funktionssätt ..................................................... ............  
3.2.4.2.9.3.8 Lufttryckgivarens fabrikat och typ eller funktionssätt .......................................................... ............... ”  
k) Följande punkt ska läggas till som punkt 3.2.4.3.4.1.1:  
”3.2.4.3.4.1.1 Styrenhetens programvaruversion ................................................................................ ............................. ”  
l) Punkt 3.2.4.3.4.3 ska ersättas med följande:  
”3.2.4.3.4.3 Luftflödesgivarens fabrikat och typ eller funktionssätt .......................................................... ................. ”  
m) Punkterna 3.2.4.3.4.9–3.2.4.3.4.11 ska ersättas med följande:  
”3.2.4.3.4.9 Vattentemperaturgivarens fabrikat och typ eller funktionssätt .................................................... ........  
3.2.4.3.4.10 Lufttemperaturgivarens fabrikat och typ eller funktionssätt ...................................................... ...........  
3.2.4.3.4.11 Lufttryckgivarens fabrikat och typ eller funktionssätt ........................................................... ............... ”  
n) Punkt 3.2.4.3.5 ska ersättas med följande:  
”3.2.4.3.5 Insprutare”  
o) Följande nya punkter ska läggas till som punkterna 3.2.4.4.2 och 3.2.4.4.3:  
”3.2.4.4.2 Fabrikat ........................................................................................................... .............................................. .............  
3.2.4.4.3 Typer ............................................................................................................... ........................................................ ”  
p) Punkterna 3.2.12.2–3.2.12.2.1 ska ersättas med följande:  
”3.2.12.2 Utsläppsbegränsande anordningar (som inte omfattas av någon annan rubrik)  
3.2.12.2.1 Katalysator”  
q) Punkterna 3.2.12.2.1.11–3.2.12.2.1.11.10 ska utgå och ersättas med följande nya punkt:  
”3.2.12.2.1.11 Intervall för normal drifttemperatur ........................................................................... ...................... °C”  
r) Punkterna 3.2.12.2.2–3.2.12.2.2.5 ska utgå och ersättas med följande:  
”3.2.12.2.2 Givare  
3.2.12.2.2.1 Syregivare: ja/nej (  1 ) 
3.2.12.2.2.1.1 Fabrikat ....................................................................................................... ....................................................  
3.2.12.2.2.1.2 Placering ...................................................................................................... ....................................................SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/269
 
3.2.12.2.2.1.3 Reglerområde ................................................................................................... ...............................................  
3.2.12.2.2.1.4 Typ eller funktionssätt ........................................................................................ ........................................  
3.2.12.2.2.1.5 Delens identifikationsnummer ................................................................................... ................................  
3.2.12.2.2.2 NOx-givare: ja/nej (  1 ) 
3.2.12.2.2.2.1 Fabrikat ....................................................................................................... ....................................................  
3.2.12.2.2.2.2 Typ ............................................................................................................ .......................................................  
3.2.12.2.2.2.3 Placering ...................................................................................................... ....................................................  
3.2.12.2.2.3 Partikelgivare: ja/nej (  1 ) 
3.2.12.2.2.3.1 Fabrikat ....................................................................................................... ....................................................  
3.2.12.2.2.3.2 Typ ............................................................................................................ .......................................................  
3.2.12.2.2.3.3 Placering ...................................................................................................... ...................................................”  
s) Punkterna 3.2.12.2.4.1–3.2.12.2.4.2 ska ersättas med följande:  
”3.2.12.2.4.1 Egenskaper (fabrikat, typ, flöde, högtryck/lågtryck/samlat tryck osv.) .......................................... ...... 
3.2.12.2.4.2 Vattenkylt system (ska anges för varje EGR-system t.ex. lågt tryck/högt tryck/samlat tryck): ja/nej 
( 1 )” 
t) Punkterna 3.2.12.2.5–3.2.12.2.5.6 ska ersättas med följande:  
”3.2.12.2.5 System för begränsningar av avdunstningsutsläpp (endast för bensin- och etanolmotorer): ja/nej 
( 1 ) 
3.2.12.2.5.1 Detaljerad beskrivning av anordningarna .......................................................................... ........................  
3.2.12.2.5.2 Ritning över systemet för begränsningar av avdunstningsutsläpp ................................................... .... 
3.2.12.2.5.3 Ritning över kolbehållaren ....................................................................................... ......................... .............  
3.2.12.2.5.4 Massa torrt kol: ................... .............................................................................. ............................................. g  
3.2.12.2.5.5 Schematisk ritning över bränsletanken med uppgifter om kapacitet och material (endast för 
bensin- och etanolmotorer) .................................................................................................... .......................  
3.2.12.2.5.6 Beskrivning och skiss över värmeskölden mellan tanken och avgassystemet ............................... ”  
u) Punkterna 3.2.12.2.6.4–3.2.12.2.6.4.4 ska utgå.  
v) Punkterna 3.2.12.2.6.5 och 3.2.12.2.6.6 blir följande nya punkter:  
”3.2.12.2.6.4 Partikelfällans fabrikat ........................................................................................ .............................................SV L 175/270 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
3.2.12.2.6.5 Delens identifikationsnummer ..................................................................................... ................................”  
w) Punkterna 3.2.12.2.7–3.2.12.2.7.0.6 ska ersättas med följande:  
”3.2.12.2.7 System för omborddiagnos (OBD-system): ja/nej (  1 ) ..........................................................................  
3.2.12.2.7.0.1 (endast Euro VI) Antal OBD-motorfamiljer inom motorfamiljen  
3.2.12.2.7.0.2 (endast Euro VI) Förteckning över OBD-motorfamiljerna (om tillämpligt)  
3.2.12.2.7.0.3 (endast Euro VI) Nummer på den OBD-motorfamilj som huvudmotorn/motorn tillhör: ........  
3.2.12.2.7.0.4 (endast Euro VI) Tillverkarens hänvisningar till den OBD-dokumentation som krävs enligt 
artiklarna 5.4 c och 9.4 i förordning (EU) nr 582/2011 och som anges i bilaga X till den 
förordningen med avseende på godkännande av OBD-system  
3.2.12.2.7.0.5 (endast Euro VI) I tillämpliga fall, tillverkarens hänvisning till dokumentationen för installation 
av ett OBD-utrustat motorsystem i ett fordon  
3.2.12.2.7.0.6 (endast Euro VI) I tillämpliga fall, tillverkarens hänvisning till det dokumentationsmaterial som 
avser installation i fordonet av en godkänd motors OBD-system”  
x) I punkt 3.2.12.2.7.6.4.1 ska rubriken ersättas med ”Lätta fordon”.  
y) Punkt 3.2.12.2.8 ska ersättas med följande:  
”3.2.12.2.8 Andra system ...................................................................................................... ................................................”  
z) Följande nya punkter ska läggas till som punkterna 3.2.12.2.8.2.3–3.2.12.2.8.2.5:  
”3.2.12.2.8.2.3 Typ av motiveringssystem: ingen motoromstart efter nedräkning/ingen start efter bränslepå ­
fyllning/tankningsspärr/prestandabegränsning  
3.2.12.2.8.2.4 Beskrivning av motiveringssystemet  
3.2.12.2.8.2.5 Motsvarande fordonets genomsnittliga räckvidd med full bränsletank: ............................... km”  
å) Följande ny punkt ska läggas till som punkt 3.2.12.2.8.4:  
”3.2.12.2.8.4 (endast Euro VI) Förteckning över OBD-motorfamiljerna (om tillämpligt) …”  
ä) Följande nya punkter ska läggas till som punkterna 3.2.12.2.10–3.2.12.2.11.8:  
”3.2.12.2.10 Periodiskt regenererande system (ange nedanstående uppgifter för varje enskild enhet)  
3.2.12.2.10.1 Beskrivning och/eller ritning av regenereringsmetoden eller regenereringssystemet …  
3.2.12.2.10.2 Antalet körcykler av typ 1, eller motsvarande motorcykler i provningsbänk, mellan två 
cykler där regenereringsfaser inträffar under samma förhållanden som under provning av 
typ 1 (avståndet D i figur A6.App1/1 i tillägg 1 till underbilaga 6 till bilaga XXI till 
förordning (EU) 2017/1151 eller figur A13/1 i bilaga 13 till Uneces föreskrifter nr 83, 
enligt vad som är tillämpligt) …SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/271
 
3.2.12.2.10.2.1 Tillämplig cykel av typ 1 (ange det tillämpliga förfarandet: bilaga XXI, underbilaga 4 eller 
Uneces föreskrifter nr 83) .................................................................................................... ................  
3.2.12.2.10.3 Beskrivning av den metod som används för att fastställa antalet cykler mellan två cykler 
där regenereringsfaser inträffar .............................................................................................. ..............  
3.2.12.2.10.4 Parametrar för att bestämma den belastningsnivå som krävs innan regenerering inträffar 
(temperatur, tryck osv.) ...................................................................................................... ....................  
3.2.12.2.10.5 Beskrivning av den metod som används för att belasta systemet under det provningsför ­
farande som beskrivs i punkt 3.1 i bilaga 13 till Uneces föreskrifter nr 83 .........................  
3.2.12.2.11 Katalysatorsystem som använder förbrukningsbart reagens (ange uppgifterna nedan för 
varje separat enhet): ja/nej (  1 ) 
3.2.12.2.11.1 Typ och koncentration av det reagens som behövs för katalysen …  
3.2.12.2.11.2 Normalintervall för reagensets temperatur under drift …  
3.2.12.2.11.3 Internationell standard …  
3.2.12.2.11.4 Reagenspåfyllningens frekvens: kontinuerligt/vid service (om tillämpligt)  
3.2.12.2.11.5 Reagensindikator (beskrivning och placering) …  
3.2.12.2.11.6 Reagensbehållare  
3.2.12.2.11.6.1 Kapacitet …  
3.2.12.2.11.6.2 Värmesystem: ja/nej  
3.2.12.2.11.6.2.1 Beskrivning eller ritning …  
3.2.12.2.11.7 Styrenhet för reagensen: ja/nej (  1 ) 
3.2.12.2.11.7.1 Fabrikat …  
3.2.12.2.11.7.2 Typ …  
3.2.12.2.11.8 Reagensinsprutare (fabrikat, typ och placering) …”  
ö) Punkt 3.2.15.1 ska ersättas med följande:  
”3.2.15.1 Typgodkännandenummer enligt förordning (EG) nr 661/2009 (EUT L 200, 31.7.2009, s. 1) ........ ”  
aa) Punkt 3.2.16.1 ska ersättas med följande:  
”3.2.16.1 Typgodkännandenummer enligt förordning (EG) nr 661/2009 (EUT L 200, 31.7.2009, s. 1) ........ ”  
bb) Följande nya punkter ska läggas till som punkterna 3.2.20–3.2.20.2.4:  
”3.2.20 VärmelagringsinformationSV L 175/272 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
3.2.20.1 Aktiv värmelagringsanordning: ja/nej  
3.2.20.1.1 Entalpi: … (J)  
3.2.20.2 Isoleringsmaterial  
3.2.20.2.1 Isoleringsmaterial …  
3.2.20.2.2 Isoleringsvolym …  
3.2.20.2.3 Isoleringsvikt …  
3.2.20.2.4 Isoleringens placering …”  
cc) Punkt 3.3 ska ersättas med följande:  
”3.3 Elmaskin”  
dd) Punkt 3.3.2 ska ersättas med följande:  
”3.3.2 UPPLADDNINGSBART ELENERGILAGRINGSSYSTEM”  
ee) Punkt 3.4 ska ersättas med följande:  
”3.4 Kombinationer av framdrivningsenergiomvandlare”  
ff) Punkt 3.4.4 ska ersättas med följande:  
”3.4.4 Beskrivning av energilagringsanordningen (uppladdningsbart energilagringssystem, kondensator, sväng ­
hjul/generator)”  
gg) Punkt 3.4.4.5 ska ersättas med följande:  
”3.4.4.5 Energi ........ (för uppladdningsbart energilagringssystem: spänning och kapacitet Ah i 2 h, för kon ­
densator: J ...........................)”  
hh) Punkt 3.4.5 ska ersättas med följande:  
”3.4.5 Elmaskin (varje typ av elmaskin beskrivs separat)”  
ii) Punkt 3.5 ska ersättas med följande:  
”3.5 Tillverkarens angivna värden för bestämning av koldioxidutsläpp/bränsleförbrukning/elförbrukning/elekt ­
risk räckvidd och uppgifter om miljöinnovationer (om tillämpligt)(°)”  
jj) Följande nya punkter ska läggas till som punkterna 3.5.7–3.5.8.3:  
”3.5.7 Tillverkarens angivna värden  
3.5.7.1 Parametrar för provningsfordon  
3.5.7.1.1 Fordon Hög  
3.5.7.1.1.1 Energibehov under cykel … JSV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/273
 
3.5.7.1.1.2 Vägmotståndskoefficienter  
3.5.7.1.1.2.1 f0: ......... N  
3.5.7.1.1.2.2 f1: ......... N/(km/h)  
3.5.7.1.1.2.3 f2: ......... N/(km/h)  2 
3.5.7.1.2 Fordon Låg (i förekommande fall)  
3.5.7.1.2.1 Energibehov under cykel … J  
3.5.7.1.2.2 Vägmotståndskoefficienter  
3.5.7.1.2.2.1 f0: ......... N  
3.5.7.1.2.2.2 f1: ......... N/(km/h)  
3.5.7.1.2.2.3 f2: ......... N/(km/h)  2 
3.5.7.1.3 Fordon Medel (i förekommande fall)  
3.5.7.1.3.1 Energibehov under cykel … J  
3.5.7.1.3.2 Vägmotståndskoefficienter  
3.5.7.1.3.2.1 f0: ......... N  
3.5.7.1.3.2.2 f1: ......... N/(km/h)  
3.5.7.1.3.2.3 f2: ......... N/(km/h)  2 
3.5.7.2 Kombinerade koldioxidmassutsläpp  
3.5.7.2.1 Koldioxidmassutsläpp för förbränningsmotor  
3.5.7.2.1.1 Fordon Hög: ................................ . g/km  
3.5.7.2.1.2 Fordon Låg (i förekommande fall): .................................. g/km  
3.5.7.2.2 Laddningsbevarande koldioxidmassutsläpp för externt laddbara hybridelfordon och icke-externt 
laddbara hybridelfordon  
3.5.7.2.2.1 Fordon Hög: ................................ . g/km  
3.5.7.2.2.2 Fordon Låg (i förekommande fall): .................................. g/km  
3.5.7.2.2.3 Fordon Medel (i förekommande fall): ................................ . g/km  
3.5.7.2.3 Laddningstömmande koldioxidmassutsläpp för externt laddbara hybridelfordon  
3.5.7.2.3.1 Fordon Hög: ................................ . g/km  
3.5.7.2.3.2 Fordon Låg (i förekommande fall): .................................. g/kmSV L 175/274 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
3.5.7.2.3.3 Fordon Medel (i förekommande fall): ................................ . g/km  
3.5.7.3 Elektrisk räckvidd för elfordon  
3.5.7.3.1 Räckvidd vid endast eldrift för fordon med endast eldrift  
3.5.7.3.1.1 Fordon Hög: ................................ km  
3.5.7.3.1.2 Fordon Låg (i förekommande fall): .................................km  
3.5.7.3.2 Helt elektrisk räckvidd för externt laddbara hybridelfordon  
3.5.7.3.2.1 Fordon Hög: ................................ km  
3.5.7.3.2.2 Fordon Låg (i förekommande fall): .................................km  
3.5.7.3.2.3 Fordon Medel (i förekommande fall): ................................ km  
3.5.7.4 Laddningsbevarande bränsleförbrukning (FCCS) för bränslecells- och vätgasfordon  
3.5.7.4.1 Fordon Hög: ................................ kg/100 km  
3.5.7.4.2 Fordon Låg (i förekommande fall): ................................. kg/100 km  
3.5.7.4.3 Fordon Medel (i förekommande fall): ................................ kg/100 km  
3.5.7.5 Elenergiförbrukning för elfordon  
3.5.7.5.1 Kombinerad elenergiförbrukning (ECWLTC) för fordon med endast eldrift  
3.5.7.5.1.1 Fordon Hög: ................................ Wh/km  
3.5.7.5.1.2 Fordon Låg (i förekommande fall): ................................. Wh/km  
3.5.7.5.2 Användningsfaktorviktad laddningstömmande elförbrukning ECAC,CD (kombinerad)  
3.5.7.5.2.1 Fordon Hög: ................................ Wh/km  
3.5.7.5.2.2 Fordon Låg (i förekommande fall): ................................. Wh/km  
3.5.7.5.2.3 Fordon Medel (i förekommande fall): ................................ Wh/km  
3.5.8 Fordon utrustat med en miljöinnovation i den mening som avses i artikel 12 i förordning (EG) 
nr 443/2009 för fordon av kategori M1 eller artikel 12 i förordning (EU) nr 510/2011 för 
fordon av kategori N1: ja/nej (  1 ) 
3.5.8.1 Typ/variant/version av jämförelsefordonet i den mening som avses i artikel 5 i förordning (EU) 
nr 725/2011 för fordon av kategori M1 eller artikel 5 av förordning (EU) nr 427/2014 för 
fordon av kategori N1 (om tillämpligt) ................................  
3.5.8.2 Samverkan mellan olika miljöinnovationer: ja/nej (  1 )SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/275
 
3.5.8.3 Uppgifter om utsläpp vid användning av miljöinnovationer (upprepa tabellen för varje provat 
referensbränsle) (w1)  
Beslut om 
godkän ­
nande av 
miljöinno ­
vationen 
( w2 ) Miljöinno ­
vationens 
kod (  w3 ) 1. Koldi ­
oxidut ­
släpp från 
jämförelse ­
fordonet 
(g/km)  2. Koldi ­
oxidut ­
släpp från 
fordonet 
med miljö ­
innovation 
(g/km)  3. Jämförel ­
sefordonets 
koldioxidut ­
släpp under 
en provcy ­
kel av typ 1 
( w4 ) 4. Miljöin ­
novations ­
fordonets 
koldioxid ­
utsläpp 
under en 
provcykel 
av typ 1  5. Använd ­
ningsfaktor 
(UF), dvs. an ­
delen i tid 
som tekniken 
används un ­
der normala 
driftsförhål ­
landen  Minskning 
av koldiox ­
idutsläpp 
((1 – 2) – 
(3 – 4))*5  
xxxx/201x  
Summa minskning av koldioxidutsläpp (g/km) (  w5 )” 
kk) Punkt 4.4 ska ersättas med följande:  
”4.4 Koppling …”  
ll) Följande nya punkter ska läggas till som punkterna 4.5.1.1–4.5.1.5:  
”4.5.1.1 Dominerande läge: ja/nej (  1 ) 
4.5.1.2 Bästa läge (om ett dominerande läge finns) …  
4.5.1.3 Sämsta läge (om ett dominerande läge finns) …  
4.5.1.4 Nominellt vridmoment .........  
4.5.1.5 Antal kopplingar .........”  
mm) Punkt 4.6 ska ersättas med följande:  
”4.6 Utväxlingsförhållanden  
Växel  Intern utväxling (förhål ­
lande mellan motorns 
varvtal och varvtalet på 
växellådans utgående axel)  Slutlig utväxling (förhållan ­
det mellan varvtalet på 
växellådans utgående axel 
och de drivande hjulens 
varvtal)  Totala utväxlingsförhållan ­
den 
Maximivärde för CVT  
1 
2 
3 
… 
Minimivärde för CVT 
Backväxel”SV L 175/276 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
nn) Punkterna 6.6–6.6.5 ska ersättas med följande:  
”6.6 Däck och hjul  
6.6.1 Däck/hjulkombinationer  
6.6.1.1 Axlar  
6.6.1.1.1 Axel 1 ............................  
6.6.1.1.1.1 Däckdimensionsbeteckning ...........  
6.6.1.1.1.2 Belastningsindex ............  
6.6.1.1.1.3 Symbol för hastighetskategori (  r ) 
6.6.1.1.1.4 Hjulens fälgdimensioner ............  
6.6.1.1.1.5 Hjulens inpressningsdjup ............  
6.6.1.1.2 Axel 2 ............  
6.6.1.1.2.1 Däckdimensionsbeteckning ...........  
6.6.1.1.2.2 Belastningsindex ............  
6.6.1.1.2.3 Hastighetskategorisymbol ............  
6.6.1.1.2.4 Hjulens fälgdimensioner ............  
6.6.1.1.2.5 Hjulens inpressningsdjup ............  
etc. 
6.6.1.2 Reservhjul, i förekommande fall ............  
6.6.2 Rullningsradiernas över och nedre gränser  
6.6.2.1 Axel 1 ........................................... mm  
6.6.2.2 Axel 2 ........................................... mm  
6.6.2.3 Axel 3 ........................................... mm  
6.6.2.4 Axel 4 ........................................... mm  
etc. 
6.6.3 Däcktryck enligt tillverkarens rekommendationer: ........................................... kPa  
6.6.4 Kombination kedja/däck/hjul för fram- och/eller bakaxel som tillverkaren rekommenderar för 
fordonstypen ...........................................SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/277
 
6.6.5 Kort beskrivning av eventuell nödreservenhet ............................................................................ .............. ”  
oo) Punkt 9.1 ska ersättas med följande:  
”9.1 Karosserityp angiven med koderna enligt definitionen i del C i bilaga II till direktiv 2007/46/EG ....... ”  
pp) Punkt 9.9.2.1 ska ersättas med följande:  
”9.9.2.1 Typ och beskrivning av anordningen …”  
Ändringar av bilaga II till direktiv 2007/46/EG  
2. Bilaga II ska ändras på följande sätt:  
a) I slutet av de två punkterna 1.3.1 och 3.3.1 i del B i bilaga II som fastställer kriterierna för fordonsversioner för 
fordon av kategorierna M1 och N1, ska följande text läggas till:  
”Som ett alternativ till kriterierna h, i och j ska alla provningar för beräkning av koldioxidutsläpp, bränsleförbrukning och 
elenergiförbrukning enligt bestämmelserna i underbilaga 6 till bilaga XXI i förordning (EU) 2017/1151 utföras gemensamt 
för de fordon som har sammanförts till en version. ” 
b) Följande text ska läggas till i slutet av punkt 3.3.1 i del B i bilaga II:  
”k) Förekomsten av en unik uppsättning innovativ teknik enligt artikel 12 i förordning (EU) nr 510/2011 (*).  
___________  
(*) EUT L 145, 31.5.2011, s. 1.”  
Ändringar av bilaga III till direktiv 2007/46/EG  
3. Bilaga III till direktiv 2007/46/EG ska ändras på följande sätt:  
a) Punkterna 3–3.1.1 ska ändras på följande sätt:  
”3. FRAMDRIVNINGSENERGIOMVANDLARE  (k) 
3.1 Tillverkare av framdrivningsenergiomvandlarna ............................................................................. ..........................  
3.1.1 Tillverkarens kod (som märkt på framdrivningsenergiomvandlaren eller andra identifieringsmetoder) ... ”  
b) Punkt 3.2.1.8 ska ersättas med följande:  
”3.2.1.8 Motorns nominella effekt (n) .................... kW, vid .................... min  –1 (enligt uppgift från tillverkaren)”  
c) Punkterna 3.2.12.2–3.2.12.2.1 ska ersättas med följande:  
”3.2.12.2 Utsläppsbegränsande anordningar (som inte omfattas av någon annan rubrik)  
3.2.12.2.1 Katalysator”  
d) Punkt 3.2.12.2.1.11 ska utgå.  
e) Punkterna 3.2.12.2.1.11.6 och 3.2.12.2.1.11.7 ska utgå.SV L 175/278 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
f) Punkterna 3.2.12.2.2 ska utgå och ersättas med följande nya punkt:  
”3.2.12.2.2.1 Syregivare: ja/nej (  1 )” 
g) Punkt 3.2.12.2.5 ska ersättas med följande:  
”3.2.12.2.5 System för begränsningar av avdunstningsutsläpp (endast för bensin- och etanolmotorer): ja/nej (  1 )” 
h) Punkt 3.2.12.2.8 ska ersättas med följande:  
”3.2.12.2.8 Andra system”  
i) Följande nya punkter ska läggas till som punkterna 3.2.12.2.10–3.2.12.2.10.1:  
”3.2.12.2.10 Periodiskt regenererande system (ange nedanstående uppgifter för varje enskild enhet)  
3.2.12.2.10.1 Beskrivning och/eller ritning av regenereringsmetoden eller regenereringssystemet ......................”  
j) Följande nya punkt ska läggas till som punkt 3.2.12.2.11.1:  
”3.2.12.2.11.1 Typ och koncentration av det reagens som behövs för katalysen .................................................. .. ” 
k) Punkt 3.3 ska ersättas med följande:  
”3.3 Elmaskin”  
l) Punkt 3.3.2 ska ersättas med följande:  
”3.3.2 UPPLADDNINGSBART ELENERGILAGRINGSSYSTEM”  
m) Punkt 3.4 ska ersättas med följande:  
”3.4 Kombinationer av framdrivningsenergiomvandlare”  
n) Punkterna 3.5.4–3.5.5.6 ska utgå.  
o) Punkt 4.6 ska ersättas med följande:  
”4.6 Utväxlingsförhållanden  
Växel  Intern utväxling (förhållande 
mellan motorns varvtal och 
varvtalet på växellådans ut ­
gående axel)  Slutlig utväxling (förhållan ­
det mellan varvtalet på 
växellådans utgående axel 
och de drivande hjulens 
varvtal)  Totala utväxlingsförhållan ­
den 
Maximivärde för CVT  
1 
2 
3 
… 
Minimivärde för CVT 
Backväxel”SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/279
 
p) Punkt 6.6.1 ska ersättas med följande:  
”6.6.1 Däck/hjulkombinationer”  
q) Punkt 9.1 ska ersättas med följande:  
”9.1 Karosserityp angiven med koderna enligt definitionen i del C i bilaga II till direktiv 2007/46/EG ........... ”  
Ändringar av bilaga VIII till direktiv 2007/46/EG  
4. Bilaga VIII till direktiv 2007/46/EG ska ändras på följande sätt:  
”BILAGA VIII  
PROVNINGSRESULTAT  
(Ska fyllas i av typgodkännandemyndigheten och bifogas fordonets EG-typgodkännandeintyg)  
I samtliga fall ska det tydligt anges för vilken variant och version som informationen gäller. En version får inte ha 
mer än ett resultat. Det är dock tillåtet med en kombination av flera resultat per version där det sämsta resultatet 
anges. I det senare fallet ska en anmärkning förklara att för punkter som är markerade med en asterisk (*) anges 
endast det sämsta resultatet.  
1. Resultat av ljudnivåprovningen  
Numret på den grundrättsakt och den senaste ändringsrättsakt som gäller för godkännandet. I fråga om en 
rättsakt med två eller flera genomförandestadier, ange även vilket genomförandestadium som är aktuellt: ... 
Variant/version  …  …  …  
Under körning (dB(A)/E)  …  …  …  
Stillastående (dB(A)/E)  …  …  …  
vid varvtal (min  – 1 ) …  …  …  
2. Resultat av provningen av avgasutsläpp  
2.1.  Utsläpp från motorfordon provade enligt provningsförfarandet för lätta fordon  
Ange den senaste ändringsrättsakt som gäller för godkännandet. Ange även genomförandestadium om det rör 
sig om en rättsakt med två eller fler genomförandestadier. .................................................................... ......................  
Bränslen (  1 ) … (diesel, bensin, motorgas, naturgas, tvåbränsle: bensin/naturgas, motorgas, naturgas/biometan, 
flexbränsle: bensin/etanol)  
2.1.1 Provning av typ 1 (  2 ), (  3 ) (utsläpp från fordon i provcykeln efter kallstart)  
NEDC medelvärden, WLTP högsta värden  
Variant/version  …  …  …  
CO (mg/km)  …  …  …  
THC (mg/km)  …  …  …SV L 175/280 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017  
( 1 ) I de fall begränsningar för bränslet är tillämpliga ska dessa anges (t.ex. L-område eller H-område för naturgas).  
( 2 ) För tvåbränslefordon ska tabellen upprepas för varje bränsle.  
( 3 ) För flexbränslefordon när provningen ska utföras på varje bränsle enligt figur I.2.4 i bilaga I till förordning (EG) nr 1151/ 2016 och 
för fordon som drivs med motorgas eller naturgas/biometan, antingen tvåbränsle eller enbränsle, ska tabellen upprepas för varje  
jämförelsegas som används vid provningen, och en ytterligare tabell ska visa de sämsta uppmätta resultaten. I enlighet med punk t 
3.1.4 i bilaga 12 till Uneces föreskrifter nr 83 ska det om tillämpligt anges om resultaten är uppmätta eller beräknade.
 NMHC (mg/km)  …  …  …  
NO  x (mg/km)  …  …  …  
THC + NO  x (mg/km)  …  …  …  
Partiklar (massa) (PM) (mg/km)  …  …  …  
Antal partiklar (PN) (#/km)) (  1 ) …  …  …  
Korrigering av omgivningstemperaturen (ATCT-provning)  
ATCT-familj  Interpoleringsfamilj  Vägmotståndsmatrisfamilj  
… …  …  
… …  …  
Korrektionsfaktorer för familjen (FCF)  
ATCT-familj  FCF  
… …  
… …  
2.1.2 Typ 2-provning (  1 ), (  2 ) (utsläppsuppgifter som krävs vid typgodkännande för trafikduglighet)  
Typ 2, tomgångsprovning, lågt varvtal 
Variant/version  …  …  …  
CO (volymprocent)  …  …  …  
Motorvarvtal (min  -1 ) …  …  …  
Oljetemperatur i motorn (°C)  …  …  …  
Typ 2, tomgångsprovning, högt varvtal 
Variant/version  …  …  …  
CO (volymprocent)  …  …  …  
Lambdavärde  …  …  …  
Motorvarvtal (min  -1 ) …  …  …  
Oljetemperatur i motorn (°C)  …  …  …SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/281  
( 1 ) För tvåbränslefordon ska tabellen upprepas för varje bränsle.  
( 2 ) För flexbränslefordon när provningen ska utföras på varje bränsle enligt figur I.2.4 i bilaga I till förordning (EG) nr 1151 och för 
fordon som drivs med motorgas eller naturgas/biometan, antingen tvåbränsle eller enbränsle, ska tabellen upprepas för varje jäm ­
förelsegas som används vid provningen, och en ytterligare tabell ska visa de sämsta uppmätta resultaten. I enlighet med punkt 3 .1.4 i 
bilaga 12 till Uneces föreskrifter nr 83 ska det om tillämpligt anges om resultaten är uppmätta eller beräknade.
 2.1.3 Typ 3-provning (utsläpp av vevhusgaser) …  
2.1.4 Typ 4-provning (utsläpp genom avdunstning): … g/provning  
2.1.5 Typ 5-provning (hållbarhet hos föroreningsbegränsande anordningar)  
— Tillryggalagd sträcka (km) (t.ex. 160 000 km) …  
— Försämringsfaktor DF: beräknad/fast (  1 ) 
— Värden 
Variant/version  …  …  …  
CO …  …  …  
THC  …  …  …  
NMHC  …  …  …  
NO  x … …  …  
THC + NO  x … …  …  
Partiklar (massa) (PM)  …  …  …  
Antal partiklar (PN) (  1 ) …  …  …  
2.1.6 Typ 6-provning (genomsnittliga utsläpp vid låg omgivningstemperatur): 
Variant/version  …  …  …  
CO (g/km)  …  …  …  
THC (g/km)  …  …  …  
2.1.7 OBD: ja/nej (  2 ) 
2.2 Utsläpp från motorer provade enligt provningsförfarandet för tunga fordon.  
Ange den senaste ändringsrättsakt som gäller för godkännandet. Ange även genomförandestadium om det rör 
sig om en rättsakt med två eller fler genomförandestadier: …  
Bränslen (  3 ) …(diesel, bensin, motorgas, naturgas, etanol …)  
2.2.1 Resultat av ESC-provningen (  4 ), (  5 ), (  6 ) 
Variant/version  …  …  …  
CO (mg/kWh)  …  …  …  
THC (mg/kWh)  …  …  …SV L 175/282 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017  
( 1 ) Stryk det som inte är tillämpligt.  
( 2 ) Stryk det som inte är tillämpligt.  
( 3 ) I de fall begränsningar för bränslet är tillämpliga ska dessa anges (t.ex. L-område eller H-område för naturgas).  
( 4 ) Om tillämpligt.  
( 5 ) För Euro VI ska ESC förstås som WHSC och ETC som WHTC.  
( 6 ) För Euro VI ska, om motorer drivna av komprimerad naturgas eller motorgas provas med olika referensbränslen, tabellen upprepa s 
för varje provat referensbränsle.
 NO  x (mg/kWh)  …  …  …  
NH  3 (ppm) (  1 ) …  …  …  
Partiklar (massa) (mg/kWh)  …  …  …  
Partiklar (antal) (#/kWh) (  1 ) …  …  …  
2.2.2 Resultat av ELR-provningen (  1 ) 
Variant/version  …  …  …  
Rökvärde: … m  -1 … …  …  
2.2.3 Resultat av ETC-provningen (  2 ), (  3 ) 
Variant/version  …  …  …  
CO (mg/kWh)  …  …  …  
THC (mg/kWh)  …  …  …  
NMHC (mg/kWh) (  1 ) …  …  …  
CH  4 (mg/kWh) (  1 ) …  …  …  
NO  x (mg/kWh)  …  …  …  
NH  3 (ppm) (  1 ) …  …  …  
Partiklar (massa) (mg/kWh)  …  …  …  
Partiklar (antal) (#/kWh) (  1 ) …  …  …  
2.2.4 Tomgångsprovning (  4 ) 
Variant/version  …  …  …  
CO (volymprocent)  …  …  …  
Lambdavärde (  1 ) …  …  …  
Motorvarvtal (min  -1 ) …  …  …  
Motoroljetemperatur (K)  …  …  …  
2.3. Föroreningar från dieselmotorer  
Ange den senaste ändringsrättsakt som gäller för godkännandet. Ange även genomförandestadium om det rör 
sig om en rättsakt med två eller fler genomförandestadier: .................................................................... ......................  
2.3.1 Provresultat vid fullgasacceleration 
Variant/version  …  …  …SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/283  
( 1 ) Om tillämpligt.  
( 2 ) För Euro VI ska ESC förstås som WHSC och ETC som WHTC.  
( 3 ) För Euro VI ska, om motorer drivna av komprimerad naturgas eller motorgas provas med olika referensbränslen, tabellen upprepa s 
för varje provat referensbränsle.  
( 4 ) Om tillämpligt.
 Korrigerat värde för absorptionskoefficienten (m  -1 ) …  …  …  
Normalt tomgångsvarvtal  …  …  …  
Maximalt varvtal  …  …  …  
Oljetemperatur (min./max.)  …  …  …  
3. Resultat av provningen av koldioxidutsläpp, bränsle/elförbrukning och räckvidd vid eldrift  
Numret på grundrättsakten och den senaste ändringsrättsakt som gäller godkännandet .....................................  
3.1.  Förbränningsmotorer, inklusive icke externt laddbara hybridelfordon (NOVC)  ( 1 ) ( 2 ) 
Variant/version  …  …  …  
Koldioxidmassutsläpp (stadskörning) (g/km)  …  …  …  
Koldioxidmassutsläpp (icke stadskörning) (g/km)  …  …  …  
Koldioxidmassutsläpp (blandad körning) (g/km)  …  …  …  
Bränsleförbrukning (stadskörning) (l/100 km) (  1 ) …  …  …  
Bränsleförbrukning (icke stadskörning) (l/100 km) (  2 ) …  …  …  
Bränsleförbrukning (blandad körning) (l/100 km) (  3 ) …  …  …  
( 1 ) För fordon som drivs med naturgas eller en blandning av vätgas och naturgas ska enheten ’l/100 km’ ersättas med 
’m 3 /100 km’ och för fordon som drivs med vätgas med ’kg/100 km’. 
( 2 ) För fordon som drivs med naturgas eller en blandning av vätgas och naturgas ska enheten ’l/100 km’ ersättas med 
’m 3 /100 km’ och för fordon som drivs med vätgas med ’kg/100 km’. 
( 3 ) För fordon som drivs med naturgas eller en blandning av vätgas och naturgas ska enheten ’l/100 km’ ersättas med 
’m 3 /100 km’ och för fordon som drivs med vätgas med ’kg/100 km’.  
Identifierare - interpoleringsfamilj (  1 ) Variant/version  
… …  
… …  
… …  
( 1 ) Formatet för identifieraren för interpoleringsfamilj anges i punkt 5.0 i bilaga XXI till kommissionens förordning (EU) 
2017/1151 av den 1 juni 2017 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 715/2007 om 
typgodkännande av motorfordon med avseende på utsläpp från lätta personbilar och lätta nyttofordon (Euro 5 och Euro 
6) och om tillgång till information om reparation och underhåll av fordon samt om ändring av Europaparlamentets och 
rådets direktiv 2007/46/EG, kommissionens förordningar (EG) nr 692/2008 och (EU) nr 1230/2012 och om upp ­
hävande av kommissionens förordning (EG) nr 692/2008 (EUT L 175, 7.7.2017, s. 1).  
Identifierare - vägmotståndsmatrisfamilj (  1 ) Variant/version  
… …  
… …  
… …  
( 1 ) Formatet för identifieraren för vägmotståndsmatrisfamilj anges i punkt 5.0 i bilaga XXI till förordning (EU) 2017/1151.SV L 175/284 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017  
( 1 ) Om tillämpligt.  
( 2 ) Upprepa tabellen för varje provat referensbränsle.
 Resultat:  Identifierare - interpoleringsfamilj  Identifierare 
- vägmot ­
ståndsmat ­
risfamilj  
VH VM (i till ­
lämpliga fall)  VL (i till ­
lämpliga fall)  V represen ­
tativt  
Koldioxidmassutsläpp LÅG fas (g/km)  …  …  …  
Koldioxidmassutsläpp MEDEL fas (g/km)  …  …  …  
Koldioxidmassutsläpp HÖG fas (g/km)  …  …  …  
Koldioxidmassutsläpp EXTRA HÖG fas (g/km)  …  …  …  
Koldioxidmassutsläpp (kombinerad) (g/km)  …  …  …  
Bränsleförbrukning LÅG fas (l/100 km, m  3 /100 km, 
kg/100 km)  … …  …  
Bränsleförbrukning MEDEL fas (l/100 km, m  3 /100 km, 
kg/100 km)  … …  …  
Bränsleförbrukning HÖG fas (l/100 km, m  3 /100 km, 
kg/100 km)  … …  …  
Bränsleförbrukning EXTRA HÖG fas (l/100 km, m  3 /100 
km, kg/100 km)  … …  …  
Bränsleförbrukning (kombinerad) (l/100 km, m  3 /100 km, 
kg/100 km)  … …  …  
f0 …  …  …  
f1 …  …  …  
f2 …  …  …  
RR …  …  …  
Delta Cd*A (för VL i förekommande fall jämfört med VH)  …  …  …  
Provningsmassa  …  …  …  
Upprepa för varje interpoleringsfamilj eller vägmotståndsmatrisfamilj.  
3.2.  Externt laddbara hybridelfordon (OVC)  ( 1 ) 
Variant/version  …  …  …  
Koldioxidmassutsläpp (villkor A, blandad körning) (g/km)  …  …  …  
Koldioxidmassutsläpp (villkor B, blandad körning) (g/km)  …  …  …  
Koldioxidmassutsläpp (viktade, blandad körning) (g/km)  …  …  …  
Bränsleförbrukning (villkor A, blandad körning) (l/100 km) (  g ) …  …  …  
Bränsleförbrukning (villkor B, blandad körning) (l/100 km) (  g ) …  …  …SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/285  
( 1 ) Om tillämpligt.
 Bränsleförbrukning (viktad, blandad körning) (l/100 km) (  g ) …  …  …  
Elförbrukning (villkor A, blandad körning) (Wh/km)  …  …  …  
Elförbrukning (villkor B, blandad körning) (Wh/km)  …  …  …  
Elförbrukning (viktad, blandad körning) (Wh/km)  …  …  …  
Räckvidd vid endast eldrift (km)  …  …  …  
Nummer - interpoleringsfamilj  Variant/version  
… …  
… …  
… …  
Identifierare - vägmotståndsmatrisfamilj  Variant/version  
… …  
… …  
… …  
Resultat:  Identifierare - interpoleringsfamilj  Identifierare 
- vägmot ­
ståndsmat ­
risfamilj  
VH VM (i till ­
lämpliga fall)  VL (i till ­
lämpliga fall)  V represen ­
tativt  
CS Koldioxidmassutsläpp LÅG fas (g/km)  …  …  
CS Koldioxidmassutsläpp MEDEL fas (g/km)  …  …  
CS Koldioxidmassutsläpp HÖG fas (g/km)  …  …  
CS Koldioxidmassutsläpp EXTRA HÖG fas (g/km)  …  …  
CS Koldioxidmassutsläpp (kombinerad) (g/km)  …  …  
CD Koldioxidmassutsläpp (kombinerad) (g/km)  
Koldioxidmassutsläpp (viktade, blandad körning) (g/km)  
CS Bränsleförbrukning LÅG fas (l/100 km)  …  …  
CS Bränsleförbrukning MEDEL fas (l/100 km)  …  …  
CS Bränsleförbrukning HÖG fas (l/100 km)  …  …  
CS Bränsleförbrukning EXTRA HÖG fas (l/100 km)  …  …  
CS Bränsleförbrukning (blandad körning) (l/100 km)  …  …SV L 175/286 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Resultat:  Identifierare - interpoleringsfamilj  Identifierare 
- vägmot ­
ståndsmat ­
risfamilj  
VH VM (i till ­
lämpliga fall)  VL (i till ­
lämpliga fall)  V represen ­
tativt  
CD Bränsleförbrukning (blandad körning) (l/100 km)  …  …  
Bränsleförbrukning (viktad, blandad körning) (l/100 km)  …  …  
EC AC,weighted  … …  
EAER (kombinerad)  …  …  
EAER  city … …  
f0 …  …  
f1 …  …  
f2 …  …  
RR …  …  
Delta Cd*A (för VL eller VM jämfört med VH)  …  …  
Provningsmassa  …  …  
Frontyta för det representativa fordonet (m  2 ) 
Upprepa för varje interpoleringsfamilj.  
3.3. Fordon med endast eldrift  ( 1 ) 
Variant/version  …  …  …  
Elförbrukning (Wh/km)  …  …  …  
Räckvidd (km)  …  …  …  
Nummer - interpoleringsfamilj  Variant/version  
… …  
… …  
… …  
Identifierare - vägmotståndsmatrisfamilj  Variant/version  
… …  
… …  
… …SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/287  
( 1 ) Om tillämpligt.
 Resultat:  Identifierare - interpolerings ­
familj  Identifierare - matrisfamilj  
VH VL  V representativt  
Elförbrukning (blandad körning) (Wh/km)  …  …  
Räckvidd vid endast eldrift (blandad körning) (km)  …  …  
Räckvidd vid endast eldrift (stadskörning) (km)  …  …  
f0 …  …  
f1 …  …  
f2 …  …  
RR …  …  
Delta Cd*A (för VL jämfört med VH)  …  …  
Provningsmassa  …  …  
Frontyta för det representativa fordonet (m  2 ) 
3.4. Vätgasfordon med bränsleceller  ( 1 ) 
Variant/version  …  …  …  
Bränsleförbrukning (kg/100 km)  …  …  …  
Variant/version  Variant/version  
Bränsleförbrukning (blandad körning) (kg/100 
km)  … …  
f0 …  …  
f1 …  …  
f2 …  …  
RR …  …  
Provningsmassa  …  
3.5 Rapporter från korrelationsverktyget i enlighet med genomförandeförordning (EG) 2017/1152  
Upprepa för varje interpoleringsfamilj eller vägmotståndsmatrisfamilj.  
Identifierare för interpoleringsfamilj eller vägmotståndsmatrisfamilj [Fotnot: ’typgodkännandenummer + se ­
kvensnummer för interpoleringsfamilj’] …  
VH-rapport …  
VL-rapport (i tillämpliga fall) …  
V representativt …SV L 175/288 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017  
( 1 ) Om tillämpligt.
 4. Resultat av provningarna för fordon utrustade med miljöinnovationer  ( 1 ) ( 2 ) ( 3 ) 
Enligt föreskrifter nr 83 (om tillämpligt)  
Variant/version  
Beslut om 
godkän ­
nande av 
miljöinno ­
vationen (  1 ) Miljöinno ­
vationens 
kod (  2 ) Typ 1/I-cy ­
kel (NEDC/ 
WLTP)  1. Koldiox ­
idutsläpp 
från jäm ­
förelsefor ­
donet 
(g/km)  2. Koldiox ­
idutsläpp 
från fordo ­
net med 
miljöinno ­
vation 
(g/km)  3. Koldiox ­
idutsläpp 
från jäm ­
förelsefordo ­
net under 
en provcy ­
kel av typ 
1 (  3 ) 4. Koldioxid ­
utsläpp från 
fordonet med 
miljöinnova ­
tion (under en 
provcykel av 
typ 1 (= 
3.5.1.3 i 
bilaga I)  5. Använd ­
ningsfaktor 
(UF), dvs. 
andelen i tid 
som tek ­
niken an ­
vänds under 
normala 
driftsförhål ­
landen  Minskning 
av koldiox ­
idutsläpp 
((1 – 2) – 
(3 – 4)) * 5  
xxx/201x  …  …  …  …  …  …  …  …  
… …  …  …  …  …  …  …  …  
… …  …  …  …  …  …  …  …  
Summa minskning av koldioxidutsläpp under NEDC (g/km) (  4 ) …  
( 1 ) ( h4 ) Nummer på kommissionens beslut om godkännande av miljöinnovationen. 
( 2 ) ( h5 ) Tilldelas i kommissionens beslut om godkännande av miljöinnovationen. 
( 3 ) ( h6 ) Om en modelleringsmetod tillämpas istället för en provcykel av typ 1 ska detta värde vara det som ges av 
modelleringsmetoden. 
( 4 ) ( h7 ) Summan av alla enskilda miljöinnovationers minskning av koldioxidutsläpp under typ I enligt Uneces föreskrifter 
nr 83.  
Enligt bilaga XXI i förordning (EU) 2017/1151 (om tillämpligt)  
Variant/version  
Beslut om 
godkän ­
nande av 
miljöinno ­
vationen (  1 ) Miljöinno ­
vationens 
kod (  2 ) Typ 1/I-cy ­
kel (NEDC/ 
WLTP)  1. Koldiox ­
idutsläpp 
från jäm ­
förelsefor ­
donet 
(g/km)  2. Koldiox ­
idutsläpp 
från fordo ­
net med 
miljöinno ­
vation 
(g/km)  3. Koldiox ­
idutsläpp 
från jäm ­
förelsefordo ­
net under 
en provcy ­
kel av typ 
1 (  3 ) 4. Koldioxid ­
utsläpp från 
fordonet med 
miljöinnova ­
tion under en 
provcykel av 
typ 1  5. Använd ­
ningsfaktor 
(UF), dvs. 
andelen i tid 
som tek ­
niken an ­
vänds under 
normala 
driftsförhål ­
landen  Minskning 
av koldiox ­
idutsläpp 
((1 – 2) – 
(3 – 4)) * 5  
xxx/201x  …  …  …  …  …  …  …  …  
… …  …  …  …  …  …  …  …  
… …  …  …  …  …  …  …  …  
Summa minskning av koldioxidutsläpp under WLTP (g/km) (  4 ) 
( 1 ) ( h4 ) Nummer på kommissionens beslut om godkännande av miljöinnovationen. 
( 2 ) ( h5 ) Tilldelas i kommissionens beslut om godkännande av miljöinnovationen. 
( 3 ) ( h6 ) Om en modelleringsmetod tillämpas istället för en provcykel av typ 1 ska detta värde vara det som ges av 
modelleringsmetoden. 
( 4 ) ( h7 ) Summan av alla enskilda miljöinnovationers minskning av koldioxidutsläpp under typ I enligt underbilaga 4 till 
bilaga XXI till förordning 2017/1151.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/289  
( 1 ) ( h1 ) Upprepa tabellen för varje variant/version.  
( 2 ) ( h2 ) Upprepa tabellen för varje provat jämförelsebränsle.  
( 3 ) ( h3 ) Utöka tabellen vid behov med en rad för varje miljöinnovation.
 4.1. Allmän kod för miljöinnovationerna  ( 1 ) ............................................................................................................................. .........  
Förklaringar  
( h ) Miljöinnovationer.  
___________  
( 1 ) ( h8 ) Den allmänna koden för miljöinnovationen eller miljöinnovationerna ska bestå av följande delar åtskilda av 
mellanslag:  
— Godkännandemyndighetens kod enligt bilaga VII. 
— En enskild kod för varje miljöinnovation som fordonet utrustats med i enlighet med den kronologiska 
ordningen av kommissionens godkännandebeslut. 
(Till exempel ska den allmänna koden för tre miljöinnovationer godkända kronologiskt som 10, 15 och 
16 och monterade på ett fordon som certifierats av den tyska godkännandemyndigheten vara: e1 10 15 
16.)”  
Ändringar av bilaga IX till direktiv 2007/46/EG  
5. Bilaga IX till direktiv 2007/46/EG ska ersättas med följande:  
”BILAGA IX  
EG-INTYG OM ÖVERENSSTÄMMELSE  
0. MÅL  
Intyget om överensstämmelse är en försäkran som av fordonstillverkaren avges till köparen för att försäkra 
denne om att det fordon som förvärvats överensstämmer med den lagstiftning som gällde i Europeiska unionen 
vid tillverkn ingstillfället.  
Intyget om överensstämmelse syftar också till att möjliggöra för behöriga myndigheter i medlemsstaterna att 
registrera fordon utan att behöva kräva att den sökande inkommer med ytterligare teknisk dokumentation.  
Därför ska intyget om överensstämmelse innehålla följande:  
a) Fordonets identifieringsnummer.  
b) Fordonets exakta tekniska egenskaper (dvs. det är inte tillåtet att under de olika posterna ange någon 
variationsvidd för värden).  
1. ALLMÄN BESKRIVNING  
1.1 Intyget om överensstämmelse ska bestå av två delar.  
a) SIDA 1, som består av tillverkarens försäkran om överensstämmelse. Samma mall är gemensam för alla 
fordonskategorier.  
b) SIDA 2, som är en teknisk beskrivning av fordonets viktigaste egenskaper. Mallen för sida 2 anpassas till 
varje särskild fordonskategori.  
1.2 Intyget om överensstämmelse ska upprättas i ett maximiformat av A4 (210 × 297 mm) eller vikt till ett 
maximiformat av A4.  
1.3 Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i avsnitt O b ska de värden och enheter som anges i 
den andra delen återfinnas i de relevanta rättsakternas typgodkännandedokumentation. I fråga om kontrollerna 
av tillverkningens överensstämmelse ska värdena verifieras enligt de metoder som fastställs i de relevanta 
rättsakterna. De toleranser som tillåts i dessa rättsakter ska beaktas.SV L 175/290 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
2. SÄRSKILDA BESTÄMMELSER  
2.1 Mall A för intyg om överensstämmelse (färdigbyggt fordon) ska täcka de fordon som kan användas på väg utan 
att någon ytterligare etapp för godkännande krävs.  
2.2 Mall B för intyg om överensstämmelse (etappvis färdigbyggda fordon) ska täcka de fordon som genomgått 
ytterligare en etapp för godkännande.  
Detta är det normala resultatet av den etappvisa godkännandeprocessen (t.ex. en buss som i en andra etapp av 
en tillverkare färdigbyggts på ett chassi som byggts av en fordonstillverkare).  
De ytterligare funktioner som under den etappvisa processen tilläggs ska beskrivas kortfattat.  
2.3 Mall C för intyg om överensstämmelse (icke färdigbyggda fordon) ska täcka de fordon som behöver ytterligare 
en etapp för godkännande (t.ex. lastvagnschassier).  
Utom för dragbilar för påhängsvagnar ska de intyg om överensstämmelse som omfattar fordon med chassi med 
hytt som ingår av kategori N upprättas enligt mall C.  
DEL I  
FÄRDIGBYGGDA OCH ETAPPVIS FÄRDIGBYGGDA FORDON  
MALL A1 – SIDA 1  
FÄRDIGBYGGDA FORDON  
EG-INTYG OM ÖVERENSSTÄMMELSE  
Sida 1  
Undertecknad [… (fullständigt namn och befattning)] intygar härmed att fordonet:  
0.1 Fabrikat (tillverkarens handelsnamn) …  
0.2 Typ …  
— Variant (  a ) …  
— Version (  a ) …  
0.2.1 Handelsbeteckning …  
0.4 Fordonskategori …  
0.5 Tillverkarens företagsnamn och adress …  
0.6 Placering och fästmetod för föreskrivna skyltar …  
Placering av fordonsidentifieringsnumret …  
0.9 Namn och adress för tillverkarens eventuella ombud …  
0.10 Fordonsidentifieringsnummer …  
i alla avseenden överensstämmer med den typ som beskrivs i det godkännande (…  typgodkännandenummer inkl. 
utökningsnummer ) som utfärdats den (…  datum för utfärdande ) och  
att det varaktigt kan registreras i de medlemsstater med höger-/vänstertrafik (  b ) som tillämpar metersystemsenheter/ 
brittiska enheter (  c ) för hastighetsmätaren och metersystemsenheter/brittiska enheter (  c ) för vägmätaren (i tillämpliga 
fall) (  d ).SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/291
 
(Ort) (Datum) …  (Underskrift) …  
MALL A2 – SIDA 1  
FÄRDIGBYGGDA FORDON SOM TYPGODKÄNTS I SMÅ SERIER  
[År]  [Löpnummer]  
EG-INTYG OM ÖVERENSSTÄMMELSE  
Sida 1  
Undertecknad [… ( fullständigt namn och befattning )] intygar härmed att fordonet:  
0.1 Fabrikat (tillverkarens handelsnamn) …  
0.2 Typ …  
— Variant (  a ) …  
— Version (  a ) …  
0.2.1 Handelsbeteckning …  
0.4 Fordonskategori …  
0.5 Tillverkarens företagsnamn och adress …  
0.6 Placering och fästmetod för föreskrivna skyltar …  
Placering av fordonsidentifieringsnumret …  
0.9 Namn och adress för tillverkarens eventuella ombud …  
0.10 Fordonsidentifieringsnummer …  
i alla avseenden överensstämmer med den typ som beskrivs i det godkännande (…  typgodkännandenummer inkl. 
utökningsnummer ) som utfärdats den (…  datum för utfärdande ) och  
att det varaktigt kan registreras i de medlemsstater med höger-/vänstertrafik (  b ) som tillämpar metersystemsenheter/ 
brittiska enheter (  c ) för hastighetsmätaren och metersystemsenheter/brittiska enheter (  c ) för vägmätaren (i tillämpliga 
fall) (  d ). 
(Ort) (Datum) …  (Underskrift) …  
MALL B – SIDA 1  
ETAPPVIS FÄRDIGBYGGDA FORDON  
EG-INTYG OM ÖVERENSSTÄMMELSE  
Sida 1  
Undertecknad [… ( fullständigt namn och befattning )] intygar härmed att fordonet:  
0.1 Fabrikat (tillverkarens handelsnamn) …  
0.2 Typ …  
— Variant (  a ) …SV L 175/292 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
— Version (  a ) …  
0.2.1 Handelsbeteckning …  
0.2.2 För etappvis godkända fordon, information om typgodkännande av grundfordonet/fordonet i föregående 
etapp (ange uppgifter för varje etapp):  
— Typ …  
— Variant (  a ) …  
— Version (  a ) …  
Typgodkännandenummer, utökningsnummer …  
0.4 Fordonskategori …  
0.5 Tillverkarens företagsnamn och adress …  
0.5.1 För etappvis godkända fordon, företagsnamn och adress för tillverkaren av grundfordonet/fordonet i föregå ­
ende etapp.  
0.6 Placering och fästmetod för föreskrivna skyltar …  
Placering av fordonsidentifieringsnumret …  
0.9 Namn och adress för tillverkarens eventuella ombud …  
0.10 Fordonsidentifieringsnummer …  
a) etappvis färdigbyggts och ändrats (  1 ) enligt följande: … och  
b) i alla avseenden överensstämmer med den typ som beskrivs i det godkännande (…  typgodkännandenummer 
inkl. utökningsnummer ) som utfärdats den (…  datum för utfärdande ) och  
c) att det varaktigt kan registreras i de medlemsstater med höger-/vänstertrafik (  b ) som tillämpar metersystems ­
enheter/brittiska enheter (  c ) för hastighetsmätaren och metersystemsenheter/brittiska enheter (  c ) för vägmäta ­
ren (i tillämpliga fall) (  d ). 
(Ort) (Datum) …  (Underskrift) …  
Bilagor Intyg om överensstämmelse för varje föregående etapp.  
SIDA 2  
FORDONSKATEGORI M1  
(färdigbyggda och etappvis färdigbyggda fordon)  
Sida 2  
Allmänna konstruktionsegenskaper  
1. Antal axlar: … och hjul: …  
3. Drivaxlar (antal, placering, koppling till andra axlar) …, …  
Huvudsakliga mått  
4. Hjulbas (  e ): … mmSV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/293
 
4.1 Avstånd mellan varje axel  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5. Längd: … mm  
6. Bredd: … mm  
7. Höjd: … mm  
Vikter  
13. Vikt i körklart skick: … kg  
13.2 Fordonets faktiska vikt: … kg  
16. Högsta tekniskt tillåtna vikter  
16.1 Högsta tekniskt tillåtna lastade vikt: … kg  
16.2 Tekniskt tillåten vikt på varje axel  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg osv.  
16.4 Kombinationens högsta tekniskt tillåtna lastade vikt: … kg  
18. Största tekniskt tillåtna släpvagnsvikt i fråga om  
18.1 Släpvagn med dragstång: … kg  
18.3 Släpkärra: … kg  
18.4 Obromsad släpvagn: … kg  
19. Största tillåtna statiska vertikala belastning vid kopplingspunkten: … kg  
Motor  
20. Tillverkare av motorn …  
21. Motorkod enligt märkningen på motorn …  
22. Funktionssätt …  
23. Endast eldrift: ja/nej (  1 ) 
23.1 Kategori av hybridelfordon: OVC-HEV/NOVC-HEV/OVC-FCHV/ NOVC-FCHV (  1 ) 
24. Antal cylindrar och cylinderarrangemang …  
25. Slagvolym: … cm  3SV L 175/294 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
26. Bränsle: diesel/bensin/LPG/CNG-biometan/LNG/etanol/biodiesel/vätgas (  1 ) 
26.1 Enbränsle/tvåbränsle/flexbränsle/dubbelbränsle (  1 ) 
26.2 (Endast dubbelbränsle) Typ 1A/Typ 1B/Typ 2A/Typ 2B/Typ 3B (  1 ) 
27. Största effekt  
27.1 Största nettoeffekt (  g ): … kW vid… min  –1 (förbränningsmotor) (  1 ) 
27.2 Maximal effekt per timme: … kW (elmotor) (  1 ) ( s ) 
27.3 Maximal nettoeffekt: … kW (elmotor) (  1 ) ( s ) 
27.4 Maximal effekt under 30 minuter: … kW (elmotor) (  1 ) ( s ) 
Högsta hastighet  
29. Högsta hastighet: … km/h  
Axlar och hjulupphängning  
30. Spårvidd för axlar  
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm  
35. Däck/hjul kombination/rullmotståndsklass (i tillämpliga fall) (  h ) …  
Bromsar  
36. Släpvagnsbromskopplingar: mekaniska/elektriska/pneumatiska/hydrauliska (  1 ) 
Karosseri  
38. Karosserikod (  i ) …  
40. Fordonets färg (  j ) …  
41. Dörrarnas utformning och antal …  
42. Antal sittplatser (inkl. förarens) (  k ) …  
42.1 Säten avsedda för användning endast när fordonet är stillastående …  
42.3 Antal platser som är tillgängliga för rullstolsburna …  
Miljöprestanda  
46. Ljudnivå  
— Stillastående: … dB(A) vid motorvarvtal: … min  –1 
— Under körning: … dB(A)  
47. Avgasutsläppsnivå (  l ) Euro…  
47.1 Parametrar för utsläppsprovningSV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/295
 
47.1.1 Provningsvikt (kg) …  
47.1.2 Frontyta, m  2 … 
47.1.3 Vägmotståndskoefficienter  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Avgasutsläpp (  m ) ( m1 ) ( m2 ) 
Nummer på grundrättsakten och på den senaste ändringsrättsakt som är tillämplig …  
1.1 Provningsförfarande Typ I eller ESC (  1 ) 
CO … HC … NOx … HC + NO x: … Partiklar …  
Röktäthet (ELR): … (m  –1 ) 
1.2 Provningsförfarande Typ 1 (NEDC medelvärden, WLTP högsta värden) eller WHSC (Euro VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … partiklar (massa): …  
partiklar (antal): …  
2.1 Provningsförfarande ETC (i tillämpliga fall)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Partiklar: …  
2.2 Provningsförfarande WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … partiklar (massa): … partiklar (antal): …  
48.1 Rökens korrigerade absorptionskoefficient: … (m  –1 ) 
49. Koldioxidutsläpp/bränsleförbrukning/elenergiförbrukning (  m ) ( r ) 
1. Alla framdrivningsssystem, utom fordon med endast eldrift (i tillämpliga fall)  
NEDC-värden  Koldioxidut ­
släpp  Bränsleförbrukning vid utsläppsprovning enligt förord ­
ning (EG) nr 692/2008  
Stadskörning (  1 ): … g/km  … l/100 km eller m  3 /100 km eller kg/100 km (  1 ) 
Icke stadskörning (  1 ): … g/km  … l/100 km eller m  3 /100 km eller kg/100 km (  1 ) 
Blandad körning (  1 ): … g/km  … l/100 km eller m  3 /100 km eller kg/100 km (  1 ) 
Viktad (  1 ), blandad körning:  … g/km  … l/100 km eller m  3 /100 km eller kg/100 km  
Avvikelsefaktor (i förekommande 
fall) 
Kontrollfaktor (i förekommande 
fall) 1 eller 0SV L 175/296 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
2. Fordon med endast eldrift och externt laddbara hybridelfordon (i tillämpliga fall) 
Elenergiförbrukning (viktad, blan ­
dad körning (  1 )) … Wh/km  
Elektrisk räckvidd  … km  
3. Fordon utrustat med miljöinnovationer: ja/nej (  1 ) 
3.1 Allmän kod för miljöinnovationerna (  p1 ) …  
3.2 Summan av minskningen av koldioxidutsläpp som följer av miljöinnovationerna (  p2 ) (upprepa för 
varje provat referensbränsle)  
3.2.1 NEDC-minskning …g/km (i tillämpliga fall)  
3.2.2 WLTP-minskning …g/km (i tillämpliga fall)  
4. Alla framdrivningsssystem, utom fordon med endast eldrift, enligt 1151/2017 (i tillämpliga fall)  
WLTP-värden  Koldioxidut ­
släpp  Bränsleförbrukning  
Låga (  1 ): … g/km  … l/100 km eller m  3 /100 km eller kg/100 km (  1 ) 
Medel (  1 ): … g/km  … l/100 km eller m  3 /100 km eller kg/100 km (  1 ) 
Höga (  1 ): … g/km  … l/100 km eller m  3 /100 km eller kg/100 km (  1 ) 
Extra höga (  1 ): … g/km  … l/100 km eller m  3 /100 km eller kg/100 km (  1 ) 
Blandad körning:  … g/km  … l/100 km eller m  3 /100 km eller kg/100 km (  1 ) 
Viktad, blandad (  1 ): … g/km  … l/100 km eller m  3 /100 km eller kg/100 km (  1 ) 
5. Fordon med endast eldrift och externt laddbara hybridelfordon, enligt 1151/2017 (i tillämpliga fall)  
5.1 Fordon med endast eldrift 
Elenergiförbrukning  … Wh/km  
Elektrisk räckvidd  … km  
Elektrisk räckvidd, stadskörning  … km  
5.2 Externt laddbara hybridelfordon 
Elförbrukning (EC  AC,weighted  ) … Wh/km  
Elektrisk räckvidd (EAER)  … km  
Elektrisk räckvidd, stadskörning 
(EAER stadskörning)  … km  
Övrigt  
51. För fordon avsedda för särskilda ändamål: beteckning i enlighet med avsnitt 5 i bilaga II …SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/297
 
52. Anmärkningar (  n ) …  
Ytterligare kombinationer av däck och hjul: Tekniska parametrar (ingen hänvisning till RR)  
SIDA 2  
FORDONSKATEGORI M2  
(färdigbyggda och etappvis färdigbyggda fordon)  
Sida 2  
Allmänna konstruktionsegenskaper  
1. Antal axlar: … och hjul: …  
1.1 Antal axlar med tvillingmonterade hjul och deras placering: …  
2. Styrda axlar (antal, placering): …  
3. Drivaxlar (antal, placering, koppling till andra axlar) …, …  
Huvudsakliga mått  
4. Hjulbas (  e ): … mm  
4.1 Avstånd mellan varje axel  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5. Längd: … mm  
6. Bredd: … mm  
7. Höjd: … mm  
9. Avstånd mellan fordonets front och kopplingsanordningens centrum: … mm  
12. Bakre överhäng: … mm  
Vikter  
13. Vikt i körklart skick: … kg  
13.1 Fördelningen av denna vikt mellan axlarna:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg osv.  
13.2 Fordonets faktiska vikt: … kg  
16. Högsta tekniskt tillåtna vikter  
16.1 Högsta tekniskt tillåtna lastade vikt: … kgSV L 175/298 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
16.2 Tekniskt tillåten vikt på varje axel  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg osv.  
16.3 Tekniskt tillåten vikt på varje axelgrupp  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg osv.  
16.4 Kombinationens högsta tekniskt tillåtna lastade vikt: … kg  
17. Avsedd högsta tillåtna vikt vid registrering/drift i nationell/internationell trafik (  1 ) ( o ) 
17.1 Avsedd högsta tillåtna lastade vikt vid registrering/drift: … kg  
17.2 Avsedd högsta tillåtna lastade vikt på varje axel vid registrering/drift  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg osv.  
17.3 Avsedd högsta tillåtna lastade vikt på varje axelgrupp vid registrering/drift  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg osv.  
17.4 Avsedd högsta tillåtna fordonskombinationsvikt vid registrering/drift: … kg  
18. Största tekniskt tillåtna släpvagnsvikt i fråga om  
18.1 Släpvagn med dragstång: … kg  
18.3 Släpkärra: … kg  
18.4 Obromsad släpvagn: … kg  
19. Högsta tekniskt tillåtna statiska belastning vid kopplingspunkten: … kg  
Motor  
20. Tillverkare av motorn …  
21. Motorkod enligt märkningen på motorn …  
22. Funktionssätt …SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/299
 
23. Endast eldrift: ja/nej (  1 ) 
23.1 Kategori av hybridelfordon: OVC-HEV/NOVC-HEV/OVC-FCHV/ NOVC-FCHV (  1 ) 
24. Antal cylindrar och cylinderarrangemang …  
25. Slagvolym: … cm  3 
26. Bränsle: diesel/bensin/LPG/CNG-biometan/LNG/etanol/biodiesel/vätgas (  1 ) 
26.1 Enbränsle/tvåbränsle/flexbränsle/dubbelbränsle (  1 ) 
26.2 (Endast dubbelbränsle) Typ 1A/Typ 1B/Typ 2A/Typ 2B/Typ 3B (  1 ) 
27. Största effekt  
27.1 Största nettoeffekt (  g ): … kW vid… min  –1 (förbränningsmotor) (  1 ) 
27.2 Maximal effekt per timme: … kW (elmotor) (  1 ) ( s ) 
27.3 Maximal nettoeffekt: … kW (elmotor) (  1 ) ( s ) 
27.4 Maximal effekt under 30 minuter: … kW (elmotor) (  1 ) ( s ) 
28. Växellåda (typ) …  
Högsta hastighet  
29. Högsta hastighet: … km/h  
Axlar och hjulupphängning  
30. Spårvidd för axlar  
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm etc.  
33. Drivaxel utrustad med luftfjädring eller motsvarande: ja/nej (  1 ) 
35. Däck/hjul kombination/rullmotståndsklass (i tillämpliga fall) (  h ) …  
Bromsar  
36. Släpvagnsbromskopplingar: mekaniska/elektriska/pneumatiska/hydrauliska (  1 ) 
37. Tryck i matningssystemet för släpfordonets bromssystem: … bar  
Karosseri  
38. Karosserikod (  i ) …  
39. Fordonsklass: klass I/klass II/klass III/klass A/klass B (  1 ) 
41. Dörrarnas utformning och antal …  
42. Antal sittplatser (inkl. förarens) (  k ) …SV L 175/300 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
42.1 Säten avsedda för användning endast när fordonet är stillastående …  
42.3 Antal platser som är tillgängliga för rullstolsburna …  
43. Antal ståplatser …  
Kopplingsanordning  
44. Godkännandenummer eller godkännandemärke för eventuell kopplingsanordning …  
45.1 Karakteristiska värden (  1 ) D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Miljöprestanda  
46. Ljudnivå  
Stillastående: … dB(A) vid motorvarvtal: … min  –1 
Under körning: … dB(A)  
47. Avgasutsläppsnivå (  l ) Euro…  
47.1 Parametrar för utsläppsprovning  
47.1.1 Provningsvikt (kg) …  
47.1.2 Frontyta, m  2 … 
47.1.3 Vägmotståndskoefficienter  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Avgasutsläpp (  m ) ( m1 ) ( m2 ) 
Nummer på grundrättsakten och på den senaste ändringsrättsakt som är tillämplig …  
1.1 Provningsförfarande Typ I eller ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO x: … HC + NO x: … Partiklar …  
Röktäthet (ELR): … (m  –1 ) 
1.2 Provningsförfarande Typ 1 (NEDC medelvärden, WLTP högsta värden) eller WHSC (Euro VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … partiklar (massa): …  
partiklar (antal): …  
2.1 Provningsförfarande ETC (i tillämpliga fall)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Partiklar: …  
2.2 Provningsförfarande WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … partiklar (massa): … partiklar (antal): …SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/301
 
48.1 Rökens korrigerade absorptionskoefficient: … (m  –1 ) 
49. Koldioxidutsläpp/bränsleförbrukning/elenergiförbrukning (  m ) ( r ) 
1. Alla framdrivningsssystem, utom fordon med endast eldrift (i tillämpliga fall)  
NEDC-värden  Koldioxidut ­
släpp  Bränsleförbrukning vid utsläppsprovning under NEDC 
enligt förordning (EG) nr 692/2008  
Stadskörning (  1 ): … g/km  … l/100 km eller m  3 /100 km eller kg/100 km (  1 ) 
Icke stadskörning (  1 ): … g/km  … l/100 km eller m  3 /100 km eller kg/100 km (  1 ) 
Blandad körning (  1 ): … g/km  … l/100 km eller m  3 /100 km eller kg/100 km (  1 ) 
Viktad (  1 ), blandad körning:  … g/km  … l/100 km eller m  3 /100 km eller kg/100 km  
Avvikelsefaktor (i förekom ­
mande fall)  
Kontrollfaktor (i förekom ­
mande fall)  1 eller 0  
2. Fordon med endast eldrift och externt laddbara hybridelfordon (i tillämpliga fall) 
Elenergiförbrukning (viktad, blan ­
dad körning (  1 )) … Wh/km  
Elektrisk räckvidd  … km  
3. Fordon utrustat med miljöinnovationer: ja/nej (  1 ) 
3.1 Allmän kod för miljöinnovationerna (  p1 ) …  
3.2 Summan av minskningen av koldioxidutsläpp som följer av miljöinnovationerna (  p2 ) (upprepa för 
varje provat referensbränsle)  
3.2.1 NEDC-minskning …g/km (i tillämpliga fall)  
3.2.2 WLTP-minskning …g/km (i tillämpliga fall)  
4. Alla framdrivningsssystem, utom fordon med endast eldrift, enligt förordning (EU) 2017/1151 (i 
tillämpliga fall)  
WLTP-värden  Koldioxidut ­
släpp  Bränsleförbrukning  
Låga (  1 ): … g/km  … l/100 km eller m  3 /100 km eller kg/100 km (  1 ) 
Medel (  1 ): … g/km  … l/100 km eller m  3 /100 km eller kg/100 km (  1 ) 
Höga (  1 ): … g/km  … l/100 km eller m  3 /100 km eller kg/100 km (  1 ) 
Extra höga (  1 ): … g/km  … l/100 km eller m  3 /100 km eller kg/100 km (  1 ) 
Blandad körning:  … g/km  … l/100 km eller m  3 /100 km eller kg/100 km (  1 ) 
Viktad, blandad (  1 ): … g/km  … l/100 km eller m  3 /100 km eller kg/100 km (  1 )SV L 175/302 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
5. Fordon med endast eldrift och externt laddbara hybridelfordon, enligt förordning (EU) 2017/1151 
(i tillämpliga fall)  
5.1 Fordon med endast eldrift 
Elektrisk energiförbrukning  … Wh/km  
Elektrisk räckvidd  … km  
Elektrisk räckvidd, stadskörning  … km  
5.2 Externt laddbara hybridelfordon 
Elförbrukning (EC  AC,weighted  ) … Wh/km  
Elektrisk räckvidd (EAER)  … km  
Elektrisk räckvidd, stadskörning 
(EAER stadskörning)  … km  
Övrigt  
51. För fordon avsedda för särskilda ändamål: beteckning i enlighet med avsnitt 5 i bilaga II …  
52. Anmärkningar (  n ) …  
SIDA 2  
FORDONSKATEGORI M3  
(färdigbyggda och etappvis färdigbyggda fordon)  
Sida 2  
Allmänna konstruktionsegenskaper  
1. Antal axlar: … och hjul: …  
1.1 Antal axlar med tvillingmonterade hjul och deras placering: …  
2. Styrda axlar (antal, placering) …  
3. Drivaxlar (antal, placering, koppling till andra axlar) … …  
Huvudsakliga mått  
4. Hjulbas (  e ): … mm  
4.1 Avstånd mellan varje axel  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5. Längd: … mm  
6. Bredd: … mm  
7. Höjd: … mm  
9. Avstånd mellan fordonets front och kopplingsanordningens centrum: … mmSV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/303
 
12. Bakre överhäng: … mm  
Vikter  
13. Vikt i körklart skick: … kg  
13.1 Fördelningen av denna vikt mellan axlarna:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg osv.  
13.2 Fordonets faktiska vikt: … kg  
16. Högsta tekniskt tillåtna vikter  
16.1 Högsta tekniskt tillåtna lastade vikt: … kg  
16.2 Tekniskt tillåten vikt på varje axel  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg osv.  
16.3 Tekniskt tillåten vikt på varje axelgrupp  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg osv.  
16.4 Kombinationens högsta tekniskt tillåtna lastade vikt: … kg  
17. Avsedd högsta tillåtna vikt vid registrering/drift i nationell/internationell trafik (  1 ) ( o ) 
17.1 Avsedd högsta tillåtna lastade vikt vid registrering/drift: … kg  
17.2 Avsedd högsta tillåtna lastade vikt på varje axel vid registrering/drift  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3 Avsedd högsta tillåtna lastade vikt på varje axelgrupp vid registrering/drift  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4 Avsedd högsta tillåtna fordonskombinationsvikt vid registrering/drift: … kgSV L 175/304 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
18. Största tekniskt tillåtna släpvagnsvikt i fråga om  
18.1 Släpvagn med dragstång: … kg  
18.3 Släpkärra: … kg  
18.4 Obromsad släpvagn: … kg  
19. Högsta tekniskt tillåtna statiska belastning vid kopplingspunkten: … kg  
Motor  
20. Tillverkare av motorn …  
21. Motorkod enligt märkningen på motorn …  
22. Funktionssätt …  
23. Endast eldrift: ja/nej (  1 ) 
23.1 Hybridelfordon: ja/nej (  1 ) 
24. Antal cylindrar och cylinderarrangemang …  
25. Slagvolym: … cm  3 
26. Bränsle: diesel/bensin/LPG/CNG-biometan/LNG/etanol/biodiesel/vätgas (  1 ) 
26.1 Enbränsle/tvåbränsle/flexbränsle/dubbelbränsle (  1 ) 
26.2 (Endast dubbelbränsle) Typ 1A/Typ 1B/Typ 2A/Typ 2B/Typ 3B (  1 ) 
27. Största effekt  
27.1 Största nettoeffekt (  g ): … kW vid… min  –1 (förbränningsmotor) (  1 ) 
27.2 Maximal effekt per timme: … kW (elmotor) (  1 ) ( s ) 
27.3 Maximal nettoeffekt: … kW (elmotor) (  1 ) ( s ) 
27.4 Maximal effekt under 30 minuter: … kW (elmotor) (  1 ) ( s ) 
28. Växellåda (typ) …  
Högsta hastighet  
29. Högsta hastighet: … km/h  
Axlar och hjulupphängning  
30.1 Spårvidd för varje styrd axel: … mm  
30.2 Spårvidd för samtliga övriga axlar: … mm  
32. Placering av belastningsbara axlar …  
33. Drivaxel utrustad med luftfjädring eller motsvarande: ja/nej (  1 )SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/305
 
35. Däck/hjulkombination (  h ) …  
Bromsar  
36. Släpvagnsbromskopplingar: mekaniska/elektriska/pneumatiska/hydrauliska (  1 ) 
37. Tryck i matningssystemet för släpfordonets bromssystem: … bar  
Karosseri  
38. Karosserikod (  i ) …  
39. Fordonsklass: klass I/klass II/klass III/klass A/klass B (  1 ) 
41. Dörrarnas utformning och antal …  
42. Antal sittplatser (inkl. förarens) (  k ) …  
42.1 Säten avsedda för användning endast när fordonet är stillastående …  
42.2 Antal passagerarsittplatser: … (nedre däck) … (övre däck) (inkl. förarens)  
42.3 Antal platser som är tillgängliga för rullstolsburna …  
43. Antal ståplatser …  
Kopplingsanordning  
44. Godkännandenummer eller godkännandemärke för eventuell kopplingsanordning …  
45.1 Karakteristiska värden (  1 ) D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Miljöprestanda  
46. Ljudnivå  
Stillastående: … dB(A) vid motorvarvtal: … min  –1 
Under körning: … dB(A)  
47. Avgasutsläppsnivå (  l ) Euro…  
47.1 Parametrar för utsläppsprovning  
47.1.1 Provningsvikt (kg) …  
47.1.2 Frontyta, m  2 … 
47.1.3 Vägmotståndskoefficienter  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Avgasutsläpp (  m ) ( m1 ) ( m2 )SV L 175/306 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Nummer på grundrättsakten och på den senaste ändringsrättsakt som är tillämplig …  
1.1 Provningsförfarande ESC  
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Partiklar: …  
Röktäthet (ELR): … (m  –1 ) 
1.2 Provningsförfarande WHSC (EURO VI)  
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … partiklar (massa): … partiklar 
(antal): …  
2.1 Provningsförfarande ETC (i tillämpliga fall)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Partiklar: …  
2.2 Provningsförfarande WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … partiklar (massa): … partiklar (antal): …  
48.1 Rökens korrigerade absorptionskoefficient: … (m  –1 ) 
Övrigt  
51. För fordon avsedda för särskilda ändamål: beteckning i enlighet med avsnitt 5 i bilaga II …  
52. Anmärkningar (  n ) …  
SIDA 2  
FORDONSKATEGORI N1  
(färdigbyggda och etappvis färdigbyggda fordon)  
Sida 2  
Allmänna konstruktionsegenskaper  
1. Antal axlar: … och hjul: …  
1.1 Antal axlar med tvillingmonterade hjul och deras placering: …  
3. Drivaxlar (antal, placering, koppling till andra axlar) … …  
Huvudsakliga mått  
4. Hjulbas (  e ): … mm  
4.1 Avstånd mellan varje axel  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5. Längd: … mm  
6. Bredd: … mm  
7. Höjd: … mmSV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/307
 
8. Maximi- och minimimått för vändskivan för släpvagnens dragfordon: … mm  
9. Avstånd mellan fordonets front och kopplingsanordningens centrum: … mm  
11. Lastytans längd: … mm  
Vikter  
13. Vikt i körklart skick: … kg  
13.1 Fördelningen av denna vikt mellan axlarna:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2 Fordonets faktiska vikt: … kg  
14. Grundfordonets vikt i körklart skick: … kg (  1 ) ( q ) 
16. Högsta tekniskt tillåtna vikter  
16.1 Högsta tekniskt tillåtna lastade vikt: … kg  
16.2 Tekniskt tillåten vikt på varje axel  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg osv.  
16.4 Kombinationens högsta tekniskt tillåtna lastade vikt: … kg  
18. Största tekniskt tillåtna släpvagnsvikt i fråga om  
18.1 Släpvagn med dragstång: … kg  
18.2 Påhängsvagn: … kg  
18.3 Släpkärra: … kg  
18.4 Obromsad släpvagn: … kg  
19. Högsta tekniskt tillåtna statiska belastning vid kopplingspunkten: … kg  
Motor  
20. Tillverkare av motorn …  
21. Motorkod enligt märkningen på motorn …  
22. Funktionssätt …  
23. Endast eldrift: ja/nej (  1 ) 
23.1 Kategori av hybridelfordon: OVC-HEV/NOVC-HEV/OVC-FCHV/ NOVC-FCHV (  1 )SV L 175/308 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
24. Antal cylindrar och cylinderarrangemang …  
25. Slagvolym: … cm  3 
26. Bränsle: diesel/bensin/LPG/CNG-biometan/LNG/etanol/biodiesel/vätgas (  1 ) 
26.1 Enbränsle/tvåbränsle/flexbränsle/dubbelbränsle (  1 ) 
26.2 (Endast dubbelbränsle) Typ 1A/Typ 1B/Typ 2A/Typ 2B/Typ 3B (  1 ) 
27. Största effekt  
27.1 Största nettoeffekt (  g ): … kW vid… min  –1 (förbränningsmotor) (  1 ) 
27.2 Maximal effekt per timme: … kW (elmotor) (  1 ) ( s ) 
27.3 Maximal nettoeffekt: … kW (elmotor) (  1 ) ( s ) 
27.4 Maximal effekt under 30 minuter: … kW (elmotor) (  1 ) ( s ) 
28. Växellåda (typ) …  
Högsta hastighet  
29. Högsta hastighet: … km/h  
Axlar och hjulupphängning  
30. Spårvidd för axlar  
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm  
35. Däck/hjulkombination/rullmotståndsklass (i tillämpliga fall) (  h ) …  
Bromsar  
36. Släpvagnsbromskopplingar: mekaniska/elektriska/pneumatiska/hydrauliska (  1 ) 
37. Tryck i matningssystemet för släpfordonets bromssystem: … bar  
Karosseri  
38. Karosserikod (  i ) …  
40. Fordonets färg (  j ) …  
41. Dörrarnas utformning och antal …  
42. Antal sittplatser (inkl. förarens) (  k ) …  
Kopplingsanordning  
44. Godkännandenummer eller godkännandemärke för eventuell kopplingsanordning …  
45.1 Karakteristiska värden (  1 ) D: …/ V: …/ S: …/ U: …SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/309
 
Miljöprestanda  
46. Ljudnivå  
Stillastående: … dB(A) vid motorvarvtal: … min  –1 
Under körning: … dB(A)  
47. Avgasutsläppsnivå (  l ) Euro…  
47.1 Parametrar för utsläppsprovning  
47.1.1 Provningsvikt (kg) …  
47.1.2 Frontyta, m  2 … 
47.1.3 Vägmotståndskoefficienter  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Avgasutsläpp (  m ) ( m1 ) ( m2 ) 
Nummer på grundrättsakten och på den senaste ändringsrättsakt som är tillämplig …  
1.1 Provningsförfarande Typ 1 eller ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Partiklar: …  
Röktäthet (ELR): … (m  –1 ) 
1.2 Provningsförfarande Typ 1 (NEDC medelvärden, WLTP högsta värden) eller WHSC (Euro VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … partiklar (massa): … partiklar 
(antal): …  
2.1 Provningsförfarande ETC (i tillämpliga fall)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Partiklar: …  
2.2 Provningsförfarande WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … partiklar (massa): … partiklar (antal): …  
48.1 Rökens korrigerade absorptionskoefficient: … (m  –1 ) 
49. Koldioxidutsläpp/bränsleförbrukning/elenergiförbrukning (  m ) ( r ) 
1. Alla framdrivningsssystem, utom fordon med endast eldrift (i tillämpliga fall)  
NEDC-värden  Koldioxidut ­
släpp  Bränsleförbrukning vid utsläppsprovning enligt förord ­
ning (EG) nr 692/2008  
Stadskörning (  1 ): … g/km  … l/100 km eller m  3 /100 km eller kg/100 km (  1 )SV L 175/310 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
NEDC-värden  Koldioxidut ­
släpp  Bränsleförbrukning vid utsläppsprovning enligt förord ­
ning (EG) nr 692/2008  
Icke stadskörning (  1 ): … g/km  … l/100 km eller m  3 /100 km eller kg/100 km (  1 ) 
Blandad körning (  1 ): … g/km  … l/100 km eller m  3 /100 km eller kg/100 km (  1 ) 
Viktad (  1 ), blandad körning:  … g/km  … l/100 km eller m  3 /100 km eller kg/100 km  
Avvikelsefaktor (i förekom ­
mande fall)  
2. Fordon med endast eldrift och externt laddbara hybridelfordon (i tillämpliga fall) 
Elenergiförbrukning (viktad, 
blandad (  1 )) … Wh/km  
Elektrisk räckvidd  … km  
3. Fordon utrustat med miljöinnovationer: ja/nej (  1 ) 
3.1 Allmän kod för miljöinnovationerna (  p1 ) …  
3.2 Summan av minskningen av koldioxidutsläpp som följer av miljöinnovationerna (  p2 ) (upprepa för 
varje provat referensbränsle)  
3.2.1 NEDC-minskning: … g/km (i förekommande fall)  
3.2.2 WLTP-minskning: … g/km (i förekommande fall)  
4. Alla framdrivningsssystem, utom fordon med endast eldrift, enligt förordning (EU) 2017/1151 (om 
tillämplig)  
WLTP-värden  Koldioxidut ­
släpp  Bränsleförbrukning  
Låga (  1 ): … g/km  … l/100 km eller m  3 /100 km eller kg/100 km (  1 ) 
Medel (  1 ): … g/km  … l/100 km eller m  3 /100 km eller kg/100 km (  1 ) 
Höga (  1 ): … g/km  … l/100 km eller m  3 /100 km eller kg/100 km (  1 ) 
Extra höga (  1 ): … g/km  … l/100 km eller m  3 /100 km eller kg/100 km (  1 ) 
Blandad körning:  … g/km  … l/100 km eller m  3 /100 km eller kg/100 km (  1 ) 
Viktad, blandad (  1 ): … g/km  … l/100 km eller m  3 /100 km eller kg/100 km (  1 ) 
5. Fordon med endast eldrift och externt laddbara hybridelfordon, enligt förordning (EU) 2017/1151 
(i tillämpliga fall)  
5.1 Fordon med endast eldrift (  1 ) (i tillämpliga fall) 
Elektrisk energiförbrukning  … Wh/km  
Elektrisk räckvidd  … km  
Elektrisk räckvidd, stadskörning  … kmSV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/311
 
5.2 Externt laddbara hybridelfordon (  1 ) (i tillämpliga fall) 
Elförbrukning (EC  AC,weighted  ) … Wh/km  
Elektrisk räckvidd (EAER)  … km  
Elektrisk räckvidd, stadskörning 
(EAER stadskörning)  … km  
Övrigt  
50. Typgodkänt i enlighet med konstruktionskraven för att transportera farligt gods: ja/klasser: …/nej (  l ) 
51. För fordon avsedda för särskilda ändamål: beteckning i enlighet med avsnitt 5 i bilaga II …  
52. Anmärkningar (  n ) …  
Förteckning över däck Tekniska parametrar (ingen hänvisning till RR)  
SIDA 2  
FORDONSKATEGORI N2  
(färdigbyggda och etappvis färdigbyggda fordon)  
Sida 2  
Allmänna konstruktionsegenskaper  
1. Antal axlar: … och hjul: …  
1.1 Antal axlar med tvillingmonterade hjul och deras placering …  
2. Styrda axlar (antal, placering) …  
3. Drivaxlar (antal, placering, koppling till andra axlar) … …  
Huvudsakliga mått  
4. Hjulbas (  e ): … mm  
4.1 Avstånd mellan varje axel  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5. Längd: … mm  
6. Bredd: … mm  
7. Höjd: … mm  
8. Maximi- och minimimått för vändskivan för släpvagnens dragfordon: … mm  
9. Avstånd mellan fordonets front och kopplingsanordningens centrum: … mm  
11. Lastytans längd: … mm  
12. Bakre överhäng: … mmSV L 175/312 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Vikter  
13. Vikt i körklart skick: … kg  
13.1 Fördelningen av denna vikt mellan axlarna:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2 Fordonets faktiska vikt: … kg  
16. Högsta tekniskt tillåtna vikter  
16.1 Högsta tekniskt tillåtna lastade vikt: … kg  
16.2 Tekniskt tillåten vikt på varje axel  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg osv.  
16.3 Tekniskt tillåten vikt på varje axelgrupp  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg osv.  
16.4 Kombinationens högsta tekniskt tillåtna lastade vikt: … kg  
17. Avsedd högsta tillåtna vikt vid registrering/drift i nationell/internationell trafik (  1 ) ( o ) 
17.1 Avsedd högsta tillåtna lastade vikt vid registrering/drift: … kg  
17.2 Avsedd högsta tillåtna lastade vikt på varje axel vid registrering/drift  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3 Avsedd högsta tillåtna lastade vikt på varje axelgrupp vid registrering/drift  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4 Avsedd högsta tillåtna fordonskombinationsvikt vid registrering/drift: … kg  
18. Största tekniskt tillåtna släpvagnsvikt i fråga omSV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/313
 
18.1 Släpvagn med dragstång: … kg  
18.2 Påhängsvagn: … kg  
18.3 Släpkärra: … kg  
18.4 Obromsad släpvagn: … kg  
19. Högsta tekniskt tillåtna statiska belastning vid kopplingspunkten: … kg  
Motor  
20. Tillverkare av motorn …  
21. Motorkod enligt märkningen på motorn …  
22. Funktionssätt …  
23. Endast eldrift: ja/nej (  1 ) 
23.1 Kategori av hybridelfordon: OVC-HEV/NOVC-HEV/OVC-FCHV/ NOVC-FCHV (  1 ) 
24. Antal cylindrar och cylinderarrangemang …  
25. Slagvolym: … cm  3 
26. Bränsle: diesel/bensin/LPG/CNG-biometan/LNG/etanol/biodiesel/vätgas (  1 ) 
26.1 Enbränsle/tvåbränsle/flexbränsle/dubbelbränsle (  1 ) 
26.2 (Endast dubbelbränsle) Typ 1A/Typ 1B/Typ 2A/Typ 2B/Typ 3B (  1 ) 
27. Största effekt  
27.1 Största nettoeffekt (  g ): … kW vid… min  –1 (förbränningsmotor) (  1 ) 
27.2 Maximal effekt per timme: … kW (elmotor) (  1 ) ( s ) 
27.3 Maximal nettoeffekt: … kW (elmotor) (  1 ) ( s ) 
27.4 Maximal effekt under 30 minuter: … kW (elmotor) (  1 ) ( s ) 
28. Växellåda (typ) …  
Högsta hastighet  
29. Högsta hastighet: … km/h  
Axlar och hjulupphängning  
31. Placering av lyftaxel …  
32. Placering av belastningsbara axlar …  
33. Drivaxel utrustad med luftfjädring eller motsvarande: ja/nej (  1 ) 
35. Däck/hjulkombination/rullmotståndsklass (i tillämpliga fall) (  h ) …  
Bromsar  
36. Släpvagnsbromskopplingar: mekaniska/elektriska/pneumatiska/hydrauliska (  1 )SV L 175/314 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
37. Tryck i matningssystemet för släpfordonets bromssystem: … bar  
Karosseri  
38. Karosserikod (  i ) …  
41. Dörrarnas utformning och antal …  
42. Antal sittplatser (inkl. förarens) (  k ) …  
Kopplingsanordning  
44. Godkännandenummer eller godkännandemärke för eventuell kopplingsanordning …  
45.1 Karakteristiska värden (  1 ) D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Miljöprestanda  
46. Ljudnivå  
Stillastående: … dB(A) vid motorvarvtal: … min  –1 
Under körning: … dB(A)  
47. Avgasutsläppsnivå (  l ) Euro…  
47.1 Parametrar för utsläppsprovning  
47.1.1 Provningsvikt (kg) …  
47.1.2 Frontyta, m  2 … 
47.1.3 Vägmotståndskoefficienter  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Avgasutsläpp (  m ) ( m1 ) ( m2 ) 
Nummer på grundrättsakten och på den senaste ändringsrättsakt som är tillämplig …  
1.1 Provningsförfarande Typ 1 eller ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Partiklar: …  
Röktäthet (ELR): … (m  –1 ) 
1.2 Provningsförfarande Typ 1 (NEDC medelvärden, WLTP högsta värden) eller WHSC (Euro VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … partiklar (massa): … partiklar 
(antal): …  
2.1 Provningsförfarande ETC (i tillämpliga fall)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Partiklar: …  
2.2 Provningsförfarande WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … partiklar (massa): … partiklar (antal): …SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/315
 
48.1 Rökens korrigerade absorptionskoefficient: … (m  –1 ) 
49. Koldioxidutsläpp/bränsleförbrukning/elenergiförbrukning (  m ) ( r ) 
1. Alla framdrivningsssystem, utom fordon med endast eldrift (i tillämpliga fall)  
NEDC-värden  Koldioxidut ­
släpp  Bränsleförbrukning vid utsläppsprovning enligt förord ­
ning (EG) nr 692/2008  
Stadskörning (  1 ): … g/km  … l/100 km eller m  3 /100 km eller kg/100 km (  1 ) 
Icke stadskörning (  1 ): … g/km  … l/100 km eller m  3 /100 km eller kg/100 km (  1 ) 
Blandad körning (  1 ): … g/km  … l/100 km eller m  3 /100 km eller kg/100 km (  1 ) 
Viktad (  1 ), blandad körning:  … g/km  … l/100 km eller m  3 /100 km eller kg/100 km  
Avvikelsefaktor (i förekom ­
mande fall)  
2. Fordon med endast eldrift och externt laddbara hybridelfordon (i tillämpliga fall) 
Elenergiförbrukning (viktad, blan ­
dad (  1 )) … Wh/km  
Elektrisk räckvidd  … km  
3. Fordon utrustat med miljöinnovationer: ja/nej (  1 ) 
3.1 Allmän kod för miljöinnovationerna (  p1 ) …  
3.2 Summan av minskningen av koldioxidutsläpp som följer av miljöinnovationerna (  p2 ) (upprepa för 
varje provat referensbränsle)  
3.2.1 NEDC-minskning: … g/km (i förekommande fall)  
3.2.2 WLTP-minskning: … g/km (i förekommande fall)  
4. Alla framdrivningsssystem, utom fordon med endast eldrift, enligt 1151/2017  
WLTP-värden  Koldioxidut ­
släpp  Bränsleförbrukning  
Låga (  1 ): … g/km  … l/100 km eller m  3 /100 km eller kg/100 km (  1 ) 
Medel (  1 ): … g/km  … l/100 km eller m  3 /100 km eller kg/100 km (  1 ) 
Höga (  1 ): … g/km  … l/100 km eller m  3 /100 km eller kg/100 km (  1 ) 
Extra höga (  1 ): … g/km  … l/100 km eller m  3 /100 km eller kg/100 km (  1 ) 
Blandad körning:  … g/km  … l/100 km eller m  3 /100 km eller kg/100 km (  1 ) 
Viktad, blandad (  1 ): … g/km  … l/100 km eller m  3 /100 km eller kg/100 km (  1 )SV L 175/316 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
5. Fordon med endast eldrift och externt laddbara hybridelfordon, enligt 1151/2017 (i tillämpliga fall)  
5.1 Fordon med endast eldrift (  1 ) (i tillämpliga fall) 
Elektrisk energiförbrukning  … Wh/km  
Elektrisk räckvidd  … km  
Elektrisk räckvidd, stadskörning  … km  
5.2 Externt laddbara hybridelfordon (  1 ) (i tillämpliga fall) 
Elförbrukning (EC  AC,weighted  ) … Wh/km  
Elektrisk räckvidd (EAER)  … km  
Elektrisk räckvidd, stadskörning 
(EAER stadskörning)  … km  
Övrigt  
50. Typgodkänt i enlighet med konstruktionskraven för att transportera farligt gods: ja/klasser: …/nej (  l ) 
51. För fordon avsedda för särskilda ändamål: beteckning i enlighet med avsnitt 5 i bilaga II …  
52. Anmärkningar (  n ) …  
SIDA 2  
FORDONSKATEGORI N3  
(färdigbyggda och etappvis färdigbyggda fordon)  
Sida 2  
Allmänna konstruktionsegenskaper  
1. Antal axlar: … och hjul: …  
1.1 Antal axlar med tvillingmonterade hjul och deras placering …  
2. Styrda axlar (antal, placering) …  
3. Drivaxlar (antal, placering, koppling till andra axlar) … …  
Huvudsakliga mått  
4. Hjulbas (  e ): … mm  
4.1 Avstånd mellan varje axel  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5. Längd: … mm  
6. Bredd: … mmSV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/317
 
7. Höjd: … mm  
8. Maximi- och minimimått för vändskivan för släpvagnens dragfordon: … mm  
9. Avstånd mellan fordonets front och kopplingsanordningens centrum: … mm  
11. Lastytans längd: … mm  
12. Bakre överhäng: … mm  
Vikter  
13. Vikt i körklart skick: … kg  
13.1 Fördelningen av denna vikt mellan axlarna:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2 Fordonets faktiska vikt: … kg  
16. Högsta tekniskt tillåtna vikter  
16.1 Högsta tekniskt tillåtna lastade vikt: … kg  
16.2 Tekniskt tillåten vikt på varje axel  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg osv.  
16.3 Tekniskt tillåten vikt på varje axelgrupp  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg osv.  
16.4 Kombinationens högsta tekniskt tillåtna lastade vikt: … kg  
17. Avsedd högsta tillåtna vikt vid registrering/drift i nationell/internationell trafik (  1 ) ( o ) 
17.1 Avsedd högsta tillåtna lastade vikt vid registrering/drift: … kg  
17.2 Avsedd högsta tillåtna lastade vikt på varje axel vid registrering/drift  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3 Avsedd högsta tillåtna lastade vikt på varje axelgrupp vid registrering/drift  
1. … kgSV L 175/318 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
2. … kg  
3. … kg  
17.4 Avsedd högsta tillåtna fordonskombinationsvikt vid registrering/drift: … kg  
18. Största tekniskt tillåtna släpvagnsvikt i fråga om  
18.1 Släpvagn med dragstång: … kg  
18.2 Påhängsvagn: … kg  
18.3 Släpkärra: … kg  
18.4 Obromsad släpvagn: … kg  
19. Högsta tekniskt tillåtna statiska belastning vid kopplingspunkten: … kg  
Motor  
20. Tillverkare av motorn …  
21. Motorkod enligt märkningen på motorn …  
22. Funktionssätt …  
23. Endast eldrift: ja/nej (  1 ) 
23.1 Hybridelfordon: ja/nej (  1 ) 
24. Antal cylindrar och cylinderarrangemang …  
25. Slagvolym: … cm  3 
26. Bränsle: diesel/bensin/LPG/CNG-biometan/LNG/etanol/biodiesel/vätgas (  1 ) 
26.1 Enbränsle/tvåbränsle/flexbränsle/dubbelbränsle (  1 ) 
26.2 (Endast dubbelbränsle) Typ 1A/Typ 1B/Typ 2A/Typ 2B/Typ 3B (  1 ) 
27. Största effekt  
27.1 Största nettoeffekt (  g ): … kW vid… min  –1 (förbränningsmotor) (  1 ) 
27.2 Maximal effekt per timme: … kW (elmotor) (  1 ) ( s ) 
27.3 Maximal nettoeffekt: … kW (elmotor) (  1 ) ( s ) 
27.4 Maximal effekt under 30 minuter: … kW (elmotor) (  1 ) ( s ) 
28. Växellåda (typ) …  
Högsta hastighet  
29. Högsta hastighet: … km/h  
Axlar och hjulupphängning  
31. Placering av lyftaxel …SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/319
 
32. Placering av belastningsbara axlar …  
33. Drivaxel utrustad med luftfjädring eller motsvarande: ja/nej (  1 ) 
35. Däck/hjulkombination (  h ) …  
Bromsar  
36. Släpvagnsbromskopplingar: mekaniska/elektriska/pneumatiska/hydrauliska (  1 ) 
37. Tryck i matningssystemet för släpfordonets bromssystem: … bar  
Karosseri  
38. Karosserikod (  i ) …  
41. Dörrarnas utformning och antal …  
42. Antal sittplatser (inkl. förarens) (  k ) …  
Kopplingsanordning  
44. Godkännandenummer eller godkännandemärke för eventuell kopplingsanordning …  
45.1 Karakteristiska värden (  1 ) D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Miljöprestanda  
46. Ljudnivå  
Stillastående: … dB(A) vid motorvarvtal: … min  –1 
Under körning: … dB(A)  
47. Avgasutsläppsnivå (  l ) Euro…  
47.1 Parametrar för utsläppsprovning  
47.1.1 Provningsvikt (kg) …  
47.1.2 Frontyta, m  2 … 
47.1.3 Vägmotståndskoefficienter  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Avgasutsläpp (  m ) ( m1 ) ( m2 ) 
Nummer på grundrättsakten och på den senaste ändringsrättsakt som är tillämplig …  
1.1 Provningsförfarande ESC  
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Partiklar: …  
Röktäthet (ELR): … (m  –1 )SV L 175/320 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
1.2 Provningsförfarande WHSC (EURO VI)  
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … partiklar (massa): … partiklar 
(antal): …  
2.1 Provningsförfarande ETC (i tillämpliga fall)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Partiklar: …  
2.2 Provningsförfarande WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … partiklar (massa): … partiklar (antal): …  
48.1 Rökens korrigerade absorptionskoefficient: … (m  –1 ) 
Övrigt  
50. Typgodkänt i enlighet med konstruktionskraven för att transportera farligt gods: ja/klasser: …/nej (  l ) 
51. För fordon avsedda för särskilda ändamål: beteckning i enlighet med avsnitt 5 i bilaga II …  
52. Anmärkningar (  n ) …  
SIDA 2  
FORDONSKATEGORIERNA O1 OCH O2  
(färdigbyggda och etappvis färdigbyggda fordon)  
Sida 2  
Allmänna konstruktionsegenskaper  
1. Antal axlar: … och hjul: …  
1.1 Antal axlar med tvillingmonterade hjul och deras placering …  
Huvudsakliga mått  
4. Hjulbas (  e ): … mm  
4.1 Avstånd mellan varje axel  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5. Längd: … mm  
6. Bredd: … mm  
7. Höjd: … mm  
10. Avstånd mellan kopplingsanordningens mittpunkt och fordonets bakkant: … mm  
11. Lastytans längd: … mm  
12. Bakre överhäng: … mm  
Vikter  
13. Vikt i körklart skick: … kgSV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/321
 
13.1 Fördelningen av denna vikt mellan axlarna:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2 Fordonets faktiska vikt: … kg  
16. Högsta tekniskt tillåtna vikter  
16.1 Högsta tekniskt tillåtna lastade vikt: … kg  
16.2 Tekniskt tillåten vikt på varje axel  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg osv.  
16.3 Tekniskt tillåten vikt på varje axelgrupp  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg osv.  
19. Största tekniskt tillåtna statiska belastning på en släpvagns eller släpkärras kopplingspunkt: … kg  
Högsta hastighet  
29. Högsta hastighet: … km/h  
Axlar och hjulupphängning  
30.1 Spårvidd för varje styrd axel: … mm  
30.2 Spårvidd för samtliga övriga axlar: … mm  
31. Placering av lyftaxel …  
32. Placering av belastningsbara axlar …  
34. Axlar, utrustade med luftfjädring eller motsvarande: ja/nej (  1 ) 
35. Däck/hjulkombination (  h ) …  
Bromsar  
36. Släpvagnsbromskopplingar: mekaniska/elektriska/pneumatiska/hydrauliska (  1 ) 
Karosseri  
38. Karosserikod (  i ) …  
Kopplingsanordning  
44. Godkännandenummer eller godkännandemärke för eventuell kopplingsanordning …SV L 175/322 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
45.1 Karakteristiska värden (  1 ) D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Övrigt  
50. Typgodkänt i enlighet med konstruktionskraven för att transportera farligt gods: ja/klasser: …/nej (  l ) 
51. För fordon avsedda för särskilda ändamål: beteckning i enlighet med avsnitt 5 i bilaga II …  
52. Anmärkningar (  n ) …  
SIDA 2  
FORDONSKATEGORIERNA O3 OCH O4  
(färdigbyggda och etappvis färdigbyggda fordon)  
Sida 2  
Allmänna konstruktionsegenskaper  
1. Antal axlar: … och hjul: …  
1.1 Antal axlar med tvillingmonterade hjul och deras placering …  
2. Styrda axlar (antal, placering) …  
Huvudsakliga mått  
4. Hjulbas (  e ): … mm  
4.1 Avstånd mellan varje axel  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5. Längd: … mm  
6. Bredd: … mm  
7. Höjd: … mm  
10. Avstånd mellan kopplingsanordningens mittpunkt och fordonets bakkant: … mm  
11. Lastytans längd: … mm  
12. Bakre överhäng: … mm  
Vikter  
13. Vikt i körklart skick: … kg  
13.1 Fördelningen av denna vikt mellan axlarna:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2 Fordonets faktiska vikt: ................................................................................................. ....................................................... kgSV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/323
 
16. Högsta tekniskt tillåtna vikter  
16.1 Högsta tekniskt tillåtna lastade vikt: … kg  
16.2 Tekniskt tillåten vikt på varje axel  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg osv.  
16.3 Tekniskt tillåten vikt på varje axelgrupp  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg osv.  
17. Avsedd högsta tillåtna vikt vid registrering/drift i nationell/internationell trafik (  1 ) ( o ) 
17.1 Avsedd högsta tillåtna lastade vikt vid registrering/drift: … kg  
17.2 Avsedd högsta tillåtna lastade vikt på varje axel vid registrering/drift  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3 Avsedd högsta tillåtna lastade vikt på varje axelgrupp vid registrering/drift  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
19. Största tekniskt tillåtna statiska belastning på en släpvagns eller släpkärras kopplingspunkt: … kg  
Högsta hastighet  
29. Högsta hastighet: … km/h  
Axlar och hjulupphängning  
31. Placering av lyftaxel …  
32. Placering av belastningsbara axlar …  
34. Axlar, utrustade med luftfjädring eller motsvarande: ja/nej (  1 ) 
35. Däck/hjulkombination (  h ) …  
Bromsar  
36. Släpvagnsbromskopplingar: mekaniska/elektriska/pneumatiska/hydrauliska (  1 )SV L 175/324 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Karosseri  
38. Karosserikod (  i ) …  
Kopplingsanordning  
44. Godkännandenummer eller godkännandemärke för eventuell kopplingsanordning …  
45.1 Karakteristiska värden (  1 ) D: …/ V: …/ S: …/ U: …å  
Övrigt  
50. Typgodkänt i enlighet med konstruktionskraven för att transportera farligt gods: ja/klasser: …/nej (  l ) 
51. För fordon avsedda för särskilda ändamål: beteckning i enlighet med avsnitt 5 i bilaga II …  
52. Anmärkningar (  n ) …  
DEL II  
ICKE FÄRDIGBYGGDA FORDON  
MALL C1 – SIDA 1  
ICKE FÄRDIGBYGGDA FORDON  
EG-INTYG OM ÖVERENSSTÄMMELSE  
Sida 1  
Undertecknad [… ( fullständigt namn och befattning )] intygar härmed att fordonet:  
0.1 Fabrikat (tillverkarens handelsnamn) …  
0.2 Typ …  
Variant (  a ) …  
Version (  a ) …  
0.2.1 Handelsbeteckning …  
0.2.2 För etappvis godkända fordon, information om typgodkännande av grundfordonet/fordonet i föregående 
etapp  
(ange uppgifter för varje etapp):  
Typ ........................................................................................................................... ....................................................................  
Variant (  a ) ............................................................................................................................. ........................................................  
Version (  a ) ............................................................................................................................. ............................ ............................  
Typgodkännandenummer, utökningsnummer ......................................................................................... ..........................  
0.4 Fordonskategori …  
0.5 Tillverkarens företagsnamn och adress …  
0.5.1 För etappvis godkända fordon, företagsnamn och adress för tillverkaren av grundfordonet/fordonet i föregå ­
ende etapp .................................................................................................................... ..............................................................SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/325
 
0.6 Placering och fästmetod för föreskrivna skyltar …  
Placering av fordonsidentifieringsnumret …  
0.9 Namn och adress för tillverkarens eventuella ombud …  
0.10 Fordonsidentifieringsnummer …  
i alla avseenden överensstämmer med den typ som beskrivs i det godkännande (…  typgodkännandenummer inkl. 
utökningsnummer ) som utfärdats den (…  datum för utfärdande ) och  
inte kan registreras varaktigt utan ytterligare godkännanden. 
(Ort) (Datum) …  (Underskrift) …  
MALL C2 – SIDA 1  
ICKE FÄRDIGBYGGDA FORDON SOM TYPGODKÄNTS I SMÅ SERIER  
[År]  [Löpnummer]  
EG-INTYG OM ÖVERENSSTÄMMELSE  
Sida 1  
Undertecknad [… ( fullständigt namn och befattning )] intygar härmed att fordonet:  
0.1 Fabrikat (tillverkarens handelsnamn) …  
0.2 Typ …  
Variant (  a ) …  
Version (  a ) …  
0.2.1 Handelsbeteckning …  
0.4 Fordonskategori …  
0.5 Tillverkarens företagsnamn och adress …  
0.6 Placering och fästmetod för föreskrivna skyltar …  
Placering av fordonsidentifieringsnumret …  
0.9 Namn och adress för tillverkarens eventuella ombud …  
0.10 Fordonsidentifieringsnummer …  
i alla avseenden överensstämmer med den typ som beskrivs i det godkännande (…  typgodkännandenummer inkl. 
utökningsnummer ) som utfärdats den (…  datum för utfärdande ) och  
inte kan registreras varaktigt utan ytterligare godkännanden. 
(Ort) (Datum) …  (Underskrift) …SV L 175/326 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
SIDA 2  
FORDONSKATEGORI M1  
(icke färdigbyggda fordon)  
Sida 2  
Allmänna konstruktionsegenskaper  
1. Antal axlar: … och hjul: …  
3. Drivaxlar (antal, placering, koppling till andra axlar) … …  
Huvudsakliga mått  
4. Hjulbas (  e ): … mm  
4.1 Avstånd mellan varje axel  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5.1 Största tillåtna längd: … mm  
6.1 Största tillåtna bredd: … mm  
7.1 Största tillåtna höjd: … mm  
12.1 Största tillåtna bakre överhäng: … mm  
Vikter  
14. Det icke färdigbyggda fordonets vikt i körklart skick: … kg  
14.1 Fördelningen av denna vikt mellan axlarna:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
15. Fordonets lägsta vikt när det färdigbyggts: … kg  
15.1 Fördelningen av denna vikt mellan axlarna:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Högsta tekniskt tillåtna vikter  
16.1 Högsta tekniskt tillåtna lastade vikt: … kg  
16.2 Tekniskt tillåten vikt på varje axel  
1. … kgSV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/327
 
2. … kg  
3. … kg osv.  
16.4 Kombinationens högsta tekniskt tillåtna lastade vikt: … kg  
18. Största tekniskt tillåtna släpvagnsvikt i fråga om  
18.1 Släpvagn med dragstång: … kg  
18.3 Släpkärra: … kg  
18.4 Obromsad släpvagn: … kg  
19. Största tillåtna statiska vertikala belastning vid kopplingspunkten: … kg  
Motor  
20. Tillverkare av motorn …  
21. Motorkod enligt märkningen på motorn …  
22. Funktionssätt …  
23. Endast eldrift: ja/nej (  1 ) 
23.1 Hybridelfordon: ja/nej (  1 ) 
24. Antal cylindrar och cylinderarrangemang …  
25. Slagvolym: … cm  3 
26. Bränsle: diesel/bensin/LPG/CNG-biometan/LNG/etanol/biodiesel/vätgas (  1 ) 
26.1 Enbränsle/tvåbränsle/flexbränsle/dubbelbränsle (  1 ) 
26.2 (Endast dubbelbränsle) Typ 1A/Typ 1B/Typ 2A/Typ 2B/Typ 3B (  1 ) 
27. Största effekt  
27.1 Största nettoeffekt (  g ): … kW vid… min  –1 (förbränningsmotor) (  1 ) 
27.2 Maximal effekt per timme: … kW (elmotor) (  1 ) ( s ) 
27.3 Maximal nettoeffekt: … kW (elmotor) (  1 ) ( s ) 
27.4 Maximal effekt under 30 minuter: … kW (elmotor) (  1 ) ( s ) 
Högsta hastighet  
29. Högsta hastighet: … km/h  
Axlar och hjulupphängning  
30. Spårvidd för axlar  
1. … mm  
2. … mm  
3. … mmSV L 175/328 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
35. Däck/hjulkombination (  h ) …  
Bromsar  
36. Släpvagnsbromskopplingar: mekaniska/elektriska/pneumatiska/hydrauliska (  1 ) 
Karosseri  
41. Dörrarnas utformning och antal …  
42. Antal sittplatser (inkl. förarens) (  k ) …  
Miljöprestanda  
46. Ljudnivå  
Stillastående: … dB(A) vid motorvarvtal: … min  –1 
Under körning: … dB(A)  
47. Avgasutsläppsnivå (  l ) Euro…  
47.1 Parametrar för utsläppsprovning  
47.1.1 Provningsvikt (kg) …  
47.1.2 Frontyta, m  2 … 
47.1.3 Vägmotståndskoefficienter  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Avgasutsläpp (  m ) ( m1 ) ( m2 ) 
Nummer på grundrättsakten och på den senaste ändringsrättsakt som är tillämplig …  
1.1 Provningsförfarande Typ 1 eller ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Partiklar: …  
Röktäthet (ELR): … (m  –1 ) 
1.2 Provningsförfarande Typ 1 (NEDC medelvärden, WLTP högsta värden) eller WHSC (Euro VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … partiklar (massa): … partiklar 
(antal): …  
2.1 Provningsförfarande ETC (i tillämpliga fall)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Partiklar: …  
2.2 Provningsförfarande WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … partiklar (massa): … partiklar (antal): …  
48.1 Rökens korrigerade absorptionskoefficient: … (m  –1 ) 
49. Koldioxidutsläpp/bränsleförbrukning/elenergiförbrukning (  m )SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/329
 
1. Alla framdrivningsssystem, utom fordon med endast eldrift, enligt förordning (EU) 2017/1151  
Koldioxidutsläpp  Bränsleförbrukning  
Stadskörning:  … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Icke stadskörning:  … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Blandad körning:  … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Viktad, blandad  … g/km  … l/100 km  
2. Fordon med endast eldrift och externt laddbara hybridelfordon 
Elenergiförbrukning (viktad, blandad 
( 1 )) … Wh/km  
Elektrisk räckvidd  … km  
Övrigt  
52. Anmärkningar (  n ) …  
SIDA 2  
FORDONSKATEGORI M2  
(icke färdigbyggda fordon)  
Sida 2  
Allmänna konstruktionsegenskaper  
1. Antal axlar: … och hjul: …  
1.1 Antal axlar med tvillingmonterade hjul och deras placering …  
2. Styrda axlar (antal, placering) …  
3. Drivaxlar (antal, placering, koppling till andra axlar) … …  
Huvudsakliga mått  
4. Hjulbas (  e ): … mm  
4.1 Avstånd mellan varje axel  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5.1 Största tillåtna längd: … mm  
6.1 Största tillåtna bredd: … mm  
7.1 Största tillåtna höjd: … mm  
12.1 Största tillåtna bakre överhäng: … mmSV L 175/330 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Vikter  
14. Det icke färdigbyggda fordonets vikt i körklart skick: … kg  
14.1 Fördelningen av denna vikt mellan axlarna:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg osv.  
15. Fordonets lägsta vikt när det färdigbyggts: … kg  
15.1 Fördelningen av denna vikt mellan axlarna:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Högsta tekniskt tillåtna vikter  
16.1 Högsta tekniskt tillåtna lastade vikt: … kg  
16.2 Tekniskt tillåten vikt på varje axel  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg osv.  
16.3 Tekniskt tillåten vikt på varje axelgrupp  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg osv.  
16.4 Kombinationens högsta tekniskt tillåtna lastade vikt: … kg  
17. Avsedd högsta tillåtna vikt vid registrering/drift i nationell/internationell trafik (  1 ) ( o ) 
17.1 Avsedd högsta tillåtna lastade vikt vid registrering/drift: … kg  
17.2 Avsedd högsta tillåtna lastade vikt på varje axel vid registrering/drift  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3 Avsedd högsta tillåtna lastade vikt på varje axelgrupp vid registrering/drift  
1. … kgSV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/331
 
2. … kg  
3. … kg  
17.4 Avsedd högsta tillåtna fordonskombinationsvikt vid registrering/drift: … kg  
18. Största tekniskt tillåtna släpvagnsvikt i fråga om  
18.1 Släpvagn med dragstång: … kg  
18.3 Släpkärra: … kg  
18.4 Obromsad släpvagn: … kg  
19. Högsta tekniskt tillåtna statiska belastning vid kopplingspunkten: … kg  
Motor  
20. Tillverkare av motorn …  
21. Motorkod enligt märkningen på motorn …  
22. Funktionssätt …  
23. Endast eldrift: ja/nej (  1 ) 
23.1 Hybridelfordon: ja/nej (  1 ) 
24. Antal cylindrar och cylinderarrangemang …  
25. Slagvolym: … cm  3 
26. Bränsle: diesel/bensin/LPG/CNG-biometan/LNG/etanol/biodiesel/vätgas (  1 ) 
26.1 Enbränsle/tvåbränsle/flexbränsle/dubbelbränsle (  1 ) 
26.2 (Endast dubbelbränsle) Typ 1A/Typ 1B/Typ 2A/Typ 2B/Typ 3B (  1 ) 
27. Största effekt  
27.1 Största nettoeffekt (  g ): … kW vid… min  –1 (förbränningsmotor) (  1 ) 
27.2 Maximal effekt per timme: … kW (elmotor) (  1 ) ( s ) 
27.3 Maximal nettoeffekt: … kW (elmotor) (  1 ) ( s ) 
27.4 Maximal effekt under 30 minuter: … kW (elmotor) (  1 ) ( s ) 
28. Växellåda (typ) …  
Högsta hastighet  
29. Högsta hastighet: … km/h  
Axlar och hjulupphängning  
30. Spårvidd för axlar  
1. … mmSV L 175/332 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
2. … mm  
3. … mm  
33. Drivaxel utrustad med luftfjädring eller motsvarande: ja/nej (  1 ) 
35. Däck/hjulkombination (  h ) …  
Bromsar  
36. Släpvagnsbromskopplingar: mekaniska/elektriska/pneumatiska/hydrauliska (  1 ) 
37. Tryck i matningssystemet för släpfordonets bromssystem: … bar  
Kopplingsanordning  
44. Godkännandenummer eller godkännandemärke för eventuell kopplingsanordning …  
45. Typer eller klasser av kopplingsanordningar som kan monteras: …  
45.1 Karakteristiska värden (  1 ) D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Miljöprestanda  
46. Ljudnivå  
Stillastående: … dB(A) vid motorvarvtal: … min  –1 
Under körning: … dB(A)  
47. Avgasutsläppsnivå (  l ) Euro…  
47.1 Parametrar för utsläppsprovning  
47.1.1 Provningsvikt (kg) …  
47.1.2 Frontyta, m  2 … 
47.1.3 Vägmotståndskoefficienter  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Avgasutsläpp (  m ) ( m1 ) ( m2 ) 
Nummer på grundrättsakten och på den senaste ändringsrättsakt som är tillämplig …  
1.1 Provningsförfarande Typ 1 eller ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Partiklar: …  
Röktäthet (ELR): … (m  –1 ) 
1.2 Provningsförfarande Typ 1 (NEDC medelvärden, WLTP högsta värden) eller WHSC (Euro VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … partiklar (massa): … partiklar 
(antal): …SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/333
 
2.1 Provningsförfarande ETC (i tillämpliga fall)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Partiklar: …  
2.2 Provningsförfarande WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … partiklar (massa): … partiklar (antal): …  
48.1 Rökens korrigerade absorptionskoefficient: … (m  –1 ) 
Övrigt  
52. Anmärkningar (  n ) …  
SIDA 2  
FORDONSKATEGORI M3  
(icke färdigbyggda fordon)  
Sida 2  
Allmänna konstruktionsegenskaper  
1. Antal axlar: … och hjul: …  
1.1 Antal axlar med tvillingmonterade hjul och deras placering …  
2. Styrda axlar (antal, placering) …  
3. Drivaxlar (antal, placering, koppling till andra axlar) … …  
Huvudsakliga mått  
4. Hjulbas (  e ): … mm  
4.1 Avstånd mellan varje axel  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5.1 Största tillåtna längd: … mm  
6.1 Största tillåtna bredd: … mm  
7.1 Största tillåtna höjd: … mm  
12.1 Största tillåtna bakre överhäng: … mm  
Vikter  
14. Det icke färdigbyggda fordonets vikt i körklart skick: … kg  
14.1 Fördelningen av denna vikt mellan axlarna:  
1. … kg  
2. … kgSV L 175/334 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
3. … kg osv.  
15. Fordonets lägsta vikt när det färdigbyggts: … kg  
15.1 Fördelningen av denna vikt mellan axlarna:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Högsta tekniskt tillåtna vikter  
16.1 Högsta tekniskt tillåtna lastade vikt: … kg  
16.2 Tekniskt tillåten vikt på varje axel  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg osv.  
16.3 Tekniskt tillåten vikt på varje axelgrupp  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg osv.  
16.4 Kombinationens högsta tekniskt tillåtna lastade vikt: … kg  
17. Avsedd högsta tillåtna vikt vid registrering/drift i nationell/internationell trafik (  1 ) ( o ) 
17.1 Avsedd högsta tillåtna lastade vikt vid registrering/drift: … kg  
17.2 Avsedd högsta tillåtna lastade vikt på varje axel vid registrering/drift  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3 Avsedd högsta tillåtna lastade vikt på varje axelgrupp vid registrering/drift  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4 Avsedd högsta tillåtna fordonskombinationsvikt vid registrering/drift: … kg  
18. Största tekniskt tillåtna släpvagnsvikt i fråga om  
18.1 Släpvagn med dragstång: … kgSV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/335
 
18.3 Släpkärra: … kg  
18.4 Obromsad släpvagn: … kg  
19. Högsta tekniskt tillåtna statiska belastning vid kopplingspunkten: … kg  
Motor  
20. Tillverkare av motorn …  
21. Motorkod enligt märkningen på motorn …  
22. Funktionssätt …  
23. Endast eldrift: ja/nej (  1 ) 
23.1 Hybridelfordon: ja/nej (  1 ) 
24. Antal cylindrar och cylinderarrangemang …  
25. Slagvolym: … cm  3 
26. Bränsle: diesel/bensin/LPG/CNG-biometan/LNG/etanol/biodiesel/vätgas (  1 ) 
26.1 Enbränsle/tvåbränsle/flexbränsle/dubbelbränsle (  1 ) 
26.2 (Endast dubbelbränsle) Typ 1A/Typ 1B/Typ 2A/Typ 2B/Typ 3B (  1 ) 
27. Största effekt  
27.1 Största nettoeffekt (  g ): … kW vid… min  –1 (förbränningsmotor) (  1 ) 
27.2 Maximal effekt per timme: … kW (elmotor) (  1 ) ( s ) 
27.3 Maximal nettoeffekt: … kW (elmotor) (  1 ) ( s ) 
27.4 Maximal effekt under 30 minuter: … kW (elmotor) (  1 ) ( s ) 
28. Växellåda (typ) …  
Högsta hastighet  
29. Högsta hastighet: … km/h  
Axlar och hjulupphängning  
30.1 Spårvidd för varje styrd axel: … mm  
30.2 Spårvidd för samtliga övriga axlar: … mm  
32. Placering av belastningsbara axlar …  
33. Drivaxel utrustad med luftfjädring eller motsvarande: ja/nej (  1 ) 
35. Däck/hjulkombination (  h ) …  
Bromsar  
36. Släpvagnsbromskopplingar: mekaniska/elektriska/pneumatiska/hydrauliska (  1 ) 
37. Tryck i matningssystemet för släpfordonets bromssystem: … barSV L 175/336 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Kopplingsanordning  
44. Godkännandenummer eller godkännandemärke för eventuell kopplingsanordning …  
45. Typer eller klasser av kopplingsanordningar som kan monteras …  
45.1 Karakteristiska värden (  1 ) D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Miljöprestanda  
46. Ljudnivå  
Stillastående: … dB(A) vid motorvarvtal: … min  –1 
Under körning: … dB(A)  
47. Avgasutsläppsnivå (  l ) Euro…  
47.1 Parametrar för utsläppsprovning  
47.1.1 Provningsvikt (kg) …  
47.1.2 Frontyta, m  2 … 
47.1.3 Vägmotståndskoefficienter  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Avgasutsläpp (  m ) ( m1 ) ( m2 ) 
Nummer på grundrättsakten och på den senaste ändringsrättsakt som är tillämplig …  
1.1 Provningsförfarande ESC  
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Partiklar: …  
Röktäthet (ELR): … (m  –1 ) 
1.2 Provningsförfarande WHSC (EURO VI)  
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … partiklar (massa): … partiklar 
(antal): …  
2.1 Provningsförfarande ETC (i tillämpliga fall)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Partiklar: …  
2.2 Provningsförfarande WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … partiklar (massa): … partiklar (antal): …  
48.1 Rökens korrigerade absorptionskoefficient: … (m  –1 ) 
Övrigt  
52. Anmärkningar (  n ) …SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/337
 
SIDA 2  
FORDONSKATEGORI N1  
(icke färdigbyggda fordon)  
Sida 2  
Allmänna konstruktionsegenskaper  
1. Antal axlar: … och hjul: …  
1.1 Antal axlar med tvillingmonterade hjul och deras placering …  
3. Drivaxlar (antal, placering, koppling till andra axlar) … …  
Huvudsakliga mått  
4. Hjulbas (  e ): … mm  
4.1 Avstånd mellan varje axel  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5.1 Största tillåtna längd: … mm  
6.1 Största tillåtna bredd: … mm  
7.1 Största tillåtna höjd: … mm  
8. Maximi- och minimimått för vändskivan för släpvagnens dragfordon: … mm  
12.1 Största tillåtna bakre överhäng: … mm  
Vikter  
14. Det icke färdigbyggda fordonets vikt i körklart skick: … kg  
14.1 Fördelningen av denna vikt mellan axlarna:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg osv.  
15. Fordonets lägsta vikt när det färdigbyggts: … kg  
15.1 Fördelningen av denna vikt mellan axlarna:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Högsta tekniskt tillåtna vikterSV L 175/338 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
16.1 Högsta tekniskt tillåtna lastade vikt: … kg  
16.2 Tekniskt tillåten vikt på varje axel  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg osv.  
16.4 Kombinationens högsta tekniskt tillåtna lastade vikt: … kg  
18. Största tekniskt tillåtna släpvagnsvikt i fråga om  
18.1 Släpvagn med dragstång: … kg  
18.2 Påhängsvagn: … kg  
18.3 Släpkärra: … kg  
18.4 Obromsad släpvagn: … kg  
19. Högsta tekniskt tillåtna statiska belastning vid kopplingspunkten: … kg  
Motor  
20. Tillverkare av motorn …  
21. Motorkod enligt märkningen på motorn …  
22. Funktionssätt …  
23. Endast eldrift: ja/nej (  1 ) 
23.1 Hybridelfordon: ja/nej (  1 ) 
24. Antal cylindrar och cylinderarrangemang …  
25. Slagvolym: … cm  3 
26. Bränsle: diesel/bensin/LPG/CNG-biometan/LNG/etanol/biodiesel/vätgas (  1 ) 
26.1 Enbränsle/tvåbränsle/flexbränsle/dubbelbränsle (  1 ) 
26.2 (Endast dubbelbränsle) Typ 1A/Typ 1B/Typ 2A/Typ 2B/Typ 3B (  1 ) 
27. Största effekt  
27.1 Största nettoeffekt (  g ): … kW vid… min  –1 (förbränningsmotor) (  1 ) 
27.2 Maximal effekt per timme: … kW (elmotor) (  1 ) ( s ) 
27.3 Maximal nettoeffekt: … kW (elmotor) (  1 ) ( s ) 
27.4 Maximal effekt under 30 minuter: … kW (elmotor) (  1 ) ( s ) 
28. Växellåda (typ) …  
Högsta hastighet  
29. Högsta hastighet: … km/hSV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/339
 
Axlar och hjulupphängning  
30. Spårvidd för axlar  
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm  
35. Däck/hjulkombination (  h ) …  
Bromsar  
36. Släpvagnsbromskopplingar: mekaniska/elektriska/pneumatiska/hydrauliska (  1 ) 
37. Tryck i matningssystemet för släpfordonets bromssystem: … bar  
Kopplingsanordning  
44. Godkännandenummer eller godkännandemärke för eventuell kopplingsanordning …  
45. Typer eller klasser av kopplingsanordningar som kan monteras …  
45.1 Karakteristiska värden (  1 ) D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Miljöprestanda  
46. Ljudnivå  
Stillastående: … dB(A) vid motorvarvtal: … min  –1 
Under körning: … dB(A)  
47. Avgasutsläppsnivå (  l ) Euro…  
47.1 Parametrar för utsläppsprovning  
47.1.1 Provningsvikt (kg) …  
47.1.2 Frontyta, m  2 … 
47.1.3 Vägmotståndskoefficienter  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Avgasutsläpp (  m ) ( m1 ) ( m2 ) 
Nummer på grundrättsakten och på den senaste ändringsrättsakt som är tillämplig …  
1.1 Provningsförfarande Typ 1 eller ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Partiklar: …  
Röktäthet (ELR): … (m  –1 )SV L 175/340 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
1.2 Provningsförfarande Typ 1 (NEDC medelvärden, WLTP högsta värden) eller WHSC (Euro VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … partiklar (massa): … partiklar 
(antal): …  
2.1 Provningsförfarande ETC (i tillämpliga fall)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Partiklar:  
2.2 Provningsförfarande WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … partiklar (massa): … partiklar (antal):  
48.1 Rökens korrigerade absorptionskoefficient: … (m  –1 ) 
49. Koldioxidutsläpp/bränsleförbrukning/elenergiförbrukning (  m ) 
1. Alla framdrivningsssystem, utom fordon med endast eldrift, enligt förordning (EU) 2017/1151  
Koldioxidutsläpp  Bränsleförbrukning  
Stadskörning:  … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Icke stadskörning:  … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Blandad körning:  … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Viktad, blandad  … g/km  … l/100 km  
2. Fordon med endast eldrift och externt laddbara hybridelfordon 
Elenergiförbrukning (viktad, blandad 
( 1 )) … Wh/km  
Elektrisk räckvidd  … km  
3. Fordon utrustat med miljöinnovationer: ja/nej (  1 ) 
3.1 Allmän kod för miljöinnovationerna (  p1 ) …  
3.2 Summan av minskningen av koldioxidutsläpp som följer av miljöinnovationerna (  p2 ) (upprepa för 
varje provat referensbränsle) …  
Övrigt  
52. Anmärkningar (  n ) …  
SIDA 2  
FORDONSKATEGORI N2  
(icke färdigbyggda fordon)  
Sida 2  
Allmänna konstruktionsegenskaper  
1. Antal axlar: … och hjul: …  
1.1 Antal axlar med tvillingmonterade hjul och deras placering …  
2. Styrda axlar (antal, placering) …SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/341
 
3. Drivaxlar (antal, placering, koppling till andra axlar) … …  
Huvudsakliga mått  
4. Hjulbas (  e ): … mm  
4.1 Avstånd mellan varje axel  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5.1 Största tillåtna längd: … mm  
6.1 Största tillåtna bredd: … mm  
8. Maximi- och minimimått för vändskivan för släpvagnens dragfordon: … mm  
12.1 Största tillåtna bakre överhäng: … mm  
Vikter  
14. Det icke färdigbyggda fordonets vikt i körklart skick: … kg  
14.1 Fördelningen av denna vikt mellan axlarna:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg osv.  
15. Fordonets lägsta vikt när det färdigbyggts: … kg  
15.1 Fördelningen av denna vikt mellan axlarna:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Högsta tekniskt tillåtna vikter  
16.1 Högsta tekniskt tillåtna lastade vikt: … kg  
16.2 Tekniskt tillåten vikt på varje axel  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg osv.  
16.3 Tekniskt tillåten vikt på varje axelgrupp  
1. … kgSV L 175/342 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
2. … kg  
3. … kg osv.  
16.4 Kombinationens högsta tekniskt tillåtna lastade vikt: … kg  
17. Avsedd högsta tillåtna vikt vid registrering/drift i nationell/internationell trafik (  1 ) ( o ) 
17.1 Avsedd högsta tillåtna lastade vikt vid registrering/drift: … kg  
17.2 Avsedd högsta tillåtna lastade vikt på varje axel vid registrering/drift  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3 Avsedd högsta tillåtna lastade vikt på varje axelgrupp vid registrering/drift  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4 Avsedd högsta tillåtna fordonskombinationsvikt vid registrering/drift: … kg  
18. Största tekniskt tillåtna släpvagnsvikt i fråga om  
18.1 Släpvagn med dragstång: … kg  
18.2 Påhängsvagn: … kg  
18.3 Släpkärra: … kg  
18.4 Obromsad släpvagn: … kg  
19. Högsta tekniskt tillåtna statiska belastning vid kopplingspunkten: … kg  
Motor  
20. Tillverkare av motorn …  
21. Motorkod enligt märkningen på motorn …  
22. Funktionssätt …  
23. Endast eldrift: ja/nej (  1 ) 
23.1 Hybridelfordon: ja/nej (  1 ) 
24. Antal cylindrar och cylinderarrangemang …  
25. Slagvolym: … cm  3 
26. Bränsle: diesel/bensin/LPG/CNG-biometan/LNG/etanol/biodiesel/vätgas (  1 ) 
26.1 Enbränsle/tvåbränsle/flexbränsle/dubbelbränsle (  1 )SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/343
 
26.2 (Endast dubbelbränsle) Typ 1A/Typ 1B/Typ 2A/Typ 2B/Typ 3B (  1 ) 
27. Största effekt  
27.1 Största nettoeffekt (  g ): … kW vid… min  –1 (förbränningsmotor) (  1 ) 
27.2 Maximal effekt per timme: … kW (elmotor) (  1 ) ( s ) 
27.3 Maximal nettoeffekt: … kW (elmotor) (  1 ) ( s ) 
27.4 Maximal effekt under 30 minuter: … kW (elmotor) (  1 ) ( s ) 
28. Växellåda (typ) …  
Högsta hastighet  
29. Högsta hastighet: … km/h  
Axlar och hjulupphängning  
31. Placering av lyftaxel …  
32. Placering av belastningsbara axlar …  
33. Drivaxel utrustad med luftfjädring eller motsvarande: ja/nej (  1 ) 
35. Däck/hjulkombination (  h ) …  
Bromsar  
36. Släpvagnsbromskopplingar: mekaniska/elektriska/pneumatiska/hydrauliska (  1 ) 
37. Tryck i matningssystemet för släpfordonets bromssystem: … bar  
Kopplingsanordning  
44. Godkännandenummer eller godkännandemärke för eventuell kopplingsanordning …  
45. Typer eller klasser av kopplingsanordningar som kan monteras …  
45.1 Karakteristiska värden (  1 ) D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Miljöprestanda  
46. Ljudnivå  
Stillastående: … dB(A) vid motorvarvtal: … min  –1 
Under körning: … dB(A)  
47. Avgasutsläppsnivå (  l ) Euro…  
47.1 Parametrar för utsläppsprovning  
47.1.1 Provningsvikt (kg) …  
47.1.2 Frontyta, m  2 … 
47.1.3 Vägmotståndskoefficienter  
47.1.3.0. f0, N:SV L 175/344 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Avgasutsläpp (  m ) ( m1 ) ( m2 ) 
Nummer på grundrättsakten och på den senaste ändringsrättsakt som är tillämplig …  
1.1 Provningsförfarande Typ 1 eller ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Partiklar: …  
Röktäthet (ELR): … (m  –1 ) 
1.2 Provningsförfarande Typ 1 (NEDC medelvärden, WLTP högsta värden) eller WHSC (Euro VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … partiklar (massa): … partiklar 
(antal): …  
2.1 Provningsförfarande ETC (i tillämpliga fall)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Partiklar:  
2.2 Provningsförfarande WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … partiklar (massa): … partiklar (antal): …  
48.1 Rökens korrigerade absorptionskoefficient: … (m  –1 ) 
Övrigt  
52. Anmärkningar (  n ) …  
SIDA 2  
FORDONSKATEGORI N3  
(icke-färdigbyggda fordon)  
Sida 2  
Allmänna konstruktionsegenskaper  
1. Antal axlar: … och hjul: …  
1.1 Antal axlar med tvillingmonterade hjul och deras placering …  
2. Styrda axlar (antal, placering) …  
3. Drivaxlar (antal, placering, koppling till andra axlar) … …  
Huvudsakliga mått  
4. Hjulbas (  e ): … mm  
4.1 Avstånd mellan varje axel  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mmSV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/345
 
5.1 Största tillåtna längd: … mm  
6.1 Största tillåtna bredd: … mm  
8. Maximi- och minimimått för vändskivan för släpvagnens dragfordon: … mm  
12.1 Största tillåtna bakre överhäng: … mm  
Vikter  
14. Det icke färdigbyggda fordonets vikt i körklart skick: … kg  
14.1 Fördelningen av denna vikt mellan axlarna:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg osv.  
15. Fordonets lägsta vikt när det färdigbyggts: … kg  
15.1 Fördelningen av denna vikt mellan axlarna:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Högsta tekniskt tillåtna vikter  
16.1 Högsta tekniskt tillåtna lastade vikt: … kg  
16.2 Tekniskt tillåten vikt på varje axel  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg osv.  
16.3 Tekniskt tillåten vikt på varje axelgrupp  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg osv.  
16.4 Kombinationens högsta tekniskt tillåtna lastade vikt: … kg  
17. Avsedd högsta tillåtna vikt vid registrering/drift i nationell/internationell trafik (  1 ) ( o ) 
17.1 Avsedd högsta tillåtna lastade vikt vid registrering/drift: … kg  
17.2 Avsedd högsta tillåtna lastade vikt på varje axel vid registrering/drift  
1. … kgSV L 175/346 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
2. … kg  
3. … kg  
17.3 Avsedd högsta tillåtna lastade vikt på varje axelgrupp vid registrering/drift  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4 Avsedd högsta tillåtna fordonskombinationsvikt vid registrering/drift: … kg  
18. Största tekniskt tillåtna släpvagnsvikt i fråga om  
18.1 Släpvagn med dragstång: … kg  
18.2 Påhängsvagn: … kg  
18.3 Släpkärra: … kg  
18.4 Obromsad släpvagn: … kg  
19. Högsta tekniskt tillåtna statiska belastning vid kopplingspunkten: … kg  
Motor  
20. Tillverkare av motorn …  
21. Motorkod enligt märkningen på motorn …  
22. Funktionssätt …  
23. Endast eldrift: ja/nej (  1 ) 
23.1 Hybridelfordon: ja/nej (  1 ) 
24. Antal cylindrar och cylinderarrangemang …  
25. Slagvolym: … cm  3 
26. Bränsle: diesel/bensin/LPG/CNG-biometan/LNG/etanol/biodiesel/vätgas (  1 ) 
26.1 Enbränsle/tvåbränsle/flexbränsle/dubbelbränsle (  1 ) 
26.2 (Endast dubbelbränsle) Typ 1A/Typ 1B/Typ 2A/Typ 2B/Typ 3B (  1 ) 
27. Största effekt  
27.1 Största nettoeffekt (  g ): … kW vid… min  –1 (förbränningsmotor) (  1 ) 
27.2 Maximal effekt per timme: … kW (elmotor) (  1 ) ( s ) 
27.3 Maximal nettoeffekt: … kW (elmotor) (  1 ) ( s ) 
27.4 Maximal effekt under 30 minuter: … kW (elmotor) (  1 ) ( s )SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/347
 
28. Växellåda (typ) …  
Högsta hastighet  
29. Högsta hastighet: … km/h  
Axlar och hjulupphängning  
31. Placering av lyftaxel …  
32. Placering av belastningsbara axlar …  
33. Drivaxel utrustad med luftfjädring eller motsvarande: ja/nej (  1 ) 
35. Däck/hjulkombination (  h ) …  
Bromsar  
36. Släpvagnsbromskopplingar: mekaniska/elektriska/pneumatiska/hydrauliska (  1 ) 
37. Tryck i matningssystemet för släpfordonets bromssystem: … bar  
Kopplingsanordning  
44. Godkännandenummer eller godkännandemärke för eventuell kopplingsanordning …  
45. Typer eller klasser av kopplingsanordningar som kan monteras …  
45.1 Karakteristiska värden (  1 ) D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Miljöprestanda  
46. Ljudnivå  
Stillastående: … dB(A) vid motorvarvtal: … min  –1 
Under körning: … dB(A)  
47. Avgasutsläppsnivå (  l ) Euro…  
47.1 Parametrar för utsläppsprovning  
47.1.1 Provningsvikt (kg) …  
47.1.2 Frontyta, m  2 … 
47.1.3 Vägmotståndskoefficienter  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Avgasutsläpp (  m ) ( m1 ) ( m2 ) 
Nummer på grundrättsakten och på den senaste ändringsrättsakt som är tillämplig …  
1.1 Provningsförfarande ESC  
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Partiklar: …SV L 175/348 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Röktäthet (ELR): … (m  –1 ) 
1.2 Provningsförfarande WHSC (EURO VI)  
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … partiklar (massa): … partiklar 
(antal): …  
2.1 Provningsförfarande ETC (i tillämpliga fall)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Partiklar:  
2.2 Provningsförfarande WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … partiklar (massa): … partiklar (antal): …  
48.1 Rökens korrigerade absorptionskoefficient: … (m  –1 ) 
Övrigt  
52. Anmärkningar (  n ) …  
SIDA 2  
FORDONSKATEGORIERNA O1 OCH O2  
(icke färdigbyggda fordon)  
Sida 2  
Allmänna konstruktionsegenskaper  
1. Antal axlar: … och hjul: …  
1.1 Antal axlar med tvillingmonterade hjul och deras placering …  
Huvudsakliga mått  
4. Hjulbas (  e ): … mm  
4.1 Avstånd mellan varje axel  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5.1 Största tillåtna längd: … mm  
6.1 Största tillåtna bredd: … mm  
7.1 Största tillåtna höjd: … mm  
10. Avstånd mellan kopplingsanordningens mittpunkt och fordonets bakkant: … mm  
12.1 Största tillåtna bakre överhäng: … mm  
Vikter  
14. Det icke färdigbyggda fordonets vikt i körklart skick: … kg  
14.1 Fördelningen av denna vikt mellan axlarna:  
1. … kgSV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/349
 
2. … kg  
3. … kg  
15. Fordonets lägsta vikt när det färdigbyggts: … kg  
15.1 Fördelningen av denna vikt mellan axlarna:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Högsta tekniskt tillåtna vikter  
16.1 Högsta tekniskt tillåtna lastade vikt: … kg  
16.2 Tekniskt tillåten vikt på varje axel  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg osv.  
16.3 Tekniskt tillåten vikt på varje axelgrupp  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg osv.  
19.1 Största tekniskt tillåtna statiska belastning på en släpvagns eller släpkärras kopplingspunkt: … kg  
Högsta hastighet  
29. Högsta hastighet: … km/h  
Axlar och hjulupphängning  
30.1 Spårvidd för varje styrd axel: … mm  
30.2 Spårvidd för samtliga övriga axlar: … mm  
31. Placering av lyftaxel …  
32. Placering av belastningsbara axlar …  
34. Axlar, utrustade med luftfjädring eller motsvarande: ja/nej (  1 ) 
35. Däck/hjulkombination (  h ) …  
Kopplingsanordning  
44. Godkännandenummer eller godkännandemärke för eventuell kopplingsanordning …  
45. Typer eller klasser av kopplingsanordningar som kan monteras …SV L 175/350 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
45.1 Karakteristiska värden (  1 ) D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Övrigt  
52. Anmärkningar (  n ) …  
SIDA 2  
FORDONSKATEGORIERNA O3 OCH O4  
(icke färdigbyggda fordon)  
Sida 2  
Allmänna konstruktionsegenskaper  
1. Antal axlar: … och hjul: …  
1.1 Antal axlar med tvillingmonterade hjul och deras placering …  
2. Styrda axlar (antal, placering): …  
Huvudsakliga mått  
4. Hjulbas (  e ): … mm  
4.1 Avstånd mellan varje axel  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5.1 Största tillåtna längd: … mm  
6.1 Största tillåtna bredd: … mm  
7.1 Största tillåtna höjd: … mm  
10. Avstånd mellan kopplingsanordningens mittpunkt och fordonets bakkant: … mm  
12.1 Största tillåtna bakre överhäng: … mm  
Vikter  
14. Det icke färdigbyggda fordonets vikt i körklart skick: … kg  
14.1 Fördelningen av denna vikt mellan axlarna:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg osv.  
15. Fordonets lägsta vikt när det färdigbyggts: … kg  
15.1 Fördelningen av denna vikt mellan axlarna:  
1. … kgSV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/351
 
2. … kg  
3. … kg  
16. Högsta tekniskt tillåtna vikter  
16.1 Högsta tekniskt tillåtna lastade vikt: … kg  
16.2 Tekniskt tillåten vikt på varje axel  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg osv.  
16.3 Tekniskt tillåten vikt på varje axelgrupp  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg osv.  
17. Avsedd högsta tillåtna vikt vid registrering/drift i nationell/internationell trafik (  1 ) ( o ) 
17.1 Avsedd högsta tillåtna lastade vikt vid registrering/drift: … kg  
17.2 Avsedd högsta tillåtna lastade vikt på varje axel vid registrering/drift  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3 Avsedd högsta tillåtna lastade vikt på varje axelgrupp vid registrering/drift  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
19.1 Största tekniskt tillåtna statiska belastning på en släpvagns eller släpkärras kopplingspunkt: … kg  
Högsta hastighet  
29. Högsta hastighet: … km/h  
Axlar och hjulupphängning  
31. Placering av lyftaxel …  
32. Placering av belastningsbara axlar …  
34. Axlar, utrustade med luftfjädring eller motsvarande: ja/nej (  1 ) 
35. Däck/hjulkombination (  h ) …SV L 175/352 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Kopplingsanordning  
44. Godkännandenummer eller godkännandemärke för eventuell kopplingsanordning …  
45. Typer eller klasser av kopplingsanordningar som kan monteras …  
45.1 Karakteristiska värden (  1 ) D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Övrigt  
52. Anmärkningar (  n ) …  
Förklarande noter till bilaga IX  
( 1 ) Stryk det som inte är tillämpligt.  
( a ) Identifieringskoden anges.  
( b ) Ange om fordonet är avsett för användning i antingen höger- eller vänstertrafik eller i både höger- och vänstertrafik.  
( c ) Ange om den monterade hastighetsmätaren och/eller vägmätaren använder metersystemsenheter eller både metersystemsenheter 
och brittiska enheter.  
( d ) Detta yttrande får inte inskränka medlemsstaternas rätt att kräva tekniska anpassningar som gör det möjligt att registrera et t fordon 
i en annan medlemsstat än den för vilken det var avsett då körriktningen är på motsatta sidan av vägen.  
( e ) Posterna 4 och 4.1 ska ifyllas i enlighet med definitionerna 25 (hjulbas) respektive 26 (axelavstånd) i förordning (EU) 
nr 1230/2012.  
— —  
( g ) För hybridelfordon anges båda effekterna.  
( h ) Valfri utrustning under denna not kan tilläggas under’Anmärkningar’.  
( i ) De koder som beskrivs i bilaga II C ska användas.  
( j ) Endast följande grundfärger anges: vitt, gult, orange, rött, lila, blått, grönt, grått, brunt eller svart.  
( k ) Utom säten som endast är avsedda att användas när fordonet är stillastående och antalet rullstolsplatser. 
För bussar av fordonskategori M  3 ska antalet besättningsmedlemmar ingå i passagerarantal.  
( l ) Euro-nivånumret tilläggs samt den bokstav som motsvarar de bestämmelser som används för typgodkännande.  
( m ) Upprepa för de olika bränslen som kan användas. Fordon som kan drivas med både bensin och gasformigt bränsle men vars 
bensinsystem endast installerats för nödfall eller start och vars bensintank inte rymmer mer än 15 l bensin kommer att betrakta s 
som fordon som endast kan drivas med ett gasformigt bränsle.  
( m1 ) Om det gäller Euro VI dubbelbränslemotorer eller dubbelbränslefordon, upprepa vid behov.  
( m2 ) Endast utsläpp bedömda i enlighet med tillämpliga rättsakter ska anges.  
( n ) Om fordonet är utrustat med kortdistansradarutrustning i frekvensbandet 24 GHz i enlighet med kommissionens beslut 
2005/50/EG (EUT L 21, 25.1.2005, s. 15) ska tillverkaren här ange: ’Fordon utrustat med kortdistansradarutrustning i frekvens ­
bandet 24 GHz’.  
( o ) Tillverkaren får fylla i dessa poster antingen för internationell eller nationell trafik eller för bådadera. 
För nationell trafik ska koden för det land där fordonet är avsett att registreras anges. Koden ska vara i överensstämmelse med  ISO- 
standarden 3166-1: 2006. 
För internationell trafik ska hänvisning göras till direktivnumret (t.ex. ’96/53/EG’ för rådets direktiv 96/53/EG).  
( p ) Miljöinnovationer.  
( p1 ) Den allmänna koden för miljöinnovationerna ska bestå av följande delar åtskilda av mellanslag: 
— Godkännandemyndighetens kod enligt bilaga VII. 
— En enskild kod för varje miljöinnovation som fordonet utrustats med i enlighet med den kronologiska ordningen av kom ­
missionens godkännandebeslut. 
(Till exempel ska den allmänna koden för tre miljöinnovationer godkända kronologiskt som 10, 15 och 16 och monterade på 
ett fordon som certifierats av den tyska godkännandemyndigheten vara: e1 10 15 16.)  
( p2 ) Summan av alla enskilda miljöinnovationers minskning av koldioxidutsläpp.  
( q ) För etappvis färdigbyggda fordon av kategori N  1 som omfattas av förordning (EG) nr 715/2007.  
( r ) Endast tillämpligt på fordon som godkänts enligt förordning (EG) nr 715/2007.  
( s ) Om det finns mer än en elmotor ska den sammanlagda effekten av alla motorer anges.”SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/353
 
BILAGA XIX  
ÄNDRINGAR AV FÖRORDNING (EU) nr 1230/2012  
Förordning (EU) nr 1230/2012 ska ändras på följande sätt:  
1. Artikel 2.5 ska ersättas med följande:  
”tilläggsutrustningens vikt: högsta vikt på de kombinationer av tilläggsutrustning som får monteras på fordonet i 
tillägg till standardutrustningen i enlighet med tillverkarens specifikationer.”SV L 175/354 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
BILAGA XX  
MÄTNING AV NETTOEFFEKT OCH HÖGSTA EFFEKT UNDER 30 MINUTER VID ELEKTRISK KRAFTÖVERFÖRING  
1. INLEDNING  
I denna bilaga anges krav för mätning av nettomotoreffekt, nettoeffekt och högsta effekt under 30 minuter vid 
elektrisk kraftöverföring.  
2. ALLMÄNNA SPECIFIKATIONER  
2.1 De allmänna kraven för utförande av provningarna och tolkning av resultaten ska vara de som anges i punkt 5 i 
Uneces föreskrifter nr 85 (  1 ), med de undantag som anges i denna bilaga.  
2.2 Provningsbränsle  
Punkterna 5.2.3.1, 5.2.3.2.1, 5.2.3.3.1 och 5.2.3.4 i Uneces föreskrifter nr 85 ska tolkas på följande sätt:  
Det bränsle som används ska vara det som är tillgängligt på marknaden. Vid tvister ska det lämpliga referensbränsle 
som anges i bilaga IX till denna förordning användas.  
2.3 Effektkorrektionsfaktorer  
Med avvikelse från punkt 5.1 i bilaga 5 till Uneces föreskrifter nr 85 ska korrektionsfaktorerna α a eller α d på 
tillverkarens begäran fastställas till 1 när en turboladdad motor är utrustad med ett system som gör det möjligt 
att kompensera omgivningstemperatur och höjd.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/355  
( 1 ) EUT L 326, 24.11.2006, s. 55.
 BILAGA XXI  
FÖRFARANDEN FÖR TYP 1-UTSLÄPPSPROVNING  
1. INLEDNING  
I denna bilaga beskrivs förfarandet för att bestämma nivåerna av utsläpp av gasformiga föreningar, partikel ­
massa, partikelantal, CO  2 -utsläpp, bränsleförbrukning, elenergiförbrukning samt räckvidd vid eldrift för lätta 
fordon.  
2. RESERVERAD  
3. DEFINITIONER  
3.1 Provningsutrustning  
3.1.1  Noggrannhet : avser skillnaden mellan ett uppmätt värde och ett referensvärde, vilket kan spåras till en nationell 
standard, och beskriver ett resultats korrekthet. Se figur 1.  
3.1.2  Kalibrering : en process för att ställa in ett mätsystems respons, så att systemets utdata överensstämmer med 
referenssignaler inom ett visst intervall.  
3.1.3  Kalibreringsgas : en gasblandning som används för att kalibrera gasanalysatorer.  
3.1.4  Metod med dubbel utspädning : en process där en del av det utspädda avgasflödet avskiljs och blandas med en 
lämplig mängd utspädningsluft före partikelprovtagningsfiltret.  
3.1.5  System med fullflödesavgasutspädning : system där fordonets totala avgasflöde under kontrollerade former kon ­
tinuerligt späds ut med omgivningsluft med hjälp av en konstantvolymprovtagare (CVS).  
3.1.6  Linjärisering : användning av en rad koncentrationer eller material för att upprätta ett matematiskt förhållande 
mellan koncentrationen och systemets respons.  
3.1.7  Omfattande underhåll : justering, reparation eller byte av en komponent eller modul som skulle kunna påverka 
mätnoggrannheten.  
3.1.8  Icke-metankolväten (NMHC) : totala kolväten (THC) minus metan (CH  4 ). 
3.1.9  Precision : den grad i vilken upprepade mätningar under oförändrade förhållanden visar samma resultat (figur 1); 
hänvisar i denna bilaga alltid till en standardavvikelse.  
3.1.10  Referensvärde : ett värde som kan spåras till en nationell standard. Se figur 1.  
3.1.11  Börvärde : målvärdet som ett styrsystem försöker nå.  
3.1.12  Spänna : justera ett instrument så att det ger korrekt respons gentemot en kalibreringsstandard som motsvarar 
75–100 % av det högsta värdet i instrumentets mätområde eller det förväntade användningsområdet.  
3.1.13  Totala kolväten (THC) : alla flyktiga föreningar som går att mäta med en flamjoniseringsdetektor (FID).  
3.1.14  Kontroll : utvärdering av om ett mätsystems utdata överensstämmer med tillämpade referenssignaler, inom ett 
eller flera förbestämda gränsvärden.  
3.1.15  Nollgas : en gas som inte innehåller den komponent som analyseras och som används för att ställa in nollutslag 
i en analysator.SV L 175/356 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Figur 1  
Definition av noggrannhet, precision och referensvärde
  
3.2 Inställning av vägmotstånd och dynamometer  
3.2.1  Luftmotstånd : den kraft som motverkar fordonets rörelse framåt genom luften.  
3.2.2  Aerodynamisk stagnationspunkt : den punkt på ytan av ett fordon där vindhastigheten är noll.  
3.2.3  Anemometerblockering : påverkan på anemometermätningen på grund av fordonets närvaro där den skenbara 
lufthastigheten skiljer sig från fordonshastigheten kombinerad med vindhastigheten relativt marken.  
3.2.4  Begränsad analys : fordonets frontarea och luftmotståndskoefficient har bestämts separat och dessa värden ska 
användas i rörelseekvationen.  
3.2.5  Vikt i körklart skick : fordonets vikt med bränsletankarna fyllda till minst 90 % av kapaciteten, inklusive förarens 
vikt och vikten på bränsle och vätskor, med standardutrustningen monterad enligt tillverkarens specifikationer 
och, i förekommande fall, vikten på karosseri, förarhytt, koppling, reservhjul och verktyg.  
3.2.6  Förarens vikt : en nominell vikt på 75 kg placerad på förarplatsens referenspunkt.  
3.2.7  Största fordonslast : fordonets högsta tekniskt tillåtna lastade vikt minus vikten i körklart skick, 25 kg samt till ­
läggsutrustningens vikt enligt definitionen i punkt 3.2.8.  
3.2.8  Tilläggsutrustningens vikt : högsta vikt på de kombinationer av tilläggsutrustning som får monteras på fordonet i 
tillägg till standardutrustningen i enlighet med tillverkarens specifikationer.  
3.2.9  Tilläggsutrustning : alla funktioner som inte ingår i den standardutrustning som monteras på ett fordon under 
tillverkarens ansvar och som kan beställas av kunden.  
3.2.10  Atmosfäriska referensförhållanden (för mätningar av vägmotstånd) : de atmosfäriska förhållanden som dessa mätre ­
sultat korrigeras efter:  
a) Lufttryck: p  0 = 100 kPa.  
b) Atmosfärisk temperatur: T  0 = 20 °C.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/357
 
c) Densitet hos torr luft: ρ 0 = 1,189 kg/m  3 . 
d) Vindhastighet: 0 m/s.  
3.2.11  Referenshastighet : den fordonshastighet vid vilken vägmotståndet bestäms eller chassidynamometerns belastning 
kontrolleras.  
3.2.12  Vägmotstånd : den kraft som motstår fordonets rörelse framåt, uppmätt med avstannandemetoden eller metoder 
som är likvärdiga i fråga om inkluderingen av friktionsförluster i kraftöverföringen.  
3.2.13  Rullmotstånd : däckens kraft i motsatt riktning mot fordonets rörelse.  
3.2.14  Körmotstånd : det vridmoment som motstår fordonets rörelse framåt, uppmätt med vridmomentmätare som 
monterats på fordonets drivna hjul.  
3.2.15  Simulerat vägmotstånd : det vägmotstånd fordonet utsätts för på chassidynamometern, vilket är avsett att repro ­
ducera det vägmotstånd som uppmäts på vägen och utgörs av den kraft som anbringas av chassidynamome ­
tern och de krafter som motstår fordonet när det körs på chassidynamometern, och approximeras av de tre 
koefficienterna av ett andra gradens polynom.  
3.2.16  Simulerat körmotstånd : det vägmotstånd fordonet utsätts för på chassidynamometern, vilket avsett att repro ­
ducera det vägmotstånd som uppmäts på vägen och utgörs av det vridmoment som anbringas av chassidy ­
namometern och det vridmoment som motstår fordonet när det körs på chassidynamometern, och approx ­
imeras av de tre koefficienterna av ett andra gradens polynom.  
3.2.17  Stationär anemometri : mätning av vindhastighet och vindriktning med en anemometer som är placerad på den 
plats och den höjd över vägen längs provvägen där vindförhållandena är som mest representativa.  
3.2.18  Standardutrustning : grundkonfigurationen för ett fordon som är utrustat med alla funktioner som krävs enligt de 
rättsakter som avses i bilaga IV och bilaga XI till direktiv 2007/46/EG, inklusive alla funktioner som är 
monterade utan att ge upphov till ytterligare specifikationer på konfigurations- eller utrustningsnivå.  
3.2.19  Målvägmotstånd : det vägmotstånd som ska reproduceras.  
3.2.20  Målkörmotstånd : det körmotstånd som ska reproduceras på chassidynamometern.  
3.2.21 Reserverad  
3.2.22  Vindkorrigering : korrigering av vindens påverkan på vägmotståndet med utgångspunkt i indata från stationär 
eller fordonsbaserad anemometri.  
3.2.23  Högsta tekniskt tillåtna lastade vikt : den högsta vikten på ett fordon baserat på dess konstruktionsegenskaper och 
konstruktionsprestanda.  
3.2.24  Fordonets faktiska vikt : vikten i körklart skick plus vikten på den tilläggsutrustning som är monterad på det 
enskilda fordonet.  
3.2.25  Fordonets provningsvikt : summan av fordonets faktiska vikt, 25 kg och den vikt som är representativ för 
fordonets last.  
3.2.26  Vikt som är representativ för fordonets last : x procent av största fordonslast där x är 15 % för fordon av kategori M 
och 28 % för fordon av kategori N.SV L 175/358 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
3.2.27  Fordonskombinationens högsta tekniskt tillåtna lastade vikt (MC) : den högsta vikten på kombinationen av ett 
motorfordon och ett eller flera släpfordon, baserat på kombinationens konstruktionsegenskaper och konstruk ­
tionsprestanda, eller den högsta vikten på kombinationen av en dragbil och en påhängsvagn.  
3.3 Fordon med endast eldrift, hybridelfordon och bränslecellsfordon  
3.3.1  Helt elektrisk räckvidd (AER) : den totala sträcka som ett externt laddbart hybridelfordon har kört från den 
laddningstömmande provningens början till den tidpunkt under provningen då förbränningsmotorn börjar 
förbruka bränsle.  
3.3.2  Räckvidd vid endast eldrift (PER) : den totala sträcka som ett fordon med endast eldrift har kört från den 
laddningstömmande provningens början till dess att avbrytningskriteriet har uppnåtts.  
3.3.3  Faktisk laddningstömmande räckvidd (R  CDA ): den sträcka som har körts under en serie WLTC-cykler under ladd ­
ningstömmande driftsförhållanden tills det uppladdningsbara elenergilagringssystemet har laddats ur.  
3.3.4  Räckvidd för laddningstömmande cykel (R  CDC ): sträckan från den laddningstömmande provningens början till slutet 
av den sista cykeln före den eller de cykler som uppfyller avbrytningskriteriet, inklusive övergångscykeln under 
vilken fordonet kan ha körts i både laddningstömmande och laddningsbevarande läge.  
3.3.5  Laddningstömmande driftsförhållande : driftsförhållande där den energi som lagras i det uppladdningsbara elener ­
gilagringssystemet kan variera men i genomsnitt minskar medan fordonet körs, fram till övergången till 
laddningsbevarande drift.  
3.3.6  Laddningsbevarande driftsförhållande : driftsförhållande där den energi som lagras i det uppladdningsbara elener ­
gilagringssystemet kan variera men i genomsnitt bibehålls på en neutral laddningsbalansnivå medan fordonet 
körs.  
3.3.7  Användningsfaktorer  är kvoter baserade på körstatistik som är beroende av den räckvidd som uppnås under 
laddningstömmande förhållanden och används för viktning av laddningstömmande och laddningsbevarande 
avgasutsläppsföreningar, CO  2 -utsläpp och bränsleförbrukning för externt laddbara hybridelfordon.  
3.3.8  Elmaskin (EM) : en energiomvandlare som omvandlar elektrisk energi till mekanisk och vice versa.  
3.3.9  Energiomvandlare : ett system där den utgående energin är av en annan form än den ingående energin.  
3.3.9.1  Framdrivningsenergiomvandlare : en energiomvandlare för framdrivningssystemet som inte är kringutrustning och 
vars utgående energi används direkt eller indirekt för framdrivning av fordonet.  
3.3.9.2  Kategori av framdrivningsenergiomvandlare : (i) en förbränningsmotor, (ii) en elmaskin eller (iii) en bränslecell.  
3.3.10  Energilagringssystem : system som lagrar energi och frigör den i samma form.  
3.3.10.1  System för lagring av framdrivningsenergi : ett energilagringssystem för framdrivningssystemet som inte är kring ­
utrustning och vars utgående energi används direkt eller indirekt för framdrivning av fordonet.  
3.3.10.2  Kategori av system för lagring av framdrivningsenergi : (i) ett bränslelagringssystem, (ii) ett uppladdningsbart system 
för lagring av elenergi eller (iii) ett uppladdningsbart system för lagring av mekanisk energi.  
3.3.10.3  Energiform : (i) elektrisk energi, (ii) mekanisk energi eller (iii) kemisk energi (inklusive bränslen).  
3.3.10.4  Bränslelagringssystem : ett system för lagring av framdrivningsenergi som lagrar kemisk energi som flytande eller 
gasformigt bränsle.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/359
 
3.3.11  Likvärdig helt elektrisk räckvidd (EAER) : den andel av den totala faktiska laddningstömmande räckvidden (R  CDA ) 
som kommer av användningen av elektricitet från det uppladdningsbara elenergilagringssystemet under prov ­
ningen av laddningstömmande räckvidd.  
3.3.12  Hybridelfordon (HEV) : hybridfordon i vilket en av framdrivningsenergiomvandlarna är en elmaskin.  
3.3.13  Hybridfordon (HV) : ett fordon utrustat med ett framdrivningssystem som har minst två olika kategorier av 
framdrivningsenergiomvandlare och minst två olika kategorier av system för lagring av framdrivningsenergi.  
3.3.14  Nettoenergiförändring : kvoten av energiförändringen i det uppladdningsbara elenergilagringssystemet delat med 
provfordonets energibehov för cykeln.  
3.3.15  Ej externt laddbart hybridelfordon (NOVC-HEV) : hybridelfordon som inte kan laddas från en extern källa.  
3.3.16  Externt laddbart hybridelfordon (OVC-HEV) : hybridelfordon som kan laddas från en extern källa.  
3.3.17  Fordon med endast eldrift (PEV) : ett fordon utrustat med ett framdrivningssystem vars framdrivningsenergiom ­
vandlare endast består av elmaskiner och vars system för lagring av framdrivningsenergi endast består av 
uppladdningsbara elenergilagringssystem.  
3.3.18  Bränslecell : en energiomvandlare som omvandlar (ingående) kemisk energi till (utgående) elektrisk energi eller 
vice versa.  
3.3.19  Bränslecellsfordon (FCV) : ett fordon försett med ett framdrivningssystem vars framdrivningsenergiomvandlare 
endast består av en eller flera bränsleceller och en eller flera elmaskiner.  
3.3.20  Bränslecellshybridfordon (FCHV) : ett bränslecellsfordon försett med ett framdrivningssystem vars system för 
lagring av framdrivningsenergi består av minst ett bränslelagringssystem och minst ett uppladdningsbart 
elenergilagringssystem.  
3.4 Framdrivningssystem  
3.4.1  Framdrivningssystem : den i ett fordon samlade kombinationen av system för lagring av framdrivningsenergi, 
framdrivningsenergiomvandlare och kraftöverföringssystem som alstrar den mekaniska energin vid hjulen för 
framdrivning av fordonet, samt kringutrustning.  
3.4.2  Hjälpanordningar : energiförbrukande, omvandlande, lagrande eller försörjande anordningar eller system som inte 
är kringutrustning och som monteras i fordonet för andra ändamål än att driva fordonet framåt och därför inte 
anses vara en del av framdrivningssystemet.  
3.4.3  Kringutrustning : energiförbrukande, omvandlande, lagrande eller försörjande anordningar i vilka energin inte 
främst används för att driva fordonet framåt, eller andra delar, system och styrenheter som är väsentliga för 
framdrivningssystemets funktion.  
3.4.4  Kraftöverföring : framdrivningssystemets sammankopplade komponenter för överföring av den mekaniska ener ­
gin mellan framdrivningsenergiomvandlare och hjul.  
3.4.5  Manuell transmission : en transmission där växling endast kan ske genom en åtgärd av föraren.  
3.5 Allmänt  
3.5.1  Kriterieutsläpp : de utsläppsföreningar för vilka gränsvärden anges i denna förordning.SV L 175/360 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
3.5.2 Reserverad  
3.5.3 Reserverad  
3.5.4 Reserverad  
3.5.5 Reserverad  
3.5.6  Energibehov för cykel : den beräknade positiva energi som fordonet behöver för att köra den föreskrivna cykeln.  
3.5.7 Reserverad  
3.5.8  Förarvalbart läge : ett specifikt läge som kan väljas av föraren och som skulle kunna påverka utsläpp eller 
bränsle- och/eller energiförbrukning.  
3.5.9  Dominerande läge : avser i den här bilagan ett enda läge som alltid väljs när fordonet startas, oavsett vilket 
driftsläge som var aktivt när fordonet senast stängdes av.  
3.5.10  Referensförhållanden (med avseende på beräkning av massutsläpp) : de förhållanden som gasdensiteter är baserade på, 
dvs. 101,325 kPa och 273,15 K (0 °C).  
3.5.11  Avgasutsläpp : utsläpp av gasformiga, fasta och flytande föreningar.  
3.6 PM/PN  
Begreppet  partikel  används traditionellt för det ämne som framträder (uppmäts) i luften (suspenderat ämne), och 
begreppet  partikelmassa  för det deponerade ämnet.  
3.6.1  Antal utsläppta partiklar (PN) : det totala antalet fasta partiklar som släpps ut via fordonets avgaser, som fast ­
ställts i enlighet med de metoder för utspädning, provtagning och mätning som anges i denna bilaga.  
3.6.2  Partikelmassautsläpp (PM) : massan av ett partikelmaterial i fordonets avgaser, som fastställts i enlighet med de 
metoder för utspädning, provtagning och mätning som anges i denna bilaga.  
3.7 WLTC  
3.7.1  Nominell motoreffekt : maximal motoreffekt i kW i enlighet med kraven i bilaga XX till denna förordning.  
3.7.2  Högsta hastighet : den maximala fordonshastighet som tillverkaren har uppgett.  
3.8 Förfarande  
3.8.1  Periodiskt regenererande system : anordning för begränsning av avgasutsläpp (t.ex. katalysator eller partikelfälla) för 
vilken en periodisk regenereringsprocess krävs efter normal körning i mindre än 4 000 km.  
3.9 Provning med korrigering av omgivningstemperaturen (underbilaga 6a)  
3.9.1  Anordning för aktiv värmelagring : en teknik som lagrar värme i valfri anordning på ett fordon och avger värmen 
till en komponent i framdrivningssystemet under en angiven tidsperiod vid motorstart. Den kännetecknas av 
den lagrade entalpin i systemet och tiden för värmeavgivning till framdrivningssystemets komponenter.  
3.9.2  Isoleringsmaterial : allt material i motorrummet som är fäst vid motorn och/eller chassit och har en värmeiso ­
lerande effekt och en värmeledningsförmåga på högst 0,1 W/(mK).SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/361
 
4. FÖRKORTNINGAR  
4.1 Allmänna förkortningar  
AC Växelström  
CFV Venturirör för kritiskt flöde  
CFO Munstycke för kritiskt flöde  
CLD Kemiluminiscensdetektor  
CLA Kemiluminiscensanalysator  
CVS Konstantvolymprovtagare  
DC Likström  
ET Förångningsrör  
Extra hög  2 Extra hög fas av WLTC-cykeln för klass 2-fordon  
Extra hög  3 Extra hög fas av WLTC-cykeln för klass 3-fordon  
FCHV Bränslecellshybridfordon  
FID Flamjoniseringsdetektor  
FSD Fullt skalutslag  
GC Gaskromatograf  
HEPA Högeffektivt partikelluftfilter  
HFID Uppvärmd flamjoniseringsdetektor  
Hög  2 Hög fas av WLTC-cykeln för klass 2-fordon  
Hög  3-1 Hög fas av WLTC-cykeln för klass 3-fordon med v  max < 120 km/h  
Hög  3-2 Hög fas av WLTC-cykeln för klass 3-fordon med v  max ≥ 120 km/h  
ICE Förbränningsmotor  
LoD Detektionsgräns  
LoQ Kvantifieringsgräns  
Låg  1 Låg fas av WLTC-cykeln för klass 1-fordon  
Låg  2 Låg fas av WLTC-cykeln för klass 2-fordon  
Låg  3 Låg fas av WLTC-cykeln för klass 3-fordonSV L 175/362 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Medel  1 Medelfas av WLTC-cykeln för klass 1-fordon  
Medel  2 Medelfas av WLTC-cykeln för klass 2-fordon  
Medel  3-1 Medelfas av WLTC-cykeln för klass 3-fordon med v  max < 120 km/h  
Medel  3-2 Medelfas av WLTC-cykeln för klass 3-fordon med v  max ≥ 120 km/h  
LC Vätskekromatografi  
LPG Motorgas  
NDIR Icke-dispersiv infraröd(analysator)  
NDUV Icke-dispersiv ultraviolett  
NG/biometan Naturgas/biometan  
NMC Icke-metanavskiljare  
NOVC-FCHV Ej externt laddbart bränslecellshybridfordon  
NOVC Ej externt laddbart  
NOVC-HEV Ej externt laddbart hybridelfordon  
OVC-HEV Externt laddbart hybridelfordon  
P a Partikelmassa som samlas upp av bakgrundsfiltret  
P e Partikelmassa som samlas upp av provtagningsfiltret  
PAO Polyalfaolefin  
PCF Partikelförsorterare  
PCRF Partikelkoncentrationsreduktionsfaktor  
PDP Kolvpump  
PER Räckvidd vid endast eldrift  
Procent av FS Procent av fullt skalutslag  
PM Utsläpp av partikelmassa  
PN Antal utsläppta partiklar  
PNC Partikelräknare  
PND  1 Första utspädningsanordningen för antal partiklar  
PND  2 Andra utspädningsanordningen för antal partiklarSV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/363
 
PTS Partikelöverföringssystem  
PTT Partikelöverföringsrör  
QCL-IR Infraröd kvantkaskadlaser  
R CDA Faktisk laddningstömmande räckvidd  
RCB Laddningsbalans för det uppladdningsbara elenergisystemet  
REESS Uppladdningsbart elenergilagringssystem  
SSV Subsoniskt venturirör  
USFM Ultraljudsflödesmätare  
VPR Borttagare av flyktiga partiklar  
WLTC Global provningscykel för lätta fordon  
4.2 Kemiska formler och förkortningar  
C 1 Kol 1-ekvivalent kolväte  
CH  4 Metan  
C 2 H 6 Etan  
C 2 H 5 OH Etanol  
C 3 H 8 Propan  
CO Kolmonoxid  
CO  2 Koldioxid  
DOP Dioktylftalat  
H 2 O Vatten  
NH  3 Ammoniak  
NMHC Icke-metankolväten  
NO  x Kväveoxider  
NO Kväveoxid  
NO  2 Kvävedioxid  
N 2 O Dikväveoxid  
THC Totala kolvätenSV L 175/364 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
5. ALLMÄNNA KRAV  
5.0 Alla de fordonsfamiljer som anges i punkterna 5.6–5.9 ska tilldelas en unik identifierare med formatet  
FT-TA-WMI-yyyy-nnnn  
där 
— FT identifierar familjetypen:  
— IP = interpoleringsfamilj enligt definitionen i punkt 5.6.  
— RL = vägmotståndsfamilj enligt definitionen i punkt 5.7.  
— RM = vägmotståndsmatrisfamilj enligt definitionen i punkt 5.8.  
— PR = familj av periodiskt regenererande system (K  i ) enligt definitionen i punkt 5.9.  
— TA är det särskiljande numret för den myndighet som är ansvarig för godkännandet av familjen i enlighet 
med definitionen i avsnitt 1 i punkt 1 i bilaga VII till direktiv 2007/46/EG.  
— WMI (kod för identifiering av världens tillverkare) är en kod som identifierar tillverkaren på ett unikt sätt 
och som definieras i ISO 3780:2009. Flera WMI-koder kan användas för en och samma tillverkare.  
— yyyy är det år då provningen av familjen slutfördes.  
— nnnn är ett fyrsiffrigt ordningsnummer.  
5.1 Fordonet och dess komponenter som kan påverka utsläppen av gasformiga föreningar, partikelmassa och 
partikelantal ska vara utformade, konstruerade och monterade så att fordonet vid normal användning och 
under normala användningsförhållanden, i fråga om luftfuktighet, regn, snö, värme, kyla, sand, smuts, vibra ­
tioner, förslitning osv., uppfyller bestämmelserna i denna bilaga under sin livslängd.  
5.1.1 Detta ska inbegripa säkring av de slangar, fogar och anslutningar som ingår i de utsläppsbegränsande systemen.  
5.2 Provfordonet ska i fråga om sina utsläppsrelaterade komponenter och funktioner vara representativt för den 
tillverkningsserie som ska omfattas av godkännandet. Tillverkaren och godkännandemyndigheten ska enas om 
vilken fordonsprovningsmodell som är representativ.  
5.3 Fordonets tillstånd vid provning  
5.3.1 Typerna och mängderna av smörjmedel och kylvätska för utsläppsprovning ska vara de som tillverkaren har 
angett för normal fordonsdrift.  
5.3.2 Bränsletypen för utsläppsprovningen ska vara den som anges i bilaga IX.  
5.3.3 Alla utsläppsbegränsande system ska vara i driftsdugligt skick.  
5.3.4 Användning av alla slags manipulationsanordningar är förbjuden enligt bestämmelserna i artikel 5.2 i för ­
ordning (EG) nr 715/2007.  
5.3.5 Motorn ska vara utformad så att utsläpp från vevhuset undviks.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/365
 
5.3.6 De däck som används för utsläppsprovningen ska överensstämma med definitionen i punkt 1.2.4.5 i under ­
bilaga 6 till denna bilaga.  
5.4 Bensintankens påfyllningsöppningar  
5.4.1 Med förbehåll för punkt 5.4.2 ska bensin- eller etanoltankens påfyllningsöppning vara utformad så att tanken 
inte kan fyllas från en bränslepump vars tillförselmunstycke har en ytterdiameter på 23,6 mm eller mer.  
5.4.2 Punkt 5.4.1 ska inte tillämpas på ett fordon som uppfyller båda följande villkor:  
a) Fordonet är utformat och konstruerat så att ingen anordning som konstruerats för att begränsa utsläppen 
påverkas negativt av blyad bensin. och  
b) Fordonet är på ett tydligt, läsligt och beständigt sätt märkt med den symbol för oblyad bensin som anges i 
ISO 2575:2010, ”Vägfordon – Symboler för reglage, mätare och indikeringslampor”, och symbolen är 
placerad där den är omedelbart synlig för en person som fyller bensintanken. Ytterligare märkning är till ­
låten.  
5.5 Bestämmelser om säkerhet för elektroniska system  
5.5.1 Varje fordon med en styrdator för utsläppsbegränsning ska innehålla anordningar som förhindrar ändringar 
som inte har tillåtits av tillverkaren. Tillverkaren ska tillåta ändringar om dessa krävs för diagnos, underhåll, 
kontroll, ombyggnad eller reparation av fordonet. Alla omprogrammerbara datorkoder eller driftsparametrar 
ska vara motståndskraftiga mot manipulation och hålla en minst lika hög skyddsnivå som den som anges i 
bestämmelserna i ISO 15031-7 (15 mars 2001). Alla löstagbara minneschip för kalibrering ska sitta i socklar, 
vara inneslutna i ett förslutet hölje eller skyddas av elektroniska algoritmer och får inte kunna bytas ut annat 
än med speciella verktyg och förfaranden.  
5.5.2 Datorkodade motordriftsparametrar får inte kunna ändras annat än med speciella verktyg och förfaranden (t.ex. 
datorkomponenter som är fastlödda eller sitter i socklar eller i förslutna, eller fastlödda, datorkapslar).  
5.5.3 Tillverkarna får hos godkännandemyndigheten ansöka om undantag från något av dessa krav för de fordon 
som sannolikt inte behöver skydd. De kriterier som godkännandemyndigheten ska bedöma när den överväger 
ett undantag ska bestå av, men är inte begränsade till, aktuell tillgång till prestandachip, fordonets högpre ­
standakapacitet och sannolik försäljningsvolym för fordonet.  
5.5.4 De tillverkare som använder programmerbara datorkodsystem ska försvåra otillåten omprogrammering. Till ­
verkarna ska inkludera förbättrade strategier mot manipulation samt skrivskyddfunktioner som kräver elek ­
tronisk tillgång till en dator belägen på annan plats som underhålls av tillverkaren, till vilken oberoende aktörer 
också har tillgång med hjälp av det skydd som avses i punkt 5.5.1 och avsnitt 2.2 i bilaga XIV. Godkännan ­
demyndigheten kommer att godkänna metoder som ger ett likvärdigt skydd mot manipulering.  
5.6 Interpoleringsfamilj  
5.6.1  Interpoleringsfamilj för fordon med förbränningsmotor  
Endast fordon som är identiska i fråga om följande egenskaper för fordon/framdrivningssystem/transmission 
får ingå i samma interpoleringsfamilj:  
a) Typ av förbränningsmotor: bränsletyp, förbränningstyp, motorvolym, egenskaper vid högsta belastning, 
motorteknik och laddningssystem samt andra motordelsystem eller motoregenskaper som har en icke 
försumbar inverkan på CO  2 -massutsläppet under WLTP-förhållanden.  
b) Driftstrategi för alla komponenter i framdrivningssystemet som påverkar CO  2 -massutsläppen.  
c) Transmissionstyp (t.ex. manuell, automatisk, CVT) och transmissionsmodell (nominellt vridmoment, antal 
växlar, antal kopplingar osv.).SV L 175/366 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
d) n/v-förhållanden (motorvarvtal delat med fordonshastighet). Detta krav ska anses uppfyllt om skillnaden när 
det gäller utväxlingsförhållandena för de vanligaste transmissionstyperna ligger inom 8 %, för alla berörda 
utväxlingsförhållanden.  
e) Antal drivaxlar.  
f) ATCT-familj.  
Fordon får endast ingå i samma interpoleringsfamilj om de tillhör samma fordonsklass enligt beskrivningen i 
punkt 2 i underbilaga 1.  
5.6.2  Interpoleringsfamilj för ej externt laddbara hybridelfordon och externt laddbara hybridelfordon  
I tillägg till kraven i punkt 5.6.1 får endast externt laddbara hybridelfordon och ej externt laddbara hybridel ­
fordon som är identiska i fråga om följande egenskaper ingå i samma interpoleringsfamilj:  
a) Antal och typ av elmaskiner (konstruktionstyp, dvs. asynkron/synkron osv.), typ av kylmedel (luft, vätska) 
och eventuella andra egenskaper som har en icke försumbar inverkan på CO  2 -massutsläpp och elenergiför ­
brukning under WLTP-förhållanden.  
b) Typ av uppladdningsbart elenergilagringssystem för drift (modell, kapacitet, nominell spänning, nominell 
effekt, typ av kylmedel [luft, vätska]).  
c) Typ av energiomvandlare mellan elmaskinen och det uppladdningsbara elenergilagringssystemet för drift, 
mellan det uppladdningsbara elenergilagringssystemet för drift och lågspänningsströmförsörjningsenheten 
och mellan laddningskontakten och det uppladdningsbara elenergilagringssystemet för drift, samt andra 
egenskaper som har en icke försumbar inverkan på CO  2 -massutsläpp och elenergiförbrukning under WLTP- 
förhållanden.  
d) Skillnaden mellan antalet laddningstömmande cykler från provningens början fram till och med övergångs ­
cykeln får inte vara mer än en.  
5.6.3  Interpoleringsfamilj för fordon med endast eldrift  
Fordon med endast eldrift måste vara identiska i fråga om följande egenskaper för elektriska framdrivnings ­
system/transmissioner för att ingå i samma interpoleringsfamilj:  
a) Antal och typ av elmaskiner (konstruktionstyp, dvs. asynkron/synkron osv.), typ av kylmedel (luft, vätska) 
och eventuella andra egenskaper som har en icke försumbar inverkan på elenergiförbrukning och räckvidd 
vid eldrift under WLTP-förhållanden.  
b) Typ av uppladdningsbart elenergilagringssystem för drift (modell, kapacitet, nominell spänning, nominell 
effekt, typ av kylmedel [luft, vätska]).  
c) Transmissionstyp (t.ex. manuell, automatisk, CVT) och transmissionsmodell (nominellt vridmoment, antal 
växlar, antal kopplingar osv.).  
d) Antal drivaxlar.  
e) Typ av elektrisk omvandlare mellan elmaskinen och det uppladdningsbara elenergilagringssystemet för drift, 
mellan det uppladdningsbara elenergilagringssystemet för drift och lågspänningsströmförsörjningsenheten 
och mellan laddningskontakten och det uppladdningsbara elenergilagringssystemet för drift, samt andra 
egenskaper som har en icke försumbar inverkan på elenergiförbrukning och räckvidd vid eldrift under 
WLTP-förhållanden.  
f) Driftstrategi för alla komponenter som påverkar elenergiförbrukningen i framdrivningssystemet.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/367
 
g) n/v-förhållanden (motorvarvtal delat med fordonshastighet). Detta krav ska anses uppfyllt om skillnaden när 
det gäller utväxlingsförhållandena för de vanligaste transmissionstyperna och -modellerna ligger inom 8 %, 
för alla berörda utväxlingsförhållanden.  
5.7 Vägmotståndsfamilj  
Endast fordon som är identiska i fråga om följande egenskaper får ingå i samma vägmotståndsfamilj:  
a) Transmissionstyp (t.ex. manuell, automatisk, CVT) och transmissionsmodell (nominellt vridmoment, antal 
växlar, antal kopplingar osv.). På tillverkarens begäran och med godkännandemyndighetens godkännande 
får en transmission med lägre effektförluster ingå i familjen.  
b) n/v-förhållanden (motorvarvtal delat med fordonshastighet). Detta krav ska anses uppfyllt om skillnaden när 
det gäller utväxlingsförhållandena för de vanligaste transmissionstyperna ligger inom 25 %, för alla berörda 
utväxlingsförhållanden.  
c) Antal drivaxlar.  
d) Om minst en elmaskin är inkopplad när växellådan är i neutralläge och fordonet inte är utrustat med ett 
sådant avstannande läge (punkt 4.2.1.8.5 i underbilaga 4) att elmaskinen inte inverkar på vägmotståndet 
gäller kriterierna i punkt 5.6.2 a och punkt 5.6.3 a.  
Om det finns någon skillnad, bortsett från fordonsvikt, rullmotstånd och aerodynamik, som har en icke 
försumbar inverkan på vägmotståndet, ska fordonet inte anses ingå i familjen såvida inte godkännandemyn ­
digheten ger sitt godkännande.  
5.8 Vägmotståndsmatrisfamilj  
Vägmotståndsmatrisfamiljen får tillämpas för fordon som är konstruerade för en högsta tekniskt tillåtna lastade 
vikt på ≥ 3 000 kg.  
Endast fordon som är identiska i fråga om följande egenskaper får ingå i samma vägmotståndsmatrisfamilj:  
a) Transmissionstyp (t.ex. manuell, automatisk, CVT).  
b) Antal drivaxlar.  
5.9 Familj av periodiskt regenererande system (K  i ) 
Endast fordon som är identiska i fråga om följande egenskaper får ingå i samma familj av periodiskt re ­
genererande system:  
5.9.1 Typ av förbränningsmotor: bränsletyp, förbränningstyp.  
5.9.2 Periodiskt regenererande system (dvs. katalysator, partikelfälla).  
a) Konstruktion (dvs. typ av hölje, typ av ädelmetall, typ av substrat, celltäthet).  
b) Typ och funktionsprincip.  
c) Volym ± 10 %.SV L 175/368 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
d) Placering (temperatur ± 100 °C vid den näst högsta referenshastigheten).  
e) Provningsvikten för varje fordon i familjen måste vara mindre än eller lika med fordonets provningsvikt 
som används för K  i -demonstrationsprovningen plus 250 kg.  
6. PRESTANDAKRAV  
6.1 Gränsvärden  
Gränsvärdena för utsläpp ska vara de som anges i bilaga I till förordning (EG) nr 715/2007.  
6.2 Provning  
Provning ska utföras i enlighet med  
a) de WLTC-cykler som beskrivs i underbilaga 1,  
b) växelval och bestämning av växlingspunkt enligt beskrivningen i underbilaga 2,  
c) det lämpliga bränsle som beskrivs i bilaga IX till denna förordning,  
d) det vägmotstånd och de dynamometerinställningar som beskrivs i underbilaga 4,  
e) den provningsutrustning som beskrivs i underbilaga 5,  
f) de provningsförfaranden som beskrivs i underbilagorna 6 och 8,  
g) de beräkningsmetoder som beskrivs i underbilagorna 7 och 8.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/369
 
Underbilaga 1  
Globala provningscykler för lätta fordon (WLTC)  
1. Allmänna krav  
1.1 Vilken cykel som ska köras beror på förhållandet mellan provfordonets nominella effekt och vikt i körklart 
skick, i W/kg, och dess högsta hastighet, v  max . 
Den cykel som följer av de krav som anges i denna underbilaga ska i andra delar av bilagan kallas  den till ­
lämpliga cykeln . 
2. Fordonsklassificeringar  
2.1 Klass 1-fordon har ett förhållande mellan effekt och vikt i körklart skick på P  mr ≤ 22 W/kg.  
2.2 Klass 2-fordon har ett förhållande mellan effekt och vikt i körklart skick på > 22 men ≤ 34 W/kg.  
2.3 Klass 3-fordon har ett förhållande mellan effekt och vikt i körklart skick på > 34 W/kg.  
2.3.1 Alla fordon som provas enligt underbilaga 8 ska anses vara klass 3-fordon.  
3. Provningscykler  
3.1 Klass 1-fordon  
3.1.1 En fullständig cykel för klass 1-fordon ska bestå av en låg fas (Låg  1 ), en medelfas (Medel  1 ) och ytterligare en låg 
fas (Låg  1 ). 
3.1.2 Låg  1 -fasen beskrivs i figur A1/1 och tabell A1/1.  
3.1.3 Medel  1 -fasen beskrivs i figur A1/2 och tabell A1/2.  
3.2 Klass 2-fordon  
3.2.1 En fullständig cykel för klass 2-fordon ska bestå av en låg fas (Låg  2 ), en medelfas (Medel  2 ), en hög fas (Hög  2 ) 
och en extra hög fas (Extra hög  2 ). 
3.2.2 Låg  2 -fasen beskrivs i figur A1/3 och tabell A1/3.  
3.2.3 Medel  2 -fasen beskrivs i figur A1/4 och tabell A1/4.  
3.2.4 Hög  2 -fasen beskrivs i figur A1/5 och tabell A1/5.  
3.2.5 Extra hög  2 -fasen beskrivs i figur A1/6 och tabell A1/6.  
3.3 Klass 3-fordon  
Klass 3-fordonen delas in i två underklasser utifrån sin högsta hastighet, v  max . 
3.3.1 Klass 3a-fordon med v  max < 120 km/h  
3.3.1.1 En fullständig cykel ska bestå av en låg fas (Låg  3 ), en medelfas (Medel  3-1 ), en hög fas (Hög  3-1 ) och en extra hög 
fas (Extra hög  3 ). 
3.3.1.2 Låg  3 -fasen beskrivs i figur A1/7 och tabell A1/7.  
3.3.1.3 Medel  3-1 -fasen beskrivs i figur A1/8 och tabell A1/8.  
3.3.1.4 Hög  3-1 -fasen beskrivs i figur A1/10 och tabell A1/10.SV L 175/370 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
3.3.1.5 Extra hög  3 -fasen beskrivs i figur A1/12 och tabell A1/12.  
3.3.2  Klass 3b-fordon med v  max ≥ 120 km/h  
3.3.2.1  En fullständig cykel ska bestå av en låg fas (Låg  3 ), en medelfas (Medel  3-2 ), en hög fas (Hög  3-2 ) och en extra hög 
fas (Extra hög  3 ). 
3.3.2.2 Låg  3 -fasen beskrivs i figur A1/7 och tabell A1/7.  
3.3.2.3 Medel  3-2 -fasen beskrivs i figur A1/9 och tabell A1/9.  
3.3.2.4 Hög  3-2 -fasen beskrivs i figur A1/11 och tabell A1/11.  
3.3.2.5 Extra hög  3 -fasen beskrivs i figur A1/12 och tabell A1/12.  
3.4 Varaktighet för alla faser  
3.4.1 Alla låga faser varar i 589 s.  
3.4.2 Alla medelfaser varar i 433 s.  
3.4.3 Alla höga faser varar i 455 s.  
3.4.4 Alla extra höga faser varar i 323 s.  
3.5 WLTC-stadscykler  
Externt laddbara hybridelfordon och fordon med endast eldrift ska provas med användning av WLTC-cyklerna 
och WLTC-stadscyklerna (se underbilaga 8) för klass 3a- och klass 3b-fordon.  
WLTC-stadscykeln består endast av låga faser och medelfaser.  
4. WLTC för klass 1-fordon  
Figur A1/1  
WLTC, klass 1-fordon, Låg  1 -fas
SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/371
 
Figur A1/2  
WLTC, klass 1-fordon, Medel  1 -fas
 
Tabell A1/1  
WLTC, klass 1-fordon, Låg  1 -fas  
Tid i s  Hastighet i 
km/h  
0 0,0  
1 0,0  
2 0,0  
3 0,0  
4 0,0  
5 0,0  
6 0,0  
7 0,0  
8 0,0  
9 0,0  
10 0,0  
11 0,0  
12 0,2  
13 3,1  
14 5,7  
15 8,0  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
16 10,1  
17 12,0  
18 13,8  
19 15,4  
20 16,7  
21 17,7  
22 18,3  
23 18,8  
24 18,9  
25 18,4  
26 16,9  
27 14,3  
28 10,8  
29 7,1  
30 4,0  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
31 0,0  
32 0,0  
33 0,0  
34 0,0  
35 1,5  
36 3,8  
37 5,6  
38 7,5  
39 9,2  
40 10,8  
41 12,4  
42 13,8  
43 15,2  
44 16,3  
45 17,3  
46 18,0  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
47 18,8  
48 19,5  
49 20,2  
50 20,9  
51 21,7  
52 22,4  
53 23,1  
54 23,7  
55 24,4  
56 25,1  
57 25,4  
58 25,2  
59 23,4  
60 21,8  
61 19,7  
62 17,3SV L 175/372 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Tid i s  Hastighet i 
km/h  
63 14,7  
64 12,0  
65 9,4  
66 5,6  
67 3,1  
68 0,0  
69 0,0  
70 0,0  
71 0,0  
72 0,0  
73 0,0  
74 0,0  
75 0,0  
76 0,0  
77 0,0  
78 0,0  
79 0,0  
80 0,0  
81 0,0  
82 0,0  
83 0,0  
84 0,0  
85 0,0  
86 0,0  
87 0,0  
88 0,0  
89 0,0  
90 0,0  
91 0,0  
92 0,0  
93 0,0  
94 0,0  
95 0,0  
96 0,0  
97 0,0  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
98 0,0  
99 0,0  
100  0,0  
101  0,0  
102  0,0  
103  0,0  
104  0,0  
105  0,0  
106  0,0  
107  0,0  
108  0,7  
109  1,1  
110  1,9  
111  2,5  
112  3,5  
113  4,7  
114  6,1  
115  7,5  
116  9,4  
117  11,0  
118  12,9  
119  14,5  
120  16,4  
121  18,0  
122  20,0  
123  21,5  
124  23,5  
125  25,0  
126  26,8  
127  28,2  
128  30,0  
129  31,4  
130  32,5  
131  33,2  
132  33,4  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
133  33,7  
134  33,9  
135  34,2  
136  34,4  
137  34,7  
138  34,9  
139  35,2  
140  35,4  
141  35,7  
142  35,9  
143  36,6  
144  37,5  
145  38,4  
146  39,3  
147  40,0  
148  40,6  
149  41,1  
150  41,4  
151  41,6  
152  41,8  
153  41,8  
154  41,9  
155  41,9  
156  42,0  
157  42,0  
158  42,2  
159  42,3  
160  42,6  
161  43,0  
162  43,3  
163  43,7  
164  44,0  
165  44,3  
166  44,5  
167  44,6  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
168  44,6  
169  44,5  
170  44,4  
171  44,3  
172  44,2  
173  44,1  
174  44,0  
175  43,9  
176  43,8  
177  43,7  
178  43,6  
179  43,5  
180  43,4  
181  43,3  
182  43,1  
183  42,9  
184  42,7  
185  42,5  
186  42,3  
187  42,2  
188  42,2  
189  42,2  
190  42,3  
191  42,4  
192  42,5  
193  42,7  
194  42,9  
195  43,1  
196  43,2  
197  43,3  
198  43,4  
199  43,4  
200  43,2  
201  42,9  
202  42,6SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/373
 
Tid i s  Hastighet i 
km/h  
203  42,2  
204  41,9  
205  41,5  
206  41,0  
207  40,5  
208  39,9  
209  39,3  
210  38,7  
211  38,1  
212  37,5  
213  36,9  
214  36,3  
215  35,7  
216  35,1  
217  34,5  
218  33,9  
219  33,6  
220  33,5  
221  33,6  
222  33,9  
223  34,3  
224  34,7  
225  35,1  
226  35,5  
227  35,9  
228  36,4  
229  36,9  
230  37,4  
231  37,9  
232  38,3  
233  38,7  
234  39,1  
235  39,3  
236  39,5  
237  39,7  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
238  39,9  
239  40,0  
240  40,1  
241  40,2  
242  40,3  
243  40,4  
244  40,5  
245  40,5  
246  40,4  
247  40,3  
248  40,2  
249  40,1  
250  39,7  
251  38,8  
252  37,4  
253  35,6  
254  33,4  
255  31,2  
256  29,1  
257  27,6  
258  26,6  
259  26,2  
260  26,3  
261  26,7  
262  27,5  
263  28,4  
264  29,4  
265  30,4  
266  31,2  
267  31,9  
268  32,5  
269  33,0  
270  33,4  
271  33,8  
272  34,1  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
273  34,3  
274  34,3  
275  33,9  
276  33,3  
277  32,6  
278  31,8  
279  30,7  
280  29,6  
281  28,6  
282  27,8  
283  27,0  
284  26,4  
285  25,8  
286  25,3  
287  24,9  
288  24,5  
289  24,2  
290  24,0  
291  23,8  
292  23,6  
293  23,5  
294  23,4  
295  23,3  
296  23,3  
297  23,2  
298  23,1  
299  23,0  
300  22,8  
301  22,5  
302  22,1  
303  21,7  
304  21,1  
305  20,4  
306  19,5  
307  18,5  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
308  17,6  
309  16,6  
310  15,7  
311  14,9  
312  14,3  
313  14,1  
314  14,0  
315  13,9  
316  13,8  
317  13,7  
318  13,6  
319  13,5  
320  13,4  
321  13,3  
322  13,2  
323  13,2  
324  13,2  
325  13,4  
326  13,5  
327  13,7  
328  13,8  
329  14,0  
330  14,1  
331  14,3  
332  14,4  
333  14,4  
334  14,4  
335  14,3  
336  14,3  
337  14,0  
338  13,0  
339  11,4  
340  10,2  
341  8,0  
342  7,0SV L 175/374 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Tid i s  Hastighet i 
km/h  
343  6,0  
344  5,5  
345  5,0  
346  4,5  
347  4,0  
348  3,5  
349  3,0  
350  2,5  
351  2,0  
352  1,5  
353  1,0  
354  0,5  
355  0,0  
356  0,0  
357  0,0  
358  0,0  
359  0,0  
360  0,0  
361  2,2  
362  4,5  
363  6,6  
364  8,6  
365  10,6  
366  12,5  
367  14,4  
368  16,3  
369  17,9  
370  19,1  
371  19,9  
372  20,3  
373  20,5  
374  20,7  
375  21,0  
376  21,6  
377  22,6  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
378  23,7  
379  24,8  
380  25,7  
381  26,2  
382  26,4  
383  26,4  
384  26,4  
385  26,5  
386  26,6  
387  26,8  
388  26,9  
389  27,2  
390  27,5  
391  28,0  
392  28,8  
393  29,9  
394  31,0  
395  31,9  
396  32,5  
397  32,6  
398  32,4  
399  32,0  
400  31,3  
401  30,3  
402  28,0  
403  27,0  
404  24,0  
405  22,5  
406  19,0  
407  17,5  
408  14,0  
409  12,5  
410  9,0  
411  7,5  
412  4,0  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
413  2,9  
414  0,0  
415  0,0  
416  0,0  
417  0,0  
418  0,0  
419  0,0  
420  0,0  
421  0,0  
422  0,0  
423  0,0  
424  0,0  
425  0,0  
426  0,0  
427  0,0  
428  0,0  
429  0,0  
430  0,0  
431  0,0  
432  0,0  
433  0,0  
434  0,0  
435  0,0  
436  0,0  
437  0,0  
438  0,0  
439  0,0  
440  0,0  
441  0,0  
442  0,0  
443  0,0  
444  0,0  
445  0,0  
446  0,0  
447  0,0  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
448  0,0  
449  0,0  
450  0,0  
451  0,0  
452  0,0  
453  0,0  
454  0,0  
455  0,0  
456  0,0  
457  0,0  
458  0,0  
459  0,0  
460  0,0  
461  0,0  
462  0,0  
463  0,0  
464  0,0  
465  0,0  
466  0,0  
467  0,0  
468  0,0  
469  0,0  
470  0,0  
471  0,0  
472  0,0  
473  0,0  
474  0,0  
475  0,0  
476  0,0  
477  0,0  
478  0,0  
479  0,0  
480  0,0  
481  1,6  
482  3,1SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/375
 
Tid i s  Hastighet i 
km/h  
483  4,6  
484  6,1  
485  7,8  
486  9,5  
487  11,3  
488  13,2  
489  15,0  
490  16,8  
491  18,4  
492  20,1  
493  21,6  
494  23,1  
495  24,6  
496  26,0  
497  27,5  
498  29,0  
499  30,6  
500  32,1  
501  33,7  
502  35,3  
503  36,8  
504  38,1  
505  39,3  
506  40,4  
507  41,2  
508  41,9  
509  42,6  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
510  43,3  
511  44,0  
512  44,6  
513  45,3  
514  45,5  
515  45,5  
516  45,2  
517  44,7  
518  44,2  
519  43,6  
520  43,1  
521  42,8  
522  42,7  
523  42,8  
524  43,3  
525  43,9  
526  44,6  
527  45,4  
528  46,3  
529  47,2  
530  47,8  
531  48,2  
532  48,5  
533  48,7  
534  48,9  
535  49,1  
536  49,1  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
537  49,0  
538  48,8  
539  48,6  
540  48,5  
541  48,4  
542  48,3  
543  48,2  
544  48,1  
545  47,5  
546  46,7  
547  45,7  
548  44,6  
549  42,9  
550  40,8  
551  38,2  
552  35,3  
553  31,8  
554  28,7  
555  25,8  
556  22,9  
557  20,2  
558  17,3  
559  15,0  
560  12,3  
561  10,3  
562  7,8  
563  6,5  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
564  4,4  
565  3,2  
566  1,2  
567  0,0  
568  0,0  
569  0,0  
570  0,0  
571  0,0  
572  0,0  
573  0,0  
574  0,0  
575  0,0  
576  0,0  
577  0,0  
578  0,0  
579  0,0  
580  0,0  
581  0,0  
582  0,0  
583  0,0  
584  0,0  
585  0,0  
586  0,0  
587  0,0  
588  0,0  
589  0,0  
Tabell A1/2  
WLTC, klass 1-fordon, Medel  1 -fas  
Tid i s  Hastighet i 
km/h  
590  0,0  
591  0,0  
592  0,0  
593  0,0  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
594  0,0  
595  0,0  
596  0,0  
597  0,0  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
598  0,0  
599  0,0  
600  0,6  
601  1,9  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
602  2,7  
603  5,2  
604  7,0  
605  9,6SV L 175/376 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Tid i s  Hastighet i 
km/h  
606  11,4  
607  14,1  
608  15,8  
609  18,2  
610  19,7  
611  21,8  
612  23,2  
613  24,7  
614  25,8  
615  26,7  
616  27,2  
617  27,7  
618  28,1  
619  28,4  
620  28,7  
621  29,0  
622  29,2  
623  29,4  
624  29,4  
625  29,3  
626  28,9  
627  28,5  
628  28,1  
629  27,6  
630  26,9  
631  26,0  
632  24,6  
633  22,8  
634  21,0  
635  19,5  
636  18,6  
637  18,4  
638  19,0  
639  20,1  
640  21,5  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
641  23,1  
642  24,9  
643  26,4  
644  27,9  
645  29,2  
646  30,4  
647  31,6  
648  32,8  
649  34,0  
650  35,1  
651  36,3  
652  37,4  
653  38,6  
654  39,6  
655  40,6  
656  41,6  
657  42,4  
658  43,0  
659  43,6  
660  44,0  
661  44,4  
662  44,8  
663  45,2  
664  45,6  
665  46,0  
666  46,5  
667  47,0  
668  47,5  
669  48,0  
670  48,6  
671  49,1  
672  49,7  
673  50,2  
674  50,8  
675  51,3  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
676  51,8  
677  52,3  
678  52,9  
679  53,4  
680  54,0  
681  54,5  
682  55,1  
683  55,6  
684  56,2  
685  56,7  
686  57,3  
687  57,9  
688  58,4  
689  58,8  
690  58,9  
691  58,4  
692  58,1  
693  57,6  
694  56,9  
695  56,3  
696  55,7  
697  55,3  
698  55,0  
699  54,7  
700  54,5  
701  54,4  
702  54,3  
703  54,2  
704  54,1  
705  53,8  
706  53,5  
707  53,0  
708  52,6  
709  52,2  
710  51,9  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
711  51,7  
712  51,7  
713  51,8  
714  52,0  
715  52,3  
716  52,6  
717  52,9  
718  53,1  
719  53,2  
720  53,3  
721  53,3  
722  53,4  
723  53,5  
724  53,7  
725  54,0  
726  54,4  
727  54,9  
728  55,6  
729  56,3  
730  57,1  
731  57,9  
732  58,8  
733  59,6  
734  60,3  
735  60,9  
736  61,3  
737  61,7  
738  61,8  
739  61,8  
740  61,6  
741  61,2  
742  60,8  
743  60,4  
744  59,9  
745  59,4SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/377
 
Tid i s  Hastighet i 
km/h  
746  58,9  
747  58,6  
748  58,2  
749  57,9  
750  57,7  
751  57,5  
752  57,2  
753  57,0  
754  56,8  
755  56,6  
756  56,6  
757  56,7  
758  57,1  
759  57,6  
760  58,2  
761  59,0  
762  59,8  
763  60,6  
764  61,4  
765  62,2  
766  62,9  
767  63,5  
768  64,2  
769  64,4  
770  64,4  
771  64,0  
772  63,5  
773  62,9  
774  62,4  
775  62,0  
776  61,6  
777  61,4  
778  61,2  
779  61,0  
780  60,7  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
781  60,2  
782  59,6  
783  58,9  
784  58,1  
785  57,2  
786  56,3  
787  55,3  
788  54,4  
789  53,4  
790  52,4  
791  51,4  
792  50,4  
793  49,4  
794  48,5  
795  47,5  
796  46,5  
797  45,4  
798  44,3  
799  43,1  
800  42,0  
801  40,8  
802  39,7  
803  38,8  
804  38,1  
805  37,4  
806  37,1  
807  36,9  
808  37,0  
809  37,5  
810  37,8  
811  38,2  
812  38,6  
813  39,1  
814  39,6  
815  40,1  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
816  40,7  
817  41,3  
818  41,9  
819  42,7  
820  43,4  
821  44,2  
822  45,0  
823  45,9  
824  46,8  
825  47,7  
826  48,7  
827  49,7  
828  50,6  
829  51,6  
830  52,5  
831  53,3  
832  54,1  
833  54,7  
834  55,3  
835  55,7  
836  56,1  
837  56,4  
838  56,7  
839  57,1  
840  57,5  
841  58,0  
842  58,7  
843  59,3  
844  60,0  
845  60,6  
846  61,3  
847  61,5  
848  61,5  
849  61,4  
850  61,2  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
851  60,5  
852  60,0  
853  59,5  
854  58,9  
855  58,4  
856  57,9  
857  57,5  
858  57,1  
859  56,7  
860  56,4  
861  56,1  
862  55,8  
863  55,5  
864  55,3  
865  55,0  
866  54,7  
867  54,4  
868  54,2  
869  54,0  
870  53,9  
871  53,7  
872  53,6  
873  53,5  
874  53,4  
875  53,3  
876  53,2  
877  53,1  
878  53,0  
879  53,0  
880  53,0  
881  53,0  
882  53,0  
883  53,0  
884  52,8  
885  52,5SV L 175/378 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Tid i s  Hastighet i 
km/h  
886  51,9  
887  51,1  
888  50,2  
889  49,2  
890  48,2  
891  47,3  
892  46,4  
893  45,6  
894  45,0  
895  44,3  
896  43,8  
897  43,3  
898  42,8  
899  42,4  
900  42,0  
901  41,6  
902  41,1  
903  40,3  
904  39,5  
905  38,6  
906  37,7  
907  36,7  
908  36,2  
909  36,0  
910  36,2  
911  37,0  
912  38,0  
913  39,0  
914  39,7  
915  40,2  
916  40,7  
917  41,2  
918  41,7  
919  42,2  
920  42,7  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
921  43,2  
922  43,6  
923  44,0  
924  44,2  
925  44,4  
926  44,5  
927  44,6  
928  44,7  
929  44,6  
930  44,5  
931  44,4  
932  44,2  
933  44,1  
934  43,7  
935  43,3  
936  42,8  
937  42,3  
938  41,6  
939  40,7  
940  39,8  
941  38,8  
942  37,8  
943  36,9  
944  36,1  
945  35,5  
946  35,0  
947  34,7  
948  34,4  
949  34,1  
950  33,9  
951  33,6  
952  33,3  
953  33,0  
954  32,7  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
955  32,3  
956  31,9  
957  31,5  
958  31,0  
959  30,6  
960  30,2  
961  29,7  
962  29,1  
963  28,4  
964  27,6  
965  26,8  
966  26,0  
967  25,1  
968  24,2  
969  23,3  
970  22,4  
971  21,5  
972  20,6  
973  19,7  
974  18,8  
975  17,7  
976  16,4  
977  14,9  
978  13,2  
979  11,3  
980  9,4  
981  7,5  
982  5,6  
983  3,7  
984  1,9  
985  1,0  
986  0,0  
987  0,0  
988  0,0  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
989  0,0  
990  0,0  
991  0,0  
992  0,0  
993  0,0  
994  0,0  
995  0,0  
996  0,0  
997  0,0  
998  0,0  
999  0,0  
1000  0,0  
1001  0,0  
1002  0,0  
1003  0,0  
1004  0,0  
1005  0,0  
1006  0,0  
1007  0,0  
1008  0,0  
1009  0,0  
1010  0,0  
1011  0,0  
1012  0,0  
1013  0,0  
1014  0,0  
1015  0,0  
1016  0,0  
1017  0,0  
1018  0,0  
1019  0,0  
1020  0,0  
1021  0,0  
1022  0,0SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/379
 
5. WLTC för klass 2-fordon  
Figur A1/3  
WLTC, klass 2-fordon, Låg  2 -fas
 
Figur A1/4  
WLTC, klass 2-fordon, Medel  2 -fas
SV L 175/380 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Figur A1/5  
WLTC, klass 2-fordon, Hög  2 -fas
 
Figur A1/6  
WLTC, klass 2-fordon, Extra hög  2 -fas
SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/381
 
Tabell A1/3  
WLTC, klass 2-fordon, Låg  2 -fas  
Tid i s  Hastighet i 
km/h  
0 0,0  
1 0,0  
2 0,0  
3 0,0  
4 0,0  
5 0,0  
6 0,0  
7 0,0  
8 0,0  
9 0,0  
10 0,0  
11 0,0  
12 0,0  
13 1,2  
14 2,6  
15 4,9  
16 7,3  
17 9,4  
18 11,4  
19 12,7  
20 13,3  
21 13,4  
22 13,3  
23 13,1  
24 12,5  
25 11,1  
26 8,9  
27 6,2  
28 3,8  
29 1,8  
30 0,0  
31 0,0  
32 0,0  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
33 0,0  
34 1,5  
35 2,8  
36 3,6  
37 4,5  
38 5,3  
39 6,0  
40 6,6  
41 7,3  
42 7,9  
43 8,6  
44 9,3  
45 10  
46 10,8  
47 11,6  
48 12,4  
49 13,2  
50 14,2  
51 14,8  
52 14,7  
53 14,4  
54 14,1  
55 13,6  
56 13,0  
57 12,4  
58 11,8  
59 11,2  
60 10,6  
61 9,9  
62 9,0  
63 8,2  
64 7,0  
65 4,8  
66 2,3  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
67 0,0  
68 0,0  
69 0,0  
70 0,0  
71 0,0  
72 0,0  
73 0,0  
74 0,0  
75 0,0  
76 0,0  
77 0,0  
78 0,0  
79 0,0  
80 0,0  
81 0,0  
82 0,0  
83 0,0  
84 0,0  
85 0,0  
86 0,0  
87 0,0  
88 0,0  
89 0,0  
90 0,0  
91 0,0  
92 0,0  
93 0,0  
94 0,0  
95 0,0  
96 0,0  
97 0,0  
98 0,0  
99 0,0  
100  0,0  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
101  0,0  
102  0,0  
103  0,0  
104  0,0  
105  0,0  
106  0,0  
107  0,8  
108  1,4  
109  2,3  
110  3,5  
111  4,7  
112  5,9  
113  7,4  
114  9,2  
115  11,7  
116  13,5  
117  15,0  
118  16,2  
119  16,8  
120  17,5  
121  18,8  
122  20,3  
123  22,0  
124  23,6  
125  24,8  
126  25,6  
127  26,3  
128  27,2  
129  28,3  
130  29,6  
131  30,9  
132  32,2  
133  33,4  
134  35,1SV L 175/382 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Tid i s  Hastighet i 
km/h  
135  37,2  
136  38,7  
137  39,0  
138  40,1  
139  40,4  
140  39,7  
141  36,8  
142  35,1  
143  32,2  
144  31,1  
145  30,8  
146  29,7  
147  29,4  
148  29,0  
149  28,5  
150  26,0  
151  23,4  
152  20,7  
153  17,4  
154  15,2  
155  13,5  
156  13,0  
157  12,4  
158  12,3  
159  12,2  
160  12,3  
161  12,4  
162  12,5  
163  12,7  
164  12,8  
165  13,2  
166  14,3  
167  16,5  
168  19,4  
169  21,7  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
170  23,1  
171  23,5  
172  24,2  
173  24,8  
174  25,4  
175  25,8  
176  26,5  
177  27,2  
178  28,3  
179  29,9  
180  32,4  
181  35,1  
182  37,5  
183  39,2  
184  40,5  
185  41,4  
186  42,0  
187  42,5  
188  43,2  
189  44,4  
190  45,9  
191  47,6  
192  49,0  
193  50,0  
194  50,2  
195  50,1  
196  49,8  
197  49,4  
198  48,9  
199  48,5  
200  48,3  
201  48,2  
202  47,9  
203  47,1  
204  45,5  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
205  43,2  
206  40,6  
207  38,5  
208  36,9  
209  35,9  
210  35,3  
211  34,8  
212  34,5  
213  34,2  
214  34,0  
215  33,8  
216  33,6  
217  33,5  
218  33,5  
219  33,4  
220  33,3  
221  33,3  
222  33,2  
223  33,1  
224  33,0  
225  32,9  
226  32,8  
227  32,7  
228  32,5  
229  32,3  
230  31,8  
231  31,4  
232  30,9  
233  30,6  
234  30,6  
235  30,7  
236  32,0  
237  33,5  
238  35,8  
239  37,6  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
240  38,8  
241  39,6  
242  40,1  
243  40,9  
244  41,8  
245  43,3  
246  44,7  
247  46,4  
248  47,9  
249  49,6  
250  49,6  
251  48,8  
252  48,0  
253  47,5  
254  47,1  
255  46,9  
256  45,8  
257  45,8  
258  45,8  
259  45,9  
260  46,2  
261  46,4  
262  46,6  
263  46,8  
264  47,0  
265  47,3  
266  47,5  
267  47,9  
268  48,3  
269  48,3  
270  48,2  
271  48,0  
272  47,7  
273  47,2  
274  46,5SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/383
 
Tid i s  Hastighet i 
km/h  
275  45,2  
276  43,7  
277  42,0  
278  40,4  
279  39,0  
280  37,7  
281  36,4  
282  35,2  
283  34,3  
284  33,8  
285  33,3  
286  32,5  
287  30,9  
288  28,6  
289  25,9  
290  23,1  
291  20,1  
292  17,3  
293  15,1  
294  13,7  
295  13,4  
296  13,9  
297  15,0  
298  16,3  
299  17,4  
300  18,2  
301  18,6  
302  19,0  
303  19,4  
304  19,8  
305  20,1  
306  20,5  
307  20,2  
308  18,6  
309  16,5  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
310  14,4  
311  13,4  
312  12,9  
313  12,7  
314  12,4  
315  12,4  
316  12,8  
317  14,1  
318  16,2  
319  18,8  
320  21,9  
321  25,0  
322  28,4  
323  31,3  
324  34,0  
325  34,6  
326  33,9  
327  31,9  
328  30,0  
329  29,0  
330  27,9  
331  27,1  
332  26,4  
333  25,9  
334  25,5  
335  25,0  
336  24,6  
337  23,9  
338  23,0  
339  21,8  
340  20,7  
341  19,6  
342  18,7  
343  18,1  
344  17,5  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
345  16,7  
346  15,4  
347  13,6  
348  11,2  
349  8,6  
350  6,0  
351  3,1  
352  1,2  
353  0,0  
354  0,0  
355  0,0  
356  0,0  
357  0,0  
358  0,0  
359  0,0  
360  1,4  
361  3,2  
362  5,6  
363  8,1  
364  10,3  
365  12,1  
366  12,6  
367  13,6  
368  14,5  
369  15,6  
370  16,8  
371  18,2  
372  19,6  
373  20,9  
374  22,3  
375  23,8  
376  25,4  
377  27,0  
378  28,6  
379  30,2  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
380  31,2  
381  31,2  
382  30,7  
383  29,5  
384  28,6  
385  27,7  
386  26,9  
387  26,1  
388  25,4  
389  24,6  
390  23,6  
391  22,6  
392  21,7  
393  20,7  
394  19,8  
395  18,8  
396  17,7  
397  16,6  
398  15,6  
399  14,8  
400  14,3  
401  13,8  
402  13,4  
403  13,1  
404  12,8  
405  12,3  
406  11,6  
407  10,5  
408  9,0  
409  7,2  
410  5,2  
411  2,9  
412  1,2  
413  0,0  
414  0,0SV L 175/384 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Tid i s  Hastighet i 
km/h  
415  0,0  
416  0,0  
417  0,0  
418  0,0  
419  0,0  
420  0,0  
421  0,0  
422  0,0  
423  0,0  
424  0,0  
425  0,0  
426  0,0  
427  0,0  
428  0,0  
429  0,0  
430  0,0  
431  0,0  
432  0,0  
433  0,0  
434  0,0  
435  0,0  
436  0,0  
437  0,0  
438  0,0  
439  0,0  
440  0,0  
441  0,0  
442  0,0  
443  0,0  
444  0,0  
445  0,0  
446  0,0  
447  0,0  
448  0,0  
449  0,0  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
450  0,0  
451  0,0  
452  0,0  
453  0,0  
454  0,0  
455  0,0  
456  0,0  
457  0,0  
458  0,0  
459  0,0  
460  0,0  
461  0,0  
462  0,0  
463  0,0  
464  0,0  
465  0,0  
466  0,0  
467  0,0  
468  0,0  
469  0,0  
470  0,0  
471  0,0  
472  0,0  
473  0,0  
474  0,0  
475  0,0  
476  0,0  
477  0,0  
478  0,0  
479  0,0  
480  0,0  
481  1,4  
482  2,5  
483  5,2  
484  7,9  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
485  10,3  
486  12,7  
487  15,0  
488  17,4  
489  19,7  
490  21,9  
491  24,1  
492  26,2  
493  28,1  
494  29,7  
495  31,3  
496  33,0  
497  34,7  
498  36,3  
499  38,1  
500  39,4  
501  40,4  
502  41,2  
503  42,1  
504  43,2  
505  44,3  
506  45,7  
507  45,4  
508  44,5  
509  42,5  
510  39,5  
511  36,5  
512  33,5  
513  30,4  
514  27,0  
515  23,6  
516  21,0  
517  19,5  
518  17,6  
519  16,1  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
520  14,5  
521  13,5  
522  13,7  
523  16,0  
524  18,1  
525  20,8  
526  21,5  
527  22,5  
528  23,4  
529  24,5  
530  25,6  
531  26,0  
532  26,5  
533  26,9  
534  27,3  
535  27,9  
536  30,3  
537  33,2  
538  35,4  
539  38,0  
540  40,1  
541  42,7  
542  44,5  
543  46,3  
544  47,6  
545  48,8  
546  49,7  
547  50,6  
548  51,4  
549  51,4  
550  50,2  
551  47,1  
552  44,5  
553  41,5  
554  38,5SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/385
 
Tid i s  Hastighet i 
km/h  
555  35,5  
556  32,5  
557  29,5  
558  26,5  
559  23,5  
560  20,4  
561  17,5  
562  14,5  
563  11,5  
564  8,5  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
565  5,6  
566  2,6  
567  0,0  
568  0,0  
569  0,0  
570  0,0  
571  0,0  
572  0,0  
573  0,0  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
574  0,0  
575  0,0  
576  0,0  
577  0,0  
578  0,0  
579  0,0  
580  0,0  
581  0,0  
582  0,0  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
583  0,0  
584  0,0  
585  0,0  
586  0,0  
587  0,0  
588  0,0  
589  0,0  
Tabell A1/4  
WLTC, klass 2-fordon, Medel  2 -fas  
Tid i s  Hastighet i 
km/h  
590  0,0  
591  0,0  
592  0,0  
593  0,0  
594  0,0  
595  0,0  
596  0,0  
597  0,0  
598  0,0  
599  0,0  
600  0,0  
601  1,6  
602  3,6  
603  6,3  
604  9,0  
605  11,8  
606  14,2  
607  16,6  
608  18,5  
609  20,8  
610  23,4  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
611  26,9  
612  30,3  
613  32,8  
614  34,1  
615  34,2  
616  33,6  
617  32,1  
618  30,0  
619  27,5  
620  25,1  
621  22,8  
622  20,5  
623  17,9  
624  15,1  
625  13,4  
626  12,8  
627  13,7  
628  16,0  
629  18,1  
630  20,8  
631  23,7  
632  26,5  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
633  29,3  
634  32,0  
635  34,5  
636  36,8  
637  38,6  
638  39,8  
639  40,6  
640  41,1  
641  41,9  
642  42,8  
643  44,3  
644  45,7  
645  47,4  
646  48,9  
647  50,6  
648  52,0  
649  53,7  
650  55,0  
651  56,8  
652  58,0  
653  59,8  
654  61,1  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
655  62,4  
656  63,0  
657  63,5  
658  63,0  
659  62,0  
660  60,4  
661  58,6  
662  56,7  
663  55,0  
664  53,7  
665  52,7  
666  51,9  
667  51,4  
668  51,0  
669  50,7  
670  50,6  
671  50,8  
672  51,2  
673  51,7  
674  52,3  
675  53,1  
676  53,8SV L 175/386 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Tid i s  Hastighet i 
km/h  
677  54,5  
678  55,1  
679  55,9  
680  56,5  
681  57,1  
682  57,8  
683  58,5  
684  59,3  
685  60,2  
686  61,3  
687  62,4  
688  63,4  
689  64,4  
690  65,4  
691  66,3  
692  67,2  
693  68,0  
694  68,8  
695  69,5  
696  70,1  
697  70,6  
698  71,0  
699  71,6  
700  72,2  
701  72,8  
702  73,5  
703  74,1  
704  74,3  
705  74,3  
706  73,7  
707  71,9  
708  70,5  
709  68,9  
710  67,4  
711  66,0  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
712  64,7  
713  63,7  
714  62,9  
715  62,2  
716  61,7  
717  61,2  
718  60,7  
719  60,3  
720  59,9  
721  59,6  
722  59,3  
723  59,0  
724  58,6  
725  58,0  
726  57,5  
727  56,9  
728  56,3  
729  55,9  
730  55,6  
731  55,3  
732  55,1  
733  54,8  
734  54,6  
735  54,5  
736  54,3  
737  53,9  
738  53,4  
739  52,6  
740  51,5  
741  50,2  
742  48,7  
743  47,0  
744  45,1  
745  43,0  
746  40,6  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
747  38,1  
748  35,4  
749  32,7  
750  30,0  
751  27,5  
752  25,3  
753  23,4  
754  22,0  
755  20,8  
756  19,8  
757  18,9  
758  18,0  
759  17,0  
760  16,1  
761  15,5  
762  14,4  
763  14,9  
764  15,9  
765  17,1  
766  18,3  
767  19,4  
768  20,4  
769  21,2  
770  21,9  
771  22,7  
772  23,4  
773  24,2  
774  24,3  
775  24,2  
776  24,1  
777  23,8  
778  23,0  
779  22,6  
780  21,7  
781  21,3  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
782  20,3  
783  19,1  
784  18,1  
785  16,9  
786  16,0  
787  14,8  
788  14,5  
789  13,7  
790  13,5  
791  12,9  
792  12,7  
793  12,5  
794  12,5  
795  12,6  
796  13,0  
797  13,6  
798  14,6  
799  15,7  
800  17,1  
801  18,7  
802  20,2  
803  21,9  
804  23,6  
805  25,4  
806  27,1  
807  28,9  
808  30,4  
809  32,0  
810  33,4  
811  35,0  
812  36,4  
813  38,1  
814  39,7  
815  41,6  
816  43,3SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/387
 
Tid i s  Hastighet i 
km/h  
817  45,1  
818  46,9  
819  48,7  
820  50,5  
821  52,4  
822  54,1  
823  55,7  
824  56,8  
825  57,9  
826  59,0  
827  59,9  
828  60,7  
829  61,4  
830  62,0  
831  62,5  
832  62,9  
833  63,2  
834  63,4  
835  63,7  
836  64,0  
837  64,4  
838  64,9  
839  65,5  
840  66,2  
841  67,0  
842  67,8  
843  68,6  
844  69,4  
845  70,1  
846  70,9  
847  71,7  
848  72,5  
849  73,2  
850  73,8  
851  74,4  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
852  74,7  
853  74,7  
854  74,6  
855  74,2  
856  73,5  
857  72,6  
858  71,8  
859  71,0  
860  70,1  
861  69,4  
862  68,9  
863  68,4  
864  67,9  
865  67,1  
866  65,8  
867  63,9  
868  61,4  
869  58,4  
870  55,4  
871  52,4  
872  50,0  
873  48,3  
874  47,3  
875  46,8  
876  46,9  
877  47,1  
878  47,5  
879  47,8  
880  48,3  
881  48,8  
882  49,5  
883  50,2  
884  50,8  
885  51,4  
886  51,8  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
887  51,9  
888  51,7  
889  51,2  
890  50,4  
891  49,2  
892  47,7  
893  46,3  
894  45,1  
895  44,2  
896  43,7  
897  43,4  
898  43,1  
899  42,5  
900  41,8  
901  41,1  
902  40,3  
903  39,7  
904  39,3  
905  39,2  
906  39,3  
907  39,6  
908  40,0  
909  40,7  
910  41,4  
911  42,2  
912  43,1  
913  44,1  
914  44,9  
915  45,6  
916  46,4  
917  47,0  
918  47,8  
919  48,3  
920  48,9  
921  49,4  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
922  49,8  
923  49,6  
924  49,3  
925  49,0  
926  48,5  
927  48,0  
928  47,5  
929  47,0  
930  46,9  
931  46,8  
932  46,8  
933  46,8  
934  46,9  
935  46,9  
936  46,9  
937  46,9  
938  46,9  
939  46,8  
940  46,6  
941  46,4  
942  46,0  
943  45,5  
944  45,0  
945  44,5  
946  44,2  
947  43,9  
948  43,7  
949  43,6  
950  43,6  
951  43,5  
952  43,5  
953  43,4  
954  43,3  
955  43,1  
956  42,9SV L 175/388 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Tid i s  Hastighet i 
km/h  
957  42,7  
958  42,5  
959  42,4  
960  42,2  
961  42,1  
962  42,0  
963  41,8  
964  41,7  
965  41,5  
966  41,3  
967  41,1  
968  40,8  
969  40,3  
970  39,6  
971  38,5  
972  37,0  
973  35,1  
974  33,0  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
975  30,6  
976  27,9  
977  25,1  
978  22,0  
979  18,8  
980  15,5  
981  12,3  
982  8,8  
983  6,0  
984  3,6  
985  1,6  
986  0,0  
987  0,0  
988  0,0  
989  0,0  
990  0,0  
991  0,0  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
992  0,0  
993  0,0  
994  0,0  
995  0,0  
996  0,0  
997  0,0  
998  0,0  
999  0,0  
1000  0,0  
1001  0,0  
1002  0,0  
1003  0,0  
1004  0,0  
1005  0,0  
1006  0,0  
1007  0,0  
1008  0,0  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
1009  0,0  
1010  0,0  
1011  0,0  
1012  0,0  
1013  0,0  
1014  0,0  
1015  0,0  
1016  0,0  
1017  0,0  
1018  0,0  
1019  0,0  
1020  0,0  
1021  0,0  
1022  0,0  
Tabell A1/5  
WLTC, klass 2-fordon, Hög  2 -fas  
Tid i s  Hastighet i 
km/h  
1023  0,0  
1024  0,0  
1025  0,0  
1026  0,0  
1027  1,1  
1028  3,0  
1029  5,7  
1030  8,4  
1031  11,1  
1032  14,0  
1033  17,0  
1034  20,1  
1035  22,7  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
1036  23,6  
1037  24,5  
1038  24,8  
1039  25,1  
1040  25,3  
1041  25,5  
1042  25,7  
1043  25,8  
1044  25,9  
1045  26,0  
1046  26,1  
1047  26,3  
1048  26,5  
1049  26,8  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
1050  27,1  
1051  27,5  
1052  28,0  
1053  28,6  
1054  29,3  
1055  30,4  
1056  31,8  
1057  33,7  
1058  35,8  
1059  37,8  
1060  39,5  
1061  40,8  
1062  41,8  
1063  42,4  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
1064  43,0  
1065  43,4  
1066  44,0  
1067  44,4  
1068  45,0  
1069  45,4  
1070  46,0  
1071  46,4  
1072  47,0  
1073  47,4  
1074  48,0  
1075  48,4  
1076  49,0  
1077  49,4SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/389
 
Tid i s  Hastighet i 
km/h  
1078  50,0  
1079  50,4  
1080  50,8  
1081  51,1  
1082  51,3  
1083  51,3  
1084  51,3  
1085  51,3  
1086  51,3  
1087  51,3  
1088  51,3  
1089  51,4  
1090  51,6  
1091  51,8  
1092  52,1  
1093  52,3  
1094  52,6  
1095  52,8  
1096  52,9  
1097  53,0  
1098  53,0  
1099  53,0  
1100  53,1  
1101  53,2  
1102  53,3  
1103  53,4  
1104  53,5  
1105  53,7  
1106  55,0  
1107  56,8  
1108  58,8  
1109  60,9  
1110  63,0  
1111  65,0  
1112  66,9  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
1113  68,6  
1114  70,1  
1115  71,5  
1116  72,8  
1117  73,9  
1118  74,9  
1119  75,7  
1120  76,4  
1121  77,1  
1122  77,6  
1123  78,0  
1124  78,2  
1125  78,4  
1126  78,5  
1127  78,5  
1128  78,6  
1129  78,7  
1130  78,9  
1131  79,1  
1132  79,4  
1133  79,8  
1134  80,1  
1135  80,5  
1136  80,8  
1137  81,0  
1138  81,2  
1139  81,3  
1140  81,2  
1141  81,0  
1142  80,6  
1143  80,0  
1144  79,1  
1145  78,0  
1146  76,8  
1147  75,5  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
1148  74,1  
1149  72,9  
1150  71,9  
1151  71,2  
1152  70,9  
1153  71,0  
1154  71,5  
1155  72,3  
1156  73,2  
1157  74,1  
1158  74,9  
1159  75,4  
1160  75,5  
1161  75,2  
1162  74,5  
1163  73,3  
1164  71,7  
1165  69,9  
1166  67,9  
1167  65,7  
1168  63,5  
1169  61,2  
1170  59,0  
1171  56,8  
1172  54,7  
1173  52,7  
1174  50,9  
1175  49,4  
1176  48,1  
1177  47,1  
1178  46,5  
1179  46,3  
1180  46,5  
1181  47,2  
1182  48,3  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
1183  49,7  
1184  51,3  
1185  53,0  
1186  54,9  
1187  56,7  
1188  58,6  
1189  60,2  
1190  61,6  
1191  62,2  
1192  62,5  
1193  62,8  
1194  62,9  
1195  63,0  
1196  63,0  
1197  63,1  
1198  63,2  
1199  63,3  
1200  63,5  
1201  63,7  
1202  63,9  
1203  64,1  
1204  64,3  
1205  66,1  
1206  67,9  
1207  69,7  
1208  71,4  
1209  73,1  
1210  74,7  
1211  76,2  
1212  77,5  
1213  78,6  
1214  79,7  
1215  80,6  
1216  81,5  
1217  82,2SV L 175/390 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Tid i s  Hastighet i 
km/h  
1218  83,0  
1219  83,7  
1220  84,4  
1221  84,9  
1222  85,1  
1223  85,2  
1224  84,9  
1225  84,4  
1226  83,6  
1227  82,7  
1228  81,5  
1229  80,1  
1230  78,7  
1231  77,4  
1232  76,2  
1233  75,4  
1234  74,8  
1235  74,3  
1236  73,8  
1237  73,2  
1238  72,4  
1239  71,6  
1240  70,8  
1241  69,9  
1242  67,9  
1243  65,7  
1244  63,5  
1245  61,2  
1246  59,0  
1247  56,8  
1248  54,7  
1249  52,7  
1250  50,9  
1251  49,4  
1252  48,1  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
1253  47,1  
1254  46,5  
1255  46,3  
1256  45,1  
1257  43,0  
1258  40,6  
1259  38,1  
1260  35,4  
1261  32,7  
1262  30,0  
1263  29,9  
1264  30,0  
1265  30,2  
1266  30,4  
1267  30,6  
1268  31,6  
1269  33,0  
1270  33,9  
1271  34,8  
1272  35,7  
1273  36,6  
1274  37,5  
1275  38,4  
1276  39,3  
1277  40,2  
1278  40,8  
1279  41,7  
1280  42,4  
1281  43,1  
1282  43,6  
1283  44,2  
1284  44,8  
1285  45,5  
1286  46,3  
1287  47,2  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
1288  48,1  
1289  49,1  
1290  50,0  
1291  51,0  
1292  51,9  
1293  52,7  
1294  53,7  
1295  55,0  
1296  56,8  
1297  58,8  
1298  60,9  
1299  63,0  
1300  65,0  
1301  66,9  
1302  68,6  
1303  70,1  
1304  71,0  
1305  71,8  
1306  72,8  
1307  72,9  
1308  73,0  
1309  72,3  
1310  71,9  
1311  71,3  
1312  70,9  
1313  70,5  
1314  70,0  
1315  69,6  
1316  69,2  
1317  68,8  
1318  68,4  
1319  67,9  
1320  67,5  
1321  67,2  
1322  66,8  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
1323  65,6  
1324  63,3  
1325  60,2  
1326  56,2  
1327  52,2  
1328  48,4  
1329  45,0  
1330  41,6  
1331  38,6  
1332  36,4  
1333  34,8  
1334  34,2  
1335  34,7  
1336  36,3  
1337  38,5  
1338  41,0  
1339  43,7  
1340  46,5  
1341  49,1  
1342  51,6  
1343  53,9  
1344  56,0  
1345  57,9  
1346  59,7  
1347  61,2  
1348  62,5  
1349  63,5  
1350  64,3  
1351  65,3  
1352  66,3  
1353  67,3  
1354  68,3  
1355  69,3  
1356  70,3  
1357  70,8SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/391
 
Tid i s  Hastighet i 
km/h  
1358  70,8  
1359  70,8  
1360  70,9  
1361  70,9  
1362  70,9  
1363  70,9  
1364  71,0  
1365  71,0  
1366  71,1  
1367  71,2  
1368  71,3  
1369  71,4  
1370  71,5  
1371  71,7  
1372  71,8  
1373  71,9  
1374  71,9  
1375  71,9  
1376  71,9  
1377  71,9  
1378  71,9  
1379  71,9  
1380  72,0  
1381  72,1  
1382  72,4  
1383  72,7  
1384  73,1  
1385  73,4  
1386  73,8  
1387  74,0  
1388  74,1  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
1389  74,0  
1390  73,0  
1391  72,0  
1392  71,0  
1393  70,0  
1394  69,0  
1395  68,0  
1396  67,7  
1397  66,7  
1398  66,6  
1399  66,7  
1400  66,8  
1401  66,9  
1402  66,9  
1403  66,9  
1404  66,9  
1405  66,9  
1406  66,9  
1407  66,9  
1408  67,0  
1409  67,1  
1410  67,3  
1411  67,5  
1412  67,8  
1413  68,2  
1414  68,6  
1415  69,0  
1416  69,3  
1417  69,3  
1418  69,2  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
1419  68,8  
1420  68,2  
1421  67,6  
1422  67,4  
1423  67,2  
1424  66,9  
1425  66,3  
1426  65,4  
1427  64,0  
1428  62,4  
1429  60,6  
1430  58,6  
1431  56,7  
1432  54,8  
1433  53,0  
1434  51,3  
1435  49,6  
1436  47,8  
1437  45,5  
1438  42,8  
1439  39,8  
1440  36,5  
1441  33,0  
1442  29,5  
1443  25,8  
1444  22,1  
1445  18,6  
1446  15,3  
1447  12,4  
1448  9,6  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
1449  6,6  
1450  3,8  
1451  1,6  
1452  0,0  
1453  0,0  
1454  0,0  
1455  0,0  
1456  0,0  
1457  0,0  
1458  0,0  
1459  0,0  
1460  0,0  
1461  0,0  
1462  0,0  
1463  0,0  
1464  0,0  
1465  0,0  
1466  0,0  
1467  0,0  
1468  0,0  
1469  0,0  
1470  0,0  
1471  0,0  
1472  0,0  
1473  0,0  
1474  0,0  
1475  0,0  
1476  0,0  
1477  0,0SV L 175/392 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Tabell A1/6  
WLTC, klass 2-fordon, Extra hög  2 -fas  
Tid i s  Hastighet i 
km/h  
1478  0,0  
1479  1,1  
1480  2,3  
1481  4,6  
1482  6,5  
1483  8,9  
1484  10,9  
1485  13,5  
1486  15,2  
1487  17,6  
1488  19,3  
1489  21,4  
1490  23,0  
1491  25,0  
1492  26,5  
1493  28,4  
1494  29,8  
1495  31,7  
1496  33,7  
1497  35,8  
1498  38,1  
1499  40,5  
1500  42,2  
1501  43,5  
1502  44,5  
1503  45,2  
1504  45,8  
1505  46,6  
1506  47,4  
1507  48,5  
1508  49,7  
1509  51,3  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
1510  52,9  
1511  54,3  
1512  55,6  
1513  56,8  
1514  57,9  
1515  58,9  
1516  59,7  
1517  60,3  
1518  60,7  
1519  60,9  
1520  61,0  
1521  61,1  
1522  61,4  
1523  61,8  
1524  62,5  
1525  63,4  
1526  64,5  
1527  65,7  
1528  66,9  
1529  68,1  
1530  69,1  
1531  70,0  
1532  70,9  
1533  71,8  
1534  72,6  
1535  73,4  
1536  74,0  
1537  74,7  
1538  75,2  
1539  75,7  
1540  76,4  
1541  77,2  
1542  78,2  
1543  78,9  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
1544  79,9  
1545  81,1  
1546  82,4  
1547  83,7  
1548  85,4  
1549  87,0  
1550  88,3  
1551  89,5  
1552  90,5  
1553  91,3  
1554  92,2  
1555  93,0  
1556  93,8  
1557  94,6  
1558  95,3  
1559  95,9  
1560  96,6  
1561  97,4  
1562  98,1  
1563  98,7  
1564  99,5  
1565  100,3  
1566  101,1  
1567  101,9  
1568  102,8  
1569  103,8  
1570  105,0  
1571  106,1  
1572  107,4  
1573  108,7  
1574  109,9  
1575  111,2  
1576  112,3  
1577  113,4  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
1578  114,4  
1579  115,3  
1580  116,1  
1581  116,8  
1582  117,4  
1583  117,7  
1584  118,2  
1585  118,1  
1586  117,7  
1587  117,0  
1588  116,1  
1589  115,2  
1590  114,4  
1591  113,6  
1592  113,0  
1593  112,6  
1594  112,2  
1595  111,9  
1596  111,6  
1597  111,2  
1598  110,7  
1599  110,1  
1600  109,3  
1601  108,4  
1602  107,4  
1603  106,7  
1604  106,3  
1605  106,2  
1606  106,4  
1607  107,0  
1608  107,5  
1609  107,9  
1610  108,4  
1611  108,9SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/393
 
Tid i s  Hastighet i 
km/h  
1612  109,5  
1613  110,2  
1614  110,9  
1615  111,6  
1616  112,2  
1617  112,8  
1618  113,3  
1619  113,7  
1620  114,1  
1621  114,4  
1622  114,6  
1623  114,7  
1624  114,7  
1625  114,7  
1626  114,6  
1627  114,5  
1628  114,5  
1629  114,5  
1630  114,7  
1631  115,0  
1632  115,6  
1633  116,4  
1634  117,3  
1635  118,2  
1636  118,8  
1637  119,3  
1638  119,6  
1639  119,7  
1640  119,5  
1641  119,3  
1642  119,2  
1643  119,0  
1644  118,8  
1645  118,8  
1646  118,8  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
1647  118,8  
1648  118,8  
1649  118,9  
1650  119,0  
1651  119,0  
1652  119,1  
1653  119,2  
1654  119,4  
1655  119,6  
1656  119,9  
1657  120,1  
1658  120,3  
1659  120,4  
1660  120,5  
1661  120,5  
1662  120,5  
1663  120,5  
1664  120,4  
1665  120,3  
1666  120,1  
1667  119,9  
1668  119,6  
1669  119,5  
1670  119,4  
1671  119,3  
1672  119,3  
1673  119,4  
1674  119,5  
1675  119,5  
1676  119,6  
1677  119,6  
1678  119,6  
1679  119,4  
1680  119,3  
1681  119,0  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
1682  118,8  
1683  118,7  
1684  118,8  
1685  119,0  
1686  119,2  
1687  119,6  
1688  120,0  
1689  120,3  
1690  120,5  
1691  120,7  
1692  120,9  
1693  121,0  
1694  121,1  
1695  121,2  
1696  121,3  
1697  121,4  
1698  121,5  
1699  121,5  
1700  121,5  
1701  121,4  
1702  121,3  
1703  121,1  
1704  120,9  
1705  120,6  
1706  120,4  
1707  120,2  
1708  120,1  
1709  119,9  
1710  119,8  
1711  119,8  
1712  119,9  
1713  120,0  
1714  120,2  
1715  120,4  
1716  120,8  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
1717  121,1  
1718  121,6  
1719  121,8  
1720  122,1  
1721  122,4  
1722  122,7  
1723  122,8  
1724  123,1  
1725  123,1  
1726  122,8  
1727  122,3  
1728  121,3  
1729  119,9  
1730  118,1  
1731  115,9  
1732  113,5  
1733  111,1  
1734  108,6  
1735  106,2  
1736  104,0  
1737  101,1  
1738  98,3  
1739  95,7  
1740  93,5  
1741  91,5  
1742  90,7  
1743  90,4  
1744  90,2  
1745  90,2  
1746  90,1  
1747  90,0  
1748  89,8  
1749  89,6  
1750  89,4  
1751  89,2SV L 175/394 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Tid i s  Hastighet i 
km/h  
1752  88,9  
1753  88,5  
1754  88,1  
1755  87,6  
1756  87,1  
1757  86,6  
1758  86,1  
1759  85,5  
1760  85,0  
1761  84,4  
1762  83,8  
1763  83,2  
1764  82,6  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
1765  81,9  
1766  81,1  
1767  80,0  
1768  78,7  
1769  76,9  
1770  74,6  
1771  72,0  
1772  69,0  
1773  65,6  
1774  62,1  
1775  58,5  
1776  54,7  
1777  50,9  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
1778  47,3  
1779  43,8  
1780  40,4  
1781  37,4  
1782  34,3  
1783  31,3  
1784  28,3  
1785  25,2  
1786  22,0  
1787  18,9  
1788  16,1  
1789  13,4  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
1790  11,1  
1791  8,9  
1792  6,9  
1793  4,9  
1794  2,8  
1795  0,0  
1796  0,0  
1797  0,0  
1798  0,0  
1799  0,0  
1800  0,0  
6. WLTC för klass 3-fordon  
Figur A1/7  
WLTC, klass 3-fordon, Låg  3 -fas
SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/395
 
Figur A1/8  
WLTC, klass 3-fordon, Medel  3-1 -fas
 
Figur A1/9  
WLTC, klass 3-fordon, Medel  3-2 -fas
SV L 175/396 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Figur A1/10  
WLTC, klass 3-fordon, Hög  3-1 -fas
 
Figur A1/11  
WLTC, klass 3-fordon, Hög  3-2 -fas
SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/397
 
Figur A1/12  
WLTC, klass 3-fordon, Extra hög  3 -fas
 
Tabell A1/7  
WLTC, klass 3-fordon, Låg  3 -fas  
Tid i s  Hastighet i 
km/h  
0 0,0  
1 0,0  
2 0,0  
3 0,0  
4 0,0  
5 0,0  
6 0,0  
7 0,0  
8 0,0  
9 0,0  
10 0,0  
11 0,0  
12 0,2  
13 1,7  
14 5,4  
15 9,9  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
16 13,1  
17 16,9  
18 21,7  
19 26,0  
20 27,5  
21 28,1  
22 28,3  
23 28,8  
24 29,1  
25 30,8  
26 31,9  
27 34,1  
28 36,6  
29 39,1  
30 41,3  
31 42,5  
32 43,3  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
33 43,9  
34 44,4  
35 44,5  
36 44,2  
37 42,7  
38 39,9  
39 37,0  
40 34,6  
41 32,3  
42 29,0  
43 25,1  
44 22,2  
45 20,9  
46 20,4  
47 19,5  
48 18,4  
49 17,8  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
50 17,8  
51 17,4  
52 15,7  
53 13,1  
54 12,1  
55 12,0  
56 12,0  
57 12,0  
58 12,3  
59 12,6  
60 14,7  
61 15,3  
62 15,9  
63 16,2  
64 17,1  
65 17,8  
66 18,1SV L 175/398 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Tid i s  Hastighet i 
km/h  
67 18,4  
68 20,3  
69 23,2  
70 26,5  
71 29,8  
72 32,6  
73 34,4  
74 35,5  
75 36,4  
76 37,4  
77 38,5  
78 39,3  
79 39,5  
80 39,0  
81 38,5  
82 37,3  
83 37,0  
84 36,7  
85 35,9  
86 35,3  
87 34,6  
88 34,2  
89 31,9  
90 27,3  
91 22,0  
92 17,0  
93 14,2  
94 12,0  
95 9,1  
96 5,8  
97 3,6  
98 2,2  
99 0,0  
100  0,0  
101  0,0  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
102  0,0  
103  0,0  
104  0,0  
105  0,0  
106  0,0  
107  0,0  
108  0,0  
109  0,0  
110  0,0  
111  0,0  
112  0,0  
113  0,0  
114  0,0  
115  0,0  
116  0,0  
117  0,0  
118  0,0  
119  0,0  
120  0,0  
121  0,0  
122  0,0  
123  0,0  
124  0,0  
125  0,0  
126  0,0  
127  0,0  
128  0,0  
129  0,0  
130  0,0  
131  0,0  
132  0,0  
133  0,0  
134  0,0  
135  0,0  
136  0,0  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
137  0,0  
138  0,2  
139  1,9  
140  6,1  
141  11,7  
142  16,4  
143  18,9  
144  19,9  
145  20,8  
146  22,8  
147  25,4  
148  27,7  
149  29,2  
150  29,8  
151  29,4  
152  27,2  
153  22,6  
154  17,3  
155  13,3  
156  12,0  
157  12,6  
158  14,1  
159  17,2  
160  20,1  
161  23,4  
162  25,5  
163  27,6  
164  29,5  
165  31,1  
166  32,1  
167  33,2  
168  35,2  
169  37,2  
170  38,0  
171  37,4  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
172  35,1  
173  31,0  
174  27,1  
175  25,3  
176  25,1  
177  25,9  
178  27,8  
179  29,2  
180  29,6  
181  29,5  
182  29,2  
183  28,3  
184  26,1  
185  23,6  
186  21,0  
187  18,9  
188  17,1  
189  15,7  
190  14,5  
191  13,7  
192  12,9  
193  12,5  
194  12,2  
195  12,0  
196  12,0  
197  12,0  
198  12,0  
199  12,5  
200  13,0  
201  14,0  
202  15,0  
203  16,5  
204  19,0  
205  21,2  
206  23,8SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/399
 
Tid i s  Hastighet i 
km/h  
207  26,9  
208  29,6  
209  32,0  
210  35,2  
211  37,5  
212  39,2  
213  40,5  
214  41,6  
215  43,1  
216  45,0  
217  47,1  
218  49,0  
219  50,6  
220  51,8  
221  52,7  
222  53,1  
223  53,5  
224  53,8  
225  54,2  
226  54,8  
227  55,3  
228  55,8  
229  56,2  
230  56,5  
231  56,5  
232  56,2  
233  54,9  
234  52,9  
235  51,0  
236  49,8  
237  49,2  
238  48,4  
239  46,9  
240  44,3  
241  41,5  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
242  39,5  
243  37,0  
244  34,6  
245  32,3  
246  29,0  
247  25,1  
248  22,2  
249  20,9  
250  20,4  
251  19,5  
252  18,4  
253  17,8  
254  17,8  
255  17,4  
256  15,7  
257  14,5  
258  15,4  
259  17,9  
260  20,6  
261  23,2  
262  25,7  
263  28,7  
264  32,5  
265  36,1  
266  39,0  
267  40,8  
268  42,9  
269  44,4  
270  45,9  
271  46,0  
272  45,6  
273  45,3  
274  43,7  
275  40,8  
276  38,0  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
277  34,4  
278  30,9  
279  25,5  
280  21,4  
281  20,2  
282  22,9  
283  26,6  
284  30,2  
285  34,1  
286  37,4  
287  40,7  
288  44,0  
289  47,3  
290  49,2  
291  49,8  
292  49,2  
293  48,1  
294  47,3  
295  46,8  
296  46,7  
297  46,8  
298  47,1  
299  47,3  
300  47,3  
301  47,1  
302  46,6  
303  45,8  
304  44,8  
305  43,3  
306  41,8  
307  40,8  
308  40,3  
309  40,1  
310  39,7  
311  39,2  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
312  38,5  
313  37,4  
314  36,0  
315  34,4  
316  33,0  
317  31,7  
318  30,0  
319  28,0  
320  26,1  
321  25,6  
322  24,9  
323  24,9  
324  24,3  
325  23,9  
326  23,9  
327  23,6  
328  23,3  
329  20,5  
330  17,5  
331  16,9  
332  16,7  
333  15,9  
334  15,6  
335  15,0  
336  14,5  
337  14,3  
338  14,5  
339  15,4  
340  17,8  
341  21,1  
342  24,1  
343  25,0  
344  25,3  
345  25,5  
346  26,4SV L 175/400 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Tid i s  Hastighet i 
km/h  
347  26,6  
348  27,1  
349  27,7  
350  28,1  
351  28,2  
352  28,1  
353  28,0  
354  27,9  
355  27,9  
356  28,1  
357  28,2  
358  28,0  
359  26,9  
360  25,0  
361  23,2  
362  21,9  
363  21,1  
364  20,7  
365  20,7  
366  20,8  
367  21,2  
368  22,1  
369  23,5  
370  24,3  
371  24,5  
372  23,8  
373  21,3  
374  17,7  
375  14,4  
376  11,9  
377  10,2  
378  8,9  
379  8,0  
380  7,2  
381  6,1  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
382  4,9  
383  3,7  
384  2,3  
385  0,9  
386  0,0  
387  0,0  
388  0,0  
389  0,0  
390  0,0  
391  0,0  
392  0,5  
393  2,1  
394  4,8  
395  8,3  
396  12,3  
397  16,6  
398  20,9  
399  24,2  
400  25,6  
401  25,6  
402  24,9  
403  23,3  
404  21,6  
405  20,2  
406  18,7  
407  17,0  
408  15,3  
409  14,2  
410  13,9  
411  14,0  
412  14,2  
413  14,5  
414  14,9  
415  15,9  
416  17,4  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
417  18,7  
418  19,1  
419  18,8  
420  17,6  
421  16,6  
422  16,2  
423  16,4  
424  17,2  
425  19,1  
426  22,6  
427  27,4  
428  31,6  
429  33,4  
430  33,5  
431  32,8  
432  31,9  
433  31,3  
434  31,1  
435  30,6  
436  29,2  
437  26,7  
438  23,0  
439  18,2  
440  12,9  
441  7,7  
442  3,8  
443  1,3  
444  0,2  
445  0,0  
446  0,0  
447  0,0  
448  0,0  
449  0,0  
450  0,0  
451  0,0  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
452  0,0  
453  0,0  
454  0,0  
455  0,0  
456  0,0  
457  0,0  
458  0,0  
459  0,0  
460  0,0  
461  0,0  
462  0,0  
463  0,0  
464  0,0  
465  0,0  
466  0,0  
467  0,0  
468  0,0  
469  0,0  
470  0,0  
471  0,0  
472  0,0  
473  0,0  
474  0,0  
475  0,0  
476  0,0  
477  0,0  
478  0,0  
479  0,0  
480  0,0  
481  0,0  
482  0,0  
483  0,0  
484  0,0  
485  0,0  
486  0,0SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/401
 
Tid i s  Hastighet i 
km/h  
487  0,0  
488  0,0  
489  0,0  
490  0,0  
491  0,0  
492  0,0  
493  0,0  
494  0,0  
495  0,0  
496  0,0  
497  0,0  
498  0,0  
499  0,0  
500  0,0  
501  0,0  
502  0,0  
503  0,0  
504  0,0  
505  0,0  
506  0,0  
507  0,0  
508  0,0  
509  0,0  
510  0,0  
511  0,0  
512  0,5  
513  2,5  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
514  6,6  
515  11,8  
516  16,8  
517  20,5  
518  21,9  
519  21,9  
520  21,3  
521  20,3  
522  19,2  
523  17,8  
524  15,5  
525  11,9  
526  7,6  
527  4,0  
528  2,0  
529  1,0  
530  0,0  
531  0,0  
532  0,0  
533  0,2  
534  1,2  
535  3,2  
536  5,2  
537  8,2  
538  13  
539  18,8  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
540  23,1  
541  24,5  
542  24,5  
543  24,3  
544  23,6  
545  22,3  
546  20,1  
547  18,5  
548  17,2  
549  16,3  
550  15,4  
551  14,7  
552  14,3  
553  13,7  
554  13,3  
555  13,1  
556  13,1  
557  13,3  
558  13,8  
559  14,5  
560  16,5  
561  17,0  
562  17,0  
563  17,0  
564  15,4  
565  10,1  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
566  4,8  
567  0,0  
568  0,0  
569  0,0  
570  0,0  
571  0,0  
572  0,0  
573  0,0  
574  0,0  
575  0,0  
576  0,0  
577  0,0  
578  0,0  
579  0,0  
580  0,0  
581  0,0  
582  0,0  
583  0,0  
584  0,0  
585  0,0  
586  0,0  
587  0,0  
588  0,0  
589  0,0  
Tabell A1/8  
WLTC, klass 3-fordon, Medel  3-1 -fas  
Tid i s  Hastighet i 
km/h  
590  0,0  
591  0,0  
592  0,0  
593  0,0  
594  0,0  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
595  0,0  
596  0,0  
597  0,0  
598  0,0  
599  0,0  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
600  0,0  
601  1,0  
602  2,1  
603  5,2  
604  9,2  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
605  13,5  
606  18,1  
607  22,3  
608  26,0  
609  29,3SV L 175/402 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Tid i s  Hastighet i 
km/h  
610  32,8  
611  36,0  
612  39,2  
613  42,5  
614  45,7  
615  48,2  
616  48,4  
617  48,2  
618  47,8  
619  47,0  
620  45,9  
621  44,9  
622  44,4  
623  44,3  
624  44,5  
625  45,1  
626  45,7  
627  46,0  
628  46,0  
629  46,0  
630  46,1  
631  46,7  
632  47,7  
633  48,9  
634  50,3  
635  51,6  
636  52,6  
637  53,0  
638  53,0  
639  52,9  
640  52,7  
641  52,6  
642  53,1  
643  54,3  
644  55,2  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
645  55,5  
646  55,9  
647  56,3  
648  56,7  
649  56,9  
650  56,8  
651  56,0  
652  54,2  
653  52,1  
654  50,1  
655  47,2  
656  43,2  
657  39,2  
658  36,5  
659  34,3  
660  31,0  
661  26,0  
662  20,7  
663  15,4  
664  13,1  
665  12,0  
666  12,5  
667  14,0  
668  19,0  
669  23,2  
670  28,0  
671  32,0  
672  34,0  
673  36,0  
674  38,0  
675  40,0  
676  40,3  
677  40,5  
678  39,0  
679  35,7  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
680  31,8  
681  27,1  
682  22,8  
683  21,1  
684  18,9  
685  18,9  
686  21,3  
687  23,9  
688  25,9  
689  28,4  
690  30,3  
691  30,9  
692  31,1  
693  31,8  
694  32,7  
695  33,2  
696  32,4  
697  28,3  
698  25,8  
699  23,1  
700  21,8  
701  21,2  
702  21,0  
703  21,0  
704  20,9  
705  19,9  
706  17,9  
707  15,1  
708  12,8  
709  12,0  
710  13,2  
711  17,1  
712  21,1  
713  21,8  
714  21,2  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
715  18,5  
716  13,9  
717  12,0  
718  12,0  
719  13,0  
720  16,3  
721  20,5  
722  23,9  
723  26,0  
724  28,0  
725  31,5  
726  33,4  
727  36,0  
728  37,8  
729  40,2  
730  41,6  
731  41,9  
732  42,0  
733  42,2  
734  42,4  
735  42,7  
736  43,1  
737  43,7  
738  44,0  
739  44,1  
740  45,3  
741  46,4  
742  47,2  
743  47,3  
744  47,4  
745  47,4  
746  47,5  
747  47,9  
748  48,6  
749  49,4SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/403
 
Tid i s  Hastighet i 
km/h  
750  49,8  
751  49,8  
752  49,7  
753  49,3  
754  48,5  
755  47,6  
756  46,3  
757  43,7  
758  39,3  
759  34,1  
760  29,0  
761  23,7  
762  18,4  
763  14,3  
764  12,0  
765  12,8  
766  16,0  
767  20,4  
768  24,0  
769  29,0  
770  32,2  
771  36,8  
772  39,4  
773  43,2  
774  45,8  
775  49,2  
776  51,4  
777  54,2  
778  56,0  
779  58,3  
780  59,8  
781  61,7  
782  62,7  
783  63,3  
784  63,6  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
785  64,0  
786  64,7  
787  65,2  
788  65,3  
789  65,3  
790  65,4  
791  65,7  
792  66,0  
793  65,6  
794  63,5  
795  59,7  
796  54,6  
797  49,3  
798  44,9  
799  42,3  
800  41,4  
801  41,3  
802  43,0  
803  45,0  
804  46,5  
805  48,3  
806  49,5  
807  51,2  
808  52,2  
809  51,6  
810  49,7  
811  47,4  
812  43,7  
813  39,7  
814  35,5  
815  31,1  
816  26,3  
817  21,9  
818  18,0  
819  17,0  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
820  18,0  
821  21,4  
822  24,8  
823  27,9  
824  30,8  
825  33,0  
826  35,1  
827  37,1  
828  38,9  
829  41,4  
830  44,0  
831  46,3  
832  47,7  
833  48,2  
834  48,7  
835  49,3  
836  49,8  
837  50,2  
838  50,9  
839  51,8  
840  52,5  
841  53,3  
842  54,5  
843  55,7  
844  56,5  
845  56,8  
846  57,0  
847  57,2  
848  57,7  
849  58,7  
850  60,1  
851  61,1  
852  61,7  
853  62,3  
854  62,9  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
855  63,3  
856  63,4  
857  63,5  
858  63,9  
859  64,4  
860  65,0  
861  65,6  
862  66,6  
863  67,4  
864  68,2  
865  69,1  
866  70,0  
867  70,8  
868  71,5  
869  72,4  
870  73,0  
871  73,7  
872  74,4  
873  74,9  
874  75,3  
875  75,6  
876  75,8  
877  76,6  
878  76,5  
879  76,2  
880  75,8  
881  75,4  
882  74,8  
883  73,9  
884  72,7  
885  71,3  
886  70,4  
887  70,0  
888  70,0  
889  69,0SV L 175/404 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Tid i s  Hastighet i 
km/h  
890  68,0  
891  67,3  
892  66,2  
893  64,8  
894  63,6  
895  62,6  
896  62,1  
897  61,9  
898  61,9  
899  61,8  
900  61,5  
901  60,9  
902  59,7  
903  54,6  
904  49,3  
905  44,9  
906  42,3  
907  41,4  
908  41,3  
909  42,1  
910  44,7  
911  46,0  
912  48,8  
913  50,1  
914  51,3  
915  54,1  
916  55,2  
917  56,2  
918  56,1  
919  56,1  
920  56,5  
921  57,5  
922  59,2  
923  60,7  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
924  61,8  
925  62,3  
926  62,7  
927  62,0  
928  61,3  
929  60,9  
930  60,5  
931  60,2  
932  59,8  
933  59,4  
934  58,6  
935  57,5  
936  56,6  
937  56,0  
938  55,5  
939  55,0  
940  54,4  
941  54,1  
942  54,0  
943  53,9  
944  53,9  
945  54,0  
946  54,2  
947  55,0  
948  55,8  
949  56,2  
950  56,1  
951  55,1  
952  52,7  
953  48,4  
954  43,1  
955  37,8  
956  32,5  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
957  27,2  
958  25,1  
959  27,0  
960  29,8  
961  33,8  
962  37,0  
963  40,7  
964  43,0  
965  45,6  
966  46,9  
967  47,0  
968  46,9  
969  46,5  
970  45,8  
971  44,3  
972  41,3  
973  36,5  
974  31,7  
975  27,0  
976  24,7  
977  19,3  
978  16,0  
979  13,2  
980  10,7  
981  8,8  
982  7,2  
983  5,5  
984  3,2  
985  1,1  
986  0,0  
987  0,0  
988  0,0  
989  0,0  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
990  0,0  
991  0,0  
992  0,0  
993  0,0  
994  0,0  
995  0,0  
996  0,0  
997  0,0  
998  0,0  
999  0,0  
1000  0,0  
1001  0,0  
1002  0,0  
1003  0,0  
1004  0,0  
1005  0,0  
1006  0,0  
1007  0,0  
1008  0,0  
1009  0,0  
1010  0,0  
1011  0,0  
1012  0,0  
1013  0,0  
1014  0,0  
1015  0,0  
1016  0,0  
1017  0,0  
1018  0,0  
1019  0,0  
1020  0,0  
1021  0,0  
1022  0,0SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/405
 
Tabell A1/9  
WLTC, klass 3-fordon, Medel  3-2 -fas  
Tid i s  Hastighet i 
km/h  
590  0,0  
591  0,0  
592  0,0  
593  0,0  
594  0,0  
595  0,0  
596  0,0  
597  0,0  
598  0,0  
599  0,0  
600  0,0  
601  1,0  
602  2,1  
603  4,8  
604  9,1  
605  14,2  
606  19,8  
607  25,5  
608  30,5  
609  34,8  
610  38,8  
611  42,9  
612  46,4  
613  48,3  
614  48,7  
615  48,5  
616  48,4  
617  48,2  
618  47,8  
619  47,0  
620  45,9  
621  44,9  
622  44,4  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
623  44,3  
624  44,5  
625  45,1  
626  45,7  
627  46,0  
628  46,0  
629  46,0  
630  46,1  
631  46,7  
632  47,7  
633  48,9  
634  50,3  
635  51,6  
636  52,6  
637  53,0  
638  53,0  
639  52,9  
640  52,7  
641  52,6  
642  53,1  
643  54,3  
644  55,2  
645  55,5  
646  55,9  
647  56,3  
648  56,7  
649  56,9  
650  56,8  
651  56,0  
652  54,2  
653  52,1  
654  50,1  
655  47,2  
656  43,2  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
657  39,2  
658  36,5  
659  34,3  
660  31,0  
661  26,0  
662  20,7  
663  15,4  
664  13,1  
665  12,0  
666  12,5  
667  14,0  
668  19,0  
669  23,2  
670  28,0  
671  32,0  
672  34,0  
673  36,0  
674  38,0  
675  40,0  
676  40,3  
677  40,5  
678  39,0  
679  35,7  
680  31,8  
681  27,1  
682  22,8  
683  21,1  
684  18,9  
685  18,9  
686  21,3  
687  23,9  
688  25,9  
689  28,4  
690  30,3  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
691  30,9  
692  31,1  
693  31,8  
694  32,7  
695  33,2  
696  32,4  
697  28,3  
698  25,8  
699  23,1  
700  21,8  
701  21,2  
702  21,0  
703  21,0  
704  20,9  
705  19,9  
706  17,9  
707  15,1  
708  12,8  
709  12,0  
710  13,2  
711  17,1  
712  21,1  
713  21,8  
714  21,2  
715  18,5  
716  13,9  
717  12,0  
718  12,0  
719  13,0  
720  16,0  
721  18,5  
722  20,6  
723  22,5  
724  24,0SV L 175/406 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Tid i s  Hastighet i 
km/h  
725  26,6  
726  29,9  
727  34,8  
728  37,8  
729  40,2  
730  41,6  
731  41,9  
732  42,0  
733  42,2  
734  42,4  
735  42,7  
736  43,1  
737  43,7  
738  44,0  
739  44,1  
740  45,3  
741  46,4  
742  47,2  
743  47,3  
744  47,4  
745  47,4  
746  47,5  
747  47,9  
748  48,6  
749  49,4  
750  49,8  
751  49,8  
752  49,7  
753  49,3  
754  48,5  
755  47,6  
756  46,3  
757  43,7  
758  39,3  
759  34,1  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
760  29,0  
761  23,7  
762  18,4  
763  14,3  
764  12,0  
765  12,8  
766  16,0  
767  19,1  
768  22,4  
769  25,6  
770  30,1  
771  35,3  
772  39,9  
773  44,5  
774  47,5  
775  50,9  
776  54,1  
777  56,3  
778  58,1  
779  59,8  
780  61,1  
781  62,1  
782  62,8  
783  63,3  
784  63,6  
785  64,0  
786  64,7  
787  65,2  
788  65,3  
789  65,3  
790  65,4  
791  65,7  
792  66,0  
793  65,6  
794  63,5  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
795  59,7  
796  54,6  
797  49,3  
798  44,9  
799  42,3  
800  41,4  
801  41,3  
802  42,1  
803  44,7  
804  48,4  
805  51,4  
806  52,7  
807  53,0  
808  52,5  
809  51,3  
810  49,7  
811  47,4  
812  43,7  
813  39,7  
814  35,5  
815  31,1  
816  26,3  
817  21,9  
818  18,0  
819  17,0  
820  18,0  
821  21,4  
822  24,8  
823  27,9  
824  30,8  
825  33,0  
826  35,1  
827  37,1  
828  38,9  
829  41,4  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
830  44,0  
831  46,3  
832  47,7  
833  48,2  
834  48,7  
835  49,3  
836  49,8  
837  50,2  
838  50,9  
839  51,8  
840  52,5  
841  53,3  
842  54,5  
843  55,7  
844  56,5  
845  56,8  
846  57,0  
847  57,2  
848  57,7  
849  58,7  
850  60,1  
851  61,1  
852  61,7  
853  62,3  
854  62,9  
855  63,3  
856  63,4  
857  63,5  
858  64,5  
859  65,8  
860  66,8  
861  67,4  
862  68,8  
863  71,1  
864  72,3SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/407
 
Tid i s  Hastighet i 
km/h  
865  72,8  
866  73,4  
867  74,6  
868  76,0  
869  76,6  
870  76,5  
871  76,2  
872  75,8  
873  75,4  
874  74,8  
875  73,9  
876  72,7  
877  71,3  
878  70,4  
879  70,0  
880  70,0  
881  69,0  
882  68,0  
883  68,0  
884  68,0  
885  68,1  
886  68,4  
887  68,6  
888  68,7  
889  68,5  
890  68,1  
891  67,3  
892  66,2  
893  64,8  
894  63,6  
895  62,6  
896  62,1  
897  61,9  
898  61,9  
899  61,8  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
900  61,5  
901  60,9  
902  59,7  
903  54,6  
904  49,3  
905  44,9  
906  42,3  
907  41,4  
908  41,3  
909  42,1  
910  44,7  
911  48,4  
912  51,4  
913  52,7  
914  54,0  
915  57,0  
916  58,1  
917  59,2  
918  59,0  
919  59,1  
920  59,5  
921  60,5  
922  62,3  
923  63,9  
924  65,1  
925  64,1  
926  62,7  
927  62,0  
928  61,3  
929  60,9  
930  60,5  
931  60,2  
932  59,8  
933  59,4  
934  58,6  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
935  57,5  
936  56,6  
937  56,0  
938  55,5  
939  55,0  
940  54,4  
941  54,1  
942  54,0  
943  53,9  
944  53,9  
945  54,0  
946  54,2  
947  55,0  
948  55,8  
949  56,2  
950  56,1  
951  55,1  
952  52,7  
953  48,4  
954  43,1  
955  37,8  
956  32,5  
957  27,2  
958  25,1  
959  26,0  
960  29,3  
961  34,6  
962  40,4  
963  45,3  
964  49,0  
965  51,1  
966  52,1  
967  52,2  
968  52,1  
969  51,7  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
970  50,9  
971  49,2  
972  45,9  
973  40,6  
974  35,3  
975  30,0  
976  24,7  
977  19,3  
978  16,0  
979  13,2  
980  10,7  
981  8,8  
982  7,2  
983  5,5  
984  3,2  
985  1,1  
986  0,0  
987  0,0  
988  0,0  
989  0,0  
990  0,0  
991  0,0  
992  0,0  
993  0,0  
994  0,0  
995  0,0  
996  0,0  
997  0,0  
998  0,0  
999  0,0  
1000  0,0  
1001  0,0  
1002  0,0  
1003  0,0  
1004  0,0SV L 175/408 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Tid i s  Hastighet i 
km/h  
1005  0,0  
1006  0,0  
1007  0,0  
1008  0,0  
1009  0,0  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
1010  0,0  
1011  0,0  
1012  0,0  
1013  0,0  
1014  0,0  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
1015  0,0  
1016  0,0  
1017  0,0  
1018  0,0  
1019  0,0  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
1020  0,0  
1021  0,0  
1022  0,0  
Tabell A1/10  
WLTC, klass 3-fordon, Hög  3-1 -fas  
Tid i s  Hastighet i 
km/h  
1023  0,0  
1024  0,0  
1025  0,0  
1026  0,0  
1027  0,8  
1028  3,6  
1029  8,6  
1030  14,6  
1031  20,0  
1032  24,4  
1033  28,2  
1034  31,7  
1035  35,0  
1036  37,6  
1037  39,7  
1038  41,5  
1039  43,6  
1040  46,0  
1041  48,4  
1042  50,5  
1043  51,9  
1044  52,6  
1045  52,8  
1046  52,9  
1047  53,1  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
1048  53,3  
1049  53,1  
1050  52,3  
1051  50,7  
1052  48,8  
1053  46,5  
1054  43,8  
1055  40,3  
1056  36,0  
1057  30,7  
1058  25,4  
1059  21,0  
1060  16,7  
1061  13,4  
1062  12,0  
1063  12,1  
1064  12,8  
1065  15,6  
1066  19,9  
1067  23,4  
1068  24,6  
1069  27,0  
1070  29,0  
1071  32,0  
1072  34,8  
1073  37,7  
1074  40,8  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
1075  43,2  
1076  46,0  
1077  48,0  
1078  50,7  
1079  52,0  
1080  54,5  
1081  55,9  
1082  57,4  
1083  58,1  
1084  58,4  
1085  58,8  
1086  58,8  
1087  58,6  
1088  58,7  
1089  58,8  
1090  58,8  
1091  58,8  
1092  59,1  
1093  60,1  
1094  61,7  
1095  63,0  
1096  63,7  
1097  63,9  
1098  63,5  
1099  62,3  
1100  60,3  
1101  58,9  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
1102  58,4  
1103  58,8  
1104  60,2  
1105  62,3  
1106  63,9  
1107  64,5  
1108  64,4  
1109  63,5  
1110  62,0  
1111  61,2  
1112  61,3  
1113  61,7  
1114  62,0  
1115  64,6  
1116  66,0  
1117  66,2  
1118  65,8  
1119  64,7  
1120  63,6  
1121  62,9  
1122  62,4  
1123  61,7  
1124  60,1  
1125  57,3  
1126  55,8  
1127  50,5  
1128  45,2SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/409
 
Tid i s  Hastighet i 
km/h  
1129  40,1  
1130  36,2  
1131  32,9  
1132  29,8  
1133  26,6  
1134  23,0  
1135  19,4  
1136  16,3  
1137  14,6  
1138  14,2  
1139  14,3  
1140  14,6  
1141  15,1  
1142  16,4  
1143  19,1  
1144  22,5  
1145  24,4  
1146  24,8  
1147  22,7  
1148  17,4  
1149  13,8  
1150  12,0  
1151  12,0  
1152  12,0  
1153  13,9  
1154  17,7  
1155  22,8  
1156  27,3  
1157  31,2  
1158  35,2  
1159  39,4  
1160  42,5  
1161  45,4  
1162  48,2  
1163  50,3  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
1164  52,6  
1165  54,5  
1166  56,6  
1167  58,3  
1168  60,0  
1169  61,5  
1170  63,1  
1171  64,3  
1172  65,7  
1173  67,1  
1174  68,3  
1175  69,7  
1176  70,6  
1177  71,6  
1178  72,6  
1179  73,5  
1180  74,2  
1181  74,9  
1182  75,6  
1183  76,3  
1184  77,1  
1185  77,9  
1186  78,5  
1187  79,0  
1188  79,7  
1189  80,3  
1190  81,0  
1191  81,6  
1192  82,4  
1193  82,9  
1194  83,4  
1195  83,8  
1196  84,2  
1197  84,7  
1198  85,2  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
1199  85,6  
1200  86,3  
1201  86,8  
1202  87,4  
1203  88,0  
1204  88,3  
1205  88,7  
1206  89,0  
1207  89,3  
1208  89,8  
1209  90,2  
1210  90,6  
1211  91,0  
1212  91,3  
1213  91,6  
1214  91,9  
1215  92,2  
1216  92,8  
1217  93,1  
1218  93,3  
1219  93,5  
1220  93,7  
1221  93,9  
1222  94,0  
1223  94,1  
1224  94,3  
1225  94,4  
1226  94,6  
1227  94,7  
1228  94,8  
1229  95,0  
1230  95,1  
1231  95,3  
1232  95,4  
1233  95,6  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
1234  95,7  
1235  95,8  
1236  96,0  
1237  96,1  
1238  96,3  
1239  96,4  
1240  96,6  
1241  96,8  
1242  97,0  
1243  97,2  
1244  97,3  
1245  97,4  
1246  97,4  
1247  97,4  
1248  97,4  
1249  97,3  
1250  97,3  
1251  97,3  
1252  97,3  
1253  97,2  
1254  97,1  
1255  97,0  
1256  96,9  
1257  96,7  
1258  96,4  
1259  96,1  
1260  95,7  
1261  95,5  
1262  95,3  
1263  95,2  
1264  95,0  
1265  94,9  
1266  94,7  
1267  94,5  
1268  94,4SV L 175/410 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Tid i s  Hastighet i 
km/h  
1269  94,4  
1270  94,3  
1271  94,3  
1272  94,1  
1273  93,9  
1274  93,4  
1275  92,8  
1276  92,0  
1277  91,3  
1278  90,6  
1279  90,0  
1280  89,3  
1281  88,7  
1282  88,1  
1283  87,4  
1284  86,7  
1285  86,0  
1286  85,3  
1287  84,7  
1288  84,1  
1289  83,5  
1290  82,9  
1291  82,3  
1292  81,7  
1293  81,1  
1294  80,5  
1295  79,9  
1296  79,4  
1297  79,1  
1298  78,8  
1299  78,5  
1300  78,2  
1301  77,9  
1302  77,6  
1303  77,3  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
1304  77,0  
1305  76,7  
1306  76,0  
1307  76,0  
1308  76,0  
1309  75,9  
1310  76,0  
1311  76,0  
1312  76,1  
1313  76,3  
1314  76,5  
1315  76,6  
1316  76,8  
1317  77,1  
1318  77,1  
1319  77,2  
1320  77,2  
1321  77,6  
1322  78,0  
1323  78,4  
1324  78,8  
1325  79,2  
1326  80,3  
1327  80,8  
1328  81,0  
1329  81,0  
1330  81,0  
1331  81,0  
1332  81,0  
1333  80,9  
1334  80,6  
1335  80,3  
1336  80,0  
1337  79,9  
1338  79,8  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
1339  79,8  
1340  79,8  
1341  79,9  
1342  80,0  
1343  80,4  
1344  80,8  
1345  81,2  
1346  81,5  
1347  81,6  
1348  81,6  
1349  81,4  
1350  80,7  
1351  79,6  
1352  78,2  
1353  76,8  
1354  75,3  
1355  73,8  
1356  72,1  
1357  70,2  
1358  68,2  
1359  66,1  
1360  63,8  
1361  61,6  
1362  60,2  
1363  59,8  
1364  60,4  
1365  61,8  
1366  62,6  
1367  62,7  
1368  61,9  
1369  60,0  
1370  58,4  
1371  57,8  
1372  57,8  
1373  57,8  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
1374  57,3  
1375  56,2  
1376  54,3  
1377  50,8  
1378  45,5  
1379  40,2  
1380  34,9  
1381  29,6  
1382  28,7  
1383  29,3  
1384  30,5  
1385  31,7  
1386  32,9  
1387  35,0  
1388  38,0  
1389  40,5  
1390  42,7  
1391  45,8  
1392  47,5  
1393  48,9  
1394  49,4  
1395  49,4  
1396  49,2  
1397  48,7  
1398  47,9  
1399  46,9  
1400  45,6  
1401  44,2  
1402  42,7  
1403  40,7  
1404  37,1  
1405  33,9  
1406  30,6  
1407  28,6  
1408  27,3SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/411
 
Tid i s  Hastighet i 
km/h  
1409  27,2  
1410  27,5  
1411  27,4  
1412  27,1  
1413  26,7  
1414  26,8  
1415  28,2  
1416  31,1  
1417  34,8  
1418  38,4  
1419  40,9  
1420  41,7  
1421  40,9  
1422  38,3  
1423  35,3  
1424  34,3  
1425  34,6  
1426  36,3  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
1427  39,5  
1428  41,8  
1429  42,5  
1430  41,9  
1431  40,1  
1432  36,6  
1433  31,3  
1434  26,0  
1435  20,6  
1436  19,1  
1437  19,7  
1438  21,1  
1439  22,0  
1440  22,1  
1441  21,4  
1442  19,6  
1443  18,3  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
1444  18,0  
1445  18,3  
1446  18,5  
1447  17,9  
1448  15,0  
1449  9,9  
1450  4,6  
1451  1,2  
1452  0,0  
1453  0,0  
1454  0,0  
1455  0,0  
1456  0,0  
1457  0,0  
1458  0,0  
1459  0,0  
1460  0,0  
1461  0,0  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
1462  0,0  
1463  0,0  
1464  0,0  
1465  0,0  
1466  0,0  
1467  0,0  
1468  0,0  
1469  0,0  
1470  0,0  
1471  0,0  
1472  0,0  
1473  0,0  
1474  0,0  
1475  0,0  
1476  0,0  
1477  0,0  
Tabell A1/11  
WLTC, klass 3-fordon, Hög  3-2 -fas  
Tid i s  Hastighet i 
km/h  
1023  0,0  
1024  0,0  
1025  0,0  
1026  0,0  
1027  0,8  
1028  3,6  
1029  8,6  
1030  14,6  
1031  20,0  
1032  24,4  
1033  28,2  
1034  31,7  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
1035  35,0  
1036  37,6  
1037  39,7  
1038  41,5  
1039  43,6  
1040  46,0  
1041  48,4  
1042  50,5  
1043  51,9  
1044  52,6  
1045  52,8  
1046  52,9  
1047  53,1  
1048  53,3  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
1049  53,1  
1050  52,3  
1051  50,7  
1052  48,8  
1053  46,5  
1054  43,8  
1055  40,3  
1056  36,0  
1057  30,7  
1058  25,4  
1059  21,0  
1060  16,7  
1061  13,4  
1062  12,0  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
1063  12,1  
1064  12,8  
1065  15,6  
1066  19,9  
1067  23,4  
1068  24,6  
1069  25,2  
1070  26,4  
1071  28,8  
1072  31,8  
1073  35,3  
1074  39,5  
1075  44,5  
1076  49,3SV L 175/412 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Tid i s  Hastighet i 
km/h  
1077  53,3  
1078  56,4  
1079  58,9  
1080  61,2  
1081  62,6  
1082  63,0  
1083  62,5  
1084  60,9  
1085  59,3  
1086  58,6  
1087  58,6  
1088  58,7  
1089  58,8  
1090  58,8  
1091  58,8  
1092  59,1  
1093  60,1  
1094  61,7  
1095  63,0  
1096  63,7  
1097  63,9  
1098  63,5  
1099  62,3  
1100  60,3  
1101  58,9  
1102  58,4  
1103  58,8  
1104  60,2  
1105  62,3  
1106  63,9  
1107  64,5  
1108  64,4  
1109  63,5  
1110  62,0  
1111  61,2  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
1112  61,3  
1113  62,6  
1114  65,3  
1115  68,0  
1116  69,4  
1117  69,7  
1118  69,3  
1119  68,1  
1120  66,9  
1121  66,2  
1122  65,7  
1123  64,9  
1124  63,2  
1125  60,3  
1126  55,8  
1127  50,5  
1128  45,2  
1129  40,1  
1130  36,2  
1131  32,9  
1132  29,8  
1133  26,6  
1134  23,0  
1135  19,4  
1136  16,3  
1137  14,6  
1138  14,2  
1139  14,3  
1140  14,6  
1141  15,1  
1142  16,4  
1143  19,1  
1144  22,5  
1145  24,4  
1146  24,8  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
1147  22,7  
1148  17,4  
1149  13,8  
1150  12,0  
1151  12,0  
1152  12,0  
1153  13,9  
1154  17,7  
1155  22,8  
1156  27,3  
1157  31,2  
1158  35,2  
1159  39,4  
1160  42,5  
1161  45,4  
1162  48,2  
1163  50,3  
1164  52,6  
1165  54,5  
1166  56,6  
1167  58,3  
1168  60,0  
1169  61,5  
1170  63,1  
1171  64,3  
1172  65,7  
1173  67,1  
1174  68,3  
1175  69,7  
1176  70,6  
1177  71,6  
1178  72,6  
1179  73,5  
1180  74,2  
1181  74,9  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
1182  75,6  
1183  76,3  
1184  77,1  
1185  77,9  
1186  78,5  
1187  79,0  
1188  79,7  
1189  80,3  
1190  81,0  
1191  81,6  
1192  82,4  
1193  82,9  
1194  83,4  
1195  83,8  
1196  84,2  
1197  84,7  
1198  85,2  
1199  85,6  
1200  86,3  
1201  86,8  
1202  87,4  
1203  88,0  
1204  88,3  
1205  88,7  
1206  89,0  
1207  89,3  
1208  89,8  
1209  90,2  
1210  90,6  
1211  91,0  
1212  91,3  
1213  91,6  
1214  91,9  
1215  92,2  
1216  92,8SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/413
 
Tid i s  Hastighet i 
km/h  
1217  93,1  
1218  93,3  
1219  93,5  
1220  93,7  
1221  93,9  
1222  94,0  
1223  94,1  
1224  94,3  
1225  94,4  
1226  94,6  
1227  94,7  
1228  94,8  
1229  95,0  
1230  95,1  
1231  95,3  
1232  95,4  
1233  95,6  
1234  95,7  
1235  95,8  
1236  96,0  
1237  96,1  
1238  96,3  
1239  96,4  
1240  96,6  
1241  96,8  
1242  97,0  
1243  97,2  
1244  97,3  
1245  97,4  
1246  97,4  
1247  97,4  
1248  97,4  
1249  97,3  
1250  97,3  
1251  97,3  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
1252  97,3  
1253  97,2  
1254  97,1  
1255  97,0  
1256  96,9  
1257  96,7  
1258  96,4  
1259  96,1  
1260  95,7  
1261  95,5  
1262  95,3  
1263  95,2  
1264  95,0  
1265  94,9  
1266  94,7  
1267  94,5  
1268  94,4  
1269  94,4  
1270  94,3  
1271  94,3  
1272  94,1  
1273  93,9  
1274  93,4  
1275  92,8  
1276  92,0  
1277  91,3  
1278  90,6  
1279  90,0  
1280  89,3  
1281  88,7  
1282  88,1  
1283  87,4  
1284  86,7  
1285  86,0  
1286  85,3  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
1287  84,7  
1288  84,1  
1289  83,5  
1290  82,9  
1291  82,3  
1292  81,7  
1293  81,1  
1294  80,5  
1295  79,9  
1296  79,4  
1297  79,1  
1298  78,8  
1299  78,5  
1300  78,2  
1301  77,9  
1302  77,6  
1303  77,3  
1304  77,0  
1305  76,7  
1306  76,0  
1307  76,0  
1308  76,0  
1309  75,9  
1310  75,9  
1311  75,8  
1312  75,7  
1313  75,5  
1314  75,2  
1315  75,0  
1316  74,7  
1317  74,1  
1318  73,7  
1319  73,3  
1320  73,5  
1321  74,0  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
1322  74,9  
1323  76,1  
1324  77,7  
1325  79,2  
1326  80,3  
1327  80,8  
1328  81,0  
1329  81,0  
1330  81,0  
1331  81,0  
1332  81,0  
1333  80,9  
1334  80,6  
1335  80,3  
1336  80,0  
1337  79,9  
1338  79,8  
1339  79,8  
1340  79,8  
1341  79,9  
1342  80,0  
1343  80,4  
1344  80,8  
1345  81,2  
1346  81,5  
1347  81,6  
1348  81,6  
1349  81,4  
1350  80,7  
1351  79,6  
1352  78,2  
1353  76,8  
1354  75,3  
1355  73,8  
1356  72,1SV L 175/414 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Tid i s  Hastighet i 
km/h  
1357  70,2  
1358  68,2  
1359  66,1  
1360  63,8  
1361  61,6  
1362  60,2  
1363  59,8  
1364  60,4  
1365  61,8  
1366  62,6  
1367  62,7  
1368  61,9  
1369  60,0  
1370  58,4  
1371  57,8  
1372  57,8  
1373  57,8  
1374  57,3  
1375  56,2  
1376  54,3  
1377  50,8  
1378  45,5  
1379  40,2  
1380  34,9  
1381  29,6  
1382  27,3  
1383  29,3  
1384  32,9  
1385  35,6  
1386  36,7  
1387  37,6  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
1388  39,4  
1389  42,5  
1390  46,5  
1391  50,2  
1392  52,8  
1393  54,3  
1394  54,9  
1395  54,9  
1396  54,7  
1397  54,1  
1398  53,2  
1399  52,1  
1400  50,7  
1401  49,1  
1402  47,4  
1403  45,2  
1404  41,8  
1405  36,5  
1406  31,2  
1407  27,6  
1408  26,9  
1409  27,3  
1410  27,5  
1411  27,4  
1412  27,1  
1413  26,7  
1414  26,8  
1415  28,2  
1416  31,1  
1417  34,8  
1418  38,4  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
1419  40,9  
1420  41,7  
1421  40,9  
1422  38,3  
1423  35,3  
1424  34,3  
1425  34,6  
1426  36,3  
1427  39,5  
1428  41,8  
1429  42,5  
1430  41,9  
1431  40,1  
1432  36,6  
1433  31,3  
1434  26,0  
1435  20,6  
1436  19,1  
1437  19,7  
1438  21,1  
1439  22,0  
1440  22,1  
1441  21,4  
1442  19,6  
1443  18,3  
1444  18,0  
1445  18,3  
1446  18,5  
1447  17,9  
1448  15,0  
1449  9,9  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
1450  4,6  
1451  1,2  
1452  0,0  
1453  0,0  
1454  0,0  
1455  0,0  
1456  0,0  
1457  0,0  
1458  0,0  
1459  0,0  
1460  0,0  
1461  0,0  
1462  0,0  
1463  0,0  
1464  0,0  
1465  0,0  
1466  0,0  
1467  0,0  
1468  0,0  
1469  0,0  
1470  0,0  
1471  0,0  
1472  0,0  
1473  0,0  
1474  0,0  
1475  0,0  
1476  0,0  
1477  0,0SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/415
 
Tabell A1/12  
WLTC, klass 3-fordon, Extra hög  3 -fas  
Tid i s  Hastighet i 
km/h  
1478  0,0  
1479  2,2  
1480  4,4  
1481  6,3  
1482  7,9  
1483  9,2  
1484  10,4  
1485  11,5  
1486  12,9  
1487  14,7  
1488  17,0  
1489  19,8  
1490  23,1  
1491  26,7  
1492  30,5  
1493  34,1  
1494  37,5  
1495  40,6  
1496  43,3  
1497  45,7  
1498  47,7  
1499  49,3  
1500  50,5  
1501  51,3  
1502  52,1  
1503  52,7  
1504  53,4  
1505  54,0  
1506  54,5  
1507  55,0  
1508  55,6  
1509  56,3  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
1510  57,2  
1511  58,5  
1512  60,2  
1513  62,3  
1514  64,7  
1515  67,1  
1516  69,2  
1517  70,7  
1518  71,9  
1519  72,7  
1520  73,4  
1521  73,8  
1522  74,1  
1523  74,0  
1524  73,6  
1525  72,5  
1526  70,8  
1527  68,6  
1528  66,2  
1529  64,0  
1530  62,2  
1531  60,9  
1532  60,2  
1533  60,0  
1534  60,4  
1535  61,4  
1536  63,2  
1537  65,6  
1538  68,4  
1539  71,6  
1540  74,9  
1541  78,4  
1542  81,8  
1543  84,9  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
1544  87,4  
1545  89,0  
1546  90,0  
1547  90,6  
1548  91,0  
1549  91,5  
1550  92,0  
1551  92,7  
1552  93,4  
1553  94,2  
1554  94,9  
1555  95,7  
1556  96,6  
1557  97,7  
1558  98,9  
1559  100,4  
1560  102,0  
1561  103,6  
1562  105,2  
1563  106,8  
1564  108,5  
1565  110,2  
1566  111,9  
1567  113,7  
1568  115,3  
1569  116,8  
1570  118,2  
1571  119,5  
1572  120,7  
1573  121,8  
1574  122,6  
1575  123,2  
1576  123,6  
1577  123,7  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
1578  123,6  
1579  123,3  
1580  123,0  
1581  122,5  
1582  122,1  
1583  121,5  
1584  120,8  
1585  120,0  
1586  119,1  
1587  118,1  
1588  117,1  
1589  116,2  
1590  115,5  
1591  114,9  
1592  114,5  
1593  114,1  
1594  113,9  
1595  113,7  
1596  113,3  
1597  112,9  
1598  112,2  
1599  111,4  
1600  110,5  
1601  109,5  
1602  108,5  
1603  107,7  
1604  107,1  
1605  106,6  
1606  106,4  
1607  106,2  
1608  106,2  
1609  106,2  
1610  106,4  
1611  106,5SV L 175/416 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Tid i s  Hastighet i 
km/h  
1612  106,8  
1613  107,2  
1614  107,8  
1615  108,5  
1616  109,4  
1617  110,5  
1618  111,7  
1619  113,0  
1620  114,1  
1621  115,1  
1622  115,9  
1623  116,5  
1624  116,7  
1625  116,6  
1626  116,2  
1627  115,2  
1628  113,8  
1629  112,0  
1630  110,1  
1631  108,3  
1632  107,0  
1633  106,1  
1634  105,8  
1635  105,7  
1636  105,7  
1637  105,6  
1638  105,3  
1639  104,9  
1640  104,4  
1641  104,0  
1642  103,8  
1643  103,9  
1644  104,4  
1645  105,1  
1646  106,1  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
1647  107,2  
1648  108,5  
1649  109,9  
1650  111,3  
1651  112,7  
1652  113,9  
1653  115,0  
1654  116,0  
1655  116,8  
1656  117,6  
1657  118,4  
1658  119,2  
1659  120,0  
1660  120,8  
1661  121,6  
1662  122,3  
1663  123,1  
1664  123,8  
1665  124,4  
1666  125,0  
1667  125,4  
1668  125,8  
1669  126,1  
1670  126,4  
1671  126,6  
1672  126,7  
1673  126,8  
1674  126,9  
1675  126,9  
1676  126,9  
1677  126,8  
1678  126,6  
1679  126,3  
1680  126,0  
1681  125,7  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
1682  125,6  
1683  125,6  
1684  125,8  
1685  126,2  
1686  126,6  
1687  127,0  
1688  127,4  
1689  127,6  
1690  127,8  
1691  127,9  
1692  128,0  
1693  128,1  
1694  128,2  
1695  128,3  
1696  128,4  
1697  128,5  
1698  128,6  
1699  128,6  
1700  128,5  
1701  128,3  
1702  128,1  
1703  127,9  
1704  127,6  
1705  127,4  
1706  127,2  
1707  127,0  
1708  126,9  
1709  126,8  
1710  126,7  
1711  126,8  
1712  126,9  
1713  127,1  
1714  127,4  
1715  127,7  
1716  128,1  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
1717  128,5  
1718  129,0  
1719  129,5  
1720  130,1  
1721  130,6  
1722  131,0  
1723  131,2  
1724  131,3  
1725  131,2  
1726  130,7  
1727  129,8  
1728  128,4  
1729  126,5  
1730  124,1  
1731  121,6  
1732  119,0  
1733  116,5  
1734  114,1  
1735  111,8  
1736  109,5  
1737  107,1  
1738  104,8  
1739  102,5  
1740  100,4  
1741  98,6  
1742  97,2  
1743  95,9  
1744  94,8  
1745  93,8  
1746  92,8  
1747  91,8  
1748  91,0  
1749  90,2  
1750  89,6  
1751  89,1SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/417
 
Tid i s  Hastighet i 
km/h  
1752  88,6  
1753  88,1  
1754  87,6  
1755  87,1  
1756  86,6  
1757  86,1  
1758  85,5  
1759  85,0  
1760  84,4  
1761  83,8  
1762  83,2  
1763  82,6  
1764  82,0  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
1765  81,3  
1766  80,4  
1767  79,1  
1768  77,4  
1769  75,1  
1770  72,3  
1771  69,1  
1772  65,9  
1773  62,7  
1774  59,7  
1775  57,0  
1776  54,6  
1777  52,2  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
1778  49,7  
1779  46,8  
1780  43,5  
1781  39,9  
1782  36,4  
1783  33,2  
1784  30,5  
1785  28,3  
1786  26,3  
1787  24,4  
1788  22,5  
1789  20,5  
1790  18,2  Tid i s  Hastighet i 
km/h  
1791  15,5  
1792  12,3  
1793  8,7  
1794  5,2  
1795  0,0  
1796  0,0  
1797  0,0  
1798  0,0  
1799  0,0  
1800  0,0  
7. Identifiering av cykel  
För att det ska gå att kontrollera om rätt cykelversion har valts eller rätt cykel har införts i provbänkens 
operativsystem anges kontrollsummor för fordonets hastighetsvärden för cykelfaserna och för hela cykeln i 
tabell A1/13.  
Tabell A1/13  
Kontrollsummor, 1 Hz  
Fordonsklass  Cykelfas  Kontrollsumma för fordonets 
målhastigheter, 1 Hz  
Klass 1  Låg 11 988,4  
Medel  17 162,8  
Totalt  29 151,2  
Klass 2  Låg 11 162,2  
Medel  17 054,3  
Hög  24 450,6  
Extra hög  28 869,8  
Totalt  81 536,9  
Klass 3-1  Låg 11 140,3  
Medel  16 995,7  
Hög  25 646,0  
Extra hög  29 714,9  
Totalt  83 496,9SV L 175/418 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Fordonsklass  Cykelfas  Kontrollsumma för fordonets 
målhastigheter, 1 Hz  
Klass 3-2  Låg 11 140,3  
Medel  17 121,2  
Hög  25 782,2  
Extra hög  29 714,9  
Totalt  83 758,6  
8. Cykeländring  
Punkt 8 i denna underbilaga ska inte tillämpas på externt laddbara hybridelfordon, ej externt laddbara 
hybridelfordon och ej externt laddbara bränslecellshybridfordon.  
8.1 Allmänna anmärkningar  
Vilken cykel som ska köras ska bero på förhållandet mellan provfordonets nominella effekt och vikt i körklart 
skick, i W/kg, och dess maxhastighet, v  max , i km/h.  
Problem med körbarheten kan uppstå för fordon vars effekt/vikt-förhållande ligger nära gränsen mellan fordon 
av klass 1 och klass 2, klass 2 och klass 3, eller för fordon av klass 1 med mycket låg effekt.  
Eftersom dessa problem främst gäller cykelfaser med en kombination av hög fordonshastighet och höga 
accelerationer, och inte den högsta hastigheten för cykeln, ska minskningsförfarandet användas för att förbättra 
körbarheten.  
8.2 I denna punkt beskrivs hur cykelns profil ändras med hjälp av minskningsförfarandet.  
8.2.1 Minskningsförfarande för klass 1-fordon  
I figur A1/14 visas en minskad medelfas av WLTC-cykeln för klass 1-fordon som exempel.  
Figur A1/14  
Minskad medelfas av WLTC-cykeln för klass 1
SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/419
 
Minskningsperioden för klass 1-cykeln är tiden mellan sekund 651 och sekund 906. Under denna tidsperiod 
ska accelerationen för den ursprungliga cykeln beräknas med hjälp av ekvationen 
a orig  i ¼ v iþ1 Ä v i 
3,6 
där 
v i är fordonshastigheten, i km/h,  
i är tiden mellan sekund 651 och sekund 906.  
Minskningen ska först tillämpas under tidsperioden mellan sekund 651 och sekund 848. Den minskade 
hastighetskurvan ska därefter beräknas med hjälp av ekvationen 
v dsc  iþ1 ¼ v dsc  i þ a orig  i Ü ð1 Ä f dsc Þ Ü 3,6  
med i = 651 till 847.  
För i = 651, är  v dsc  i ¼ v orig  i 
För att den ursprungliga fordonshastigheten ska kunna uppnås vid sekund 907 ska en korrektionsfaktor för 
retardationen beräknas med hjälp av ekvationen 
f corr_dec ¼ v dsc_848 Ä 36,7 
v orig_848 Ä 36,7  
där 36,7 km/h är den ursprungliga fordonshastigheten vid sekund 907.  
Den minskade fordonshastigheten mellan sekund 849 och sekund 906 ska därefter beräknas med hjälp av 
ekvationen 
v dsc  i ¼ v dsc  iÄ1 þ a orig  iÄ1 Ü f corr_dec Ü 3,6  
för i = 849 till 906.  
8.2.2 Minskningsförfarande för klass 2-fordon  
Eftersom körbarhetsproblemen endast gäller de extra höga faserna av klass 2- och klass 3-cykler, har minsk ­
ningen samband med de punkter i faserna med extra hög hastighet där körbarhetsproblemen uppstår (se figur 
A1/15).SV L 175/420 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Figur A1/15  
Minskad extra hög fas av WLTC-cykeln för klass 2
  
Minskningsperioden för klass 2-cykeln är tiden mellan sekund 1 520 och sekund 1 742. Under denna 
tidsperiod ska accelerationen för den ursprungliga cykeln beräknas med hjälp av ekvationen 
a orig  i ¼ v iþ1 Ä v i 
3,6 
ahol:  
v i är fordonshastigheten, i km/h,  
i är tiden mellan sekund 1 520 och sekund 1 742.  
Minskningen ska först tillämpas på tidsperioden mellan sekund 1 520 och sekund 1 725. Sekund 1 725 är 
den tidpunkt då den högsta hastigheten för den extra höga fasen uppnås. Den minskade hastighetskurvan ska 
därefter beräknas med hjälp av ekvationen 
v dsc  iþ1 ¼ v dsc  i þ a orig  i Ü ð1 Ä f dsc Þ Ü 3,6  
för i = 1520 till 1724.  
För i = 1520, är  v dsc  i ¼ v orig  i 
För att den ursprungliga fordonshastigheten ska kunna uppnås vid sekund 1 743 ska en korrektionsfaktor för 
retardationen beräknas med hjälp av ekvationen 
f corr_dec ¼ v dsc_1725 Ä 90,4 
v orig_1725 Ä 90,4  
där 90,4 km/h är den ursprungliga fordonshastigheten vid sekund 1 743.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/421
 
Den minskade fordonshastigheten mellan sekund 1 726 och sekund 1 742 ska därefter beräknas med hjälp av 
ekvationen 
v dsc  i ¼ v dsc  iÄ1 þ a orig  iÄ1 Ü f corr_dec Ü 3,6  
för i = 1726 till 1742.  
8.2.3 Minskningsförfarande för klass 3-fordon  
I figur A1/16 visas en minskad extra hög fas av WLTC-cykeln för klass 3 som exempel.  
Figur A1/16  
Minskad extra hög fas av WLTC-cykeln för klass 3
  
Minskningsperioden för klass 3-cykeln är tiden mellan sekund 1 533 och sekund 1 762. Under denna 
tidsperiod ska accelerationen för den ursprungliga cykeln beräknas med hjälp av ekvationen 
a orig  i ¼ v iþ1 Ä v i 
3,6 
där 
v i är fordonshastigheten, i km/h,  
i är tiden mellan sekund 1 533 och sekund 1 762.  
Minskningen ska först tillämpas under tidsperioden mellan sekund 1 533 och sekund 1 724. Sekund 1 724 är 
den tidpunkt då den högsta hastigheten för den extra höga fasen uppnås. Den minskade hastighetskurvan ska 
därefter beräknas med hjälp av ekvationen 
v dsc  iþ1 ¼ v dsc  i þ a orig  i Ü ð1 Ä f dsc Þ Ü 3,6SV L 175/422 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
för i = 1533 till 1723.  
För i = 1533 är v dsc  i ¼ v orig  i 
För att den ursprungliga fordonshastigheten ska kunna uppnås vid sekund 1763 ska en korrektionsfaktor för 
retardationen beräknas med hjälp av ekvationen 
f corr_dec ¼ v dsc_1724 Ä 82,6 
v orig_1724 Ä 82,6  
där 82,6 km/h är den ursprungliga fordonshastigheten vid sekund 1 763.  
Den minskade fordonshastigheten mellan sekund 1 725 och sekund 1 762 ska därefter beräknas med hjälp av 
ekvationen 
v dsc  i ¼ v dsc  iÄ1 þ a orig  iÄ1 Ü f corr_dec Ü 3,6  
för i = 1725 till 1762.  
8.3 Bestämning av minskningsfaktorn  
Minskningsfaktorn f  dsc , är en funktion av förhållandet r  max mellan den högsta effekt som krävs för de 
cykelfaser där minskning ska tillämpas och fordonets nominella effekt, P  rated . 
Den högsta effekt som krävs P  req,max,i  (i kW) är relaterad till en specifik tid i och motsvarande fordonshastighet 
v i i cykelkurvan och beräknas med hjälp av ekvationen 
P req;max;i ¼ Ê 
ðf 0 Ü v i Þ þ ðf 1 Ü v 2 
i Þ þ ðf 2 Ü v 3 
i Þ þ ð1,03 Ü TM Ü v i Ü a i Þ Ì 
3 600  
där 
f 0 , f 1 , f 2 är de tillämpliga vägmotståndskoefficienterna, i N, N/(km/h) respektive N/(km/h)  2 , 
TM är den tillämpliga provningsvikten, i kg,  
v i är hastigheten vid tidpunkten i, i km/h.  
Cykeltiden i då den högsta effekten eller effektvärden nära den högsta effekten krävs är följande: sekund 764 
för klass 1-fordon, sekund 1 574 för klass 2-fordon och sekund 1 566 för klass 3-fordon.  
Motsvarande fordonshastighetsvärden, v  i , och accelerationsvärden, a  i , är följande:  
v i = 61,4 km/h, a  i = 0,22 m/s  2 för klass 1,  
v i = 109,9 km/h, a  i = 0,36 m/s  2 för klass 2,  
v i = 111,9 km/h, a  i = 0,50 m/s  2 för klass 3.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/423
 
r max ska beräknas med hjälp av följande ekvation: 
r max ¼ P req;max;i 
P rated 
Minskningsfaktorn, f  dsc , ska beräknas med hjälp av följande ekvationer:  
om r max< r 0 så är  f dsc ¼ 0 
och ingen minskning ska tillämpas.  
Om r max ã r 0 så är  f dsc ¼ a 1 Ü r max þ b 1 
Beräkningsparametern/-koefficienterna, r  0 , a 1 och b  1 , är följande:  
Klass 1 r  0 = 0,978, a  1 = 0,680, b  1 = – 0,665  
Klass 2 r  0 = 0,866, a  1 = 0,606, b  1 = – 0,525.  
Klass 3 r  0 = 0,867, a  1 = 0,588 b  1 = – 0,510.  
Resulterande f  dsc avrundas matematiskt till tre decimaler och tillämpas endast om det överstiger 0,010.  
Följande uppgifter ska föras in i alla relevanta provningsrapporter:  
a) f  dsc , 
b) v  max , 
c) körd sträcka, i m.  
Sträckan ska beräknas som summan av v  i i km/h delat med 3,6 över hela cykelkurvan.  
8.4 Ytterligare krav  
För fordonskonfigurationer som skiljer sig åt i fråga om provningsvikt och färdmotståndskoefficienter ska 
minskning tillämpas individuellt.  
Om fordonets högsta hastighet efter att minskning har tillämpats är lägre än högsta hastighet för cykeln, ska 
det förfarande som beskrivs i punkt 9 i denna underbilaga tillämpas med den tillämpliga cykeln.  
Om fordonet inte kan följa hastighetskurvan för den tillämpliga cykeln inom toleransen vid hastigheter som är 
lägre än fordonets högsta hastighet, ska det köras med gasreglaget fullt aktiverat under dessa perioder. Under 
sådana driftsperioder ska avvikelser från hastighetskurvan tillåtas.  
9. Cykeländringar för fordon med en högsta hastighet som är lägre än den högsta cykelhastighet som anges i 
föregående punkter i denna underbilaga  
9.1 Allmänna anmärkningar  
Denna punkt gäller för fordon som tekniskt sett klarar att följa den hastighetskurva för cykeln som anges i 
punkt 1 i denna underbilaga (bascykel eller minskad bascykel) vid hastigheter som är lägre än deras högsta 
hastighet, men vars högsta hastighet är lägre än högsta hastighet för cykeln. Den högsta hastigheten för ett 
sådant fordon ska benämnas fordonets begränsade hastighet, v  cap . Den högsta hastigheten för bascykeln ska 
benämnas v  max,cycle  . 
I sådana fall ska bascykeln ändras enligt punkt 9.2 så att samma cykelsträcka uppnås för cykeln med begränsad 
hastighet som för bascykeln.SV L 175/424 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
9.2 Beräkningssteg  
9.2.1 Bestämning av skillnaden i sträcka per cykelfas  
En tillfällig cykel med begränsad hastighet ska erhållas genom ersättning av alla fordonshastighetsprover v  i där 
v i > v  cap gånger v  cap . 
9.2.1.1 Om v  cap < v  max,medium  ska sträckan för medelfaserna av bascykeln d  base,medium  och den tillfälliga cykeln med 
begränsad hastighet d  cap,medium  beräknas med hjälp av följande ekvation för båda cyklerna:  
d medium ¼ X 
ð ðv i þ v iÄ1 Þ 
2 Ü 3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ; för i ¼ 591 till 1 022Þ 
där 
v max,medium  är fordonets högsta hastighet i medelfasen enligt tabell A1/2 för klass 1-fordon, tabell A1/4 för 
klass 2-fordon, tabell A1/8 för klass 3a-fordon och tabell A1/9 för klass 3b-fordon.  
9.2.1.2 Om v  cap < v  max,high  ska sträckorna för de höga faserna av bascykeln d  base,high  och den tillfälliga cykeln med 
begränsad hastighet d  cap,high  beräknas med hjälp av följande ekvation för båda cyklerna:  
d high ¼ X 
ð ðv i þ v iÄ1 Þ 
2 Ü 3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ; för i ¼ 1 024 till 1 477Þ 
v max,high  är fordonets högsta hastighet i den höga fasen enligt tabell A1/5 för klass 2-fordon, tabell A1/10 
för klass 3a-fordon och tabell A1/11 för klass 3b-fordon.  
9.2.1.3 Sträckorna för den extra höga fasen av bascykeln d  base,exhigh  och den tillfälliga cykeln med begränsad hastighet 
d cap,exhigh  ska beräknas genom att följande ekvation tillämpas på den extra höga fasen av båda cyklerna:  
d exhigh ¼ X 
ð ðv i þ v iÄ1 Þ 
2 Ü 3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ; för i ¼ 1 479 till 1 800Þ 
9.2.2 Bestämning av de tidsperioder som ska läggas till den tillfälliga cykeln med begränsad hastighet i syfte att 
kompensera för skillnader i sträcka  
För att kompensera för en skillnad i sträcka mellan bascykeln och den tillfälliga cykeln med begränsad has ­
tighet ska motsvarande tidsperioder med v  i = v  cap läggas till den tillfälliga cykeln med begränsad hastighet 
enligt beskrivningen i följande punkter.  
9.2.2.1 Extra tidsperiod för medelfasen  
Om v  cap < v  max , medium  ska den extra tidsperiod som ska läggas till medelfasen av den tillfälliga cykeln med 
begränsad hastighet beräknas med hjälp av ekvationen: 
Δt medium ¼ ðd base;medium Ä d cap;medium Þ 
v cap Ü 3,6 
Antalet tidsprover n  add,medium  med v  i = v  cap som ska läggas till medelfasen av den tillfälliga cykeln med 
begränsad hastighet är lika med Δt medium  , matematiskt avrundat till närmaste heltal (exempel: 1,4 ska avrundas 
till 1 och 1,5 ska avrundas till 2).  
9.2.2.2 Extra tidsperiod för den höga fasen  
Om v  cap < v  max , high ska den extra tidsperiod som ska läggas till de höga faserna av den tillfälliga cykeln med 
begränsad hastighet beräknas med hjälp av ekvationen 
Δt high ¼ ðd base;high Ä d cap;high Þ 
v cap Ü 3,6SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/425
 
Antalet tidsprover n  add,high  med v  i = v  cap som ska läggas till den höga fasen av den tillfälliga cykeln med 
begränsad hastighet är lika med Δt high , matematiskt avrundat till närmaste heltal.  
9.2.2.3 Den extra tidsperiod som ska läggas till den extra höga fasen av den tillfälliga cykeln med begränsad hastighet 
ska beräknas med hjälp av ekvationen 
Δt exhigh ¼ ðd base;exhigh Ä d cap;exhigh Þ 
v cap Ü 3,6 
Antalet tidsprover n  add,exhigh  med v  i = v  cap som ska läggas till den extra höga fasen av den tillfälliga cykeln med 
begränsad hastighet är lika med Δt exhigh  , matematiskt avrundat till närmaste heltal.  
9.2.3 Uppbyggnad av den slutliga cykeln med begränsad hastighet  
9.2.3.1 Klass 1-fordon  
Den första delen av den slutliga cykeln med begränsad hastighet består av fordonets hastighetskurva för den 
tillfälliga cykeln med begränsad hastighet fram till det sista provet i medelfasen där v = v  cap . Tiden för detta 
prov benämns t  medium  . 
Därefter ska n  add,medium  prov med v  i = v  cap läggas till, så att tiden för det sista provet är (t  medium  + n  add,medium  ). 
Den återstående delen av medelfasen av den tillfälliga cykeln med begränsad hastighet, som är identisk med 
samma del av bascykeln, ska sedan läggas till, så att tiden för det sista provet är (1 022 + n  add,medium  ). 
9.2.3.2 Klass 2- och klass 3-fordon  
9.2.3.2.1 v  cap < v  max , medium  
Den första delen av den slutliga cykeln med begränsad hastighet består av fordonets hastighetskurva för den 
tillfälliga cykeln med begränsad hastighet fram till det sista provet i medelfasen där v = v  cap . Tiden för detta 
prov benämns t  medium  . 
Därefter ska n  add,medium  prov med v  i = v  cap läggas till, så att tiden för det sista provet är (t  medium  + n  add,medium  ). 
Den återstående delen av medelfasen av den tillfälliga cykeln med begränsad hastighet, som är identisk med 
samma del av bascykeln, ska sedan läggas till, så att tiden för det sista provet är (1 022 + n  add,medium  ). 
I nästa steg ska den första delen av den höga fasen av den tillfälliga cykeln med begränsad hastighet fram till 
det sista provet i den höga fasen där v = v  cap läggas till. Tiden för detta prov med tillfälligt begränsad hastighet 
benämns t  high , så att tiden för detta prov i den slutliga cykeln med begränsad hastighet är (t  high + n  add,medium  ). 
Därefter ska n  add,high  prov med v  i = v  cap läggas till, så att tiden för det sista provet blir (t  high + n  add,medium  + 
n add,high  ). 
Den återstående delen av den höga fasen av den tillfälliga cykeln med begränsad hastighet, som är identisk med 
samma del av bascykeln, ska sedan läggas till, så att tiden för det sista provet är (1 477 + n  add,medium  + 
n add,high  ). 
I nästa steg ska den första delen av den extra höga fasen av den tillfälliga cykeln med begränsad hastighet fram 
till det sista provet i den extra höga fasen där v = v  cap läggas till. Tiden för detta prov med tillfälligt begränsad 
hastighet benämns t  exhigh  , så att tiden för detta prov i den slutliga cykeln med begränsad hastighet är (t  exhigh  + 
n add,medium  + n  add,high  ).SV L 175/426 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Därefter ska n  add,exhigh  prov med v  i = v  cap läggas till, så att tiden för det sista provet är (t  exhigh  + n  add,medium  + 
n add,high  + n  add,exhigh  ). 
Den återstående delen av den extra höga fasen av den tillfälliga cykeln med begränsad hastighet, som är 
identisk med samma del av bascykeln, ska sedan läggas till, så att tiden för det sista provet är (1 800 + 
n add,medium  + n  add,high  + n  add,exhigh  ). 
Längden på den slutliga cykeln med begränsad hastighet är lika med längden på bascykeln med undantag för 
skillnader som orsakats av avrundningsprocessen för n  add,medium  , n  add,high  och n  add,exhigh  . 
9.2.3.2.2 v  max, medium  <= v  cap < v  max, high  
Den första delen av den slutliga cykeln med begränsad hastighet består av fordonets hastighetskurva för den 
tillfälliga cykeln med begränsad hastighet fram till det sista provet i den höga fasen där v = v  cap . Tiden för detta 
prov benämns t  high . 
Därefter ska n  add,high  prov med v  i = v  cap läggas till, så att tiden för det sista provet är (t  high + n  add,high  ). 
Den återstående delen av den höga fasen av den tillfälliga cykeln med begränsad hastighet, som är identisk med 
samma del av bascykeln, ska sedan läggas till, så att tiden för det sista provet är (1 477 + n  add,high  ). 
I nästa steg ska den första delen av den extra höga fasen av den tillfälliga cykeln med begränsad hastighet fram 
till det sista provet i den extra höga fasen där v = v  cap läggas till. Tiden för detta prov med tillfälligt begränsad 
hastighet benämns t  exhigh  , så att tiden för detta prov i den slutliga cykeln med begränsad hastighet är (t  exhigh  + 
n add,high  ). 
Därefter ska n  add,exhigh  prov med v  i = v  cap läggas till, så att tiden för det sista provet är (t  exhigh  + n  add,high  + 
n add,exhigh  ). 
Den återstående delen av den extra höga fasen av den tillfälliga cykeln med begränsad hastighet, som är 
identisk med samma del av bascykeln, ska sedan läggas till, så att tiden för det sista provet är (1 800 + 
n add,high  + n  add,exhigh  ). 
Längden på den slutliga cykeln med begränsad hastighet är lika med längden på bascykeln med undantag för 
skillnader som orsakats av avrundningsprocessen för n  add,high  och n  add,exhigh  . 
9.2.3.2.3 v  max, high  <= v  cap < v  max, exhigh  
Den första delen av den slutliga cykeln med begränsad hastighet består av fordonets hastighetskurva för den 
tillfälliga cykeln med begränsad hastighet fram till det sista provet i den extra höga fasen där v = v  cap . Tiden för 
detta prov benämns t  exhigh  . 
Därefter ska n  add,exhigh  prov med v  i = v  cap läggas till, så att tiden för det sista provet är (t  exhigh  + n  add,exhigh  ). 
Den återstående delen av den extra höga fasen av den tillfälliga cykeln med begränsad hastighet, som är 
identisk med samma del av bascykeln, ska sedan läggas till, så att tiden för det sista provet är (1 800 + 
n add,exhigh  ). 
Längden på den slutliga cykeln med begränsad hastighet är lika med längden på bascykeln med undantag för 
skillnader som orsakats av avrundningsprocessen för n  add,exhigh  .SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/427
 
Underbilaga 2  
Växelval och bestämning av växlingspunkt för fordon med manuell transmission  
1. Allmänna riktlinjer  
1.1 De växlingsmetoder som beskrivs i denna underbilaga ska tillämpas på fordon som är utrustade med manuell 
transmission.  
1.2 De föreskrivna växlarna och växlingspunkterna bygger på en balans mellan den effekt som krävs för att övervinna 
färdmotstånd och acceleration, och den effekt som motorn avger i alla tänkbara växlar under en bestämd cykelfas.  
1.3 Beräkningen för att bestämma vilka växlar som ska användas ska bygga på motorvarvtal och effektkurvor vid högsta 
belastning som en funktion av motorvarvtalet.  
1.4 För fordon som är utrustade med en tvåstegstransmission (ett lågt och ett högt intervall) ska endast det intervall som 
är avsett för normal körning på väg beaktas vid bestämningen av växelanvändning.  
1.5 Om kopplingen är automatisk och inte kräver att föraren aktiverar eller kopplar ur den ska föreskrifterna om 
kopplingsanvändning inte tillämpas.  
1.6 Denna underbilaga ska inte tillämpas på fordon som provas enligt underbilaga 8.  
2. Obligatoriska uppgifter och förhandsberäkningar  
Följande uppgifter krävs och beräkningar ska utföras för att bestämma vilka växlar som ska användas vid cykel ­
körning på en chassidynamometer:  
a) P  rated , högsta nominella motoreffekt enligt tillverkarens uppgifter, i kW.  
b) n  rated , det nominella motorvarvtal vid vilket motorn utvecklar sin högsta effekt. Om den högsta effekten utvecklas 
under ett varvtalsintervall, ska n  rated vara det lägsta värdet i detta intervall, i min  –1 . 
c) n  idle , tomgångsvarvtal, i min  –1 . 
n idle ska mätas under minst 1 min med en provtagningsfrekvens av minst 1 Hz och med uppvärmd motor, 
växelspaken i neutralläge och kopplingen uppsläppt. Förhållandena beträffande temperatur, kringutrustning, 
hjälpanordningar osv. ska vara samma som beskrivs i underbilaga 6 för provningen av typ 1.  
Det värde som ska användas i denna underbilaga ska vara det aritmetiska medelvärdet under mätperioden, 
avrundat eller avkortat till närmaste 10 min  –1 . 
d) ng, antal växlar framåt,  
Växlarna framåt i transmissionsintervallet avsett för normal körning på väg ska numreras i fallande ordning när 
det gäller förhållandet mellan motorvarvtalet i min  –1 och fordonshastigheten i km/h. Växel 1 är den växel där 
förhållandet är störst, och växel ng den växel där förhållandet är minst. Antalet växlar framåt bestäms av ng.  
e) ndv  i , det förhållande som erhålls när motorvarvtalet n delas med fordonshastigheten v för varje växel i, för i till 
ng max , i min  –1 /(km/h).  
f) f  0 , f 1 , f 2 , de valda vägmoståndskoefficienterna för provning, i N, N/(km/h) respektive N/(km/h)  2 .SV L 175/428 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
g) n  max 
n max_95,  lägsta varvtal där 95 % av den nominella effekten uppnås, i min  –1 . 
Om n  max_95  är mindre än 65 % av n  rated ska n  max_95  fastställas till 65 % av n  rated . 
Om 65 % av ðn rated Ü ndv  3=ndv  2 Þ< 1,1 Ü ðn idle þ 0,125 Ü ðn rated Ä n idle ÞÞ ska n  max_95  fastställas till  
1,1 Ü ðn idle þ 0,125 Ü ðn rated Ä n idle ÞÞ Ü ndv  2=ndv  3 
n max ðng vmax Þ ¼ ndvðng vmax Þ Ü v max;cycle 
där 
ng vmax  definieras i punkt 2 i i denna underbilaga,  
v max,cycle  är den högsta hastigheten i fordonets hastighetskurva enligt underbilaga 1, i km/h,  
n max är max av n  max_95  och n  max (ng  vmax  ), i min  –1 . 
h) P  wot (n), effektkurvan vid högsta belastning över varvtalsintervallet från n  idle till n  rated eller n  max , eller ndv(ng  vmax  ) × 
v max , beroende på vilket som är högst.  
ndv(ng  vmax  ) är det förhållande som erhålls när motorvarvtalet n delas med fordonshastigheten v för växeln 
ng vmax  , i min  –1 /km/h.  
Effektkurvan ska bestå av ett tillräckligt antal datauppsättningar (n, P  wot ) så att beräkningen av mellanliggande 
punkter mellan på varandra följande datauppsättningar kan ske med linjär interpolering. Den linjära interpole ­
ringens avvikelse från effektkurvan vid högsta belastning enligt bilaga XX får inte överstiga 2 %. Den första 
datauppsättningen ska vara vid n  idle eller lägre. Avståenden mellan datauppsättningarna behöver inte vara lika 
stora. Effekten vid högsta belastning vid motorvarvtal som inte omfattas av bilaga XX (t.ex. n  idle ) ska bestämmas 
enligt den metod som beskrivs i bilaga XX.  
i) ng  vmax  
ng vmax  , den växel med vilken fordonets högsta hastighet uppnås och som bestäms enligt följande:  
Om v  max (ng) ≥ v max (ng-1) så är  
ng vmax  = ng  
och annars är ng  vmax  = ng -1  
där 
v max (ng) är den fordonshastighet vid vilken den erforderliga vägmotståndseffekten är lika med den tillgäng ­
liga effekten, P  wot , i växel ng (se figur A2/1a).  
v max (ng-1) är den fordonshastighet vid vilken den erforderliga vägmotståndseffekten är lika med den tillgäng ­
liga effekten, P  wot, i nästa lägre växel (se figur A2/1b).SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/429
 
Den erforderliga vägmotståndseffekten, i kW, ska beräknas med hjälp av ekvationen  
P required ¼ f 0 Ü v max þ f 1 Ü v 2 
max þ f 2 Ü v 3 
max 
3 600  
där 
v max är fordonshastigheten, i km/h.  
Tillgänglig effekt vid fordonshastighet v  max i växel ng eller växel ng -1 kan bestämmas från effektkurvan vid 
högsta belastning, P  wot (n), med hjälp av ekvationen  
n ng ¼ ndv  ng Ü v max ðngÞ; n  ngÄ1 ¼ ndv  ngÄ1 Ü v max ðng Ä 1Þ 
och genom att effektvärdena i effektkurvan vid full belastning minskas med 10 %.  
Figur A2/1a  
Ett exempel där ng  max är den högsta växeln
SV L 175/430 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Figur A2/1b  
Ett exempel där ng  max är den näst högsta växeln
  
j) Uteslutande av en krypväxel.  
Växel 1 får uteslutas på tillverkarens begäran om samtliga följande villkor uppfylls:  
1. Fordonet har inte en tvåstegstransmission.  
2. Fordonsfamiljen är godkänd för att dra släpfordon.  
3. ðndv  1=ndvðng vmax ÞÞ Ü ðv max Ü ndvðng vmax Þ=n rated Þ> 7; 
4. ðndv  2=ndvðng vmax ÞÞ Ü ðv max Ü ndvðng vmax Þ=n rated Þ> 4; 
5. Fordonet, med en vikt enligt definitionen i nedanstående ekvation, ska kunna köra iväg från stillastående inom 
4 s i en uppförsbacke med en lutning på minst 12 %, vid fem olika tillfällen inom en period av 5 min.  
m r + 25 kg + (MC – m  r – 25 kg) × 0,28 (0,15 för fordon av kategori M)  
där 
ndv(ng  vmax  ) är det förhållande som erhålls när motorvarvtalet n delas med fordonshastigheten v för växeln 
ng vmax  , min  -1 /km/h,  
m r är vikten i körklart skick, i kg,  
MC är ekipagets bruttovikt (fordonets bruttovikt + max. släpfordonsvikt), i kg.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/431
 
I detta fall används inte växel 1 när cykeln körs på en chassidynamometer och växlarna ska numreras om, med 
början från 2:a växeln som blir växel 1.  
k) Definition av n  min_drive  
n min_drive  är lägsta varvtal när fordonet är i rörelse, min  –1 , 
För n  gear = 1, n  min_drive  = n  idle , 
För n  gear = 2,  
a) för övergångar från 1:a till 2:a växeln:  
n min_drive  = 1,15 ×n  idle , 
b) för retardationer till stillastående:  
n min_drive  = n  idle . 
(c) för alla övriga körförhållanden:  
n min_drive  = 0,9 × n  idle . 
För n  gear > 2 ska n  min_drive  bestämmas genom  
n min_drive  = n  idle + 0,125 × (n  rated -n idle ). 
Det slutliga resultatet för n  min_drive  ska avrundas till närmaste heltal. Exempel: 1 199,5 blir 1 200 och 1 199,4 
blir 1 199.  
Högre värden får användas om tillverkaren begär detta.  
l) TM, fordonets provningsvikt, i kg.  
3. Beräkningar av effektbehov, motorvarvtal, tillgänglig effekt och vilken växel som kan användas  
3.1 Beräkning av effektbehov  
För varje sekund j av cykelkurvan ska den effekt som behövs för att övervinna färdmotstånd och accelerera beräknas 
med hjälp av ekvationen 
P required ;j ¼ Í f 0 Ü v j þ f 1 Ü v 2 
j þ f 2 Ü v 3 
j 
3 600 Î 
þ kr Ü a j Ü v j Ü TM 
3 600  
där 
P required,j  är effektbehovet vid sekund j, i kW,  
a j är fordonets acceleration vid sekund j, i m/s  2 ,a j ¼ ðv jþ1 Äv j Þ 
3,6Üðt jþ1 Ät j Þ ; 
kr är en faktor som tar hänsyn till tröghetsmotstånd i kraftöverföringen under acceleration och som är 
fastställd till 1,03.  
3.2 Bestämning av motorvarvtal  
För varje v  j < 1 km/h ska det antas att fordonet står stilla och motorvarvtalet ska vara inställt på n  idle . Växelspaken 
ska vara i neutralläge och kopplingen uppsläppt, förutom en sekund innan acceleration från stillastående påbörjas, då 
den första växeln ska väljas med kopplingen nedtryckt.SV L 175/432 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
För varje v  j ≥ 1 km/h av cykelkurvan och växel i, i = 1 till ng  max ska motorvarvtalet, n  i,j , beräknas med hjälp av 
ekvationen 
n i;j ¼ ndv  i Ü v j 
3.3 Val av möjliga växlar med avseende på motorvarvtal  
Följande växlar får väljas för körning av hastighetskurvan vid v  j : 
a) alla växlar i < ng  vmax  där n  min_drive  ≤ n i,j ≤ n max_95  , 
b) alla växlar i ≥ ng  vmax  där n  min_drive  ≤ n i,j ≤ n max (ng  vmax  ) 
(c) växel 1, om n  1,j < n  min_drive  . 
Om a  j ≤ 0 och n  i,j ≤ n idle ska n  i,j ställas in på n  idle och kopplingen ska tryckas ned.  
Om a  j > 0 och n  i,j ≤ (1,15 × n  idle ) ska n  i,j fastställas till (1,15 × n  idle ) och kopplingen ska tryckas ned.  
3.4 Beräkning av tillgänglig effekt  
Den tillgängliga effekten för varje möjlig växel i och varje fordonshastighetsvärde i cykelkurvan, v  i ska beräknas med 
hjälp av ekvationen 
P available_i ;j ¼ P wot ðn i;j Þ Ü ð1 Ä ðSM þ ASMÞÞ 
där 
P rated är den nominella effekten, i kW,  
P wot är tillgänglig effekt vid n  i,j vid högsta belastning från effektkurvan vid full belastning,  
SM är en säkerhetsmarginal som utgörs av skillnaden mellan den stationära effektkurvan vid full belastning och 
tillgänglig effekt under övergångar. SM är fastställd till 10 %.  
ASM är en extra exponentiell effektsäkerhetsmarginal, som får tillämpas på tillverkarens begäran. ASM är fullt 
verksam mellan n  idle och n  start , och närmar sig noll exponentiellt vid n  end såsom beskrivs genom följande 
krav:  
Om n  i,j ≤ n start så är ASM = ASM  0 . 
Om n  i,j > n  start så är 
ASM ¼ ASM  0 Ü expðlnð0,005 =ASM  0 Þ Ü ðn start Ä nÞ=ðn start Ä n end ÞÞ 
ASM  0 , n  start och n  end ska anges av tillverkaren men måste uppfylla följande villkor:  
n start ≥ n idle , 
n end > n  start . 
Om a  j > 0 och i = 1 eller i = 2 och P  available_i,i  < P  required,j  , ska n  i,j ökas i steg om 1 min  –1 tills P  available_i,i  < P  required,j  , 
och kopplingen ska tryckas ned.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/433
 
3.5 Bestämning av växlar som kan användas  
Vilka växlar som kan användas ska avgöras av följande villkor:  
a) Villkoren i punkt 3.3 är uppfyllda.  
b) P  available_i,i  < P  required,j  
Den inledande växel som ska användas för sekund j av cykelkurvan är den högsta möjliga slutliga växeln, i  max . Vid 
start från stillastående används endast den första växeln.  
Den lägsta möjliga slutliga växeln är i  min . 
4. Ytterligare krav för korrigeringar och/eller ändringar av växelanvändningen  
Det ursprungliga växelvalet ska kontrolleras och ändras så att alltför frekventa växlingar undviks och så att körbarhet 
och praktiskhet säkerställs.  
En accelerationsfas är en tidsperiod på mer än 3 s med en fordonshastighet ≥ 1 km/h och med monoton ökning av 
fordonshastigheten. En retardationsfas är en tidsperiod på mer än 3 s med en fordonshastighet ≥ 1 km/h och med 
monoton minskning av fordonshastigheten.  
Korrigeringar och/eller ändringar ska göras i enlighet med följande krav:  
a) Om en lägre växel krävs vid en högre fordonshastighet under en accelerationsfas ska de högre växlarna före 
korrigeras till den lägre växeln.  
Exempel : v j < v  j+1 < v  j+2 < v  j+3 < v  j+4 < v  j+5 < v  j+6 . Den ursprungliga beräknade växelanvändningen är 2, 3, 3, 3, 
2, 2, 3. I detta fall ska växelanvändningen korrigeras till 2, 2, 2, 2, 2, 2, 3.  
b) Växlar som används under accelerationer ska användas under en period på minst 2 s (t.ex. ska växelsekvensen 1, 
2, 3, 3, 3, 3, 3 ersättas med 1, 1, 2, 2, 3, 3, 3). Växlar får inte hoppas över under accelerationsfaserna.  
c) Under en retardationsfas ska växlar med n  gear > 2 användas så länge motorvarvtalet inte sjunker till under 
n min_drive  . 
Om varaktigheten för en växelsekvens endast är 1 s ska den ersättas med växel 0 och kopplingen ska tryckas ned.  
Om varaktigheten för en växelsekvens är 2 s ska den under den första sekunden ersättas med växel 0, och under 
den andra sekunden med den växel som följer efter 2-sekundersperioden. Kopplingen ska vara nedtryckt under 
den första sekunden.  
Exempel : Växelsekvensen 5, 4, 4, 2 ska ersättas med 5, 0, 2, 2.  
d) Den andra växeln ska användas under en retardationsfas inom en kort tripp av cykeln så länge motorvarvtalet 
inte sjunker till under (0,9 × n  idle ). 
Om motorvarvtalet sjunker till under n  idle ska kopplingen tryckas ned.  
e) Om retardationsfasen är den sista delen av en kort tripp strax före en stoppfas och den andra växeln endast skulle 
användas i upp till 2 s, får kopplingen antingen tryckas ned eller så får växelspaken läggas i neutralläge och 
kopplingen förbli uppsläppt.  
Under dessa retardationsfaser är det inte tillåtet att växla ned till den första växeln.SV L 175/434 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
f) Om växel i används under en tidssekvens på 1–5 s och växeln före sekvensen är lägre och växeln efter sekvensen 
är samma som eller lägre än växeln före sekvensen, ska växeln för sekvensen korrigeras till växeln före sekvensen.  
Exempel : 
i) växelsekvensen i – 1, i, i – 1 ska ersättas med i – 1, i – 1, i – 1.  
ii) växelsekvensen i – 1, i, i, i – 1 ska ersättas med i – 1, i – 1, i – 1, i – 1.  
iii) växelsekvensen i – 1, i, i,i, i – 1 ska ersättas med i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1.  
iv) växelsekvensen i – 1, i, i, i, i, i – 1 ska ersättas med i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1.  
v) växelsekvensen i – 1, i, i, i, i, i, i – 1 ska ersättas med i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1.  
I samtliga fall i–v ska i – 1 ≥ i min uppfyllas.  
5. Punkt 4 a–f ska tillämpas i tur och ordning, och omfatta hela cykelkurvan i samtliga fall. Ändringar av punkt 4 a–f i 
denna underbilaga kan ge upphov till nya sekvenser för växelanvändning, och dessa nya växlingssekvenser ska därför 
kontrolleras tre gånger och ändras vid behov.  
För att göra det möjligt att bedöma beräkningens korrekthet ska den genomsnittliga växeln för v ≥ 1 km/h, avrundad 
till fyra decimaler, beräknas och föras in i alla relevanta provningsrapporter.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/435
 
Underbilaga 3  
ReserveradSV L 175/436 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Underbilaga 4  
Inställning av vägmotstånd och dynamometer  
1. Tillämpningsområde  
I denna underbilaga beskrivs bestämningen av vägmotstånd för ett provfordon och överföringen av detta 
vägmotstånd till en chassidynamometer.  
2. Termer och definitioner  
2.1 Reserverad  
2.2 Referenshastighetspunkter ska börja vid 20 km/h, i steg om 10 km/h med högsta referenshastighet enligt 
följande bestämmelser:  
a) Den högsta referenshastighetspunkten ska vara 130 km/h eller referenshastighetspunkten precis över den 
högsta hastigheten för den tillämpliga provningscykeln om detta värde är mindre än 130 km/h. Om den 
tillämpliga provningscykeln innehåller färre än fyra cykelfaser (låg, mellan, hög och extra hög) får den 
högsta referenshastigheten, på tillverkarens begäran och med godkännandemyndighetens godkännande, 
ökas till referenshastighetspunkten precis över den högsta hastigheten för nästa högre fas, men inte till 
mer än 130 km/h. I så fall ska bestämningen av vägmotstånd och chassidynamometerns inställning göras 
med samma referenshastighetspunkter.  
b) Om en referenshastighetspunkt som är tillämplig för cykeln plus 14 km/h är mer än eller lika med 
fordonets högsta hastighet v  max , ska denna referenshastighetspunkt uteslutas från provningen med av ­
stannande och från chassidynamometerns inställning. Nästa lägre referenshastighetspunkt ska bli den 
högsta referenshastighetspunkten för fordonet.  
2.3 Om inget annat anges ska energibehovet för en cykel beräknas enligt punkt 5 i underbilaga 7 över mål ­
hastighetskurvan för den tillämpliga körcykeln.  
2.4 f  0 , f 1 , f 2 är vägmotståndskoefficienterna för vägmotståndsekvationen F = f  0 + f  1 × v + f  2 × v  2 , som bestäms i 
enlighet med denna underbilaga.  
f 0 är den konstanta vägmotståndskoefficienten, i N,  
f 1 är första gradens vägmotståndskoefficient, i N/(km/h),  
f 2 är andra gradens vägmotståndskoefficient, i N/(km/h)  2 . 
Om inget annat anges ska vägmotståndskoefficienterna beräknas med en regressionsanalys med minstakvad ­
ratmetoden i intervallet av referenshastighetspunkter.  
2.5 Rotationsmassa  
2.5.1 Bestämning av m  r 
m r är motsvarande effektiva vikt på alla hjul och fordonskomponenter som roterar med hjulen på vägen när 
växellådan är i neutralläge, i kg. m  r ska mätas eller beräknas med en lämplig teknik som överenskommits 
med godkännandemyndigheten. Alternativt får m  r uppskattas vara 3 % av summan av vikten i körklart skick 
och 25 kg.  
2.5.2 Tillämpning av rotationsmassa på vägmotståndet  
Avstannandetiderna ska överföras till krafter och tvärtom genom beaktande av tillämplig provningsvikt plus 
m r . Detta ska gälla både mätningar på vägen och på en chassidynamometer.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/437
 
2.5.3 Tillämpning av rotationsmassa på tröghetsinställningen  
Om fordonet provas på en dynamometer med fyrhjulsdrift och båda axlarna är roterande och påverkar 
dynamometerns mätresultat, ska chassidynamometerns ekvivalenta tröghetsmassa ställas in på den aktuella 
provningsvikten.  
I annat fall ska chassidynamometerns ekvivalenta tröghetsmassa ställas in på provningsvikten plus antingen 
motsvarande effektiva vikt på hjulen som inte påverkar mätresultaten, eller 50 % av m  r . 
3. Allmänna krav  
Tillverkaren ska ansvara för och säkerställa vägmotståndskoefficienternas korrekthet för varje serietillverkat 
fordon i vägmotståndsfamiljen. Toleranser får inte användas för att underskatta vägmotståndet för fordon i 
serieproduktion i metoderna för bestämning, simulering och beräkning av vägmotstånd. På godkännande ­
myndighetens begäran ska vägmotståndskoefficienternas korrekthet demonstreras.  
3.1 Övergripande mätnoggrannhet  
Följande övergripande mätnoggrannhet ska krävas:  
a) Fordonhastighet: ± 0,2 km/h med en mätfrekvens av minst 10 Hz.  
b) Tidnoggrannhet, -precision och -upplösning: min. ± 10 ms.  
c) Hjulmoment: ± 6 Nm eller ± 0,5 % av det högsta uppmätta totala momentet, beroende på vilket som är 
störst, för hela fordonet, med en mätfrekvens av minst 10 Hz.  
d) Vindhastighet: ± 0,3 m/s, med en mätfrekvens av minst 1 Hz.  
e) Vindriktning: ± 3°, med en mätfrekvens av minst 1 Hz.  
f) Atmosfärisk temperatur: ± 1 °C, med en mätfrekvens av minst 0,1 Hz.  
g) Lufttryck: ± 0,3 kPa, med en mätfrekvens av minst 0,1 Hz.  
h) Fordonets vikt uppmätt på samma våg före och efter provningen: ± 10 kg (± 20 kg för fordon 
> 4 000 kg).  
i) Däcktryck: ± 5 kPa.  
j) Hjulvarvfrekvens: ± 0,05 s  -1 eller 1 %, beroende på vilket värde som är störst.  
3.2 Vindtunnelkriterier  
3.2.1 Vindhastighet  
Vindhastigheten ska under mätningen ligga inom ± 2 km/h i mitten av provningssektionen. Den möjliga 
vindhastigheten ska vara minst 140 km/h.  
3.2.2 Lufttemperatur  
Lufttemperaturen ska under mätningen ligga inom ± 3 °C i mitten av provningssektionen. Lufttemperatur ­
fördelningen vid munstycksutloppet ska ligga inom ± 3 °C.SV L 175/438 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
3.2.3 Turbulens  
För ett rutnät med 3 gånger 3 jämnt fördelade rutor över hela munstycksutloppet får turbulensintensiteten, 
Tu, inte överstiga 1 %. Se figur A4/1.  
Figur A4/1  
Turbulensintensitet
  
Tu ¼ u′ 
U ∞ 
där 
Tu är turbulensintensiteten,  
u′ är variationen i turbulenshastigheten, i m/s,  
U ∞ är friflödeshastigheten, i m/s.  
3.2.4 Blockeringsförhållande  
Fordonets blockeringsförhållande ε sb , uttryckt som kvoten mellan fordonets frontarea och munstycksutlop ­
pets area och beräknat enligt nedanstående ekvation, får inte överstiga 0,35. 
ε sb ¼ A f 
A nozzle  
där 
ε sb är fordonets blockeringsförhållande,  
A f är fordonets frontarea, i m  2 , 
A nozzle  är munstycksutloppets yta, i m  2 . 
3.2.5 Roterande hjul  
För att hjulens aerodynamiska påverkan ska kunna bestämmas ska hjulen på provfordonet rotera med en 
sådan hastighet att den resulterande fordonshastigheten ligger inom en tolerans på 3 km/h av vindhastighe ­
ten. 
3.2.6 Rörligt band  
För att simulera vätskeflödet vid provfordonets underrede ska vindtunneln ha ett rörligt band som sträcker 
sig mellan fordonets främre och bakre del. Det rörliga bandets linjära hastighet ska ligga inom ± 3 km/h av 
vindhastigheten.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/439
 
3.2.7 Vätskeflödets vinkel  
Vid nio jämnt fördelade punkter över munstycksytan får standardavvikelsen för båda vinklarna (Y-, Z-plan) α 
och β vid munstyckets utlopp inte överstiga 1°.  
3.2.8 Lufttryck  
Vid nio jämnt fördelade punkter över munstycksutloppets yta ska standardavvikelsen för totaltrycket vid 
munstyckets utlopp vara lika med eller mindre än 0,02. 
σ Í ΔP t 
q Î 
Ï 0,02 
där 
σ är standardavvikelsen för tryckförhållandet  Ä ΔP t 
q Ö 
; 
ΔP t är variationen i totaltryck mellan mätpunkterna, i N/m  2 , 
q är det dynamiska trycket, i N/m  2 . 
Den absoluta differensen för tryckkoefficienten cp över ett avstånd på 3 m framför och 3 m bakom 
balansmittpunkten i den tomma provningssektionen och på en höjd motsvarande mitten av munstycks ­
utloppet får inte avvika mer än ± 0,02.  
jcp x¼þ 3m Ä cp  x¼Ä 3m j Ï 0,02 
där 
cp är tryckkoefficienten.  
3.2.9 Gränsskiktstjocklek  
Vid x = 0 (balansmittpunkten) ska vindhastigheten ha minst 99 % av inflödeshastigheten 30 mm ovanför 
vindtunnelns golv. 
δ 99 ðx ¼ 0 mÞ Ï 30mm 
där 
δ 99 är avståndet i rät vinkel mot vägen, där 99 % av friströmshastigheten uppnås (gränsskiktstjocklek).  
3.2.10 Blockeringsförhållande för fasthållningssystemet  
Fasthållningssystemet får inte vara placerat framför fordonet. Det relativa blockeringsförhållandet för fordo ­
nets frontarea på grund av fasthållningssystemet, ε restr , får inte överstiga 0,10. 
ε restr ¼ A restr 
A f 
där 
ε restr är fasthållningssystemets relativa blockeringsförhållande,  
A restr är fasthållningssystemets frontarea projicerad på munstycket, i m  2 . 
A f är fordonets frontarea, i m  2 ,SV L 175/440 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
3.2.11 Mätnoggrannhet för jämvikt i x-riktningen  
Bristen på noggrannhet för den resulterande kraften i x-riktningen får inte överstiga ± 5 N. Den uppmätta 
kraftens upplösning ska ligga inom ± 3 N.  
3.2.12 Mätningens repeterbarhet  
Repeterbarheten hos den uppmätta kraften ska ligga inom ± 3 N.  
4. Mätning av vägmotstånd på väg  
4.1 Krav för provning på väg  
4.1.1 Atmosfäriska förhållanden för provning på väg  
4.1.1.1 Tillåtna vindförhållanden  
Högsta tillåtna vindförhållanden för bestämning av vindförhållanden beskrivs i punkterna 4.1.1.1.1 och 
4.1.1.1.2.  
För att avgöra tillämpligheten i den typ av anemometri som ska användas ska det aritmetiska medelvärdet av 
vindhastigheten fastställas genom kontinuerlig vindhastighetsmätning, med hjälp av ett godkänt meteorolo ­
giskt instrument, på den plats och vid den höjd över vägen längs med provvägen där vindförhållandena är 
som mest representativa.  
Om provningar i motsatta riktningar inte kan utföras på samma del av provbanan (t.ex. på en oval provbana 
med en obligatorisk körriktning) ska vindhastighet och vindriktning mätas på varje del av provbanan. I detta 
fall avgör det högre uppmätta mätvärdet vilken typ av anemometri som ska användas, och det lägre värdet 
avgör kriteriet för att tillåta avstående av en vindkorrigering.  
4.1.1.1.1 Tillåtna vindförhållanden vid användning av stationär anemometri  
Stationär anemometri ska endast användas när vindhastigheten under en period på 5 s i genomsnitt är lägre 
än 5 m/s och de högsta vindhastigheterna är lägre än 8 m/s i mindre än 2 s. Dessutom ska vindhastighetens 
komposant vinkelrätt mot provvägen vara mindre än 2 m/s. Alla vindkorrigeringar ska beräknas enligt punkt 
4.5.3 i denna underbilaga. Det går att avstå från vindkorrigering när det lägsta aritmetiska medelvärdet av 
vindhastigheten är 2 m/s eller lägre.  
4.1.1.1.2 Vindförhållanden vid användning av fordonsbaserad anemometri  
För provning med en fordonsbaserad anemometer ska en anordning som den som beskrivs i punkt 4.3.2 i 
denna underbilaga användas. Det samlade aritmetiska medelvärdet av vindhastigheten under provning på 
provvägen ska vara lägre än 7 m/s med högsta vindhastigheter på under 10 m/s. Dessutom ska vindhas ­
tighetens komposant vinkelrätt mot vägen vara mindre än 4 m/s.  
4.1.1.2 Atmosfärisk temperatur  
Den atmosfäriska temperaturen ska ligga inom intervallet 5–35 °C.  
Om skillnaden mellan den högsta och lägsta uppmätta temperaturen under provningen med avstannande är 
större än 5 °C ska temperaturkorrigeringen tillämpas separat för varje körning med det aritmetiska medel ­
värdet av omgivningstemperaturen för den körningen.  
I så fall ska värdena för vägmotståndskoefficienterna f  0 , f 1 och f  2 bestämmas och korrigeras för varje enskild 
körning. Den slutliga uppsättningen av f  0 - f 1 - och f  2 -värdena ska vara det aritmetiska medelvärdet av de 
enskilt korrigerade koefficienterna f  0 , f 1 respektive f  2 . 
En tillverkare får som alternativ välja att utföra avstannanden vid mellan 1 °C och 5 °C.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/441
 
4.1.2 Provväg  
Vägytan ska vara plan, jämn, torr och fri från hinder och vindskydd som kan hindra mätningen av väg ­
motståndet, och dess struktur och sammansättning ska vara representativ för dagens stads- och motorvägar. 
Provvägens längsgående lutning får inte överstiga ± 1 %. Den lokala lutningen mellan punkter med 3 m 
mellanrum får inte någonstans avvika mer än ± 0,5 % från denna längsgående lutning. Om provningar i 
motsatta riktningar inte kan utföras på samma del av provbanan (t.ex. på en oval provbana med en 
obligatorisk körriktning) ska summan av de längsgående lutningarna för de parallella segmenten av prov ­
banan ligga på mellan 0 och en uppåtgående lutning på 0,1 %. Provvägens tvärfall får vara högst 1,5 %.  
4.2 Förberedelser  
4.2.1 Provfordon  
Samtliga komponenter i alla provfordon ska överensstämma med tillverkningsserien eller, om fordonet skiljer 
sig från det serietillverkade fordonet, så ska en fullständig beskrivning föras in i alla relevanta provnings ­
rapporter.  
4.2.1.1 Utan användning av interpoleringsmetoden  
Ett provfordon (fordon H) med den kombination av vägmotståndsrelevanta egenskaper (dvs. vikt, luftmot ­
stånd och däckrullmotstånd) som skapar det högsta energibehovet för cykeln ska väljas från interpolerings ­
familjen (se punkt 5.6 i den här bilagan).  
Om den aerodynamiska påverkan på de olika hjulfälgarna i en interpoleringsfamilj inte är känd, ska valet 
baseras på det högsta förväntade luftmotståndet. Som en riktlinje kan det högsta luftmotståndet förväntas för 
ett hjul med a) den största bredden, b) den största diametern och c) den mest öppna utformningen (i denna 
ordning).  
Hjul ska sedan väljas utan att det påverkar kravet på högsta energibehov för cykeln.  
4.2.1.2 Med användning av interpoleringsmetoden  
På tillverkarens begäran får interpoleringsmetoden användas för enskilda fordon i interpoleringsfamiljen (se 
punkt 1.2.3.1 i underbilaga 6 och punkt 3.2.3.2 i underbilaga 7).  
I detta fall ska två provfordon som uppfyller kraven för interpoleringsmetoden väljas från interpolerings ­
familjen (punkterna 1.2.3.1 och 1.2.3.2 i underbilaga 6).  
Provfordon H ska vara det fordon i detta urval som skapar det högre, och helst högsta, energibehovet för en 
cykel, och provfordon L ska vara det som skapar det lägre, och helst lägsta, energibehovet för en cykel.  
Alla tilläggsutrustningskomponenter och/eller karossformer som man väljer att inte beakta i interpolerings ­
metoden ska vara monterade på både provfordon H och L på ett sådant sätt att dessa tilläggsutrustnings ­
komponenter skapar den högsta kombinationen av energibehov för cykeln genom sina vägmotståndsrele ­
vanta egenskaper (dvs. vikt, luftmotstånd och däckrullmotstånd).  
4.2.1.3 Tillämpning av vägmotståndsfamiljen  
4.2.1.3.1 På tillverkarens begäran och om kriterierna i punkt 5.7 i denna bilaga uppfylls, ska vägmotståndsvärdena för 
fordon H och L i en interpoleringsfamilj beräknas.  
4.2.1.3.2 Vid tillämpningen av punkt 4.2.1.3 i denna underbilaga ska fordon H i en vägmotståndsfamilj betecknas H  R . 
Alla hänvisningar till fordon H i punkt 4.2.1 i denna underbilaga ska ersättas med fordon H  R och alla 
hänvisningar till en interpoleringsfamilj i punkt 4.2.1 i denna underbilaga ska ersättas med vägmotstånds ­
familj.SV L 175/442 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
4.2.1.3.3 Vid tillämpningen av punkt 4.2.1.3 i denna underbilaga ska fordon L i en vägmotståndsfamilj betecknas L  R . 
Alla hänvisningar till fordon L i punkt 4.2.1 i denna underbilaga ska ersättas med fordon L  R och alla 
hänvisningar till en interpoleringsfamilj i punkt 4.2.1 i denna underbilaga ska ersättas med vägmotstånds ­
familj.  
4.2.1.3.4 Utan hinder av de krav som avser intervallet för en interpoleringsfamilj i punkterna 1.2.3.1 och 1.2.3.2 i 
underbilaga 6, ska skillnaden mellan H  R och L  R i vägmotståndsfamiljen beträffande energibehovet för en 
cykel vara minst 4 % och får inte överstiga 35 % baserat på H  R under en fullständig WLTC-cykel för fordon 
av klass 3.  
Om mer än en transmission ingår i vägmotståndsfamiljen ska en transmission med de högsta effektförlus ­
terna användas för bestämning av vägmotstånd.  
4.2.1.3.5 Vägmotstånden H  R och/eller L  R ska bestämmas i enlighet med denna underbilaga.  
Vägmotstånd för fordon H (och L) för en interpoleringsfamilj i vägmotståndsfamiljen ska beräknas enligt 
punkterna 3.2.3.2.2–3.2.3.2.2.4 i underbilaga 7, genom att  
a) H  R och L  R i vägmotståndsfamiljen används som invärden i ekvationerna i stället för H och L,  
b) vägmotståndsparametrarna (dvs. provningsvikt, Δ(C D × A  f ) jämfört med fordon L  R samt däckrullmotstånd) 
för fordon H (eller L) i interpoleringsfamiljen används som invärden för det ”enskilda fordonet”,  
c) denna beräkning upprepas för varje H- och L-fordon i alla interpoleringsfamiljer i vägmotståndsfamiljen.  
Vägmotståndsinterpoleringen ska endast tillämpas på de vägmotståndsrelevanta egenskaper som befunnits 
skilja sig mellan provfordon L  R och H  R . För andra vägmotståndsrelevanta egenskaper ska värdet för fordon 
H R tillämpas.  
4.2.1.4 Tillämpning av vägmotståndsmatrisfamiljen  
Ett fordon som uppfyller kriterierna i punkt 5.8 i denna bilaga och som är  
a) representativt för den avsedda serien av färdigbyggda fordon som ska omfattas av vägmotståndsmatris ­
familjen i fråga om uppskattade sämsta C  D -värde och karossform, och  
b) representativt för den avsedda serien av fordon som ska omfattas av vägmotståndsmatrisfamiljen i fråga 
om tilläggsutrustningens uppskattade genomsnittsvikt, ska användas för att bestämma vägmotståndet.  
Om det inte går att fastställa någon representativ karossform för ett färdigbyggt fordon ska provfordonet 
utrustas med en fyrkantig låda med rundade hörn med radier på högst 25 mm och en bredd som är lika med 
den maximala bredden för de fordon som omfattas av vägmotståndsmatrisfamiljen, och en total höjd på 
3,0 ± 0,1 m för provfordonet, inklusive lådan.  
Tillverkaren och godkännandemyndigheten ska enas om vilken fordonsprovningsmodell som är representa ­
tiv. 
Fordonsparametrarna provningsvikt, däckrullmotstånd och frontarea för både ett H  M - och ett L  M -fordon ska 
bestämmas på ett sådant sätt att H  M -fordonet skapar det högsta energibehovet för en cykel och L  M -fordonet 
det lägsta energibehovet för en cykel i vägmotståndmatrisfamiljen. Tillverkaren och godkännandemyndighe ­
ten ska komma överens om fordonsparametrarna för fordon H  M och L  M . 
Vägmotståndet för alla enskilda fordon i vägmotståndmatrisfamiljen, inklusive H  M och L  M , ska beräknas 
enligt punkt 5.1 i denna underbilaga.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/443
 
4.2.1.5 Rörliga aerodynamiska karossdelar  
Rörliga aerodynamiska karossdelar på provfordonen ska fungera under bestämningen av vägmotstånd på det 
sätt som förväntas under förhållandena för WLTP-provning av typ 1 (provningstemperatur, fordonshastighet 
och accelerationsintervall, motorbelastning osv.).  
Alla fordonssystem som ändrar fordonets luftmotstånd dynamiskt (t.ex. system för styrning av fordonshöjd) 
ska anses utgöra en rörlig aerodynamisk karossdel. Lämpliga krav ska läggas till om fordon i framtiden 
utrustas med rörliga aerodynamiska tilläggsutrustningskomponenter vars påverkan på luftmotståndet berät ­
tigar behovet av ytterligare krav.  
4.2.1.6 Vägning  
Före och efter bestämningen av vägmotstånd ska det valda fordonet vägas, med provförare och utrustning, så 
att det aritmetiska medelvärdet av vikten, m  av , kan fastställas. Fordonets vikt ska vara större än eller lika med 
provningsvikten för fordon H eller fordon L i början av förfarandet för bestämning av vägmotstånd.  
4.2.1.7 Provfordonets konfiguration  
Provfordonets konfiguration ska föras in i alla relevanta provningsrapporter och ska användas i eventuella 
efterföljande provningar med avstannande.  
4.2.1.8 Provfordonets skick  
4.2.1.8.1 Inkörning  
Provfordonet ska ha körts in på lämpligt vis för den efterföljande provningen i minst 10 000 men högst 
80 000 km.  
4.2.1.8.1.1 På tillverkarens begäran får ett fordon som har kört minst 3 000 km användas.  
4.2.1.8.2 Tillverkarens specifikationer  
För att undvika icke-representativt skadligt motstånd ska fordonet uppfylla tillverkarens avsedda specifika ­
tioner för serietillverkade fordon gällande däcktryck i enlighet med punkt 4.2.2.3 i denna underbilaga, 
hjulinställning i enlighet med punkt 4.2.1.8.3 i denna underbilaga, markfrigång, fordonshöjd, kraftöverfö ­
rings- och hjullagersmörjmedel samt bromsinställningar.  
4.2.1.8.3 Hjulinställning  
Inåt- och utåtlutningen ska vara inställd på den högsta avvikelsen från fordonets längsgående axel i det 
intervall som anges av tillverkaren. Om en tillverkare föreskriver värden för hjulens inåt- och utåtlutning för 
fordonet ska dessa värden användas. På begäran av tillverkaren får värden med större avvikelser från 
fordonets längsgående axel än de föreskrivna värdena användas. De föreskrivna värdena ska ligga till grund 
för allt underhåll under fordonets livstid.  
Andra variabla hjulinställningsparametrar (t.ex. castervinkel) ska ställas in på de värden som tillverkaren 
rekommenderar. Om det inte finns några rekommenderade värden ska de ställas in på det aritmetiska 
medelvärdet av det intervall som tillverkaren anger.  
Sådana inställbara parametrar och inställda värden ska föras in i alla relevanta provningsformulär.  
4.2.1.8.4 Stängda paneler  
Vid bestämningen av vägmotstånd ska motorhuven, bagageluckan, rörliga paneler som manövreras manuellt 
samt alla fönster vara stängda.SV L 175/444 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
4.2.1.8.5 Avstannande läge  
Om bestämningen av dynamometerinställningar inte uppfyller de kriterier som anges i punkterna 8.1.3 eller 
8.2.3 i denna underbilaga till följd av icke reproducerbara krafter, ska fordonet vara utrustat med ett 
avstannande läge. Det avstannande läget ska godkännas av godkännandemyndigheten och användningen 
av ett avstannande läge ska föras in i alla relevanta provningsrapporter.  
4.2.1.8.5.1 Om ett fordon är utrustat med ett avstannande läge ska det vara aktiverat både under bestämningen av 
vägmotstånd och på chassidynamometern.  
4.2.2 Däck  
4.2.2.1 Val av däck  
Valet av däck ska baseras på punkt 4.2.1 i denna underbilaga, och däckens rullmotstånd ska mätas enligt 
bilaga 6 till Uneces föreskrifter nr 117, i deras lydelse enligt ändringsserie 02.  
Koefficienterna för rullmotstånd ska anpassas och kategoriseras utifrån rullmotståndsklasserna i förordning 
(EG) nr 1222/2009.  
De faktiska rullmotståndsvärdena för de däck som är monterade på provfordonet ska användas för att 
bestämma lutningen på interpoleringslinjen i interpoleringsmetoden enligt punkt 3.2.3.2 i underbilaga 7. 
För enskilda fordon i interpoleringsfamiljen ska interpoleringsmetoden baseras på RRC-klassvärdet för däck 
som är monterade på ett enskilt fordon i enlighet med tabell A4/1.  
Tabell A4/1  
Energieffektivitetsklasser för rullmotståndskoefficienter (RRC) för däckkategorierna C1, C2 och C3, i 
kg/ton  
Energieffektivi ­
tetsklass  Värde för klass C1  Värde för klass C2  Värde för klass C3  
A RRC = 5,9  RRC = 4,9  RRC = 3,5  
B RRC = 7,1  RRC = 6,1  RRC = 4,5  
C RRC = 8,4  RRC = 7,4  RRC = 5,5  
D Tom  Tom  RRC = 6,5  
E RRC = 9,8  RRC = 8,6  RRC = 7,5  
F RRC = 11,3  RRC = 9,9  RRC = 8,5  
G RRC = 12,9  RRC = 11,2  Tom  
4.2.2.2 Däckens skick  
De däck som används vid provningen ska  
a) inte vara äldre än 2 år från tillverkningsdatum,  
b) inte ha konditionerats eller behandlats (t.ex. genom uppvärmning eller konstgjort åldrande), med undan ­
tag för slipning i den ursprungliga slitbanan,  
c) ha körts in på en väg i minst 200 km före bestämningen av vägmotstånd,  
d) före provningen ha ett konstant mönsterdjup på mellan 100 och 80 % av det ursprungliga mönsterdjupet 
överallt över hela bredden av däckets slitbana.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/445
 
4.2.2.2.1 Efter att mönsterdjupet har uppmätts ska körsträckan begränsas till 500 km. Om mer än 500 km körs ska 
mönsterdjupet mätas på nytt.  
4.2.2.3 Däcktryck  
Fram- och bakdäcken ska pumpas till den lägre gränsen i däcktrycksintervallet för respektive axel för det 
valda däcket vid vikten för provning med avstannande, enligt fordonstillverkarens specifikationer.  
4.2.2.3.1 Justering av däcktryck  
Om skillnaden mellan omgivningstemperaturen och stabiliseringstemperaturen är mer än 5 °C ska däck ­
trycket justeras enligt följande:  
a) Däcken ska stabiliseras under minst 1 h vid ett tryck som är 10 % över måltrycket.  
b) Före provningen ska däcktrycket minskas till det tryck som anges i punkt 4.2.2.3 i denna underbilaga, 
efter att skillnaden mellan stabiliseringsmiljöns temperatur och provomgivningstemperaturen har justerats 
med ett förhållande på 0,8 kPa per 1 °C med hjälp av ekvationen  
Δp t ¼ 0,8 Ü ðT soak Ä T amb Þ 
där 
ΔP t är den däcktrycksjustering som läggs till däcktrycket enligt definitionen i 4.2.2.3 i denna under ­
bilaga, i kPa,  
0,8 är tryckjusteringsfaktorn, i kPa/°C,  
T soak är däckets stabiliseringstemperatur, i °C,  
T amb är omgivningstemperaturen vid provningen, i °C,  
c) Mellan justeringen av trycket och uppvärmningen av fordonet ska däcken skyddas från yttre värmekällor 
inklusive solljus.  
4.2.3 Instrument  
Alla instrument ska monteras på ett sådant sätt att de påverkar fordonets aerodynamiska egenskaper så lite 
som möjligt.  
Om det monterade instrumentets påverkan på (C  D × A  f ) förväntas bli större än 0,015 m  2 ska fordonet mätas 
med och utan instrument i en vindtunnel som uppfyller kriteriet i punkt 3.2 i denna underbilaga. Den 
aktuella skillnaden ska dras av från f  2 . På tillverkarens begäran och med godkännandemyndighetens god ­
kännande får det fastställda värdet användas för liknande fordon om utrustningens påverkan förväntas bli 
densamma.  
4.2.4 Uppvärmning av fordonet  
4.2.4.1 På vägen  
Uppvärmning ska enbart ske genom att fordonet körs.  
4.2.4.1.1 Före uppvärmningen ska fordonet retarderas med kopplingen nedtryckt eller den automatiska transmissionen 
i neutralläge, genom måttlig bromsning från 80 till 20 km/h på 5–10 s. Efter bromsningen ska ingen 
ytterligare aktivering eller manuell justering av bromssystemet göras.  
På tillverkarens begäran och efter godkännande från godkännandemyndigheten får bromsarna även aktiveras 
efter uppvärmningen med samma retardation som beskrivs i denna punkt, men endast om det är nödvändigt.SV L 175/446 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
4.2.4.1.2 Uppvärmning och stabilisering  
Alla fordon ska köras vid 90 % av den högsta hastigheten för tillämplig WLTC-cykel. Fordonet får köras vid 
90 % av den högsta hastigheten för nästa högre fas (se tabell A4/2) om denna fas läggs till uppvärmning ­
förfarandet för tillämplig WLTC-cykel enligt definitionen i punkt 7.3.4 i denna underbilaga. Fordonet ska 
värmas upp i minst 20 min tills ett stabilt tillstånd uppnås.  
Tabell A4/2  
Uppvärmning och stabilisering i faser  
Fordonsklass  Tillämplig WLTC-cykel  90 % av högsta has ­
tighet  Nästa högre fas  
Klass 1  Låg  1 + Medel  1 58 km/h  Ej tillämpligt  
Klass 2  Låg  2 + Medel  2 + Hög  2 + Extra hög  2 111 km/h  Ej tillämpligt  
Låg  2 + Medel  2 + Hög  2 77 km/h  Extra hög (111 km/h)  
Klass 3  Låg  3 + Medel  3 + Hög  3 + Extra hög  3 118 km/h  Ej tillämpligt  
Låg  3 + Medel  3 + Hög  3 88 km/h  Extra hög (118 km/h)  
4.2.4.1.3 Kriterium för stabilt tillstånd  
Se punkt 4.3.1.4.2 i denna underbilaga.  
4.3 Mätning och beräkning av vägmotstånd med avstannandemetoden  
Vägmotståndet ska bestämmas med hjälp av antingen stationär anemometri (punkt 4.3.1 i denna underbi ­
laga) eller fordonsbaserad anemometri (punkt 4.3.2 i denna underbilaga).  
4.3.1 Avstannandemetod med stationär anemometri  
4.3.1.1 Val av referenshastighet för bestämning av vägmotståndskurva  
Referenshastigheterna för bestämning av vägmotstånd ska väljas i enlighet med punkt 2 i denna underbilaga.  
4.3.1.2 Datainsamling  
Under provningen ska förfluten tid och fordonshastighet mätas med en frekvens av minst 5 Hz.  
4.3.1.3 Förfarande för avstannande av fordon  
4.3.1.3.1 Efter fordonsuppvärmningen enligt punkt 4.2.4 i denna underbilaga och omedelbart före varje provnings ­
mätning ska fordonet accelereras till 10–15 km/h över högsta referenshastighet och köras med denna has ­
tighet i högst 1 min. Därefter ska avstannandet genast påbörjas.  
4.3.1.3.2 Under avstannandet ska transmissionen vara i neutralläge. Alla rattrörelser ska undvikas i möjligaste mån, 
och fordonets bromsar får inte användas.  
4.3.1.3.3 Provningen ska upprepas tills avstannandedata uppfyller kraven på statistisk precision enligt punkt 4.3.1.4.2.  
4.3.1.3.4 Även om det rekommenderas att varje körning med avstannande sker utan avbrott får körningar delas upp 
om det inte går att samla in data för alla referenshastighetspunkter. Vid uppdelade körningar ska försiktighet 
iakttas så att fordonets tillstånd förblir så stabilt som möjligt vid varje delningspunkt.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/447
 
4.3.1.4 Bestämning av vägmotstånd genom mätning av avstannandetid  
4.3.1.4.1 Avstannandetiden som motsvarar referenshastigheten v  j som förfluten tid från fordonshastighet 
(v j + 5 km/h)–(v  j – 5 km/h) ska mätas.  
4.3.1.4.2 Dessa mätningar ska utföras i motsatta riktningar tills minst tre mätningspar har erhållits som uppfyller den 
statistiska precisionen p  j , som definieras i följande ekvation.  
p j ¼ h Ü σ j ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  n Ü Δt j p Ï 0,03 
där 
P j är den statistiska precisionen hos de mätningar som gjorts vid referenshastigheten v  j , 
n är antalet mätningspar,  
Δt j är det aritmetiska medelvärdet av avstannandetiden vid referenshastigheten v  j i sekunder, som erhålls 
genom ekvationen 
Δt j ¼ n 
P  n 
i¼1 1 
Δt ji 
där 
Δt ji är det harmoniska aritmetiska medelvärdet av avstannandetiden för mätningspar nummer i vid has ­
tigheten v  j i sekunder, s, som erhålls genom ekvationen 
Δt ji ¼ 2 
Ê 1 
Δt jai Ì 
þ Ê 1 
Δt jbi Ì 
där 
Δt jai och Δt jbi är avstannandetiderna för mätning nummer i vid referenshastigheten v  j i sekunder, s, i 
riktning a respektive b,  
σ j är standardavvikelsen i sekunder, s, och definieras av 
σ j ¼ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
n Ä 1 X  n 
i¼1 ðΔt ji Ä Δt pj Þ 2 r 
h är en koefficient som anges i tabell A4/3.  
Tabell A4/3  
Koefficienten h som en funktion av  
n h  h/  ﬃﬃﬃ n p n h  h/  ﬃﬃﬃ n p 
3 4,3  2,48  10  2,2  0,73  
4 3,2  1,60  11  2,2  0,66  
5 2,8  1,25  12  2,2  0,64  
6 2,6  1,06  13  2,2  0,61  
7 2,5  0,94  14  2,2  0,59  
8 2,4  0,85  15  2,2  0,57  
9 2,3  0,77SV L 175/448 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
4.3.1.4.3 Om det vid mätning i en riktning förekommer någon yttre faktor eller föraråtgärd som påverkar vägmot ­
ståndsprovningen ska den mätningen och motsvarande mätning i motsatt riktning underkännas.  
Det högsta antal par som fortfarande uppfyller den statistiska noggrannhet som anges i punkt 4.3.1.4.2 ska 
utvärderas och antalet underkända mätningspar får inte överstiga en tredjedel av det totala antalet mätnings ­
par.  
4.3.1.4.4 Följande ekvation ska användas för att beräkna det aritmetiska medelvärdet av vägmotståndet när det 
harmoniska aritmetiska medelvärdet av de omväxlande avstannandetiderna ska användas. 
F j ¼ 1 
3,6 Ü ðm av þ m r Þ Ü 2 Ü Δv 
Δt j 
där 
Δt j är det harmoniska aritmetiska medelvärdet av de omväxlande mätningarna av avstannandetid vid 
hastigheten v  j , i sekunder, s, som erhålls genom  
Δt j ¼ 2 
1 
Δt ja þ 1 
Δt jb 
där 
Δt ja och Δt jb är det aritmetiska medelvärdet av avstannandetiderna i riktning a respektive b, vilket motsvarar 
referenshastigheten v  j i sekunder, s, och erhålls genom de två ekvationerna  
Δt ja ¼ 1 
n X  n 
i¼1 Δt jai 
och 
Δt jb ¼ 1 
n X  n 
i¼1 Δt jbi 
där 
m av är det aritmetiska medelvärdet av provfordonets vikter i början och slutet av bestämningen av väg ­
motstånd, i kg,  
m r är motsvarande effektiva vikt på de roterande komponenterna enligt punkt 2.5.1 i denna underbilaga.  
Koefficienterna f  0 , f 1 och f  2 i vägmotståndsekvationen ska beräknas med en regressionsanalys med min ­
stakvadratmetoden.  
Om provfordonet är det representativa fordonet för en vägmotståndmatrisfamilj ska koefficienten f  1 anges 
som noll och koefficienterna f  0 och f  2 ska beräknas på nytt med en regressionsanalys med minstakvadrat ­
metoden.  
4.3.2 Avstannandemetod med fordonsbaserad anemometri  
Fordonet ska värmas upp och stabiliseras i enlighet med punkt 4.2.4 i denna underbilaga.  
4.3.2.1 Ytterligare instrument för fordonsbaserad anemometri  
Den fordonsbaserade anemometern och de fordonsbaserade instrumenten ska kalibreras genom användning 
på det provfordon där kalibreringen sker under uppvärmningen inför provningen.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/449
 
4.3.2.1.1 Relativ vindhastighet ska mätas med en minimifrekvens av 1 Hz och en noggrannhet på 0,3 m/s. Fordons ­
blockeringen ska beaktas vid kalibreringen av anemometern.  
4.3.2.1.2 Vindriktningen ska vara relativ fordonets riktning. Den relativa vindriktningen (gir) ska mätas med en reso ­
lution på 1 grad och en noggrannhet på 3 grader; dödbandet för instrumentet får inte överstiga 10 grader 
och ska vara riktat mot fordonets bakre del.  
4.3.2.1.3 Före avstannandet ska anemometern kalibreras för vindhastighet och girförskjutning enligt bilaga A till ISO 
10521-1:2006(E).  
4.3.2.1.4 För att minska inverkan av anemometerblockering ska det under kalibreringen korrigeras för sådan enligt 
bilaga A till ISO 10521-1:2006(E).  
4.3.2.2 Val av fordonshastighetsintervall för bestämning av vägmotståndskurva  
Provfordonets hastighetsintervall ska väljas i enlighet med punkt 2.2 i denna underbilaga.  
4.3.2.3 Datainsamling  
Under förfarandet ska förfluten tid, fordonshastighet och lufthastighet (vindhastighet, vindriktning) relativt 
fordonet mätas med en frekvens av 5 Hz. Omgivningstemperaturen ska synkroniseras och provtagning ske 
med en frekvens av minst 1 Hz.  
4.3.2.4 Förfarande för avstannande av fordon  
Mätningarna ska utföras i motsatta riktningar tills minst tio på varandra följande körningar (fem i varje 
riktning) har gjorts. Om en enskild körning inte uppfyller de erforderliga provningsförhållandena för fordons ­
baserad anemometri ska den körningen och motsvarande körning i motsatt riktning underkännas. Alla giltiga 
par ska inkluderas i den slutliga analysen med minst fem par körningar med avstannande. Se punkt 
4.3.2.6.10 i denna underbilaga angående statistiska valideringskriterier.  
Anemometern ska monteras på en plats som gör att fordonets driftsegenskaper påverkas så lite som möjligt.  
Anemometern ska monteras enligt något av följande alternativ:  
a) Med hjälp av en bom cirka 2 m framför fordonets främre aerodynamiska stagnationspunkt.  
b) På mittlinjen av fordonets tak. Anemometern ska om möjligt monteras inom 30 cm från vindrutans 
överkant.  
c) På fordonets motorhuv, vid dess mittlinje, monterad vid mittpunkten mellan fordonets främre del och 
vindrutans undre del.  
I samtliga fall ska anemometern monteras parallellt med vägytan. Om placering b eller c används ska 
avstannanderesultaten justeras analytiskt för det extra luftmotstånd som anemometern orsakar. Justeringen 
ska ske genom att det avstannande fordonet provas i en vindtunnel, både med och utan anemometern 
monterad i samma läge som används på banan. Den beräknade skillnaden ska vara den ökande luftmot ­
ståndskoefficienten C  D kombinerad med frontarean, som ska användas för att korrigera avstannanderesulta ­
tet. 
4.3.2.4.1 Efter fordonsuppvärmningen enligt punkt 4.2.4 i denna underbilaga och omedelbart före varje provnings ­
mätning ska fordonet accelereras till 10–15 km/h över högsta referenshastighet och köras med denna has ­
tighet i högst 1 min. Därefter ska avstannandet genast påbörjas.SV L 175/450 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
4.3.2.4.2 Under avstannande ska transmissionen vara i neutralläge. Alla rattrörelser ska undvikas i möjligaste mån, och 
fordonets bromsar får inte användas.  
4.3.2.4.3 Det rekommenderas att varje körning med avstannande utförs utan avbrott. Uppdelade körningar kan dock 
göras om det inte går att samla in data för samtliga referenspunkter under en och samma körning. Vid 
uppdelade körningar ska försiktighet iakttas så att fordonets tillstånd förblir så stabilt som möjligt vid varje 
delningspunkt.  
4.3.2.5 Bestämning av rörelseekvationen  
De symboler som används i den fordonsbaserade anemometerns rörelseekvationer anges i tabell A4/4.  
Tabell A4/4  
Symboler i den fordonsbaserade anemometerns rörelseekvationer  
Symbol  Enheter  Beskrivning  
A f m 2 fordonets frontarea  
a 0 … a  n grader  -1 luftmotståndskoefficienter som en funktion av girvinkel  
A m N koefficient för mekaniskt motstånd  
B m N/(km/h)  koefficient för mekaniskt motstånd  
C m N/(km/h)  2 koefficient för mekaniskt motstånd  
C D (Y) luftmotståndskoefficient vid girvinkel Y  
D N  motstånd  
D aero N luftmotstånd  
D f N framaxelmotstånd (inklusive drivlina)  
D grav N gravitationsmotstånd  
D mech  N mekaniskt motstånd  
D r N bakaxelmotstånd (inklusive drivlina)  
D tyre N däckrullmotstånd  
(dh/ds)  —  sinus för banans lutning i färdriktningen (+ indikerar 
stigande)  
(dv/dt)  m/s  2 acceleration  
g m/s  2 gravitationskonstant  
m av kg aritmetiskt medelvärde av provfordonets vikt före och 
efter bestämning av vägmotstånd  
ρ kg/m  3 luftens densitet  
t s  tid  
T K  temperatur  
v km/h  fordonshastighet  
v r km/h  relativ vindhastighet  
Y grader  girvinkel för skenbar vind relativt fordonets färdriktningSV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/451
 
4.3.2.5.1 Allmän form  
Den allmänna formen på rörelseekvationen är  
Äm e Ê dv 
dt Ì 
¼ D mech þ D aero þ D grav 
där 
D mech  = D  tyre + D  f + D  r , 
D aero = D  aero ¼ ð 1 
2 ÞρC D ðYÞA f v 2 
r , 
D grav = D  grav ¼ m Ü g Ü Ê dh 
ds Ì 
Om lutningen på provbanan är lika med eller mindre än 0,1 % över banans längd, får D  grav fastställas till 
noll.  
4.3.2.5.2 Modellering av mekaniskt motstånd  
Det mekaniska motståndet bestående av separata komponenter som representerar friktionsförluster för däck 
D tyre och fram- och bakaxel, D  f och D  r , inklusive transmissionsförluster, ska modelleras som ett polynom 
med tre termer som en funktion av fordonshastigheten v som i nedanstående ekvation: 
D mech ¼ A m þ B m v þ C m v 2 
där 
A m , B m och C  m bestäms i dataanalysen med hjälp av minstakvadratmetoden. Dessa konstanter återspeglar det 
kombinerade motståndet för drivlina och däck.  
Om provfordonet är det representativa fordonet för en vägmotståndmatrisfamilj ska koefficienten B  m anges 
som noll och koefficienterna A  m och C  m ska beräknas på nytt med en regressionsanalys med minstakvad ­
ratmetoden.  
4.3.2.5.3 Modellering av luftmotstånd  
Luftmotståndskoefficienten C  D (Y) ska modelleras som ett polynom med fyra termer som en funktion av 
girvinkeln Y som i ekvationen nedan: 
C D ðYÞ ¼ a 0 þ a 1 Y þ a 2 Y 2 þ a 3 Y 3 þ a 4 Y 4 
a 0 till a  4 är konstanta koefficienter vars värden bestäms i dataanalysen.  
Luftmotståndet ska bestämmas genom att motståndskoefficienten kombineras med fordonets frontarea A  f 
och den relativa vindhastigheten 
D aero ¼ Ê 1 
2 Ì 
Ü ρ Ü A f Ü v 2 
r Ü C D ðYÞ 
D aero ¼ Ê 1 
2 Ì 
Ü ρ Ü A f Ü v 2 
r ða 0 þ a 1 Y þ a 2 Y 2 þ a 3 Y 3 þ a 4 Y 4 ÞSV L 175/452 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
4.3.2.5.4 Slutlig rörelseekvation  
Genom substitution blir rörelseekvationens slutliga form 
m e Ê dv 
dt Ì 
¼ A m þ B m v þ C m v 2 þ Ê 1 
2 Ì 
Ü ρ Ü A f Ü v 2 
r ða 0 þ a 1 Y þ a 2 Y 2 þ a 3 Y 3 þ a 4 Y 4 þÞ ðm Ü g Ü dh 
ds Þ 
4.3.2.6 Datareducering  
En ekvation med tre termer ska skapas för att beskriva vägmotståndet som en funktion av hastighet, F = A + 
Bv + Cv  2 , korrigerat till standardomgivningstemperatur och tryckförhållanden, och vid vindstilla. Metoden för 
denna analysprocess beskrivs i punkterna 4.3.2.6.1–4.3.2.6.10 i denna underbilaga.  
4.3.2.6.1 Bestämma kalibreringskoefficienter  
Om det inte redan har gjorts ska kalibreringsfaktorer som ska korrigera för fordonsblockering bestämmas för 
relativ vindhastighet och girvinkel. Mätningarna av fordonshastighet v, relativ vindhastighet v  r och gir Y 
under uppvärmningsfasen av provningsförfarandet ska registreras. Par med körningar i omväxlande riktningar 
på provbanan vid en konstant hastighet på 80 km/h ska utföras, och de aritmetiska medelvärdena av v, v  r 
och Y ska bestämmas för varje körning. Kalibreringsfaktorer som minimerar det totala antalet fel i motvind 
och sidvind över alla par med körningar, dvs. summan av (head  i – head  i+1 ) 2 osv., ska väljas där head  i och 
head  i+1 avser vindhastighet och vindriktning från paren med provkörningar i motsatta riktningar under 
uppvärmning/stabilisering av fordonet före provning.  
4.3.2.6.2 Erhålla observationer sekund för sekund  
Från de data som samlats in under körningarna med avstannande ska värden för v,  Ê dh 
ds ÌÊ dv 
dt Ì 
, v r 2 och Y 
bestämmas genom tillämpning av de kalibreringsfaktorer som erhålls i punkterna 4.3.2.1.3 och 4.3.2.1.4 i 
denna underbilaga. Datafiltrering ska användas för att justera proverna till en frekvens av 1 Hz.  
4.3.2.6.3 Preliminär analys  
Alla datapunkter ska analyseras samtidigt med hjälp av en regressionsteknik med minstakvadratmetoden, i 
syfte att bestämma A  m ,B m , C  m , a  0 , a  1 , a  2 , a  3 och a  4 för givna värden på M  e Ê dh 
ds ÌÊ dv 
dt Ì 
, v, v  r och ρ. 
4.3.2.6.4 Avvikande värden  
En förutsedd kraft  m  e Ê dv 
dt Ì 
ska beräknas och jämföras med de iakttagna datapunkterna. Datapunkter med 
alltför stora avvikelser, t.ex. mer än tre standardavvikelser, ska markeras.  
4.3.2.6.5 Datafiltrering (valfritt)  
Lämpliga datafiltreringstekniker får tillämpas och de återstående datapunkterna ska jämnas ut.  
4.3.2.6.6 Eliminering av data  
Insamlade datapunkter där girvinklarna är större än ± 20 grader från fordonets färdriktning ska markeras. 
Insamlade datapunkter där relativ vind är mindre än +5 km/h (för att undvika förhållanden där medvinden 
överstiger fordonets hastighet) ska också markeras. Dataanalysen ska begränsas till fordonshastigheter inom 
det hastighetsintervall som valts enligt punkt 4.3.2.2 i denna underbilaga.  
4.3.2.6.7 Slutlig dataanalys  
Alla data som inte har markerats ska analyseras med hjälp av en regressionsteknik med minstakvadratme ­
toden. Givet M  e och Ê dh 
ds ÌÊ dv 
dt Ì 
, v, v  r , och ρ ska A  m , B  m , C  m , a 0 , a 1 , a 2 , a 3 och a  4 bestämmas.  
4.3.2.6.8 Begränsad analys (valfritt)  
För att det ska gå att bättre åtskilja fordonets luftmotstånd och mekaniska motstånd får en begränsad analys 
tillämpas på så vis att fordonets frontarea, A  f , och motståndskoefficienten, C  D , får vara fasta om de har 
bestämts tidigare.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/453
 
4.3.2.6.9 Korrigering till referensförhållanden  
Rörelseekvationerna ska korrigeras till referensförhållandena enligt punkt 4.5 i denna underbilaga.  
4.3.2.6.10 Statistiska kriterier för fordonsbaserad anemometri  
Uteslutandet av varje enskilt par med körningar med avstannande ska ändra det beräknade vägmotståndet för 
varje avstannandereferenshastighet v  j som understiger konvergenskravet, för allai och j: 
ΔF i ðv j Þ=Fðv j Þ Ï 0,03 ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
n Ä 1 p 
där 
ΔF i (v j ) är skillnaden mellan det beräknade vägmotståndet med alla avstannande körningar och det beräknade 
vägmotståndet med par nummer i av avstannande körningar uteslutet, i N,  
F(v  j ) är det beräknade vägmotståndet med alla körningar med avstannande, i N,  
v j är referenshastigheten, i km/h,  
n är antalet par med körningar med avstannande, där alla giltiga par är inkluderade.  
Om konvergenskravet inte uppfylls ska par tas bort från analysen, med början från det par som ger den 
största förändringen i beräknat vägmotstånd, tills konvergenskravet är uppfyllt, så länge som minst 5 giltiga 
par används för den slutliga bestämningen av vägmotstånd.  
4.4 Mätning och beräkning av körmotstånd med hjälp av metoden med vridmomentmätare  
Som ett alternativ till metoderna med avstannande får även metoden med vridmomentmätare användas, där 
körmotståndet bestäms genom mätning av vridmoment på de drivna hjulen vid referenshastighetspunkterna 
under perioder på minst 5 s.  
4.4.1 Montering av vridmomentmätare  
Hjulvridmomentmätare ska monteras mellan hjulnavet och fälgen på varje drivhjul och mäta det vridmoment 
som krävs för att fordonet ska hålla en konstant hastighet.  
Vridmomentmätaren ska kalibreras regelbundet, minst en gång om året, på ett sätt som kan spåras till 
nationella eller internationella standarder, för att kraven på noggrannhet och precision ska uppfyllas.  
4.4.2 Förfarande och datainsamling  
4.4.2.1 Val av referenshastigheter för bestämning av körmotståndskurva  
Referenshastighetspunkterna för bestämning av körmotstånd ska väljas i enlighet med punkt 2.2 i denna 
underbilaga.  
Referenshastigheterna ska mätas i fallande ordning. På tillverkarens begäran får det förekomma stabiliserings ­
perioder mellan mätningarna, men stabiliseringshastigheten får inte överskrida nästa referenshastighet.  
4.4.2.2 Datainsamling  
Datauppsättningar bestående av faktisk hastighet v  ji , faktiskt vridmoment C  ji och tid under en period på 
minst 5 s ska mätas för varje v  j med en provtagningsfrekvens av minst 10 Hz. De datauppsättningar som 
samlas in under en tidsperiod för en referenshastighet v  j ska hänvisas till som en mätning.SV L 175/454 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
4.4.2.3 Mätmetod med fordonsvridmomentmätare  
Innan provningsmätningen utförs med vridmomentmätare ska fordonet värmas upp enligt punkt 4.2.4 i 
denna underbilaga.  
Under provningsmätningen ska alla rattrörelser undvikas i möjligaste mån, och fordonets bromsar får inte 
användas.  
Provningen ska upprepas tills körmotståndsdata uppfyller kraven på mätprecision enligt punkt 4.4.3.2 i 
denna underbilaga.  
Även om det rekommenderas att varje provningsförlopp sker utan avbrott får körningar delas upp om det 
inte går att samla in data för alla referenshastighetspunkter. Vid uppdelade körningar ska försiktighet iakttas 
så att fordonets tillstånd förblir så stabilt som möjligt vid varje delningspunkt.  
4.4.2.4 Hastighetsavvikelse  
Under en mätning vid en enda referenshastighetspunkt ska avvikelsen i hastighet från det aritmetiska medel ­
värdet av hastigheten, v  ji -v jm , beräknad enligt punkt 4.4.3 i denna underbilaga, ligga inom värdena i tabell 
A4/5.  
Dessutom får det aritmetiska medelvärdet av hastigheten v  jm vid varje referenshastighetspunkt inte avvika 
från referenshastigheten v  j med mer än ± 1 km/h eller 2 % av referenshastigheten v  j , beroende på vilket värde 
som är störst.  
Tabell A4/5  
Hastighetsavvikelse  
Tidsperiod i s  Hastighetsavvikelse i km/h  
5–10  ± 0,2  
10–15  ± 0,4  
15–20  ± 0,6  
20–25  ± 0,8  
25–30  ± 1,0  
≥ 30 ± 1,2  
4.4.2.5 Atmosfärisk temperatur  
Provningar ska utföras under samma temperaturförhållanden som anges i punkt 4.1.1.2 i denna underbilaga.  
4.4.3 Beräkning av det aritmetiska medelvärdet av hastigheten och av vridmomentet  
4.4.3.1 Beräkningsprocess  
Det aritmetiska medelvärdet av hastigheten v  jm , i km/h, och det aritmetiska medelvärdet av vridmomentet 
C jm , i Nm, ska för varje mätning beräknas utifrån de datauppsättningar som samlats in enligt punkt 4.4.2.2 i 
denna underbilaga, med hjälp av följande ekvationer: 
v jm ¼ 1 
k X  k 
i¼1 v jiSV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/455
 
och 
C jm ¼ 1 
k X  k 
i¼1 C ji Ä C js 
där 
v ji är den faktiska fordonshastigheten för datauppsättning nummer i vid referenshastighetspunkten j, i 
km/h,  
k är antalet datauppsättningar i en enskild mätning,  
C ji är det faktiska vridmomentet för datauppsättning nummer i, i Nm,  
C js är kompensationstermen för hastighetsavdrift, i Nm, som erhålls genom ekvationen 
C js ¼ ðm st þ m r Þ Ü α j r j: 
C js 
1 
k P  k 
i¼1 C ji får inte vara större än 0,05 och får bortses från om α j inte är större än ± 0,005 m/s  2 , 
m st är provfordonets vikt när mätningarna inleds och ska mätas precis före uppvärmningen och inte 
tidigare än så, i kg,  
mr är motsvarande effektiva vikt på de roterande komponenterna enligt punkt 2.5.1 i denna underbilaga, 
i kg,  
r j är däckets dynamiska radie som har fastställts vid en referenspunkt på 80 km/h eller vid fordonets 
högsta referenshastighetspunkt om denna hastighet är lägre än 80 km/h, och som har beräknats enligt 
ekvationen 
r j ¼ 1 
3,6 Ü v jm 
2 Ü πn 
där 
n är det drivna däckets rotationsvarvtal, i s  -1 , 
α j är det aritmetiska medelvärdet av accelerationen, i m/s  2 , som har beräknats enligt ekvationen 
α j ¼ 1 
3,6 Ü k P  k 
i¼1 t i v ji Ä P  k 
i¼1 t i P  k 
i¼1 v ji 
k Ü P  k 
i¼1 t 2 
i Ä ½ P  k 
i¼1 t i â 2 
där 
t i är den tidpunkt då insamlingen av datauppsättning nummer i ägde rum, i s.  
4.4.3.2 Mätprecision  
Dessa mätningar ska utföras i motsatta riktningar tills minst tre mätningspar vid varje referenshastighet v  i har 
erhållits, för vilka  C j uppfyller precisionen p  j enligt ekvationen 
ρ j ¼ h Ü s ﬃﬃﬃ n p Ü C j Ï 0:03SV L 175/456 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
där 
n är antalet mätningspar för C  jm , 
C j är körmotståndet vid hastigheten v  j , i Nm, som erhålls genom ekvationen  
C j ¼ 1 
n X  n 
i¼1 C jmi 
där 
C jmi är det aritmetriska medelvärdet av vridmomentet för mätningspar nummer i vid hastigheten v  j , som 
anges i Nm och erhålls genom 
C jmi ¼ 1 
2 Ü ðC jmai þ C jmbi Þ 
där 
C jmai och C  jmbi är det aritmetiska medelvärdet av vridmomenten för mätning nummer i vid hastigheten v  j 
som anges i punkt 4.4.3.1 i denna underbilaga för vardera riktningen a respektive b, i Nm,  
s är standardavvikelsen, i Nm, som har beräknats med ekvationen 
s ¼ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
k Ä 1 X  k 
i¼1 ðC jmi Ä C j Þ 2 r
; 
h är en koefficient som en funktion av n enligt tabell A4/3 i punkt 4.3.1.4.2 i denna underbilaga.  
4.4.4 Bestämning av körmotståndskurva  
Det aritmetiska medelvärdet av fordonshastigheten och av vridmomentet vid varje referenshastighetspunkt 
ska beräknas med hjälp av följande ekvationer: 
V jm ¼ ½ Ü ðv jma þ v jmb Þ 
C jm ¼ ½ Ü ðC jma þ C jmb Þ 
Följande med minstakvadratmetoden uträknade regressionskurva över det aritmetiska medelvärdet av kör ­
motståndet ska anpassas till alla datapar (v  jm , C  jm ) vid alla referenshastigheter i punkt 4.4.2.1 i denna 
underbilaga för bestämning av koefficienterna c  0 , c 1 och c  2 . 
Koefficienterna, c  0 , c 1 och c  2 samt de avstannandetider som uppmätts på chassidynamometern (se punkt 
8.2.4 i denna underbilaga) ska föras in i alla relevanta provningsformulär.  
Om provfordonet är det representativa fordonet för en vägmotståndmatrisfamilj ska koefficienten c  1 anges 
som noll och koefficienterna c  0 och c  2 ska beräknas på nytt med en regressionsanalys med minstakvadrat ­
metoden.  
4.5 Korrigering till referensförhållanden och mätutrustning  
4.5.1 Korrektionsfaktor för luftmotstånd  
Korrektionsfaktorn för luftmotstånd K  2 ska bestämmas med hjälp av ekvationen 
K 2 ¼ T 
293 K Ü 100 kPa 
PSV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/457
 
där 
T är det aritmetiska medelvärdet av den atmosfäriska temperaturen för alla enskilda körningar, i Kelvin 
(K), 
P är det aritmetiska medelvärdet av lufttrycket, i kPa.  
4.5.2 Korrektionsfaktor för rullmotstånd  
Korrektionsfaktorn K  0 för rullmotstånd, i Kelvin  -1 (K -1 ), får bestämmas baserat på empiriska data och 
godkännas av godkännandemyndigheten för fordonet och däckprovningen i fråga, eller får antas vara 
följande: 
K 0 ¼ 8,6 Ü 10 Ä3 K Ä1 
4.5.3 Vindkorrigering  
4.5.3.1 Vindkorrigering med stillastående anemometri  
4.5.3.1.1 En vindkorrigering för absolut vindhastighet längs provvägen ska göras genom att den skillnad som inte kan 
upphävas genom omväxlande körningar dras av från den konstanta term f  0 som ges i punkt 4.3.1.4.4 i 
denna underbilaga, eller från c  0 som ges i punkt 4.4.4 i denna underbilaga.  
4.5.3.1.2 Vindkorrigeringsmotståndet w  1 för avstannandemetoden eller w  2 för metoden med vridmomentmätare ska 
beräknas med ekvationerna  
w 1 ¼ 3,6  2 Ü f 2 Ü v 2 
w 
eller w  2 ¼ 3,6  2 Ü c 2 Ü v 2 
w 
där 
w 1 är vindkorrigeringen för avstannandemetoden, i N,  
f 2 är koefficienten för den aerodynamiska termen som anges i punkt 4.3.1.4.4 i denna underbilaga,  
v w är det aritmetiska medelvärdet av vindhastigheten i motsatta riktningar längs provvägen under prov ­
ningen, i m/s,  
w 2 är vindkorrigeringsmotståndet för metoden med vridmomentmätare, i Nm,  
c 2 är koefficienten för den aerodynamiska termen för metoden med vridmomentmätare som anges i 
punkt 4.4.4 i denna underbilaga.  
4.5.3.2 Vindkorrigering med fordonsbaserad anemometri  
Om avstannandemetoden bygger på fordonsbaserad anemometri ska w  1 och w  2 i ekvationerna i punkt 
4.5.3.1.2 anges som noll, eftersom vindkorrigeringen redan har tillämpats enligt 4.3.2 i denna underbilaga.SV L 175/458 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
4.5.4 Korrektionsfaktor för provningsvikt  
Korrektionsfaktorn K  1 för provfordonets provningsvikt ska bestämmas med hjälp av ekvationen 
K 1 ¼ f 0 Ü Ê 
1 Ä TM 
m av Ì 
där 
f 0 är en konstant term, i N,  
TM är provfordonets provningsvikt, i kg,  
m av är provfordonets faktiska provningsvikt som bestämts i enlighet med punkt 4.3.1.4.4 i denna un ­
derbilaga, i kg.  
4.5.5 Korrektion av vägmotståndskurva  
4.5.5.1 Den kurva som bestämts i punkt 4.3.1.4.4 i denna underbilaga ska korrigeras till referensförhållandena enligt 
följande: 
F ä ¼ ððf 0 Ä w 1 Ä K 1 Þ þ f 1 vÞ Ü ð1 þ K 0 ðT Ä 20ÞÞ þ K 2 f 2 v 2 
där 
F* är det korrigerade vägmotståndet, i N,  
f 0 är den konstanta termen, i N,  
f 1 är koefficienten för första gradens term, i N ·(h/km),  
f 2 är koefficienten för andra gradens term, i N ·(h/km)  2 , 
K 0 är korrektionsfaktorn för rullmotstånd enligt definitionen i punkt 4.5.2 i denna underbilaga,  
K 1 är korrektionsfaktorn för provningsvikt enligt definitionen i punkt 4.5.4 i denna underbilaga,  
K 2 är korrektionsfaktorn för luftmotstånd enligt definitionen i punkt 4.5.1 i denna underbilaga,  
T är det aritmetiska medelvärdet av den atmosfäriska temperaturen, i °C,  
v är fordonshastigheten, i km/h,  
w 1 är korrektionsfaktorn för vindmotstånd enligt definitionen i punkt 4.5.3 i denna underbilaga, i N.  
Resultatet av beräkningen ((f  0 – w  1 – K  1 ) × (1 + K  0 × (T-20))) ska användas som målvägmotståndskoefficient 
A t i beräkningen av chassidynamometerns belastningsinställning som beskrivs i punkt 8.1 i denna underbi ­
laga.  
Resultatet av beräkningen (f  1 × (1 + K  0 × (T-20))) ska användas som målvägmotståndskoefficient B  t i 
beräkningen av chassidynamometerns belastningsinställning som beskrivs i punkt 8.1 i denna underbilaga.  
Resultatet av beräkningen (K  2 × f  2 ) ska användas som målvägmotståndskoefficient C  t i beräkningen av 
chassidynamometerns belastningsinställning som beskrivs i punkt 8.1 i denna underbilaga.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/459
 
4.5.5.2 Den kurva som bestämts i punkt 4.4.4 i denna underbilaga ska korrigeras till referensförhållanden och 
monterad mätutrustning enligt följande förfarande.  
4.5.5.2.1 Korrigering till referensförhållanden 
C ä ¼ ððc 0 Ä w 2 Ä K 1 Þ þ c 1 vÞ Ü ð1 þ K 0 ðT Ä 20ÞÞ þ K 2 c 2 v 2 
där 
C* är det korrigerade körmotståndet, i Nm,  
c 0 är den konstanta termen enligt punkt 4.4.4 i denna underbilaga, i Nm,  
c 1 är koefficienten för första gradens term enligt punkt 4.4.4 i denna underbilaga, i Nm (h/km),  
c 2 är koefficienten för andra gradens term enligt punkt 4.4.4 i denna underbilaga, i Nm (h/km)  2 , 
K 0 är korrektionsfaktorn för rullmotstånd enligt definitionen i punkt 4.5.2 i denna underbilaga,  
K 1 är korrektionsfaktorn för provningsvikt enligt definitionen i punkt 4.5.4 i denna underbilaga,  
K 2 är korrektionsfaktorn för luftmotstånd enligt definitionen i punkt 4.5.1 i denna underbilaga,  
v är fordonshastigheten, i km/h,  
T är det aritmetiska medelvärdet av den atmosfäriska temperaturen, i °C,  
w 2 är vindkorrigeringsmotståndet enligt definitionen i punkt 4.5.3 i denna underbilaga.  
4.5.5.2.2 Korrigering för monterade vridmomentmätare  
Om körmotståndet bestäms enligt metoden med vridmomentmätare ska körmotståndet korrigeras för den 
inverkan som den externt monterade utrustningen för vridmomentmätning har på fordonets aerodynamiska 
egenskaper.  
Körmotståndskoefficienten c  2 ska korrigeras enligt ekvationen 
c 2corr ¼ K 2 Ü c 2 Ü ð1 þ ðΔðC D Ü A f ÞÞ=ðC D 0 Ü A f 0 ÞÞ 
där 
Δ(C D × A  f ) = (C  D × A  f ) - (C  D’ × A  f’ ) 
C D’ × A  f’ är produkten av luftmotståndskoefficienten multiplicerad med fordonets frontarea med utrust ­
ningen för vridmomentmätning monterad, uppmätt i en vindtunnel som uppfyller kriterierna i 
punkt 3.2 i denna underbilaga, i m  2 , 
C D × A  f är produkten av luftmotståndskoefficienten multiplicerad med fordonets frontarea utan utrust ­
ningen för vridmomentmätning monterad, uppmätt i en vindtunnel som uppfyller kriterierna i 
punkt 3.2 i denna underbilaga, i m  2 .SV L 175/460 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
4.5.5.2.3 Koefficienter för målkörmotstånd  
Resultatet av beräkningen ((c  0 – w  2 – K  1 ) × (1 + K  0 × (T-20))) ska användas som målkörmotståndskoefficient 
a t i beräkningen av chassidynamometerns belastningsinställning som beskrivs i punkt 8.2 i denna underbi ­
laga.  
Resultatet av beräkningen (c  1 × (1 + K  0 × (T-20))) ska användas som målkörmotståndskoefficient b  t i 
beräkningen av chassidynamometerns belastningsinställning som beskrivs i punkt 8.2 i denna underbilaga.  
Resultatet av beräkningen (c  2corr  × r) ska användas som målkörmotståndskoefficient c  t i beräkningen av 
chassidynamometerns belastningsinställning som beskrivs i punkt 8.2 i denna underbilaga.  
5. Metod för beräkning av vägmotstånd eller körmotstånd baserat på fordonsparametrar  
5.1 Beräkning av vägmotstånd och körmotstånd för fordon baserat på ett representativt fordon i en vägmot ­
ståndsmatrisfamilj  
Om vägmotståndet för det representativa fordonet bestäms enligt en metod som beskrivs i punkt 4.3 i denna 
underbilaga, ska vägmotståndet för ett enskilt fordon beräknas enligt punkt 5.1.1 i denna underbilaga.  
Om körmotståndet för det representativa fordonet bestäms enligt den metod som beskrivs i punkt 4.4 i 
denna underbilaga, ska körmotståndet för ett enskilt fordon ska beräknas enligt punkt 5.1.2 i denna 
underbilaga.  
5.1.1 För beräkningen av vägmotståndet för fordon i en vägmotståndsmatrisfamilj ska de fordonsparametrar som 
beskrivs i punkt 4.2.1.4 i denna underbilaga och vägmotståndskoefficienterna för det representativa prov ­
fordonet enligt punkt 4.3 i denna underbilaga användas.  
5.1.1.1 Vägmotståndet för ett enskilt fordon ska beräknas med hjälp av ekvationen  
F c ¼ f 0 þ ðf 1 Ü vÞ þ ðf 2 Ü v 2 Þ 
där 
F c är det beräknade vägmotståndet som en funktion av fordonshastigheten, i N,  
f 0 är den konstanta vägmotståndskoefficienten, i N, som definieras av ekvationen 
f 0 ¼ Maxðð0,05 Ü f 0r þ 0,95 Ü ðf 0r Ü TM=TM  r þ ðRR Ä RR  r Þ Ü 9,81 Ü TMÞÞ; 
ð0,2 Ü f 0r þ 0,8 Ü ðf 0r Ü TM=TM  r þ ðRR Ä RR  r Þ Ü 9,81 Ü TMÞÞÞ 
f 0r är den konstanta vägmotståndskoefficienten för det representativa fordonet i vägmotståndsmatris ­
familjen, i N,  
f 1 är första gradens vägmotståndskoefficient och ska anges som noll,  
f 2 är andra gradens vägmotståndskoefficient, i N ·(h/km)  2 , som definieras av ekvationen  
f 2 ¼ Maxðð0,05 Ü f 2r þ 0,95 Ü f 2r Ü A f=A fr Þ; ð0,2 Ü f 2r þ 0,8 Ü f 2r Ü A f=A fr ÞÞ 
f 2r är andra gradens vägmotståndskoefficient för det representativa fordonet i vägmotståndsmatrisfamil ­
jen, i N ·(h/km)  2 , 
v är fordonshastigheten, i km/h,  
TM är den faktiska provningsvikten för det enskilda fordonet i vägmotståndsmatrisfamiljen, i kg,SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/461
 
TM  r är provningsvikten för det representativa fordonet i vägmotståndsmatrisfamiljen, i kg,  
A f är frontarean hos det enskilda fordonet i vägmotståndsmatrisfamiljen, i m  2 , 
A fr är frontarean hos det representativa fordonet i vägmotståndsmatrisfamiljen, i m  2 , 
RR är däckrullmotståndet hos det enskilda fordonet i vägmotståndsmatrisfamiljen, i kg/ton,  
RRr är däckrullmotståndet hos det representativa fordonet i vägmotståndsmatrisfamiljen, i kg/ton.  
5.1.2 För beräkningen av körmotståndet för fordon i en vägmotståndsmatrisfamilj ska de fordonsparametrar som 
beskrivs i punkt 4.2.1.4 i denna underbilaga och körmotståndskoefficienterna för det representativa prov ­
fordonet enligt punkt 4.4 i denna underbilaga användas.  
5.1.2.1 Körmotståndet för ett enskilt fordon ska beräknas med hjälp av ekvationen 
C c ¼ c 0 þ c 1 Ü v þ c 2 Ü v 2 
där 
C c är det beräknade körmotståndet som en funktion av fordonshastigheten, i Nm,  
c 0 är den konstanta körmotståndskoefficienten, i Nm, som definieras av ekvationen 
c 0 ¼ r 0=1,02 Ü Maxðð0,05 Ä 1,02 Ä c 0r=r 0 þ 0,95 Ü ð1,02 Ü c 0r=r 0 Ü TM=TM  r þ ðRR Ä RR  r Þ Ü 9,81 Ü TMÞÞ; 
ð0,2 Ü 1,02 Ü c 0r=r 0 þ 0,8 Ü ð1,02 Ü c 0r=r 0 Ü TM=TM  r þ ðRR Ä RR  r Þ Ü 9,81 Ü TMÞÞÞ 
c 0r är den konstanta körmotståndskoefficienten för det representativa fordonet i vägmotståndsmatris ­
familjen, i Nm,  
c 1 är första gradens körmotståndskoefficient och ska anges som noll,  
c 2 är andra gradens körmotståndskoefficient, i Nm ·(h/km)  2 , som definieras av ekvationen 
c 2 ¼ r 0=1,02 Ü Maxðð0,05 Ü 1,02 Ü c 2r=r 0 þ 0,95 Ü 1,02 Ü c 2r=r 0 Ü A f=A fr Þ; 
ð0,2 Ü 1,02 Ü c 2r=r 0 þ 0,8 Ü 1,02 Ü c 2r=r 0 Ü A f=A fr ÞÞ 
c 2r är andra gradens körmotståndskoefficient för det representativa fordonet i vägmotståndsmatrisfamil ­
jen, i N ·(h/km)  2 , 
v är fordonshastigheten, i km/h,  
TM är den faktiska provningsvikten för det enskilda fordonet i vägmotståndsmatrisfamiljen, i kg,  
TMr är provningsvikten för det representativa fordonet i vägmotståndsmatrisfamiljen, i kg,  
A f är frontarean hos det enskilda fordonet i vägmotståndsmatrisfamiljen, i m  2 , 
A fr är frontarean hos det representativa fordonet i vägmotståndsmatrisfamiljen, i m  2 , 
RR är däckrullmotståndet hos det enskilda fordonet i vägmotståndsmatrisfamiljen, i kg/ton,SV L 175/462 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
RRr är däckrullmotståndet hos det representativa fordonet i vägmotståndsmatrisfamiljen, i kg/ton,  
r’ är däckets dynamiska radie på chassidynamometern som erhålls vid 80 km/h, i m,  
1,02 är en approximativ koefficient som kompenserar för kraftöverföringsförluster.  
5.2 Beräkning av standardvägmotstånd baserat på fordonsparametrar  
5.2.1 Som ett alternativ till att bestämma vägmotståndet med avstannande- eller vridmomentmätarmetoden får en 
beräkningsmetod för standardvägmotstånd användas.  
För beräkningen av standardvägmotstånd baserat på fordonsparametrar ska flera parametrar användas, som 
fordonets provningsvikt, bredd och höjd. Standardvägmotståndet F  c ska beräknas för referenshastighetspunk ­
terna.  
5.2.2 Standardvägmotståndet ska beräknas med hjälp av ekvationen 
F c ¼ f 0 þ f 1 Ü v þ f 2 Ü v 2 
där 
F c är det beräknade standardvägmotståndet som en funktion av fordonshastigheten, i N,  
f 0 är den konstanta vägmotståndskoefficienten, i N, som definieras av ekvationen 
f 0 ¼ 0,140 Ü TM; 
f 1 är första gradens vägmotståndskoefficient och ska anges som noll,  
f 2 är andra gradens vägmotståndskoefficient, i N ·(h/km)  2 , som definieras av ekvationen 
f 2 ¼ ð2,8 Ü 10 Ä6 Ü TMÞ þ ð0,0170 Ü width Ü heightÞ; ð49Þ 
v är fordonshastigheten, i km/h,  
TM provningsvikt, i kg,  
width fordonets bredd enligt definitionen i punkt 6.2 i standarden ISO 612:1978, i m,  
height fordonets höjd enligt definitionen i punkt 6.3 i standarden ISO 612:1978, i m,  
6. Vindtunnelmetod  
Vindtunnelmetoden är en metod för mätning av vägmotstånd som innebär att en vindtunnel används i 
kombination med en chassidynamometer eller en dynamometer med platta band. Provbänkarna kan vara 
fristående eller integrerade med varandra.  
6.1 Mätmetod  
6.1.1 Vägmotståndet ska bestämmas genom att  
a) de vägmotstånd som uppmätts i en vindtunnel läggs ihop med dem som uppmätts med en dynamometer 
med platta band, eller  
b) de vägmotstånd som uppmätts i en vindtunnel läggs ihop med dem som uppmätts på en chassidyna ­
mometer.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/463
 
6.1.2 Luftmotståndet ska mätas i vindtunneln.  
6.1.3 Rullmotstånd och kraftöverföringsförluster ska mätas med en dynamometer med platta band eller en chas ­
sidynamometer, och fram- och bakaxlarna ska mätas samtidigt.  
6.2 Godkännandemyndighetens godkännande av anläggningar  
Resultaten av vindtunnelmetoden ska jämföras med resultaten av avstannandemetoden för att påvisa att 
anläggningarna är godkända, och ska föras in i alla relevanta provningsrapporter.  
6.2.1 Godkännandemyndigheten ska välja ut tre fordon. Fordonen ska täcka in den variationsvidd av fordon (t.ex. i 
fråga om storlek och vikt) som avses att mätas med de berörda anläggningarna.  
6.2.2 Två separata provningar med avstannande ska göras med vart och ett av de tre fordonen i enlighet med 
punkt 4.3 i denna underbilaga, och de resulterande vägmotståndskoefficienterna, f  0 , f 1 och f  2 , ska bestämmas 
enligt den punkten och korrigeras enligt punkt 4.5.5 i denna underbilaga. Resultatet av provningen med 
avstannande av ett provfordon ska vara det aritmetiska medelvärdet av vägmotståndskoefficienterna för de 
två separata provningarna med avstannande. Om det behövs fler än två provningar med avstannande för att 
kriterierna för godkännande av anläggningar ska uppfyllas ska medelvärdet av alla giltiga provningar beräk ­
nas.  
6.2.3 Mätning med vindtunnelmetoden enligt punkterna 6.3–6.7 i denna underbilaga ska göras på samma tre 
fordon som valdes i punkt 6.2.1 i denna underbilaga och under samma förhållanden, och de resulterande 
vägmotståndskoefficienterna, f  0 , f 1 och f  2 , ska bestämmas.  
Om tillverkaren väljer att använda ett eller flera av de tillgängliga alternativa förfarandena i vindtunnelme ­
toden (dvs. punkt 6.5.2.1 om förkonditionering, punkterna 6.5.2.2 och 6.5.2.3 om förfarandet samt punkt 
6.5.2.3.3 om dynamometerinställning) ska dessa förfaranden även användas för godkännande av anläggning ­
arna.  
6.2.4 Kriterier för godkännande  
Anläggningen eller kombinationen av anläggningar ska godkännas om båda följande kriterier uppfylls:  
(a) Skillnaden i cykelenergi, uttryckt som ε k , mellan vindtunnelmetoden och avstannandemetoden ska ligga 
inom ± 0,05 för vart och ett av de tre fordonen k i enlighet med ekvationen  
ε k ¼ E k;WTM  
E k;coastdown Ä 1 
där 
ε k är skillnaden i cykelenergi under en fullständig WLTC-cykel för klass 3-fordon för fordon k 
mellan vindtunnelmetoden och avstannandemetoden, i procent,  
E k,WTM  är cykelenergin under en fullständig WLTC-cykel för klass 3-fordon för fordon k, som 
beräknats med det vägmotstånd som erhållits med vindtunnelmetoden (WTM), enligt be ­
räkning i punkt 5 i underbilaga 7, i J,  
E k,coastdown  är cykelenergin under en fullständig WLTC-cykel för klass 3-fordon för fordon k, som 
beräknats med det vägmotstånd som erhållits med avstannandemetoden, enligt beräkning 
i punkt 5 i underbilaga 7, i J, ochSV L 175/464 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
(b) Det aritmetiska medelvärdet  x av de tre skillnaderna ska ligga inom 0,02.  
x ¼ j ε 1 þ ε 2 þ ε 3 
3 j 
Anläggningen får användas för bestämning av vägmotstånd i högst två år efter godkännandet.  
Varje kombination av chassidynamometer med rullar eller rörligt band och vindtunnel ska godkännas 
separat.  
6.3 Förberedelse av fordonet och temperatur  
Konditionering och förberedelse av fordonet ska utföras enligt punkterna 4.2.1 och 4.2.2 i denna underbilaga 
och gäller både mätningen med dynamometer med platta band eller chassidynamometer och vindtunnel.  
Om det alternativa uppvärmningsförfarande som beskrivs i punkt 6.5.2.1 används ska justeringen av mål ­
provningsvikt samt vägning och mätning av fordonet utföras utan att föraren sitter i fordonet.  
Provcellerna med dynamometer med platta band eller chassidynamometer ska ha ett temperaturbörvärde på 
20 °C med en tolerans på ± 3 °C. På tillverkarens begäran får börvärdet även vara 23 °C med en tolerans på 
± 3 °C.  
6.4 Vindtunnelförfarande  
6.4.1 Vindtunnelkriterier  
Vindtunnelutformningen, provningsmetoder och korrigeringar ska ge ett värde på (C  D × A  f ) som är repre ­
sentativt för värdet på väg (C  D × A  f ) och har en repeterbarhet på 0,015 m  2 . 
För alla (C  D × A  f )-mätningar ska de vindtunnelkriterier som anges i punkt 3.2 i denna underbilaga uppfyllas 
med följande ändringar:  
a) Det blockeringsförhållande som beskrivs i punkt 3.2.4 i denna underbilaga ska vara lägre än 25 %.  
b) Den bandyta som vidrör något hjul ska överstiga längden på det berörda hjulets kontaktyta med minst 
20 % och vara minst lika bred som den kontaktytan.  
c) Standardavvikelsen för totalt lufttryck vid munstycksutloppet enligt beskrivningen i punkt 3.2.8 i denna 
underbilaga ska vara mindre än 1 %.  
d) Fasthållningssystemets blockeringsförhållande enligt beskrivningen i punkt 3.2.10 i denna underbilaga ska 
vara lägre än 3 %.  
6.4.2 Vindtunnelmätning  
Fordonet ska vara i det skick som beskrivs i punkt 6.3 i denna underbilaga.  
Fordonet ska placeras parallellt med tunnelns längsgående mittlinje med en avvikelse på högst 10 mm.  
Fordonet ska placeras med en girvinkel på 0° och en tolerans på ± 0,1°.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/465
 
Luftmotståndet ska mätas under minst 60 s och med en frekvens av minst 5 Hz. Alternativt kan motståndet 
mätas med en frekvens av minst 1 Hz och med minst 300 på varandra följande prover. Resultatet ska vara 
det aritmetiska medelvärdet av motståndet.  
Om fordonet har rörliga aerodynamiska karossdelar ska punkt 4.2.1.5 i denna underbilaga tillämpas. Om de 
rörliga delarna är hastighetsberoende ska varje tillämplig position mätas i vindtunneln och det ska lämnas 
bevis till godkännandemyndigheten som indikerar förhållandet mellan hastighet, den rörliga delens placering 
och motsvarande (C  D × A  f ). 
6.5 Platta band används för vindtunnelmetoden  
6.5.1 Kriterier för platta band  
6.5.1.1 Beskrivning av provbänken med platta band  
Hjulen ska rotera på platta band som inte förändrar hjulens rullegenskaper jämfört med på väg. De uppmätta 
krafterna i x-riktningen ska omfatta friktionskrafterna i kraftöverföringen.  
6.5.1.2 Fasthållningssystem för fordon  
Dynamometern ska vara utrustad med en centreringsenhet som riktar in fordonet inom en tolerans på ± 0,5 
graders rotation runt z-axeln. Fasthållningssystemet ska upprätthålla den centrerade drivhjulspositionen under 
körningarna med avstannande vid bestämningen av vägmotstånd, inom följande gränser:  
6.5.1.2.1 Position i sidled (y-axel)  
Fordonet ska förbli inriktat i y-riktningen och rörelsen i sidled ska begränsas till ett minimum.  
6.5.1.2.2 Främre och bakre position (x-axel)  
Utan att det påverkar kravet i punkt 6.5.1.2.1 i denna underbilaga ska båda hjulaxlarna befinna sig inom 
± 10 mm från bandets laterala mittlinjer.  
6.5.1.2.3 Vertikal belastning  
Fasthållningssystemet ska vara utformat så att det inte orsakar någon vertikal belastning på drivhjulen.  
6.5.1.3 Noggrannheten i uppmätta krafter  
Endast reaktionskraften för rotation av hjulen ska mätas. Inga yttre krafter ska inkluderas i resultatet 
(kylfläktluftens kraft, fordonsfasthållningen, det platta bandets aerodynamiska reaktionskrafter, dynamometer ­
förluster osv.).  
Kraften i x-riktning ska mätas med en noggrannhet på ± 5 N.  
6.5.1.4 Styrning av det platta bandets hastighet  
Bandets hastighet ska styras med en noggrannhet på ± 0,1 km/h.  
6.5.1.5 Det platta bandets yta  
Det platta bandets yta ska vara ren, torr och fri från främmande material som kan göra att däcken slirar.  
6.5.1.6 Kylning  
En luftström med variabel hastighet ska blåsas mot fordonet. Börvärdet för den linjära hastigheten för luften 
vid fläktens utlopp ska vara lika med motsvarande dynamometerhastighet över mäthastigheter på 5 km/h. 
Avvikelsen för den linjära hastigheten för luften vid fläktens utlopp ska förbli inom ± 5 km/h eller ± 10 % av 
motsvarande mäthastighet, beroende på vilket som är störst.SV L 175/466 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
6.5.2 Mätning med platt band  
Mätmetoden får utföras enligt antingen punkt 6.5.2.2 eller punkt 6.5.2.3 i denna underbilaga.  
6.5.2.1 Förkonditionering  
Fordonet ska konditioneras på dynamometern enligt beskrivningen i punkterna 4.2.4.1.1–4.2.4.1.3 i denna 
underbilaga.  
Dynamometerns belastningsinställning F  d, för förkonditionering ska vara: 
F d ¼ a d þ b d Ü v þ c d Ü v 2 
där 
a d = 0  
b d = 0;  
c d = ðC D Ü A f Þ Ü ρ 0 
2 Ü 1 
3,6  2 
Dynamometerns ekvivalenta tröghet ska vara provningsvikten.  
Det luftmotstånd som används för belastningsinställningen ska hämtas från punkt 6.7.2 i denna underbilaga 
och får anges som invärde direkt. I annat fall ska a  d , b d och c  d i denna punkt användas.  
På begäran av tillverkaren får uppvärmningen som alternativ till punkt 4.2.4.1.2 i denna underbilaga 
genomföras genom att fordonet körs med det platta bandet.  
I detta fall ska uppvärmningshastigheten vara 110 % av den maximala hastigheten för den tillämpliga WLTC- 
cykeln och varaktigheten ska överstiga 1 200 s tills förändringen i uppmätt kraft under en period på 200 s är 
mindre än 5 N.  
6.5.2.2 Mätmetod med stabiliserade hastigheter  
6.5.2.2.1 Provningen ska utföras från den högsta till den lägsta referenshastighetspunkten.  
6.5.2.2.2 Omedelbart efter mätningen vid föregående hastighetspunkt ska retardationen från nuvarande till nästa till ­
lämpliga referenshastighetspunkt utföras med en smidig övergång på ungefär 1 m/s  2 . 
6.5.2.2.3 Referenshastigheten ska stabiliseras under minst 4 s och högst 10 s. Mätutrustningen ska säkerställa att 
signalen för den uppmätta kraften stabiliseras inom denna period.  
6.5.2.2.4 Kraften vid varje referenshastighet ska mätas under minst 6 s samtidigt som fordonshastigheten hålls kon ­
stant. Den resulterande kraften för den referenshastighetspunkten F  jDyno  ska vara det aritmetiska medelvärdet 
av kraften under mätningen.  
Stegen i punkterna 6.5.2.2.2–6.5.2.2.4 i denna underbilaga ska upprepas för varje referenshastighet.  
6.5.2.3 Mätmetod med retardation  
6.5.2.3.1 Förkonditionering och dynamometerinställning ska utföras enligt punkt 6.5.2.1 i denna underbilaga. Före 
varje avstannande ska fordonet köras i minst 1 min vid den högsta referenshastigheten eller, om det 
alternativa uppvärmningsförfarandet används, vid 110 % av den högsta referenshastigheten. Fordonet ska 
därefter accelereras till minst 10 km/h över högsta referenshastighet och avstannandet ska påbörjas omedel ­
bart.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/467
 
6.5.2.3.2 Mätningen ska utföras enligt punkterna 4.3.1.3.1–4.3.1.4.4 i denna underbilaga. Avstannande i motsatta 
riktningar krävs inte och den ekvation som används för att beräkna Δt ji i punkt 4.3.1.4.2 i denna underbilaga 
är inte tillämplig. Mätningen ska avbrytas efter två retardationer om kraften för båda avstannandena vid varje 
referenshastighetspunkt ligger inom ± 10 N, och i annat fall ska minst tre avstannanden utföras med de 
kriterier som anges i punkt 4.3.1.4.2 i denna underbilaga.  
6.5.2.3.3 Kraften f  jDyno  vid varje referenshastighet v  j ska beräknas genom borttagning av den simulerade aerodyna ­
miska kraften: 
f jDyno ¼ f jDecel Ä c d Ü v 2 
j 
där 
f jDecel  är den kraft som bestämts enligt ekvationen med beräkning av F  j i punkt 4.3.1.4.4 i denna under ­
bilaga vid referenshastighetspunkt j, i N,  
c d är dynamometerns inställda koefficient enligt definitionen i punkt 6.5.2.1 i denna underbilaga, i 
N/(km/h)  2 . 
Alternativt kan c  d på tillverkarens begäran anges som noll under avstannandet och för beräkning av f  jDyno  . 
6.5.2.4 Mätförhållanden  
Fordonet ska vara i det skick som beskrivs i punkt 4.3.1.3.2 i denna underbilaga.  
Under avstannandet ska transmissionen vara i neutralläge. Alla rattrörelser ska undvikas i möjligaste mån, 
och fordonets bromsar får inte användas.  
6.5.3 Mätresultat vid metoden med platta band  
Resultatet från dynamometern med platta band f  jDyno  ska hänvisas till som f  j för vidare beräkningar i punkt 
6.7 i denna underbilaga.  
6.6 Chassidynamometer används för vindtunnelmetoden  
6.6.1 Kriterier  
Förutom beskrivningarna i punkterna 1 och 2 i underbilaga 5 ska de kriterier som beskrivs i punkterna 
6.6.1.1– 6.6.1.6 i denna underbilaga gälla.  
6.6.1.1 Beskrivning av en chassidynamometer  
Fram- och bakaxlarna ska vara utrustade med en enda rulle med en diameter på minst 1,2 m. De uppmätta 
krafterna i x-riktningen omfattar friktionskrafterna i kraftöverföringen.  
6.6.1.2 Fasthållningssystem för fordon  
Dynamometern ska vara utrustad med en centreringsenhet som riktar in fordonet. Fasthållningssystemet ska 
upprätthålla den centrerade drivhjulspositionen inom följande rekommenderade gränser under körningarna 
med avstannande vid bestämningen av vägmotstånd:  
6.6.1.2.1 Fordonets position  
Det fordon som ska provas ska placeras på chassidynamometerrullen enligt definitionen i punkt 7.3.3 i 
denna underbilaga.  
6.6.1.2.2 Vertikal belastning  
Fasthållningssystemet ska uppfylla kraven i punkt 6.5.1.2.3 i denna underbilaga.SV L 175/468 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
6.6.1.3 Noggrannheten i uppmätta krafter  
Noggrannheten i de uppmätta krafterna ska överensstämma med beskrivningen i punkt 6.5.1.3 i denna 
underbilaga, med undantag för kraften i x-riktning som ska mätas med den noggrannhet som beskrivs i 
punkt 2.4.1 i underbilaga 5.  
6.6.1.4 Styrning av dynamometerns hastighet  
Rullens hastighet ska styras med en noggrannhet på ± 0,2 km/h.  
6.6.1.5 Rullens yta  
Rullens yta ska överensstämma med beskrivningen i punkt 6.5.1.5 i denna underbilaga.  
6.6.1.6 Kylning  
Kylfläkten ska överensstämma med beskrivningen i punkt 6.5.1.6 i denna underbilaga.  
6.6.2 Mätning med dynamometer  
Mätningen ska utföras enligt beskrivningen i punkt 6.5.2 i denna underbilaga.  
6.6.3 Korrigering av chassidynamometerrullens kurva  
De uppmätta krafterna på chassidynamometern ska korrigeras till en referensmotsvarighet till vägen (plan 
yta) och resultatet ska hänvisas till som f  j . 
f j ¼ f jDyno Ü c1 Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
R Wheel  
R Dyno Ü c2 þ 1 v u u u t þ f jDyno Ü ð1 Ä c1Þ 
där 
c1 är den del av f  jDyno  som utgörs av däckrullmotståndet,  
c2 är chassidynamometerns specifika radiekorrektionsfaktor,  
f jDyno  är den kraft som beräknades i punkt 6.5.2.3.3 för varje referenshastighet j, i N,  
R Wheel  är hälften av däckets nominella konstruktionsdiameter, i m,  
R Dyno  är chassidynamometerrullens radie, i m.  
Tillverkaren och godkännandemyndigheten ska komma överens om vilka faktorer c1 och c2 som ska 
användas, baserat på korrelationstestbevis som tillverkaren tillhandahåller för de olika däckegenskaper som 
ska provas på chassidynamometern.  
Som ett alternativ kan följande konservativa ekvation användas: 
f j ¼ f jDyno Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
R Wheel  
R Dyno Ü 0,2 þ 1 v u u u t 
6.7 Beräkningar  
6.7.1 Korrigering av resultaten med dynamometer med platta band och chassidynamometer  
De uppmätta krafter som bestämts i punkterna 6.5 och 6.6 i denna underbilaga ska korrigeras till referens ­
förhållandena med hjälp av ekvationen 
F Dj ¼ ðf j Ä K 1 Þ Ü ð1 þ K 0 ðT Ä 293ÞÞSV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/469
 
där 
F Dj är det korrigerade motståndet uppmätt vid dynamometern med platta band eller chassidynamometern 
vid referenshastigheten j, i N,  
f j är den uppmätta kraften vid referenshastigheten j, i N,  
K 0 är korrektionsfaktorn för rullmotstånd enligt definitionen i punkt 4.5.2 i denna underbilaga, K  -1 , 
K 1 är korrigeringen för provningsvikt enligt definitionen i punkt 4.5.4 i denna underbilaga, i N,  
T är det aritmetiska medelvärdet av temperaturen i provcellen under mätningen, i K.  
6.7.2 Beräkning av den aerodynamiska kraften  
Luftmotståndet ska beräknas med hjälp av nedanstående ekvation. Om fordonet är utrustat med hastighets ­
beroende rörliga aerodynamiska karossdelar ska motsvarande värden (C  D × A  f ) tillämpas för de berörda 
referenshastighetspunkterna. 
F Aj ¼ ðC D Ü A f Þ j Ü ρ 0 
2 Ü v 2 
j 
3,6  2 
där 
F Aj är luftmotståndet uppmätt i vindtunneln vid referenshastigheten j, i N,  
(C D × A  f ) j är produkten av motståndskoefficienten och frontarean vid en viss referenshastighetspunkt j, i 
tillämpliga fall, i m  2 , 
ρ 0 är densiteten hos torr luft enligt definitionen i punkt 3.2.10 i denna bilaga, i kg/m  3 , 
v j är referenshastigheten j, i km/h.  
6.7.3 Beräkning av vägmotståndsvärden  
Det totala vägmotståndet som summa av resultaten i punkterna 6.7.1 och 6.7.2 i denna underbilaga ska 
beräknas med hjälp av ekvationen 
F ä 
j ¼ F Dj þ F Aj 
för alla tillämpliga referenshastighetspunkter j, i N,  
För alla beräknade F  * 
j ska koefficienterna f  0 , f 1 och f  2 i vägmotståndsekvationen beräknas med en regres ­
sionsanalys med minstakvadratmetoden och användas som målkoefficienter i punkt 8.1.1 i denna underbi ­
laga.  
Om det eller de fordon som provas enligt vindtunnelmetoden är representativt (representativa) för ett fordon 
i en vägmotståndsmatrisfamilj, ska koefficienten f  1 anges som noll och koefficienterna f  0 och f  2 ska beräknas 
på nytt med en regressionsanalys med minstakvadratmetoden.  
7. Överföra vägmotstånd till en chassidynamometer  
7.1 Förberedelse för provning på en chassidynamometer  
7.1.1 Laboratorieförhållanden  
7.1.1.1 Rulle (rullar)  
Chassidynamometerns rulle eller rullar ska vara rena, torra och fria från främmande material som kan göra 
att däcken slirar. Om chassidynamometern har flera rullar ska dynamometern köras i samma inkopplade eller 
frånkopplade tillstånd som vid efterföljande provning av typ 1. Chassidynamometerns hastighet ska mätas 
från den rulle som är kopplad till effektupptagningsenheten.SV L 175/470 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
7.1.1.1.1 Däckslirning  
Ytterligare vikt får placeras på eller i fordonet för att eliminera däckslirning. Tillverkaren ska utföra belast ­
ningsinställningen på chassidynamometern med den extra vikten. Den extra vikten ska vara tillgänglig för 
både belastningsinställningen och provningen av utsläpp och bränsleförbrukning. Användningen av extra vikt 
ska föras in i alla relevanta provningsformulär.  
7.1.1.2 Rumstemperatur  
Laboratoriets omgivningstemperatur ska ligga på ett börvärde på 23 °C och får inte avvika mer än ± 5 °C 
under provningen, såvida inget annat krävs på grund av efterföljande tester.  
7.2 Förberedelse av chassidynamometern  
7.2.1 Inställning av tröghetsmassan  
Den ekvivalenta tröghetsmassan för chassidynamometern ska ställas in enligt punkt 2.5.3 i denna underbi ­
laga. Om chassidynamometern inte klarar att exakt uppfylla inställningen av tröghetsmassa ska nästa högre 
tröghetsinställning användas, med en ökning på högst 10 kg.  
7.2.2 Uppvärmning av chassidynamometern  
Chassidynamometern ska värmas upp i enlighet med dynamometertillverkarens rekommendationer, eller på 
annat lämpligt vis, så att dynamometerns friktionsförluster kan stabiliseras.  
7.3 Förberedelse av fordonet  
7.3.1 Justering av däcktryck  
Däcktrycket vid stabiliseringstemperaturen för en provning av typ 1 ska ställas in på högst 50 % över den 
nedre gränsen i däcktrycksintervallet för det valda däcket, enligt fordonstillverkarens specifikationer (se punkt 
4.2.2.3 i denna underbilaga), och ska föras in i alla relevanta provningsrapporter.  
7.3.2 Om bestämningen av dynamometerinställningar inte uppfyller de kriterier som anges i punkterna 8.1.3 i 
denna underbilaga till följd av icke reproducerbara krafter, ska fordonet vara utrustat med ett avstannande 
läge. Det avstannande läget ska godkännas av godkännandemyndigheten och användningen av ett avstan ­
nande läge ska föras in i alla relevanta provningsrapporter.  
7.3.2.1 Om ett fordon är utrustat med ett avstannande läge ska det vara aktiverat både under bestämningen av 
vägmotstånd och på chassidynamometern.  
7.3.3 Fordonets placering på dynamometern  
Provfordonet ska placeras på chassidynamometern i ett rakt framåtriktat läge och spännas fast på ett säkert 
sätt. Om en chassidynamometer med endast en rulle används ska mitten på däckets kontaktyta på rullen 
ligga inom ± 25 mm eller ± 2 % av rullens diameter, beroende på vilket som är minst, från rullens övre del.  
7.3.3.1 Om metoden med vridmomentmätare används ska däcktrycket justeras så att den dynamiska radien ligger 
inom 0,5 % av den dynamiska radien r  j som beräknats med hjälp av ekvationerna i punkt 4.4.3.1 i denna 
underbilaga vid referenshastighetspunkten 80 km/h. Den dynamiska radien på chassidynamometern ska 
beräknas enligt det förfarande som beskrivs i punkt 4.4.3.1 i denna underbilaga.  
Om denna justering ligger utanför det intervall som anges i punkt 7.3.1 i denna underbilaga ska metoden 
med vridmomentmätare inte tillämpas.  
7.3.4 Uppvärmning av fordonet  
7.3.4.1 Fordonet ska värmas upp med tillämplig WLTC-cykel. Om fordonet har värmts upp vid 90 % av den högsta 
hastigheten för nästa högre fas under det förfarande som anges i punkt 4.2.4.1.2 i denna underbilaga, ska 
denna högre fas läggas till den tillämpliga WLTC-cykeln.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/471
 
Tabell A4/6  
Uppvärmning av fordonet  
Fordonsklass  Tillämplig WLTC-cykel  Använd nästa högre fas  Uppvärmningscykel  
Klass 1  Låg  1 + Medel  1 Ej tillämpligt  Låg  1 + Medel  1 
Klass 2  Låg  2 + Medel  2 + Hög  2 + Ex ­
tra hög  2 Ej tillämpligt  
Låg  2 + Medel  2 + Hög  2 + Ex ­
tra hög  2 Låg  2 + Medel  2 + Hög  2 Ja (Extra hög  2 ) 
Nej Låg  2 + Medel  2 + Hög  2 
Klass 3  Låg  3 + Medel  3 + Hög  3 + Ex ­
tra hög  3 Låg  3 + Medel  3 + Hög  3 + Ex ­
tra hög  3 Låg  3 + Medel  3 + Hög  3 + Ex ­
tra hög  3 Låg  3 + Medel  3 + Hög  3 Ja (Extra hög  3 ) 
Nej Låg  3 + Medel  3 + Hög  3 
7.3.4.2 Om fordonet redan är uppvärmt ska den WLTC-fas som tillämpas i punkt 7.3.4.1 i denna underbilaga köras, 
med högsta hastighet.  
7.3.4.3 Alternativt uppvärmningsförfarande  
7.3.4.3.1 På tillverkarens begäran och med godkännandemyndighetens godkännande får ett alternativ uppvärmnings ­
förfarande användas. Det godkända alternativa uppvärmningsförfarandet får användas för fordon inom 
samma vägmotståndsfamilj och ska uppfylla de krav som anges i punkterna 7.3.4.3.2–7.3.4.3.5 i denna 
underbilaga.  
7.3.4.3.2 Minst ett fordon som representerar vägmotståndsfamiljen ska väljas.  
7.3.4.3.3 Det energibehov för en cykel som beräknats enligt punkt 5 i underbilaga 7 med korrigerade vägmotstånds ­
koefficienter f  0a , f 1a och f  2a , ska för det alternativa uppvärmningsförfarandet vara lika med eller högre än det 
energibehov för cykeln som beräknats med målvägmotståndskoefficienterna f  0 , f 1 och f  2 , för varje tillämplig 
fas. 
De korrigerade vägmotståndskoefficienterna f  0a , f 1a och f  2a ska beräknas enligt följande ekvationer:  
f 0a ¼ f 0 þ A d_alt Ä A d_WLTC  
f 1a ¼ f 1 þ B d_alt Ä B d_WLTC  
f 2a ¼ f 2 þ C d_alt Ä C d_WLTC  
där 
A d_alt , B  d_alt och C  d_alt är chassidynamometerns inställningskoefficienter efter den alternativa 
uppvärmningen,  
A d_WLTC  , B  d_WLTC  och d C  d_WLTC  är chassidynamometerns inställningskoefficienter efter en WLTC-upp ­
värmning enligt punkt 7.3.4.1 i denna underbilaga och en giltig chas ­
sidynamometerinställning enligt punkt 8 i denna underbilaga.  
7.3.4.3.4 De korrigerade vägmotståndskoefficienterna f  0a , f 1a och f  2a ska endast användas vid tillämpningen av punkt 
7.3.4.3.3 i denna underbilaga. För övriga ändamål ska målvägmotståndskoefficienterna f  0 , f 1 och f  2 användas 
som målvägmotståndskoefficienter.  
7.3.4.3.5 Närmare uppgifter om förfarandet och dess likvärdighet ska lämnas till godkännandemyndigheten.SV L 175/472 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
8. Inställning av chassidynamometerns belastning  
8.1 Inställning av chassidynamometerns belastning med avstannandemetoden  
Denna metod är tillämplig när vägmotståndskoefficienterna f  0 , f 1 och f  2 har bestämts.  
För en vägmotståndsmatrisfamilj ska denna metod tillämpas när det representativa fordonets vägmotstånds ­
matrisfamilj bestäms med avstannandemetoden enligt punkt 4.3 i denna underbilaga. Värdena för målväg ­
motstånd är de värden som beräknas med hjälp av den metod som beskrivs i punkt 5.1 i denna underbilaga.  
8.1.1 Inledande belastningsinställning  
För en chassidynamometer med koefficientstyrning ska chassidynamometerns effektupptagningsenhet justeras 
med de arbiträra inledande koefficienterna, A  d , B  d och C  d , i följande ekvation: 
F d ¼ A d þ B d v þ C d v 2 
där 
F d är chassidynamometerns belastningsinställning, i N,  
v är chassidynamometerrullens hastighet, i km/h.  
Det rekommenderas att följande koefficienter används för den inledande belastningsinställningen:  
a) A  d = 0, 5 × A  t , B  d = 0, 2 × B  t , Cd = C  t 
för chassidynamometrar med en axel, eller  
A d = 0, 1 × A  t , B  d = 0, 2 × B  t , Cd = C  t 
för dynamometrar med dubbla axlar, där A  t , B  t och C  t är målvägmotståndskoefficienter,  
b) empiriska värden, såsom dem som används för inställningen för ett fordon av liknande typ.  
För en chassidynamometer med mångsidig styrning ska lämpliga belastningsvärden vid varje referenshastighet 
ställas in för chassidynamometerns effektupptagningsenhet.  
8.1.2 Avstannande  
Provningen med avstannande på chassidynamometern ska ske med det förfarande som anges i punkt 
8.1.3.4.1 eller i punkt 8.1.3.4.2 i denna underbilaga och ska påbörjas senast 120 s efter avslutad upp ­
värmning. På varandra följande körningar med avstannande ska inledas omedelbart. På tillverkarens begäran 
och med godkännandemyndighetens godkännande får tiden mellan uppvärmningen och avstannanden med 
den iterativa metoden förlängas för att säkerställa rätt fordonsinställning för avstannandet. Tillverkaren ska 
förse godkännandemyndigheten med bevis på att det krävs ytterligare tid och på att chassidynamometerns 
belastningsinställningsparametrar (t.ex. kylvätske- och/eller oljetemperatur eller kraften på en dynamometer) 
inte påverkas.  
8.1.3 Kontroll  
8.1.3.1 Värdet för målvägmotstånd ska beräknas med hjälp av målvägmotståndskoefficienten A  t , B t och C  t , för varje 
referenshastighet, v  j : 
F tj ¼ A t þ B t v j þ C t v 2 
jSV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/473
 
där 
A t , B  t och C  t är målvägmotståndsparametrarna f  0 , f 1 respektive f  2 , 
F tj är målvägmotståndet vid referenshastigheten v  j , i N,  
v j är referenshastighet nummer j, i km/h.  
8.1.3.2 Det uppmätta vägmotståndet ska beräknas med hjälp av ekvationen 
F mj ¼ 1 
3,6 Ü ðTM þ m r Þ Ü 2 Ü Δv 
Δt j 
där 
F mj är det uppmätta målvägmotståndet för varje referenshastighet v  j , i N,  
TM är fordonets provningsvikt, i kg,  
m r är motsvarande effektiva vikt på de roterande komponenterna enligt punkt 2.5.1 i denna underbilaga, 
i kg,  
Δt j är den avstannandetid som motsvarar hastigheten v  j , i s.  
8.1.3.3 Den simulerade vägmotståndet på chassidynamometern ska beräknas enligt den metod som anges i punkt 
4.3.1.4 i denna underbilaga, med undantag för mätning i motsatta riktningar, och med tillämpliga korrige ­
ringar enligt punkt 4.5 i denna underbilaga, vilket resulterar i en kurva för simulerat vägmotstånd: 
F s ¼ A s þ B s Ü v þ C s Ü v 2 
Det simulerade vägmotståndet för varje referenshastighet v  j ska bestämmas med hjälp av följande ekvation, 
med användning av beräknade A  s , B  s och C  s : 
F sj ¼ A s þ B s Ü v j þ C s Ü v 2 
j 
8.1.3.4 Två olika metoder får användas för inställning av dynamometerns belastning. Om fordonet accelereras 
genom dynamometern ska de metoder som beskrivs i punkt 8.1.3.4.1 i denna underbilaga användas. Om 
fordonet accelereras med egen kraft ska de metoder som anges i punkterna 8.1.3.4.1 eller 8.1.3.4.2 i denna 
underbilaga användas. Den minsta accelerationen multiplicerat med hastigheten ska vara 6 m  2 /s 3 . Fordon 
som inte klarar att uppnå 6 m  2 /s 3 ska köras med full acceleration.  
8.1.3.4.1 Fast körmetod  
8.1.3.4.1.1 Dynamometerprogramvaran ska utföra sammanlagt fyra avstannanden: Från det första avstannandet ska 
dynamometerns inställningskoefficienter för den andra körningen enligt punkt 8.1.4 i denna underbilaga 
beräknas. Efter det första avstannandet ska programvaran utföra ytterligare tre avstannanden med antingen 
fasta dynamometerinställningskoefficienter som bestäms efter det första avstannandet eller de justerade 
dynamometerinställningskoefficienterna enligt punkt 8.1.4 i denna underbilaga.SV L 175/474 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
8.1.3.4.1.2 De slutliga dynamometerinställningskoefficienterna A, B och C ska beräknas med hjälp av följande ekvatio ­
ner: 
A ¼ A t Ä P  4 
n¼2 ðA s n Ä A d n Þ 
3 
B ¼ B t Ä P  4 
n¼2 ðB s n Ä B d n Þ 
3 
C ¼ C t Ä P  4 
n¼2 ðC s n Ä C d n Þ 
3 
där 
A t , B  t och C  t är målvägmotståndsparametrarna f  0 , f 1 respektive f  2 , 
A sn , B  sn och C  sn är de simulerade vägmotståndskoefficienterna för körning nummer n.  
A dn , B  dn och C  dn är dynamometerinställningskoefficienterna för körning nummer n,  
n är indextalet för avstannanden inbegripet den första stabiliseringskörningen.  
8.1.3.4.2 Iterativ metod  
De beräknade krafterna i angivna hastighetsintervall ska antingen ligga inom en tolerans på ± 10 N efter en 
regressionsanalys med minstakvadratmetoden av krafterna för två på varandra följande avstannanden, eller så 
ska ytterligare avstannanden genomföras efter att chassidynamometerns belastningsinställning har justerats 
enligt punkt 8.1.4 i denna underbilaga tills toleransen uppfylls.  
8.1.4 Justering  
Chassidynamometerns belastningsinställning ska justeras enligt följande ekvationer: 
F ä 
dj ¼ F dj Ä F j ¼ F dj Ä F sj þ F tj 
¼ ðA d þ B d v j þ C d v 2 
j Þ Ä ðA s þ B s v j þ C s v 2 
j Þ þ ðA t þ B t v j þ C t v 2 
j Þ 
¼ ðA d þ A t Ä A s Þ þ ðB d þ B t Ä B s Þv j þ ðC d þ C t Ä C s Þv 2 
j 
Därför: 
A ä 
d ¼ A d þ A t Ä A s 
B ä 
d ¼ B d þ B t Ä B s 
C ä 
d ¼ C d þ C t Ä C s 
där 
F dj är chassidynamometerns inledande belastningsinställning, i N,  
F * 
dj är chassidynamometerns justerade belastningsinställning, i N,  
F j är det justerade vägmotståndet som är lika med (F  sj - F  tj ), i N,  
F sj är det simulerade vägmotståndet vid referenshastigheten v  j , i N,  
F tj är målvägmotståndet vid referenshastigheten v  j , i N,  
A * 
d , B  * 
d och C  * 
d är chassidynamometerns nya inställningskoefficienter.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/475
 
8.2 Inställning av chassidynamometerns belastning med vridmomentmätarmetoden  
Denna metod är tillämplig när körmotståndet bestäms med hjälp av metoden med vridmomentmätare enligt 
punkt 4.4 i denna underbilaga.  
För en vägmotståndsmatrisfamilj ska denna metod tillämpas när det representativa fordonets körmotstånd 
bestäms med hjälp av metoden med vridmomentmätare enligt punkt 4.4 i denna underbilaga. Värdena för 
målvägmotstånd är de värden som beräknas med hjälp av den metod som anges i punkt 5.1 i denna 
underbilaga.  
8.2.1 Inledande belastningsinställning  
För en chassidynamometer med koefficientstyrning ska chassidynamometerns effektupptagningsenhet justeras 
med de arbiträra inledande koefficienterna, A  d , B  d och C  d , i följande ekvation: 
F d ¼ A d þ B d v þ C d v 2 
där 
F d är chassidynamometerns belastningsinställning, i N,  
v är chassidynamometerrullens hastighet, i km/h.  
Följande koefficienter rekommenderas för den inledande belastningsinställningen:  
a) A  d ¼ 0,5 Ü a t 
r′; B d ¼ 0,2 Ü b t 
r′; C  d ¼ c t 
r′ 
för chassidynamometrar med en axel, eller  
A d ¼ 0,1 Ü a t 
r′; B d ¼ 0,2 Ü b t 
r′; C  d ¼ c t 
r′ 
för chassidynamometrar med dubbla axlar, där  
a t , b t och c  t är målkörmotståndskoefficienterna, och  
r′ är däckets dynamiska radie på chassidynamometern som erhålls vid 80 km/h, i m, eller  
b) empiriska värden, såsom dem som används för inställningen för ett fordon av liknande typ.  
För en chassidynamometer med mångsidig styrning ska lämpliga belastningsvärden vid varje referenshastighet 
ställas in för chassidynamometerns effektupptagningsenhet.  
8.2.2 Mätning av hjulmoment  
Provningsmätningen av vridmoment på chassidynamometern ska ske enligt det förfarande som anges i punkt 
4.4.2 i denna underbilaga. Vridmomentmätaren eller -mätarna ska vara identiska med den eller dem som 
användes vid föregående provning på väg.  
8.2.3 Kontroll  
8.2.3.1 Kurvan för målkörmotstånd (vridmoment) ska bestämmas med hjälp av ekvationen i punkt 4.5.5.2.1 i denna 
underbilaga och kan skrivas på följande vis: 
C ä 
t ¼ a t þ b t Ü v j þ c t Ü v 2 
jSV L 175/476 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
8.2.3.2 Kurvan för det simulerade körmotståndet (vridmoment) på chassidynamometern ska beräknas enligt den 
metod och med den mätprecision som anges i punkt 4.4.3 i denna underbilaga, och bestämningen av kurvan 
för körmotstånd (vridmoment) enligt beskrivningen i punkt 4.4.4 i denna underbilaga med tillämpliga 
korrigeringar enligt punkt 4.5 i denna underbilaga, samtliga med undantag för mätning i motsatta riktningar, 
vilket resulterar i en kurva för simulerat körmotstånd: 
C ä 
s ¼ C 0s þ C 1s Ü v j þ C 2s Ü v 2 
j 
Det simulerade körmotståndet (vridmoment) ska ligga inom en tolerans på ± 10 N×r’ från målkörmotståndet 
vid varje hastighetsreferenspunkt där r’ är däckets dynamiska radie i meter på chassidynamometern som 
erhålls vid 80 km/h.  
Om toleransen vid någon referenshastighet inte uppfyller kriteriet för den metod som beskrivs i denna punkt 
ska det förfarande som anges i punkt 8.2.3.3 i denna underbilaga användas för att justera chassidynamo ­
meterns belastningsinställning.  
8.2.3.3 Justering  
Chassidynamometerns belastningsinställning ska justeras med hjälp av ekvationen 
F ä 
dj ¼ F dj Ä F ej 
r′ ¼ F dj Ä F sj 
r′ þ F tj 
r′ 
¼ ðA d þ B d v j þ C d v 2 
j Þ Ä ða s þ b s v j þ c s v 2 
j Þ 
r′ þ ða t þ b t v j þ c t v 2 
j Þ 
r′ 
¼ Õ 
A d þ ða t Ä a s Þ 
r′ Ø 
þ Õ 
B d þ ðb t Ä b t Þ 
r′ Ø 
v j þ Õ 
C d þ ðc t Ä c s Þ 
r′ Ø 
v 2 
j 
därför: 
A ä 
d ¼ A d þ a t Ä a s 
r′ 
B ä 
d ¼ B d þ b t Ä b s 
r′ 
C ä 
d ¼ C d þ c t Ä c s 
r′ 
där 
F * 
dj är chassidynamometerns nya belastningsinställning, N,(F  sj - F  tj ), i Nm,  
F ej är det justerade vägmotståndet som är lika med (F  sj -F tj ), i Nm,  
F sj är det simulerade vägmotståndet vid referenshastigheten v  j , i Nm,  
F tj är målvägmotståndet vid referenshastigheten v  j , i Nm,  
A * 
d , B  * 
d och C  * 
d är chassidynamometerns nya inställningskoefficienter,  
r’ är däckets dynamiska radie på chassidynamometern som erhålls vid 80 km/h, i m.  
Punkterna 8.2.2 och 8.2.3 i denna underbilaga ska upprepas.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/477
 
8.2.3.4 Vikten på den drivna axeln (de drivna axlarna), däckspecifikationerna och chassidynamometerns belastnings ­
inställning ska föras in i alla relevanta provningsrapporter när kravet i punkt 8.2.3.2 i denna underbilaga är 
uppfyllt.  
8.2.4 Omvandling av körmotståndskoefficienter till vägmotståndskoefficienter f  0 , f 1 , f 2 
8.2.4.1 Om fordonets avstannande inte sker på ett repeterbart sätt och ett avstannande läge enligt punkt 4.2.1.8.5 i 
denna underbilaga inte är lämpligt ska koefficienterna f  0 , f 1 och f  2 i vägmotståndsekvationen beräknas med 
hjälp av ekvationerna i punkt 8.2.4.1.1 i denna underbilaga. I alla övriga fall ska det förfarande som beskrivs 
i punkterna 8.2.4.2–8.2.4.4 i denna underbilaga genomföras.  
8.2.4.1.1  f  0 ¼ c 0 
r Ü 1,02  
f 1 ¼ c 1 
r Ü 1,02 
f 2 ¼ c 2 
r Ü 1,02 
där 
c 0 , c 1 , c 2 är de körmotståndskoefficienter som bestämts i punkt 4.4.4 i denna underbilaga, i Nm, Nm/ 
(km/h), Nm/(km/h)  2 , 
r är däckets dynamiska radie på det fordon med vilket körmotståndet bestämdes, i m,  
1,02 är en approximativ koefficient som kompenserar för kraftöverföringsförluster.  
8.2.4.1.2 De fastställda värdena f  0 , f 1 , f 2 får inte användas för en chassidynamometerinställning eller för någon 
provning av utsläpp eller räckvidd. De ska endast användas i följande fall:  
a) För bestämning av minskning, punkt 8 i underbilaga 1.  
b) För bestämning av växlingspunkter, underbilaga 2.  
c) För interpolering av CO  2 och bränsleförbrukning, punkt 3.2.3 i underbilaga 7.  
d) För beräkning av resultat för elfordon, punkt 4 i underbilaga 8.  
8.2.4.2 När chassidynamometern har ställts in inom de angivna toleranserna ska ett förfarande för avstannande av 
fordonet genomföras på chassidynamometern enligt punkt 4.3.1.3 i denna underbilaga. Avstannandetiderna 
ska föras in i alla relevanta provningsformulär.  
8.2.4.3 Vägmotståndet F  j vid referenshastigheten v  j , i N, ska bestämmas med hjälp av ekvationen  
F j ¼ 1 
3,6 Ü ðTM þ m r Þ Ü Δv 
Δt jSV L 175/478 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
där 
F j är vägmotståndet vid referenshastigheten v  j , i N,  
TM är fordonets provningsvikt, i kg,  
m r är motsvarande effektiva vikt på de roterande komponenterna enligt punkt 2.5.1 i denna underbilaga, 
i kg,  
Δv = 10 km/h  
Δt j är den avstannandetid som motsvarar hastigheten v  j , i s.  
8.2.4.4 Koefficienterna f  0 , f 1 och f  2 i vägmotståndsekvationen ska beräknas med en regressionsanalys med min ­
stakvadratmetoden över referenshastighetsintervallet.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/479
 
Underbilaga 5  
Provningsutrustning och kalibreringar  
1. Specifikationer och inställningar för provbänken  
1.1 Specifikationer för kylfläkten  
1.1.1 En luftström med variabel hastighet ska blåsas mot fordonet. Börvärdet för den linjära hastigheten för 
luften vid fläktens utlopp ska vara lika med motsvarande rullhastighet över rullhastigheter på 5 km/h. 
Avvikelsen för den linjära hastigheten för luften vid fläktens utlopp ska förbli inom ± 5 km/h eller ± 
10 % av motsvarande rullhastighet, beroende på vilket som är störst.  
1.1.2 Den ovannämnda lufthastigheten ska bestämmas som ett medelvärde för ett antal mätpunkter enligt 
följande:  
a) För fläktar med rektangulärt utlopp är mätpunkterna placerade mitt i var och en av de rektanglar som 
delar hela fläktens utloppsarea i nio lika stora delar (delning såväl horisontellt som vertikalt i tre lika 
delar). Området i mitten ska inte mätas (se figur A5/1).  
Figur A5/1  
Fläkt med rektangulärt utlopp
  
b) För fläktar med cirkulärt utlopp ska utloppet delas i åtta lika stora sektorer genom att linjer dras 
vertikalt, horisontellt och i 45° vinkel genom mittpunkten. Mätpunkterna ska ligga på den radiella 
mittlinjen i varje sektor (22,5°) vid två tredjedelar av utloppets radie (se figur A5/2).  
Figur A5/2  
Fläkt med cirkulärt utlopp
  
Dessa mätningar ska göras utan något fordon eller andra hinder framför fläkten. Den anordning som 
används för att mäta den linjära lufthastigheten ska vara placerad 0 till 20 cm från luftutloppet.  
1.1.3 Fläktens utlopp ska ha följande egenskaper:  
a) En area på minst 0,3 m  2 . 
b) En bredd/diameter på minst 0,8 m.SV L 175/480 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
1.1.4 Fläkten ska placeras enligt följande:  
a) Den undre kantens höjd över marken: cirka 20 cm.  
b) Avstånd från fordonets front: cirka 30 cm.  
1.1.5 Kylfläktens placering i höjd- och sidled får ändras på tillverkarens begäran och om godkännandemyn ­
digheten anser det lämpligt.  
1.1.6 I de fall som beskrivs i punkt 1.1.5 i denna underbilaga ska kylfläktens placering (höjd och avstånd) föras 
in i alla relevanta provningsrapporter och användas vid all efterföljande provning.  
2. Chassidynamometer  
2.1 Allmänna krav  
2.1.1 Dynamometern ska kunna simulera vägmotstånd med tre vägmotståndskoefficienter som kan anpassas 
för att forma motståndskurvan.  
2.1.2 Chassidynamometern kan ha en eller två rullar. Om en chassidynamometer med två rullar användas ska 
rullarna vara permanent inkopplade eller så ska den främre rullen, direkt eller indirekt, driva eventuella 
tröghetsvikter och effektupptagningsenheten.  
2.2 Särskilda krav  
Följande särskilda krav avser dynamometertillverkarens specifikationer.  
2.2.1 Rullens radialkast ska vara mindre än 0,25 mm på alla mätpunkter.  
2.2.2 Rulldiametern ska ligga inom ± 1,0 mm från det angivna nominella värdet på alla mätpunkter.  
2.2.3 Dynamometern ska ha ett tidsmätningssystem som ska användas vid bestämning av accelerationshas ­
tigheter och för mätning av avstannandetider för fordon/dynamometer. Detta tidsmätningssystem ska ha 
en noggrannhet på minst ± 0,001 %. Detta ska kontrolleras efter den inledande installationen.  
2.2.4 Dynamometern ska ha ett hastighetsmätningssystem med en noggrannhet på minst ± 0,080 km/h. Detta 
ska kontrolleras efter den inledande installationen.  
2.2.5 Dynamometern ska ha en responstid (90 % respons vid en stegförändring av dragkraften) på under 100 
ms med momentana accelerationer på minst 3 m/s  2 . Detta ska kontrolleras efter inledande installation 
och efter omfattande underhåll.  
2.2.6 Dynamometerns grundläggande tröghet ska anges av dynamometertillverkaren och ska bekräftas ligga 
inom ± 0,5 % för varje grundläggande tröghet som mäts och ± 0,2 % i förhållande till eventuella 
aritmetiska medelvärden genom dynamisk härledning från försök vid konstant acceleration, retardation 
och kraft.  
2.2.7 Rullhastigheten ska mätas med en frekvens av minst 1 Hz.  
2.3 Ytterligare särskilda krav för chassidynamometrar för fordon som ska provas i fyrhjulsdriftläge  
2.3.1 Fyrhjulsdriftens styrsystem ska vara utformat så att följande krav uppfylls vid provning med ett fordon 
som körs under WLTC-cykeln.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/481
 
2.3.1.1 Simuleringen av vägmotstånd ska tillämpas på ett sådant sätt att drift i fyrhjulsdriftläge reproducerar 
samma proportion av krafter som skulle uppstå om fordonet kördes på en jämn, torr och plan vägyta.  
2.3.1.2 Efter inledande installation och efter omfattande underhåll ska kraven i punkt 2.3.1.2.1 i denna under ­
bilaga och i antingen punkt 2.3.1.2.2 eller 2.3.1.2.3 i denna underbilaga uppfyllas. Skillnaden i hastighet 
mellan främre och bakre rullen bedöms genom att ett filter med ett ensekunds glidande medelvärde 
används på rullhastighetsdata som erhållits med en frekvens av minst 20 Hz.  
2.3.1.2.1 Skillnaden i körd sträcka mellan främre och bakre rullen ska vara mindre än 0,2 % av körd sträcka under 
WLTC-cykeln. Det absoluta talet ska integreras för beräkning av den totala skillnaden i sträcka under 
WLTC-cykeln.  
2.3.1.2.2 Skillnaden i körd sträcka mellan främre och bakre rullen ska vara mindre än 0,1 m under varje tids ­
period på 200 ms.  
2.3.1.2.3 Hastighetsskillnaden för alla rullhastigheter ska ligga inom ± 0,16 km/h.  
2.4 Kalibrering av chassidynamometer  
2.4.1 Kraftmätningssystem  
Kraftgivarens noggrannhet och linearitet ska vara minst ± 10 N för alla uppmätta ökningar. Detta ska 
kontrolleras efter inledande installation, efter omfattande underhåll och inom 370 dagar före provning.  
2.4.2 Kalibrering av dynamometerns dissipativa förluster  
Dynamometerns dissipativa förluster ska mätas och uppdateras om något uppmätt värde avviker med 
mer än 9,0 N från den aktuella förlustkurvan. Detta ska kontrolleras efter inledande installation, efter 
omfattande underhåll och inom 35 dagar före provning.  
2.4.3 Kontroll av vägmotståndssimulering utan ett fordon  
Dynamometerns prestanda ska kontrolleras genom en provning med avstannande utan motstånd efter 
inledande installation, efter omfattande underhåll och inom 7 dagar före provning. Det aritmetiska 
medelvärdet av avstannandekraftsfelet ska vara mindre än 10 N eller 2 %, beroende på vilket som är 
störst, vid varje referenshastighetspunkt.  
3. Avgasutspädningssystem  
3.1 Systemspecifikation  
3.1.1 Översikt  
3.1.1.1 Ett fullflödesavgasutspädningssystem ska användas. Fordonets totala avgasflöde ska kontinuerligt spädas 
ut med omgivningsluft under kontrollerade förhållanden med hjälp av en konstantvolymprovtagare 
(CVS). Ett venturirör för kritiskt flöde (CFV) eller flera parallellt placerade venturirör för kritiskt flöde, 
en kolvpump (PDP), ett subsoniskt venturirör (SSV) eller en ultraljudsflödesmätare (UFM) får användas. 
Den totala volymen av blandningen av avgaser och utspädningsluft ska mätas och ett kontinuerligt 
proportionellt prov av denna volym ska samlas upp för analys. Mängderna av avgasföreningar ska 
bestämmas från provtagningskoncentrationerna som korrigerats utifrån sitt respektive innehåll av utspäd ­
ningsluft och det summerade flödet under provningsperioden.  
3.1.1.2 Avgasutspädningssystemet ska bestå av ett anslutningsrör, en blandningsanordning och utspädnings ­
tunnel, konditionering av utspädningsluften, en suganordning och en flödesmätare. Provtagningssonder 
ska monteras i utspädningstunneln i enlighet med punkterna 4.1, 4.2 och 4.3 i denna underbilaga.  
3.1.1.3 Den blandningsanordning som avses i punkt 3.1.1.2 i denna underbilaga ska vara ett kärl som det som 
visas i figur A5/3 i vilket fordonets avgaser och utspädningsluften blandas så att de bildar en homogen 
blandning vid provtagningspunkten.SV L 175/482 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
3.2 Allmänna krav  
3.2.1 Fordonets avgaser ska spädas ut med en mängd omgivningsluft som är tillräcklig för att förebygga 
eventuell vattenkondens i provtagnings- och mätsystemet vid alla förhållanden som kan förekomma 
under en provning.  
3.2.2 Blandningen av luft och avgaser ska vara homogen vid den punkt där provtagningssonderna är placerade 
(punkt 3.3.3 i denna underbilaga). Provtagningssonderna ska extrahera representativa prover av de 
utspädda avgaserna.  
3.2.3 Systemet ska göra det möjligt att mäta den totala volymen av de utspädda avgaserna.  
3.2.4 Provtagningssystemet ska vara gastätt. Provtagningssystemet för variabel utspädning ska vara utformat på 
så sätt och bestå av sådana konstruktionsmaterial att ingen koncentration av någon förening i de 
utspädda avgaserna påverkas. Om någon komponent i systemet (värmeväxlare, cyklonseparator, sug ­
anordning osv.) ändrar koncentrationen av någon avgasförening och det inte går att rätta till systemfelet, 
ska provtagningen av denna förening ske uppströms den komponenten.  
3.2.5 Alla delar av utspädningssystemet som kommer i kontakt med outspädda eller utspädda avgaser ska vara 
utformade på så sätt att minsta möjliga avsättning eller förändring av partikelmassa eller partiklar sker. 
Samtliga delar ska vara av elektriskt ledande material som inte reagerar med avgaskomponenter, och de 
ska vara jordade för att förhindra elektrostatiska effekter.  
3.2.6 Om det fordon som provas är försett med ett avgasrör med flera förgreningar ska anslutningsrören 
sammankopplas så nära fordonet som möjligt utan att deras funktion påverkas negativt.  
3.3 Särskilda krav  
3.3.1 Anslutning till fordonets avgasrör  
3.3.1.1 Början på anslutningsröret är ändrörets mynning. Slutet på anslutningsröret är provtagningspunkten, 
eller den första utspädningspunkten.  
För konfigurationer med flera ändrör där samtliga ändrör är förenade ska början på anslutningsröret tas 
vid den sista skarven där alla ändrör förenas. I detta fall får röret mellan ändrörets mynning och början 
på anslutningsröret vara isolerat eller uppvärmt men det måste inte vara det.  
3.3.1.2 Anslutningsröret mellan fordonet och utspädningssystemet ska vara utformat så att värmeförlusten 
minimeras.  
3.3.1.3 Anslutningsröret ska uppfylla följande krav:  
a) Vara mindre än 3,6 m långt, eller mindre än 6,1 m långt om det är värmeisolerat. Innerdiametern får 
inte överstiga 105 mm. Isoleringsmaterialet ska ha en tjocklek på minst 25 mm och värmelednings ­
förmågan får inte överstiga 0,1 W/m  –1 K –1 vid 400 °C. Alternativt får röret värmas upp till en 
temperatur över daggpunkten. Detta kan antas uppnås om röret värms upp till 70 °C.  
b) Det får inte göra att det statiska trycket vid avgasutloppen på det fordon som provas under hela 
provningen avviker med mer än ± 0,75 kPa vid 50 km/h eller mer än ± 1,25 kPa från det statiska 
tryck som registreras när ingenting är anslutet till fordonets avgasrör. Trycket ska mätas i avgas ­
utloppet eller i ett förlängningsrör med samma diameter och så nära ändrörets mynning som möjligt. 
Provtagningssystem som kan upprätthålla det statiska trycket till inom ± 0,25 kPa får användas om 
en tillverkare i en skriftlig begäran till godkännandemyndigheten påvisar behovet av den snävare 
toleransen.  
c) Ingen av anslutningsrörets komponenter får vara av ett material som kan påverka avgasens gas ­
formiga eller fasta sammansättning. För att undvika att det genereras partiklar från anslutningar av 
elastomer ska elastomerna vara så värmestabila som möjligt och exponeras minimalt för avgaserna. 
Det rekommenderas att anslutningar av elastomer inte används vid sammankopplingen av fordonets 
avgasutlopp och anslutningsröret.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/483
 
3.3.2 Konditionering av utspädningsluften  
3.3.2.1 Den utspädningsluft som används för den primära utspädningen av avgas i CVS-tunneln ska passera 
genom ett medium med kapacitet att reducera mängden partiklar i den mest genomträngande partikel ­
storleken för filtermaterialet med ≤ 99,95 %, eller genom ett filter av lägst klass H13 enligt EN 
1822:2009. Detta motsvarar specifikationen för högeffektiva partikelluftfilter (HEPA). Alternativt kan 
utspädningsluften kolskrubbas innan den leds till HEPA-filtret. Det rekommenderas att ett ytterligare, 
grovt partikelfilter placeras före HEPA-filtret och efter kolskrubbern om en sådan används.  
3.3.2.2 På fordonstillverkarens begäran får provtagning av utspädningsluften göras enligt god teknisk praxis för 
att bestämma tunnelns bidrag till bakgrundsnivåer av partikelmassa och partiklar, som sedan kan dras av 
från de värden som uppmätts i de utspädda avgaserna. Se punkt 1.2.1.3 i underbilaga 6.  
3.3.3 Utspädningstunnel  
3.3.3.1 Åtgärder ska vidtas för att fordonets avgaser ska blandas med utspädningsluften. En blandningsanordning 
får användas.  
3.3.3.2 Blandningens homogenitet i ett tvärsnitt på den plats där provtagningssonden är placerad får inte avvika 
med mer än 2 % från det aritmetiska medelvärdet av de värden som erhålls för minst fem punkter som 
är förlagda med jämna mellanrum över gasströmmens diameter.  
3.3.3.3 För provtagning av partikelmassautsläpp och antal utsläppta partiklar ska en utspädningstunnel användas 
som  
a) består av ett rakt rör av elektriskt ledande material som är jordat,  
b) orsakar turbulent flöde (Reynoldstal ≥ 4 000) och är tillräckligt lång för att åstadkomma en full ­
ständig blandning av avgaserna och utspädningsluften,  
c) har en diameter på minst 200 mm,  
d) får vara isolerad och/eller uppvärmd.  
3.3.4 Suganordning  
3.3.4.1 Denna anordning kan ha en uppsättning fasta hastigheter för att säkerställa ett flöde som är tillräckligt 
för att förebygga all vattenkondens. Detta resultat uppnås om flödet är antingen  
a) dubbelt så stort som det maximala avgasflöde som uppstår vid accelerationerna i körcykeln, eller  
b) tillräckligt stort för att säkerställa att CO  2 -koncentrationen i provsäcken för utspädda avgaser är 
mindre än 3 volymprocent för bensin och dieselbränsle, mindre än 2,2 volymprocent för motorgas 
och mindre än 1,5 volymprocent för naturgas/biometan.  
3.3.4.2 Överensstämmelse med kraven i punkt 3.3.4.1 i denna underbilaga krävs eventuellt inte om konstant ­
volymprovtagningssystemet är utformat så att det förhindrar kondensering genom en eller en kom ­
bination av följande tekniker:  
a) Minskning av utspädningsluftens vattenhalt (avfuktning av utspädningsluft).  
b) Uppvärmning av CVS-utspädningsluften och av alla komponenter upp till flödesmätaren för utspädd 
avgas och, om så önskas, av provtagningssystemet med säckar inklusive provsäckarna och även 
systemet för mätning av säckarnas koncentrationer.  
I sådana fall ska valet av CVS-flöde för provningen motiveras genom påvisande av att vatten inte i något 
skede kan kondenseras i CVS-systemet, provtagningssystemet med säckar eller analyssystemet.SV L 175/484 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
3.3.5 Volymmätning i systemet för primär utspädning  
3.3.5.1 Den metod som används för att mäta den totala volym av utspädd avgas som ingår i konstantvolym ­
provtagaren ska vara sådan att mätnoggrannheten är ± 2 % under alla driftsförhållanden. Om anord ­
ningen inte kan kompensera för temperaturvariationer hos blandningen av avgaser och utspädningsluft 
vid mätpunkten ska en värmeväxlare användas för att bibehålla temperaturen på inom ±6 °C av den 
angivna drifttemperaturen för en konstantvolymprovtagare med kolvpump, ± 11 °C för en konstantvo ­
lymprovtagare med venturirör för kritiskt flöde, ±6 °C för en konstantvolymprovtagare med ultraljudsflö ­
desmätare och ± 11 °C för en konstantvolymprovtagare med subsoniskt venturirör.  
3.3.5.2 Om nödvändigt får någon form av skydd för volymmätanordningen användas, t.ex. en cyklonseparator 
eller ett massflödesfilter.  
3.3.5.3 En temperaturgivare ska monteras omedelbart före volymmätanordningen. Denna temperaturgivare ska 
ha en noggrannhet och en precision på ± 1 °C och en responstid på 0,1 s vid 62 % av en given 
temperaturvariation (värdet uppmätt i silikonolja).  
3.3.5.4 Mätning av tryckskillnaden i förhållande till lufttrycket ska göras uppströms och, om så krävs, nedströms 
volymmätanordningen.  
3.3.5.5 Tryckmätningarna ska under provningen ha en precision och noggrannhet på ± 0,4 kPa. Se tabell A5/5.  
3.3.6 Beskrivning av rekommenderat system  
I figur A5/3 visas en schematisk ritning av ett avgasutspädningssystem som uppfyller kraven i denna 
underbilaga.  
Följande komponenter rekommenderas:  
a) Ett utspädningsluftfilter, som får förvärmas vid behov. Detta filter ska bestå av följande filter i följd: 
Ett valfritt filter med aktivt kol (inloppssidan) och ett HEPA-filter (utloppssidan). Det rekommenderas 
att ett ytterligare, grovt partikelfilter placeras före HEPA-filtret och efter kolfiltret om ett sådant 
används. Syftet med kolfiltret är att reducera och stabilisera utspädningsluftens kolvätekoncentrationer 
från omgivande utsläpp.  
b) Ett anslutningsrör genom vilket fordonets avgaser leds in i en utspädningstunnel.  
c) En valfri värmeväxlare enligt beskrivningen i punkt 3.3.5.1 i denna underbilaga.  
d) En blandningsanordning i vilken avgaser och utspädningsluft blandas homogent och som kan vara 
placerad nära fordonet så att längden på anslutningsröret minimeras.  
e) En utspädningstunnel från vilken provtagning av partikelmassa och partiklar görs.  
f) Någon form av skydd för mätsystemet får användas, t.ex. en cyklonseparator eller ett massflödesfilter.  
g) En suganordning med tillräcklig kapacitet för att hantera den totala volymen utspädd avgas.  
Exakt överensstämmelse med dessa siffror är inte ett krav. Ytterligare komponenter, t.ex. instrument, 
ventiler, magnetventiler och omkopplare, får användas för att erhålla ytterligare uppgifter och samordna 
komponentsystemets funktioner.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/485
 
Figur A5/3  
Avgasutspädningssystem
  
3.3.6.1 Kolvpump (PDP)  
3.3.6.1.1 Ett fullflödesavgasutspädningssystem med kolvpump uppfyller kraven i denna underbilaga genom att 
gasflödet genom pumpen mäts vid konstant temperatur och tryck. Den totala volymen mäts genom att 
den kalibrerade kolvpumpens varv räknas. Det proportionella provet erhålls genom att provtagning vid 
konstant flöde utförs med pump, flödesmätare och flödesreglerventil.  
3.3.6.2 Venturirör för kritiskt flöde (CFV)  
3.3.6.2.1 Användningen av ett venturirör för kritiskt flöde för fullflödesavgasutspädningssystemet grundas på 
principerna om flödesmekanik för kritiskt flöde. Det variabla flödet av blandningen av utspädningsgas 
och avgas bibehålls vid en ljudhastighet som står i direkt proportion till kvadratroten ur gastempera ­
turen. Flödet övervakas, beräknas och integreras fortlöpande under hela provningen.  
3.3.6.2.2 Genom användningen av ytterligare ett provtagningsventurirör för kritiskt flöde säkerställs proportiona ­
liteten i de gasprover som tas från utspädningstunneln. Eftersom både tryck och temperatur är lika vid 
båda venturirörsinloppen är volymen på det gasflöde som avleds för provtagning proportionell mot den 
totala volymen på den erhållna utspädda avgasblandningen, och följaktligen uppfylls kraven i denna 
bilaga.  
3.3.6.2.3 Den utspädda avgasens flödesvolym ska mätas med ett venturirör för kritiskt flöde.  
3.3.6.3 Venturirör för subsoniskt flöde (SSV)  
3.3.6.3.1 Användningen av ett venturirör för subsoniskt flöde (figur A5/4) för fullflödesavgasutspädningssystemet 
grundas på principerna om flödesmekanik. Det variabla flödet av blandningen av utspädningsgas och 
avgas bibehålls vid en subsonisk hastighet som beräknas utifrån det subsoniska venturirörets fysiska mått 
och mätning av absolut temperatur (T) och tryck (P) vid venturirörets inlopp och trycket i venturirörets 
mynning. Flödet övervakas, beräknas och integreras fortlöpande under hela provningen.  
3.3.6.3.2 Den utspädda avgasens flödesvolym ska mätas med ett venturirör för subsoniskt flöde.SV L 175/486 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Figur A5/4  
Schematisk bild av ett subsoniskt venturirör (SSV)
  
3.3.6.4 Ultraljudsflödesmätare (UFM)  
3.3.6.4.1 En ultraljudsflödesmätare mäter hastigheten på den utspädda avgasen i konstantvolymprovtagarens rör 
med principen om detektering av ultraljudsflöde med hjälp av ett eller flera par ultraljudssändare/- 
mottagare som är monterade i röret enligt figur A5/5. Hastigheten på den flödande gasen bestäms 
genom skillnaden mellan den tid som krävs för ultraljudssignalen att färdas från sändare till mottagare 
i uppströms och nedströms riktning. Gashastigheten omvandlas till ett volymetriskt standardflöde genom 
att en kalibreringsfaktor används för rördiametern med realtidskorrigeringar för den utspädda avgasens 
temperatur och absoluta tryck.  
3.3.6.4.2 Systemets komponenter omfattar följande:  
a) En suganordning utrustad med hastighetsreglering, flödesventil eller annan metod för inställning av 
flödet för konstantvolymprovtagaren och även för bibehållande av ett konstant volymetriskt flöde vid 
standardförhållanden.  
b) En ultraljudsflödesmätare.  
c) Temperatur- och tryckmätanordningar, T och P, som krävs för flödeskorrigering.  
d) En valfri värmeväxlare för reglering av temperaturen på den utspädda avgasen till ultraljudsflödes ­
mätaren. Om en värmeväxlare monterats ska den klara att reglera den utspädda avgasens temperatur 
till den som anges i punkt 3.3.5.1 i denna underbilaga. Under hela provningen ska temperaturen på 
blandningen av luft och avgas, uppmätt vid en punkt omedelbart uppströms suganordningen, ligga 
inom ±6 °C av det aritmetiska medelvärdet av drifttemperaturen under provningen.  
Figur A5/5  
Schematisk bild av en ultraljudsflödesmätare (UFM)
  
3.3.6.4.3 Följande villkor ska gälla för utformning och användning av en konstantvolymprovtagare med ultra ­
ljudsflödesmätare:  
a) Den utspädda avgasens hastighet ska ge ett högre Reynoldstal än 4 000 för att ett enhetligt turbulent 
flöde ska kunna upprätthållas före ultraljudsflödesmätaren.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/487
 
b) En ultraljudsflödesmätare ska monteras i ett rör med en konstant diameter och med en längd som är 
10 gånger innerdiametern uppströms och 5 gånger diametern nedströms.  
c) En temperaturgivare (T) för den utspädda avgasen ska monteras omedelbart före ultraljudsflödes ­
mätaren. Denna givare ska ha en noggrannhet och en precision på ± 1 °C och en responstid på 0,1 s 
vid 62 % av en given temperaturvariation (värdet uppmätt i silikonolja).  
d) Den utspädda avgasens absoluta tryck (P) ska mätas omedelbart före ultraljudsflödesmätaren till inom 
± 0,3 kPa.  
e) Om ingen värmeväxlare är monterad uppströms ultraljudsflödesmätaren ska flödet av den utspädda 
avgasen, som korrigerats till standardförhållanden, hållas på en konstant nivå under provningen. Detta 
kan uppnås genom styrning av suganordningen, flödesventilen eller annan metod.  
3.4 Förfarande för kalibrering av konstantvolymprovtagare  
3.4.1 Allmänna krav  
3.4.1.1 Konstantvolymprovtagningssystemet ska kalibreras med hjälp av en noggrann flödesmätare och en 
strypanordning med de intervaller som anges i tabell A5/4. Flödet genom systemet ska mätas vid olika 
tryckavläsningspunkter, och systemets styrparametrar ska mätas och ställas i relation till flödena. Flödes ­
mätanordningen (t.ex. kalibrerat venturirör, laminärflödeselement (LFE), kalibrerad turbinmätare) ska vara 
dynamisk och lämplig för den höga flödeshastighet som förekommer vid provning med konstantvolym ­
provtagare. Anordningen ska ha en certifierad noggrannhet som kan spåras till en godkänd nationell eller 
internationell standard.  
3.4.1.2 I följande punkter beskrivs metoder för kalibrering av enheter med kolvpump, venturirör för kritiskt 
flöde, subsoniskt venturirör och ultraljudsflödesmätare med hjälp av en laminärflödesmätare, som ger 
erforderlig noggrannhet, samt en statistisk kontroll av kalibreringens giltighet.  
3.4.2 Kalibrering av kolvpump (PDP)  
3.4.2.1 I följande kalibreringsförfarande anges utrustning, provningskonfiguration samt de olika parametrar som 
mäts för att fastställa flödet i konstantvolymprovtagarens pump. Alla parametrar som avser pumpen 
mäts samtidigt med de parametrar som avser den flödesmätare som är seriekopplad till pumpen. Det 
beräknade flödet (i m  3 /min vid pumpinloppet för uppmätt absolut tryck och temperatur) ska sedan ritas 
in i ett diagram som en funktion av värdet på en korrelationsfunktion som omfattar de relevanta 
pumpparametrarna. Den linjära ekvation som beskriver sambandet mellan pumpflödet och korrelations ­
funktionen ska sedan bestämmas. Om konstantvolymprovtagaren har flera hastigheter ska en kalibrering 
utföras för varje hastighetsområde som används.  
3.4.2.2 Detta kalibreringsförfarande grundas på mätning av absoluta värden för de pump- och flödesmätarpara ­
metrar som motsvarar flödet vid varje punkt. Följande villkor ska iakttas för att säkerställa kalibrerings ­
kurvans noggrannhet och fullständighet:  
3.4.2.2.1 Pumptrycken ska mätas vid pumpens tryckmätningsuttag i stället för vid de yttre rören på pumpens in- 
och utlopp. De tryckmätningsuttag som monterats upptill och nedtill mitt på pumpens medbringarplatta 
är utsatta för pumpens faktiska kolvtryck och återspeglar följaktligen de absoluta tryckskillnaderna.  
3.4.2.2.2 Temperaturen ska hållas stabil under kalibreringen. Laminärflödesmätaren är känslig för variationer i 
inloppstemperatur som förorsakar att datapunkterna sprids. Gradvisa temperaturförändringar på ± 1 °C 
kan godtas förutsatt att de sker under en period på flera minuter.  
3.4.2.2.3 Alla anslutningar mellan flödesmätaren och konstantvolymprovtagarens pump ska vara fria från läckage.  
3.4.2.3 Under en provning av avgasutsläpp ska de uppmätta pumpparametrarna användas för att beräkna flödet 
med hjälp av kalibreringsekvationen.SV L 175/488 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
3.4.2.4 I figur A5/6 i denna underbilaga visas ett exempel på kalibreringsuppställning. Variationer är tillåtna, 
förutsatt att godkännandemyndigheten godkänner dem som jämförbara ur noggrannhetssynpunkt. Om 
den uppställning som visas i figur A5/6 används ska följande uppgifter ligga inom de angivna noggrann ­
hetsgränsvärdena:  
Barometertryck (korrigerat), P  b ± 0,03 kPa.  
Omgivningstemperatur, T± 0,2 K.  
Lufttemperatur vid laminärflödeselementet, ETI ± 0,15 K.  
Undertryck uppströms laminärflödeselementet, EPI ± 0,01 kPa.  
Tryckfall genom hela laminärflödeselementmatrisen, EDP ± 0,0015 kPa.  
Lufttemperatur vid konstantvolymprovtagarpumpens inlopp, PTI ± 0,2 K.  
Lufttemperatur vid konstantvolymprovtagarpumpens utlopp, PTO ± 0,2 K.  
Undertryck vid konstantvolymprovtagarpumpens inlopp, PPI ± 0,22 kPa.  
Tryckhöjd vid konstantvolymprovtagarpumpens utlopp, PPO ± 0,22 kPa.  
Pumpvarv under provningsperioden, n ± 1 min  –1 . 
Periodens varaktighet (minst 250 s), t ± 0,1 s.  
Figur A5/6  
Uppställning för kalibrering av kolvpump
  
3.4.2.5 När systemet har anslutits enligt figur A5/6 ska den variabla strypningen ställas i helt öppet läge och 
konstantvolymprovtagarens pump ska gå i 20 min innan kalibreringen påbörjas.  
3.4.2.5.1 Strypningsventilen ska återställas till ett mer strypt läge genom ökningar av pumpinloppsundertrycket 
(cirka 1 kPa) så att minst sex datapunker erhålls för hela kalibreringen. Systemet ska ges tid att stabilisera 
sig under 3 min innan datainsamlingen upprepas.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/489
 
3.4.2.5.2 Luftflödet Q  s vid varje provningspunkt ska beräknas i m  3 /min under standardförhållanden med hjälp av 
flödesmätarens värden enligt den metod som tillverkaren föreskriver.  
3.4.2.5.3 Luftflödet ska sedan omvandlas till pumpflöde V  0 i m  3 /varv vid absolut temperatur och tryck vid 
pumpinloppet.  
V 0 ¼ Q s 
n Ü T p 
273,15 K Ü 101,325 kPa 
P p 
där 
V 0 är pumpflödet vid T  p och P  p , m  3 /varv,  
Q s är luftflödet vid 101,325 kPa och 273,15 K (0 °C), i m  3 /min,  
T p är temperaturen vid pumpinloppet, i Kelvin (K),  
P p är det absoluta trycket vid pumpinloppet, i kPa,  
n är pumphastigheten, i min  –1 . 
3.4.2.5.4 För att kompensera för inverkan från de tryckskillnader vid pumpen som beror på pumpvarvtal och 
värdet för pumpförluster, ska korrelationsfunktionen x  0 mellan pumpvarvtal n, tryckskillnaden mellan 
pumpens in- och utlopp samt absolut tryck vid pumpens utlopp beräknas med hjälp av ekvationen  
x 0 ¼ 1 
n ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ 
ΔP p 
P e s 
där 
x 0 är korrelationsfunktionen,  
ΔP p är tryckskillnaden mellan pumpens in- och utlopp, i kPa,  
P e är absolut tryck vid utloppet (PPO + P  b ), i kPa.  
En linjär anpassning med minstakvadratmetoden ska utföras för att generera kalibreringsekvationerna 
med följande form:  
V 0 ¼ D 0 Ä M Ü x 0 
n ¼ A Ä B Ü ΔP p 
där B och M är lutningarna och A och D  0 är linjernas skärningspunkter.  
3.4.2.6 Ett konstantvolymprovtagningssystem med flera hastigheter ska kalibreras vid varje hastighet som an ­
vänds. De kalibreringskurvor som skapas för områdena ska vara ungefär parallella och skärningspunkt ­
svärdena, D  0 , ska öka när pumpflödesområdet minskar.  
3.4.2.7 De beräknade värdena från ekvationen ska ligga inom ± 0,5 % av det uppmätta värdet för V  0 . Värdena 
för M varierar mellan olika pumpar. En kalibrering ska utföras vid den inledande installationen och efter 
omfattande underhåll.SV L 175/490 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
3.4.3 Kalibrering av ett venturirör för kritiskt flöde (CFV)  
3.4.3.1 Kalibreringen av ett venturirör för kritiskt flöde grundas på flödesekvationen för ett venturirör,  
Q s ¼ K v P ﬃﬃﬃ 
T p 
där 
Q s är flödet, i m  3 /min,  
K v är kalibreringskoefficienten,  
P är det absoluta trycket, i kPa,  
T är den absoluta temperaturen, i Kelvin (K).  
Gasflödet är en funktion av inloppets tryck och temperatur.  
Genom det kalibreringsförfarande som beskrivs i punkterna 3.4.3.2–3.4.3.3.3.4 i denna underbilaga 
fastställs kalibreringskoefficientens värde vid uppmätta värden för tryck, temperatur och luftflöde.  
3.4.3.2 Mätningar för flödeskalibrering av ett venturirör för kritiskt flöde krävs och följande uppgifter ska ligga 
inom angivna precisionsgränser:  
Barometertryck (korrigerat), P  b ± 0,03 kPa.  
Lufttemperatur vid laminärflödeselementet, flödesmätare, ETI ± 0,15 K.  
Undertryck uppströms laminärflödeselementet, EPI ± 0,01 kPa.  
Tryckfall genom hela laminärflödeselementmatrisen, EDP ± 0,0015 kPa.  
Luftflöde, Q  s ± 0,5 %.  
Undertryck vid venturirörets inlopp, PPI ± 0,02 kPa.  
Temperatur vid venturirörets inlopp, T  v ± 0,2 K.  
3.4.3.3 Utrustningen ska ställas upp enligt figur A5/7 och kontrolleras för läckor. Alla läckor mellan flödes ­
mätanordningen och venturiröret påverkar allvarligt noggrannheten i kalibreringen och ska därför för ­
hindras.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/491
 
Figur A5/7  
Uppställning för kalibrering av venturirör för kritiskt flöde
  
3.4.3.3.1 Strypningsventilen med variabelt flöde ska ställas i öppet läge, suganordningen startas och systemet 
stabiliseras. Uppgifter från alla instrument ska samlas in.  
3.4.3.3.2 Strypningen av flödet ska varieras och minst åtta avläsningar ska göras över hela venturirörets kritiska 
flödesområde.  
3.4.3.3.3 De uppgifter som registreras under kalibreringen ska användas i följande beräkning:  
3.4.3.3.3.1 Luftflödet, Q  s , vid varje provningspunkt ska beräknas utifrån flödesmätarens värden enligt den metod 
som tillverkaren föreskriver.  
Kalibreringskoefficientens värden ska beräknas för varje provningspunkt:  
K v ¼ Q s ﬃﬃﬃﬃﬃ T v p 
P v 
där 
Q s är flödeshastigheten, i m  3 /min vid 273,15 K (0 °C) och 101,325, i kPa,  
T v är temperaturen vid venturirörets inlopp, i Kelvin (K),  
P v är det absoluta trycket vid venturirörets inlopp, i kPa.SV L 175/492 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
3.4.3.3.3.2 K  v ska ritas som en funktion av trycket P  v vid venturirörets inlopp. För ljudflöde kommer K  v att ha ett 
relativt konstant värde. När trycket minskar (undertrycket ökar) dämpas venturirörets flödesbegränsning 
och K  v minskar. Dessa värden för K  v får inte användas för ytterligare beräkningar.  
3.4.3.3.3.3 För minst åtta punkter i det kritiska området ska ett aritmetiskt medelvärde av K  v och standardavvikelsen 
beräknas.  
3.4.3.3.3.4 Om standardavvikelsen överstiger 0,3 % av det aritmetiska medelvärdet av K  v ska korrigerande åtgärder 
vidtas.  
3.4.4 Kalibrering av ett subsoniskt venturirör (SSV)  
3.4.4.1 Kalibreringen av det subsoniska venturiröret grundas på flödesekvationen för ett subsoniskt venturirör. 
Gasflödet är en funktion av inloppets tryck och temperatur samt tryckfallet mellan det subsoniska 
venturirörets inlopp och mynning.  
3.4.4.2 Dataanalys  
3.4.4.2.1 Luftflödet, Q  ssv , vid varje strypinställning (minst 16 inställningar) ska beräknas i m  3 /s under standard ­
förhållanden med hjälp flödesmätarens värden enligt den metod som tillverkaren föreskriver. Utsläpps ­
koefficienten, C  d , ska beräknas utifrån kalibreringsvärdena för varje inställning med hjälp av ekvationen  
C d ¼ Q SSV 
d 2 
V Ü p p Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ Õ 1 
T Ü Ä 
r 1,426 
p Ä r 1,718 
p Ö 
Ü Í 1 
1 Ä r 4 
D Ü r 1,426 
p ÎØ s 
där 
Q SSV är luftflödet vid standardförhållanden (101,325 kPa, 273,15 K (0 °C)), i m  3 /s, 
T är temperaturen vid venturirörets inlopp, i Kelvin (K),  
d V är diametern på det subsoniska venturirörets mynning, i m,  
r p är förhållandet mellan trycket vid det subsoniska venturirörets mynning och det statiska trycket vid 
inloppet,  1 Ä Δp 
p p ; 
r D är förhållandet mellan diametern på det subsoniska venturirörets mynning, d  V , och inloppsrörets 
innerdiameter D,  
C d är det subsoniska venturirörets utsläppskoefficient,  
p p är det absoluta trycket vid venturirörets inlopp, i kPa.  
För att bestämma området för det subsoniska flödet ska C  d ritas som en funktion av Reynoldstalet Re vid 
det subsoniska venturirörets mynning. Reynoldstalet vid venturirörets mynning ska beräknas med hjälp 
av ekvationen  
Re ¼ A 1 Ü Q SSV 
d V Ü μ 
där 
μ ¼ b Ü T 1:5 
S þ T 
A 1 är 25,55152 i SI,  Ê 1 
m 3 ÌÊ min 
s ÌÊ mm 
m Ì 
,SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/493
 
Q ssv är luftflödet vid standardförhållanden (101,325 kPa, 273,15 K (0 °C)), i m  3 /s, 
d v är diametern på det subsoniska venturirörets mynning, i m,  
μ är gasens absoluta eller dynamiska viskositet, i kg/ms,  
b är 1,458 × 10  6 (empirisk konstant), i kg/ms K  0,5 , 
S är 110,4 (empirisk konstant), i Kelvin (K).  
3.4.4.2.2 Eftersom Q  SSV är ett invärde i Re-ekvationen ska beräkningarna påbörjas med en första uppskattning av 
kalibreringsventurirörets Q  SSV eller C  d , och upprepas tills Q  SSV konvergerar. Konvergensmetoden ska ha 
en noggrannhet på minst 0,1 %.  
3.4.4.2.3 För minst 16 punkter i området för det subsoniska flödet ska de beräknade värdena för C  d som 
beräknats med den kurvanpassade ekvationen ligga inom ± 0,5 % av uppmätt C  d för varje kalibrerings ­
punkt.  
3.4.5 Schematisk bild av en ultraljudsflödesmätare (UFM)  
3.4.5.1 Ultraljudsflödesmätaren ska kalibreras mot en lämplig referensflödesmätare.  
3.4.5.2 Ultraljudsflödesmätaren ska kalibreras i den konstantvolymprovtagarkonfiguration som ska användas i 
provcellen (rör för utspädda avgaser, suganordning) och kontrolleras för läckor. Se figur A5/8.  
3.4.5.3 En värmare ska monteras för att konditionera kalibreringsflödet i den händelse att ultraljudsflödesmätar ­
systemet inte omfattar en värmeväxlare.  
3.4.5.4 För varje flödesinställning som kommer att användas för konstantvolymprovtagaren ska en kalibrering 
utföras vid temperaturer från rumstemperatur till den högsta temperatur som kommer att förekomma 
under fordonsprovningen.  
3.4.5.5 Det förfarande som tillverkaren rekommenderar ska följas vid kalibrering av ultraljudsflödesmätarens 
elektroniska delar (givare för temperatur [T] och tryck [P]).  
3.4.5.6 Mätningar för flödeskalibrering av ultraljudsflödesmätaren krävs och följande uppgifter (om ett lami ­
närflödeselement används) ska ligga inom angivna precisionsgränser:  
Barometertryck (korrigerat), P  b ± 0,03 kPa.  
Lufttemperatur vid laminärflödeselementet, flödesmätare, ETI ± 0,15 K.  
Undertryck uppströms laminärflödeselementet, EPI ± 0,01 kPa.  
Tryckfall genom hela (EDP) laminärflödeselementmatrisen ± 0,0015 kPa.  
Luftflöde, Q  s ± 0,5 %.  
Undertryck vid ultraljudsflödesmätarens inlopp, P  act ± 0,02 kPa.  
Temperatur vid ultraljudsflödesmätarens inlopp, T  act ± 0,2 K.  
3.4.5.7 Förfarande  
3.4.5.7.1 Utrustningen ska ställas upp enligt figur A5/8 och kontrolleras för läckor. Alla läckor mellan flödes ­
mätanordningen och ultraljudsflödesmätaren kommer att allvarligt påverka noggrannheten i kalibrering ­
en.SV L 175/494 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Figur A5/8  
Uppställning för kalibrering av ultraljudsflödesmätare (UFM)
  
3.4.5.7.2 Suganordningen ska startas. Dess hastighet och/eller flödesventilens läge ska justeras så att det inställda 
flödet för validering uppnås och systemet ska stabiliseras. Uppgifter från alla instrument ska samlas in.  
3.4.5.7.3 För ultraljudsflödesmätarsystem utan värmeväxlare ska värmaren användas för att höja temperaturen på 
kalibreringsluften, den ska få stabiliseras och data från alla instrument ska registreras. Temperaturen ska 
höjas i rimliga steg till dess att högsta förväntade temperatur på den utspädda avgasen under utsläpps ­
provningen har uppnåtts.  
3.4.5.7.4 Värmaren ska sedan stängas av och suganordningens hastighet och/eller flödesventilen ska justeras till 
nästa flödesinställning som ska användas för provningen av fordonsutsläpp, och därefter ska kalibrerings ­
sekvensen upprepas.  
3.4.5.8 De uppgifter som registreras under kalibreringen ska användas i följande beräkningar. Luftflödet Q  s vid 
varje provningspunkt ska beräknas utifrån flödesmätarens värden enligt den metod som tillverkaren 
föreskriver. 
K v ¼ Q reference  
Q s 
där 
Q s är luftflödet vid standardförhållanden (101,325 kPa, 273,15 K (0 °C)), i m  3 /s, 
Q reference  är kalibreringsflödesmätarens luftflöde vid standardförhållanden (101,325 kPa, 273,15 K 
(0 °C)), i m  3 /s, 
K v är kalibreringskoefficienten.  
För ultraljudsflödesmätarsystem utan värmeväxlare ska K  v ritas som en funktion av T  act . 
Variationen i K  v får inte överstiga 0,3 % av det aritmetiska medelvärdet av K  v för alla mätningar vid de 
olika temperaturerna.  
3.5 Förfarande för systemkontroll  
3.5.1 Allmänna krav  
3.5.1.1 Den totala noggrannheten i konstantvolymprovtagningssystemet och analyssystemet ska bestämmas 
genom att en känd mängd av en utsläppsgasförening förs in i systemet medan det körs under normala 
provningsförhållanden, varefter utsläppsgasföreningarna analyseras och beräknas enligt ekvationerna i 
underbilaga 7. Den CFO-metod som beskrivs i punkt 3.5.1.1.1 i denna underbilaga och den gravimet ­
riska metod som beskrivs i punkt 3.5.1.1.2 i denna underbilaga har båda visat sig ge tillräcklig nog ­
grannhet.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/495
 
Största tillåtna avvikelse mellan den mängd gas som tillförs och den mängd gas som mäts är 2 %.  
3.5.1.1.1 CFO-metod (metod med munstycke för kritiskt flöde)  
Med CFO-metoden mäts ett konstant flöde av ren gas (CO, CO  2 eller C  3 H 8 ) med hjälp av ett munstycke 
för kritiskt flöde.  
3.5.1.1.1.1 En känd mängd ren kolmonoxid, koldioxid eller propangas ska föras in i konstantvolymprovtagnings ­
systemet genom det kalibrerade munstycket för kritiskt flöde. Om inloppstrycket är tillräckligt högt är 
flödet q, som begränsas med hjälp av munstycket för kritiskt flöde, oberoende av trycket vid munstyckets 
utlopp (kritiskt flöde). Konstantvolymprovtagningssystemet ska köras som vid en normal provning av 
avgasutsläpp och det ska ges tillräckligt med tid för efterföljande analys. Den gas som samlats upp i 
provsäcken ska analyseras med sedvanlig utrustning (punkt 4.1 i denna underbilaga) och resultaten ska 
jämföras med koncentrationen av de kända gasproverna. Vid större avvikelse än 2 % ska orsaken till 
funktionsfelet fastställas och korrigeras.  
3.5.1.1.2 Gravimetrisk metod  
Med den gravimetriska metoden vägs en mängd ren gas (CO, CO  2 eller C  3 H 8 ). 
3.5.1.1.2.1 Vikten på en liten cylinder fylld med antingen ren kolmonoxid, koldioxid eller propan ska bestämmas 
med en precision på ± 0,01 g. Konstantvolymprovtagningssystemet ska köras under normala förhål ­
landen för provning av avgasutsläpp, och den rena gasen ska sprutas in i systemet tillräckligt länge för 
att möjliggöra en efterföljande analys. Mängden ren gas som förts in ska bestämmas med hjälp av 
jämförande vägning. Den gas som samlats upp i säcken ska analyseras med den utrustning som 
vanligtvis används för avgasanalyser enligt beskrivningen i punkt 4.1 i denna underbilaga. Resultaten 
ska därefter jämföras med de koncentrationsvärden som beräknats tidigare. Vid större avvikelse än 2 % 
ska orsaken till funktionsfelet fastställas och korrigeras.  
4. Utrustning för utsläppsmätning  
4.1 Utrustning för mätning av gasformiga utsläpp  
4.1.1 Systemöversikt  
4.1.1.1 Ett prov med ett konstant förhållande mellan de utspädda avgaserna och utspädningsluften ska samlas 
upp för analys.  
4.1.1.2 Mängden gasformiga utsläpp ska bestämmas med hjälp av koncentrationerna i de proportionella pro ­
verna och den totala volym som uppmätts under provningen. Koncentrationerna i proverna ska korri ­
geras med hänsyn till koncentrationerna av respektive förening i utspädningsluften.  
4.1.2 Krav på provtagningssystemet  
4.1.2.1 Provet av utspädda avgaser ska tas uppströms suganordningen.  
4.1.2.1.1 Med undantag för punkt 4.1.3.1 (om kolväteprovtagningssystem), punkt 4.2 (om utrustning för mätning 
av partikelmassautsläpp) och punkt 4.3 (utrustning för mätning av antal utsläppta partiklar) i denna 
underbilaga får provet av utspädda avgaser tas nedströms konditioneringsanordningarna (i förekom ­
mande fall).  
4.1.2.2 Flödeshastigheten för provtagningen med säckar ska ställas in så att mängderna av utspädningsluft och 
utspädda avgaser som hamnar i konstantvolymprovtagarens säckar är tillräckligt stora för att möjliggöra 
mätning av koncentrationer och får inte överstiga 0,3 % av flödeshastigheten för de utspädda avgaserna, 
såvida inte fyllvolymen för säcken för utspädda avgaser läggs till den integrerade CVS-volymen.  
4.1.2.3 Ett prov av utspädningsluften ska tas nära inloppet för utspädningsluft (efter ett eventuellt filter).  
4.1.2.4 Utspädningsluftprovet får inte vara förorenat av avgaser från blandningsområdet.  
4.1.2.5 Hastigheten för provtagning av utspädningsluft ska vara jämförbar med den som används för utspädda 
avgaser.SV L 175/496 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
4.1.2.6 De material som används för provtagningarna ska vara sådana att de inte ändrar koncentrationen av 
föreningar i utsläppen.  
4.1.2.7 Filter får användas för att extrahera de fasta partiklarna ur provet.  
4.1.2.8 Eventuella ventiler som används för att leda avgaserna ska vara av en snabbt omställbar och snabb ­
verkande typ.  
4.1.2.9 Snabbkopplande gastäta anslutningar får användas mellan trevägsventilerna och provsäckarna där an ­
slutningarna automatiskt själva sluter tätt vid säcken. Andra system får användas för att leda proverna till 
analysatorn (t.ex. trevägs avstängningsventiler).  
4.1.2.10 Lagring av prover  
4.1.2.10.1 Gasproverna ska samlas upp i provsäckar med tillräcklig kapacitet för att provflödet inte ska hindras.  
4.1.2.10.2 Säckmaterialet får inte påverka varken mätningarna i sig eller gasprovernas kemiska sammansättning 
med mer än ± 2 % efter 30 min (t.ex. laminerade polyeten-/polyamidfolier eller fluorerade polykolväten).  
4.1.3 Provtagningssystem  
4.1.3.1 Kolväteprovtagningssystem (uppvärmd flamjoniseringsdetektor, HFID)  
4.1.3.1.1 Kolväteprovtagningssystemet ska bestå av en uppvärmd provtagningssond, ledning, filter och pump. 
Provet ska tas uppströms värmeväxlaren (i förekommande fall). Provtagningssonden ska vara placerad 
på samma avstånd från avgasinloppet som provtagningssonden för partikelmassa och på ett sådant sätt 
att ingendera påverkar prover som tas med den andra. Den ska ha en minsta innerdiameter på 4 mm.  
4.1.3.1.2 Alla uppvärmda delar ska genom uppvärmningssystemet hållas vid en temperatur på 190 ± 10 °C.  
4.1.3.1.3 Det aritmetiska medelvärdet av koncentrationen av de uppmätta kolvätena ska bestämmas genom 
integrering av data sekund för sekund delat med fasens eller provningens varaktighet.  
4.1.3.1.4 Den uppvärmda provtagningsledningen ska vara försedd med ett uppvärmt filter F  H med 99 procents 
effektivitet för partiklar ≥ 0,3 μm, så att alla fasta partiklar extraheras från det kontinuerliga gasflöde som 
krävs för analys.  
4.1.3.1.5 Provtagningssystemets fördröjning (från sonden till analysatorns inlopp) får inte vara mer än 4 s.  
4.1.3.1.6 Den uppvärmda flamjoniseringsdetektorn ska användas med ett system med konstant massflöde (vär ­
meväxlare) för att säkerställa ett representativt prov, såvida inte variationer i CVS-volymflödet kompen ­
seras.  
4.1.3.2 NO- eller NO  2 -provtagningssystem (i tillämpliga fall)  
4.1.3.2.1 Analysatorn ska förses med ett kontinuerligt provflöde av utspädd avgas.  
4.1.3.2.2 Det aritmetiska medelvärdet av koncentrationen av NO eller NO  2 ska bestämmas genom integrering av 
data sekund för sekund delat med fasens eller provningens varaktighet.  
4.1.3.2.3 Den kontinuerliga mätningen av NO eller NO  2 ska användas med ett konstant flöde (värmeväxlare) för 
att säkerställa ett representativt prov, såvida inte variationer i CVS-volymflödet kompenseras.  
4.1.4 Analysatorer  
4.1.4.1 Allmänna krav för gasanalys  
4.1.4.1.1 Analysatorerna ska ha ett mätområde som är kompatibelt med den noggrannhet som krävs vid mätning 
av koncentrationerna av föreningar i avgasproverna.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/497
 
4.1.4.1.2 Om inget annat anges får mätfelen inte överstiga ± 2 % (analysatorns naturliga felmarginal) oberoende av 
referensvärdet för kalibreringsgaserna.  
4.1.4.1.3 Omgivningsluftprovet ska mätas med samma analysator och inom samma intervall.  
4.1.4.1.4 Ingen gastorkningsanordning ska användas före analysatorerna om det inte kan påvisas att den inte 
påverkar halten av föreningen i gasströmmen.  
4.1.4.2 Analys av kolmonoxid (CO) och koldioxid (CO  2 ) 
4.1.4.2.1 Analysatorerna ska vara av typen icke-dispersiv infraröd absorption (NDIR).  
4.1.4.3 Analys av kolväten (HC) för alla bränslen utom dieselbränsle  
4.1.4.3.1 Analysatorn ska vara av FID-typ (flamjoniseringsdetektor) och ha kalibrerats med propangas, uttryckt 
som kolatomekvivalenter (C  1 ). 
4.1.4.4 Analys av kolväten (HC) för dieselbränsle och eventuellt för andra bränslen  
4.1.4.4.1 Analysatorn ska vara av uppvärmd flamjoniseringstyp med detektor, ventiler, rör osv., som värmts upp 
till 190 °C ± 10 °C. Den ska kalibreras med kalibreras med propangas, uttryckt som kolatomekvivalenter 
(C 1 ). 
4.1.4.5 Analys av metan (CH  4 ) 
4.1.4.5.1 Analysatorn ska vara antingen en gaskromatograf i kombination med en flamjoniseringsdetektor (FID) 
eller också en flamjoniseringsdetektor (FID) i kombination med en icke-metanavskiljare (NMC-FID), som 
kalibrerats med metan- eller propangas uttryckt som kolatomekvivalenter (C  1 ). 
4.1.4.6 Analys av kväveoxider (NO  x ) 
4.1.4.6.1 Analysatorerna ska vara av typen kemiluminiscent (CLA) eller icke-dispersiv ultraviolett resonansabsorp ­
tion (NDUV).  
4.1.5 Beskrivningar av rekommenderat system  
4.1.5.1 I figur A5/9 visas en schematisk ritning av provtagningssystemet för gasformiga utsläpp.SV L 175/498 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Figur A5/9  
Schematisk ritning av ett fullflödesavgasutspädningssystem
  
4.1.5.2 Exempel på systemkomponenter ges nedan.  
4.1.5.2.1 Två provtagningssonder för kontinuerlig provtagning av utspädningsluften och av blandningen av ut ­
spädd avgas och luft.  
4.1.5.2.2 Ett filter för att extrahera fasta partiklar från de gasflöden som samlas upp för analys.  
4.1.5.2.3 Pumpar och flödesregulator som säkerställer ett konstant enhetligt flöde av prover av utspädda avgaser 
och utspädningsluft som tas från provtagningssonderna under provningen och flöde av gasprover ska 
vara sådana att antalet prover efter varje provning räcker för analys.  
4.1.5.2.4 Snabbverkande ventiler för att leda ett konstant flöde av gasprover in i provsäckarna eller till utloppet.  
4.1.5.2.5 Gastäta snabbkopplingsdelar mellan de snabbverkande ventilerna och provsäckarna. Kopplingarna ska 
stängas automatiskt vid provsäckarna. Alternativt får andra metoder för att transportera proverna till 
analysatorn användas (t.ex. trevägskranar).  
4.1.5.2.6 Säckar för uppsamling av prover av utspädda avgaser och utspädningsluft under provningen.  
4.1.5.2.7 Ett provtagningsventurirör för kritiskt flöde för att ta proportionella prover av den utspädda avgasen 
(endast för konstantvolymprovtagare med venturirör för kritiskt flöde).  
4.1.5.3 Ytterligare komponenter som krävs för kolväteprovtagning med en uppvärmd flamjoniseringsdetektor 
(HFID) enligt figur A5/10.  
4.1.5.3.1 Uppvärmd provtagningssond i utspädningstunneln, placerad i samma vertikalplan som provtagnings ­
sonderna för partikelmassa och partiklar.  
4.1.5.3.2 Uppvärmt filter som är placerat efter provtagningspunkten och före den uppvärmda flamjoniserings ­
detektorn.  
4.1.5.3.3 Uppvärmda ventiler för val mellan noll-/kalibreringsgastillförsel och den uppvärmda flamjoniserings ­
detektorn.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/499
 
4.1.5.3.4 Metod för integrering och registrering av momentana kolvätekoncentrationer.  
4.1.5.3.5 Uppvärmda provtagningsledningar och uppvärmda komponenter från den uppvärmda sonden till den 
uppvärmda flamjoniseringsdetektorn.  
Figur A5/10  
Komponenter som krävs för kolväteprovtagning med uppvärmd flamjoniseringsdetektor
  
4.2 Utrustning för mätning av partikelmassautsläpp  
4.2.1 Specifikation  
4.2.1.1 Systemöversikt  
4.2.1.1.1 Enheten för provtagning av partikelmassa ska bestå av en provtagningssond (PSP) placerad i utspäd ­
ningstunneln, ett partikelöverföringsrör (PTT), en eller flera filterhållare (FH), en eller flera pumpar samt 
flödesregulatorer och mätenheter. Se figurerna A5/11, A5/12 och A5/13.  
4.2.1.1.2. En anordning för försortering av partikelstorlek (PCF) får användas (t.ex. en cyklon eller islagsanordning). 
I så fall rekommenderas det att den används uppströms filterhållaren.SV L 175/500 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Figur A5/11  
Alternativ konfiguration av sond för provtagning av partikelmassa
  
4.2.1.2 Allmänna krav  
4.2.1.2.1 Provtagningssonden för provgasflödet för partikelmassa ska placeras i utspädningstunneln på så sätt att 
ett representativt provgasflöde kan tas från den homogena blandningen av luft och avgaser, och ska 
placeras uppströms en eventuell värmeväxlare.  
4.2.1.2.2 Partikelprovflödet ska vara proportionellt mot det totala massflödet av utspädda avgaser i utspädnings ­
tunneln till inom en tolerans på ± 5 % av partikelprovflödet. Proportionaliteten i partikelprovtagningen 
ska kontrolleras under idrifttagningen av systemet och enligt godkännandemyndighetens krav.  
4.2.1.2.3 Proverna av utspädd gas ska hållas vid en temperatur på över 20 °C och under 52 °C inom 20 cm 
uppströms eller nedströms partikelprovtagningsfiltrets yta. Det är tillåtet att värma upp eller isolera 
komponenter i partikelprovtagningssystemet för att uppnå detta.  
Om gränsen på 52 °C överskrids under en provning där ingen periodisk regenerering sker ska kon ­
stantvolymprovtagarens flöde ökas eller så ska dubbel utspädning tillämpas (förutsatt att konstantvolym ­
provtagarens flöde redan är tillräckligt för att ingen kondens ska bildas i konstantvolymprovtagaren, 
provsäckarna och analyssystemet).  
4.2.1.2.4 Provet av partikelmassa ska samlas upp på ett enda filter monterat i en hållare i provtagningsflödet av 
utspädda avgaser.  
4.2.1.2.5 Samtliga delar av utspädningssystemet och provtagningssystemet, från avgasröret fram till filterhållaren, 
som kommer i kontakt med outspädda och utspädda avgaser ska vara utformade på så sätt att minsta 
möjliga avsättning eller förändring av partikelmassan sker. Samtliga delar ska vara av elektriskt ledande 
material som inte reagerar med avgaskomponenter, och de ska vara jordade för att förhindra elektro ­
statiska effekter.  
4.2.1.2.6 Om det inte är möjligt att kompensera för variationer i flödet ska förberedelser göras för en värmeväx ­
lare och en temperaturregleringsanordning enligt punkt 3.3.5.1 eller 3.3.6.4.2 i denna underbilaga, för 
att säkerställa att flödet i systemet blir konstant och provtagningshastigheten blir proportionell mot 
detta.  
4.2.1.2.7 De temperaturer som krävs för mäta partikelmassautsläpp ska ha en noggrannhet på ± 1 °C och en 
responstid (t  10 – t  90 ) på högst 15 s.  
4.2.1.2.8 Provflödet från utspädningstunneln ska mätas med en noggrannhet på ± 2,5 % av avläsningen eller 
± 1,5 % av fullt skalutslag, beroende på vilket som är minst.  
Ovan angivna noggrannhetskrav för provflödet från CVS-tunneln ska även tillämpas när dubbel utspäd ­
ning används. Följaktligen ska noggrannheten vara större i mätningen och kontrollen av den sekundära 
utspädningsluftens och den utspädda avgasens flöde genom filtret.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/501
 
4.2.1.2.9 Alla datakanaler som krävs för att mäta partikelmassautsläpp ska registreras med en frekvens av 1 Hz 
eller snabbare. Dessa omfattar vanligtvis följande:  
a) Den utspädda avgasens temperatur vid partikelprovtagningsfiltret.  
b) Flödeshastighet för provtagningen.  
c) Den sekundära utspädningsluftens flöde (om sekundär utspädning används).  
d) Den sekundära utspädningsluftens temperatur (om sekundär utspädning används).  
4.2.1.2.10 För system med dubbel utspädning mäts noggrannheten i den utspädda avgas som överförs från utspäd ­
ningstunneln V  ep enligt punkt 3.3.2 i underbilaga 7 i ekvationen inte direkt, utan bestäms genom 
differentialflödesmätningen.  
Noggrannheten hos de flödesmätare som används för mätning och kontroll av de dubbelt utspädda 
avgaser som passerar genom partikelprovtagningsfiltren samt för mätning/kontroll av den sekundära 
utspädningsluften ska vara så stor att skillnaden i volym V  ep uppfyller de krav på noggrannhet och 
proportionell provtagning som anges för enkel utspädning.  
Kravet på att ingen avgaskondens ska förekomma i CVS-utspädningstunneln, systemet för mätning av 
utspädd avgas, uppsamlingssäckarna eller analyssystemet ska gälla även när system med dubbel utspäd ­
ning används.  
4.2.1.2.11 Alla flödesmätare som används i ett system för partikelprovtagning och dubbel utspädning ska genom 
genomgå en linearitetskontroll enligt instrumenttillverkarens krav.  
Figur A5/12  
Partikelprovtagningssystem
SV L 175/502 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Figur A5/13  
Partikelprovtagningssystem med dubbel utspädning
  
4.2.1.3 Särskilda krav  
4.2.1.3.1 Provtagningssond  
4.2.1.3.1.1 Provtagningssonden ska åstadkomma den partikelstorlekssortering som anges i punkt 4.2.1.3.1.4 i denna 
underbilaga. Det rekommenderas att detta resultat uppnås genom användning av en öppen sond med 
skarpa kanter riktad rakt in i flödesriktningen samt en försorterare (cyklon, islagsanordning osv.). 
Alternativt får en lämplig provtagningssond som den i figur A5/11 användas, förutsatt att den uppnår 
det försorteringsresultat som anges i punkt 4.2.1.3.1.4 i denna underbilaga.  
4.2.1.3.1.2 Provtagningssonden ska monteras minst 10 tunneldiametrar nedströms avgasinloppet till tunneln och ha 
en innerdiameter på minst 8 mm.  
Om mer än ett prov tas samtidigt från en och samma provtagningssond ska det flöde som tas från den 
sonden delas in i identiska delflöden för att undvika falska provtagningsindikationer.  
Om flera sonder används ska varje sond vara öppen, ha skarpa kanter och vara riktad rakt in i flödes ­
riktningen. Sonderna ska vara jämnt utplacerade runt utspädningstunnelns längsgående mittaxel, på ett 
avstånd av minst 5 cm från varandra.  
4.2.1.3.1.3 Avståndet från provtagningsspetsen till filterfästet ska vara minst fem sonddiametrar, men får inte 
överstiga 2 000 mm.  
4.2.1.3.1.4 Försorteraren (t.ex. en cyklon eller islagsanordning) ska vara placerad uppströms filterhållaren. Försorte ­
raren ska ha 50 procents avskiljning för partikeldiametrar mellan 2,5 μm och 10 μm vid det volymet ­
riska flöde som valts för provtagning av partikelmassautsläpp. Försorteraren ska tillåta att minst 99 % av 
masskoncentrationen av 1 μm-partiklar som kommer in i försorteraren passerar genom försorterarens 
utlopp vid det volymetriska flöde som valts för provtagning av partikelmassautsläpp.  
4.2.1.3.2 Partikelöverföringsrör (PTT)  
4.2.1.3.2.1 Eventuella krökar på partikelöverföringsröret ska vara jämna och ha så stor radie som möjligt.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/503
 
4.2.1.3.3 Sekundär utspädning  
4.2.1.3.3.1 Alternativt får det prov som extraherats från konstantvolymprovtagaren för mätning av partikelmassaut ­
släpp spädas ut i ett andra steg, under förutsättning att följande krav uppfylls:  
4.2.1.3.3.1.1 Den sekundära utspädningsluften ska filtreras genom ett medium med kapacitet att reducera mängden 
partiklar i den mest genomträngande partikelstorleken med ≥ 99,95 %, eller genom ett HEPA-filter av 
lägst klass H13 enligt EN 1822:2009. Alternativt kan utspädningsluften kolskrubbas innan den leds till 
HEPA-filtret. Det rekommenderas att ett ytterligare, grovt partikelfilter placeras före HEPA-filtret och efter 
kolskrubbern om en sådan används.  
4.2.1.3.3.1.2 Den sekundära utspädningsluften bör sprutas in i partikelöverföringsröret så nära utloppet för den 
utspädda avgasen som möjligt.  
4.2.1.3.3.1.3 Uppehållstiden från platsen för insprutning av sekundär utspädd luft till filterytan ska vara minst 0,25 s 
men inte mer än 5 s.  
4.2.1.3.3.1.4 Om det dubbelt utspädda provet återförs till konstantvolymprovtagaren ska platsen för detta väljas så att 
extraktionen av andra prover ur konstantvolymprovtagaren inte påverkas.  
4.2.1.3.4 Provtagningspump och flödesmätare  
4.2.1.3.4.1 Mätenheten för gasflödesprovtagningen ska bestå av pumpar, gasflödesregulatorer och flödesmätenheter.  
4.2.1.3.4.2 Gasflödets temperatur i flödesmätaren får inte variera med mer än ±3 °C, förutom i följande fall:  
a) När provtagningsflödesmätaren har realtidsövervakning och flödesregleringen verkar med en frekvens 
av 1 Hz eller högre.  
b) Under regenereringsprovningar på fordon utrustade med periodiskt regenererande efterbehandlings ­
anordningar.  
Om flödesvolymen ändras på ett oacceptabelt sätt till följd av alltför stor filterbelastning blir provningen 
ogiltig. När den upprepas ska flödet minskas.  
4.2.1.3.5 Filter och filterhållare  
4.2.1.3.5.1 En ventil ska placeras i flödesriktningen nedströms filtret. Ventilen ska öppnas och stängas inom 1 s från 
början och slutet på provningen.  
4.2.1.3.5.2 För en specifik provning ska gasens fronthastighet genom filtret ställas in på ett inledande värde i 
intervallet 20–105 cm/s, och inställningen ska göras när provningen börjar så att 105 cm/s inte över ­
skrids när utspädningssystemet körs med ett provtagningsflöde som är proportionellt mot konstantvo ­
lymprovtagarens flöde.  
4.2.1.3.5.3 Fluorkolklädda glasfiberfilter eller fluorkolbaserade membranfilter ska användas.  
Samtliga filtertyper ska ha en uppsamlingseffektivitet för 0,3 μm DOP (dioktylftalat) eller PAO (poly ­
alfaolefin) CS 68649-12-7 eller CS 68037-01-4 på minst 99 % när gasens fronthastighet genom filtret är 
5,33 cm/s, uppmätt enligt någon av följande standarder:  
a) U.S.A. Department of Defense Test Method Standard, MIL-STD-282 method 102.8: DOP-Smoke 
Penetration of Aerosol-Filter Element.  
b) U.S.A. Department of Defense Test Method Standard, MIL-STD-282 method 502.1.1: DOP-Smoke 
Penetration of Gas-Mask Canisters.  
c) Institute of Environmental Sciences and Technology, IEST-RP-CC021: Testing HEPA and ULPA Filter 
Media.SV L 175/504 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
4.2.1.3.5.4 Filterhållaren ska vara utformad så att den möjliggör en jämn flödesfördelning över filtrets förorenings ­
yta. Filtret ska vara runt och ha en föroreningsyta på minst 1 075 mm  2 . 
4.2.2 Specifikationer för vägningskammare (eller -rum) och analysvåg  
4.2.2.1 Förhållanden i vägningskammaren (eller -rummet)  
a) Vid all konditionering och vägning av filter ska temperaturen i den kammare (eller det rum) där 
partikelprovtagningsfiltren konditioneras och vägs hållas inom 22 ± 2 °C (om möjligt 22 ± 1 °C).  
b) Luftfuktigheten ska hållas vid en daggpunkt på under 10,5 °C och en relativ luftfuktighet på 45 ±8 %.  
c) Begränsade avvikelser från specifikationerna för vägningskammarens (eller -rummets) temperatur och 
fuktighet ska tillåtas under förutsättning att de inte varar längre än sammanlagt 30 min under någon 
filterkonditioneringsfas.  
d) Halterna av föroreningar i omgivningen i vägningskammaren (eller -rummet) som kan sätta sig på 
partikelprovtagningsfiltren under stabiliseringen ska minimeras.  
e) Under vägningen tillåts inga avvikelser från de angivna förhållandena.  
4.2.2.2 Linjär respons från en analysvåg  
Den analysvåg som används för att bestämma filtrets vikt ska uppfylla kriterierna för linearitetskontroll i 
tabell A5/1 när en linjär regression tillämpas. Detta innebär en precision på minst 2 μg och en upp ­
lösning på minst 1 μg (1 siffra = 1 μg). Minst fyra jämnt utspridda referensvikter ska provas. Nollvärdet 
ska ligga inom ± 1 μg. 
Tabell A5/1  
Kriterier för kontroll av analysvåg  
Mätsystem  Skärningspunkt 
a0 Lutning a1  Standardfel SEE  Determinationsko ­
efficient r  2 
Partikelbalans  ≤ 1 μg 0,9–1,01  Max ≤ 1 %  ≥ 0,998  
4.2.2.3 Eliminering av effekter av statisk elektricitet  
Effekterna av statisk elektricitet ska elimineras. Detta kan uppnås genom jordning av vågen genom att 
den placeras på en antistatisk matta, och neutralisering av partikelprovtagningsfiltren före vägning med 
hjälp av en poloniumneutraliserare eller anordning med liknande effekt. Alternativt kan de statiska 
effekterna elimineras genom utjämning av den statiska laddningen.  
4.2.2.4 Korrigering för bärkraft  
Provtagnings- och referensfiltrens vikter ska korrigeras för sin bärkraft i luft. Korrigeringen för bärkraft är 
en funktion av provtagningsfiltrets densitet, luftens densitet och densiteten hos vågens kalibreringsvikt, 
utan hänsyn tagen till partikelmassans egen bärkraft.  
Om filtermaterialets densitet inte är känd ska följande densiteter användas:  
a) PTFE-klädda glasfiberfilter: 2 300 kg/m  3 . 
b) PTFE-membranfilter: 2 144 kg/m  3 . 
c) PTFE-membranfilter med stödring av polymetylpenten: 920 kg/m  3 .SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/505
 
För kalibreringsvikter i rostfritt stål ska densiteten 8 000 kg/m  3 användas. Om kalibreringsvikten är gjord 
av annat material ska dess densitet vara känd och användas. Internationell rekommendation OIML R 
111-1 Edition 2004(E) (eller motsvarande) från Internationella organisationen för legal metrologi om 
kalibreringsvikter ska följas.  
Följande ekvation ska användas:  
m f ¼ m  uncorr Ü A 
1 Ä ρ a 
ρ w 
1 Ä ρ a 
ρ f ! 
där 
Pe f är den korrigerade partikelprovmassan, i mg,  
Pe uncorr  är den okorrigerade partikelprovmassan, i mg,  
ρ a är luftens densitet, i kg/m  3 , 
ρ w är densiteten hos vågens kalibreringsvikt, i kg/m  3 , 
ρ f är partikelprovtagningsfiltrets densitet, i kg/m  3 . 
Luftens densitet ρ a ska beräknas med hjälp av ekvationen  
ρ a ¼ p b Ü M mix 
R Ü T a 
p b är totalt lufttryck, i kPa,  
T a är lufttemperaturen i vågens miljö, i Kelvin (K),  
M mix är luftens molmassa i en balanserad miljö, 28,836 g mol  –1 , 
R är gaskonstanten, 8,3144 J mol  –1 K –1 . 
4.3 Utrustning för mätning av antal utsläppta partiklar  
4.3.1 Specifikation  
4.3.1.1 Systemöversikt  
4.3.1.1.1 Partikelprovtagningssystemet ska bestå av en sond eller provtagningspunkt som extraherar ett prov från 
ett enhetligt blandat flöde i ett utspädningssystem, en borttagare av flyktiga partiklar (VPR) uppströms en 
partikelräknare (PNC) och lämpliga överföringsrör. Se figur A5/14.  
4.3.1.1.2 Det rekommenderas att en anordning för försortering av partikelstorlek (PCF) (t.ex. en cyklon eller 
islagsanordning) placeras före inloppet till partikelborttagaren. Försorteraren ska ha 50 procents avskilj ­
ning för partikeldiametrar mellan 2,5 μm och 10 μm vid det volymetriska flöde som valts för partikel ­
provtagning. Försorteraren ska tillåta att minst 99 % av masskoncentrationen av 1 μm-partiklar som 
kommer in i försorteraren passerar genom försorterarens utlopp vid det volymetriska flöde som valts för 
partikelprovtagning.SV L 175/506 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
En provtagningssond som fungerar som en lämplig storlekssorterare, som den i figur A5/11, är ett 
godtagbart alternativ till en försorterare.  
4.3.1.2 Allmänna krav  
4.3.1.2.1 Partikelprovtagningspunkten ska vara placerad inuti ett utspädningssystem. Om ett system med dubbel 
utspädning används ska partikelprovtagningspunkten vara placerad i systemet för primär utspädning.  
4.3.1.2.1.1 Provtagningssondens spets eller partikelprovtagningspunkten (PSP), och partikelöverföringsröret (PTT), 
utgör tillsammans partikelöverföringssystemet (PTS). PTS-systemet leder provet från utspädningstunneln 
till partikelborttagarens inlopp. PTS-systemet ska uppfylla följande villkor:  
a) Provtagningssonden ska monteras minst 10 tunneldiametrar nedströms avgasinloppet, och vara riktad 
uppströms in i tunnelns gasflöde med spetsens axel parallell med utspädningstunnelns axel.  
b) Provtagningssonden ska vara uppströms en eventuell konditioneringsenhet (t.ex. en värmeväxlare).  
c) Provtagningssondens placering i utspädningstunneln ska vara sådan att provet tas från en homogen 
blandning av utspädningsmedel och avgaser.  
4.3.1.2.1.2 Provgas som leds genom PTS-systemet ska uppfylla följande villkor:  
a) Om ett fullflödesavgasutspädningssystem används ska det ha ett Reynoldstal för flöde, Re, på under 
1 700.  
b) Om ett system med dubbel utspädning används ska det ha ett Reynoldstal för flöde, Re, på under 
1 700 i partikelöverföringsröret, dvs. nedströms provtagningssonden eller provtagningspunkten.  
c) Uppehållstiden ska vara ≤ 3 s.  
4.3.1.2.1.3 Andra provtagningsuppställningar för PTS-systemet som kan uppvisa en likvärdig partikelpenetrering vid 
30 nm ska anses godtagbara.  
4.3.1.2.1.4 Utloppsröret (OT) som leder det utspädda provet från partikelborttagaren till partikelräknarens inlopp 
ska ha följande egenskaper:  
a) En innerdiameter ≥ 4 mm.  
b) En uppehållstid för provgasflödet på ≤ 0,8 s.  
4.3.1.2.1.5 Andra provtagningsuppställningar för utloppsröret som kan uppvisa en likvärdig partikelpenetrering vid 
30 nm ska anses godtagbara.  
4.3.1.2.2 Partikelborttagaren ska ha anordningar för utspädning av prover och för borttagning av flyktiga partiklar.  
4.3.1.2.3 Samtliga delar av utspädningssystemet och provtagningssystemet, från avgasröret fram till partikelräk ­
naren, som kommer i kontakt med outspädda och utspädda avgaser ska vara utformade på ett sådant 
sätt att minsta möjliga avsättning av partiklarna sker. Samtliga delar ska vara av elektriskt ledande 
material som inte reagerar med avgaskomponenter, och de ska vara jordade för att förhindra elektro ­
statiska effekter.  
4.3.1.2.4 Partikelprovtagningssystemet ska konstrueras enligt god aerosolprovtagningspraxis, vilket innebär att 
skarpa krökar och tvära ändringar av tvärsnittet ska undvikas, innerväggarna ska vara jämna och prov ­
tagningsledningens längd ska minimeras. Gradvisa ändringar av tvärsnittet är tillåtna.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/507
 
4.3.1.3 Särskilda krav  
4.3.1.3.1 Partikelprovet får inte passera genom en pump innan det leds genom partikelräknaren.  
4.3.1.3.2 En anordning för försortering av provet rekommenderas.  
4.3.1.3.3 Enheten för förkonditionering av provet ska uppfylla följande krav:  
a) Den ska klara att späda ut provet i ett eller flera steg för att uppnå en koncentration av partikelantal 
som är lägre än partikelräknarens övre tröskel för enskild partikelräkning och en gastemperatur på 
under 35 °C vid partikelräknarens inlopp.  
b) Den ska omfatta ett initialt steg med uppvärmd utspädning som ger ett prov med en temperatur på 
≥ 150 °C och ≤ 350 ± 10 °C, och späder ut med en faktor på minst 10.  
c) Den ska styra uppvärmda steg till konstanta nominella drifttemperaturer, inom intervallet ≥ 150 °C 
och ≤ 400 ± 10 °C.  
d) Den ska ge en indikation om huruvida de uppvärmda stegen har korrekta drifttemperaturer eller inte.  
e) Den ska vara utformad för att uppnå en penetreringseffektivitet för fasta partiklar på minst 70 % för 
partiklar med en elektrisk rörlighetsdiameter på 100 nm.  
f) Den ska även uppnå en partikelkoncentrationsreduktionsfaktor f  r (d i ) för partiklar med en elektrisk 
rörlighetsdiameter på 30 och 50 nm som inte är mer än 30 respektive 20 % högre och inte mer än 
5 % lägre än för partiklar med en elektrisk rörlighetsdiameter på 100 nm för partikelborttagaren som 
helhet.  
Partikelkoncentrationsreduktionsfaktorn vid varje partikelstorlek f  r (d i ) ska beräknas med hjälp av 
ekvationen  
f r ðd i Þ ¼ N in ðd i Þ 
N out ðd i Þ 
där 
N in (d i ) är koncentrationen av partikelantal uppströms för partiklar med diametern d  i , 
N out (d i ) är koncentrationen av partikelantal nedströms för partiklar med diametern d  i , 
d i är partikelns elektriska rörlighetsdiameter (30, 50 eller 100 nm).  
N in (d i ) ochN  out (d i ) ska korrigeras till samma förhållanden.  
Det aritmetiska medelvärdet av partikelkoncentrationsreduktionsfaktorn vid en viss utspädningsinställ ­
ning  f r ska beräknas med hjälp av ekvationen  
f r ¼ f r ð30 nmÞ þ f r ð50 nmÞ þ f r ð100 nmÞ 
3 
Det rekommenderas att partikelborttagaren kalibreras och valideras som en komplett enhet.SV L 175/508 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
g) Den ska vara konstruerad enligt god teknisk praxis för att säkerställa att partikelkoncentrations ­
reduktionsfaktorerna är stabila under en provning.  
h) Den ska även kunna åstadkomma > 99,0 procents förångning av 30 nm-partiklar av tetrakontan 
(CH  3 (CH  2 ) 38 CH  3 ), med en inloppskoncentration på ≥ 10 000 per cm  3 , genom uppvärmning och 
minskning av deltrycken för tetrakontan.  
4.3.1.3.4 Partikelräknaren ska uppfylla följande krav:  
a) Den ska fungera under driftsförhållanden med fullt flöde.  
b) Den ska räkna med en noggrannhet på ± 10 % över intervallet från 1 per cm  3 till partikelräknarens 
övre tröskelvärde för räkning av enskilda partiklar, gentemot en spårbar standard. Vid koncentrationer 
på under 100 per cm  3 kan genomsnittet för mätningar under utökade provtagningsperioder krävas 
för att påvisa partikelräknarens noggrannhet med hög statistisk säkerhet.  
c) Den ska ha en upplösning på minst 0,1 partiklar per cm  3 vid koncentrationer på under 100 per cm  3 . 
d) Den ska ha en linjär respons på koncentrationer av partikelantal i hela mätintervallet i läget för 
räkning av enskilda partiklar.  
e) Datarapporteringsfrekvensen ska vara lika med eller högre än 0,5 Hz.  
f) Responstiden t  90 inom det uppmätta koncentrationsintervallet ska vara mindre än 5 s.  
g) Den ska ha en funktion för koincidenskorrigering med upp till 10 % korrigering, och får använda en 
intern kalibreringsfaktor enligt punkt 5.7.1.3 i denna underbilaga, men får inte använda någon annan 
algoritm för att korrigera för eller definiera räkningseffektiviteten.  
h) Räkningseffektiviteten vid olika partikelstorlekar ska vara som i tabell A5/2.  
Tabell A5/2  
Partikelräknarens räkningseffektivitet  
Partikelstorlekens elektriska rörlighetsdiameter (nm)  Partikelräknarens räkningseffektivitet (procent)  
23 ± 1  50 ± 12  
41 ± 1  > 90  
4.3.1.3.5 Om partikelräknaren använder en arbetsvätska ska den bytas ut med den frekvens som instrumenttill ­
verkaren anger.  
4.3.1.3.6 Om tryck och/eller temperatur inte hålls vid en känd konstant nivå på den punkt där partikelräknarens 
flöde kontrolleras, måste de mätas vid partikelräknarens inlopp för att korrigera mätningarna av kon ­
centrationen av partikelantal till standardförhållanden.  
4.3.1.3.7 Den totala uppehållstiden för PTS, VPR och OT plus partikelräknarens (PNC) responstid t  90 får inte 
överstiga 20 s.  
4.3.1.4 Beskrivning av rekommenderat system  
Följande punkt innehåller rekommenderad praxis för mätning av antal partiklar. Alla system som upp ­
fyller prestandakraven enligt specifikationerna i punkterna 4.3.1.2 och 4.3.1.3 i denna underbilaga 
godtas dock.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/509
 
Figur A5/14  
Ett rekommenderat partikelprovtagningssystem
  
4.3.1.4.1 Beskrivning av provtagningssystem  
4.3.1.4.1.1 Partikelprovtagningssystemet ska bestå av en provtagningssondspets eller en partikelprovtagningspunkt i 
utspädningssystemet, ett partikelöverföringsrör (PTT), en försorterare av partikelstorlek (PCF) och en 
partikelborttagare (VPR), uppströms partikelräknaren.  
4.3.1.4.1.2 Partikelborttagaren ska ha anordningar för utspädning av prover (utspädare av partikelantal: PND  1 och 
PND  2 ) och partikelförångning (förångningsrör, ET).  
4.3.1.4.1.3 Provtagningssonden eller provtagningspunkten för provgasflödet ska placeras i utspädningstunneln på så 
sätt att ett representativt provgasflöde tas från en homogen blandning av utspädningsmedel och avgaser.  
5. Intervaller och förfaranden för kalibrering  
5.1 Kalibreringsintervaller  
Tabell A5/3  
Intervaller för instrumentkalibrering  
Instrumentkontroller  Intervall  Kriterium  
Linjärisering (kalibrering) av gas ­
analysator  Var 6:e månad  ± 2 % av avläst värde  
Mitten av intervallet  Var 6:e månad  ± 2 %  
CO NDIR: CO  2 -/H  2 O-interferens  Varje månad  -1 till 3 ppm  
Kontroll av NO  x -omvandlare  Varje månad  > 95 %  
Kontroll av CH  4 -avskiljare  Årligen  98 % av etan  
FID CH  4 -respons  Årligen  Se punkt 5.4.3 i denna underbi ­
laga.  
Luft-/bränsleflöde för FID  Vid omfattande underhåll  Anges av instrumenttillverkaren.  
Infraröda laserspektrometrar (in ­
fraröda smalbandsanalysatorer 
med modulerad hög upplösning): 
kontroll av interferens  Årligen eller vid omfattande un ­
derhåll  Anges av instrumenttillverkaren.SV L 175/510 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Instrumentkontroller  Intervall  Kriterium  
QCL  Årligen eller vid omfattande un ­
derhåll  Anges av instrumenttillverkaren.  
GC-metoder  Se punkt 7.2 i denna underbila ­
ga. Se punkt 7.2 i denna underbilaga.  
LC-metoder  Årligen eller vid omfattande un ­
derhåll  Anges av instrumenttillverkaren.  
Fotoakustik  Årligen eller vid omfattande un ­
derhåll  Anges av instrumenttillverkaren.  
Mikrogramvågens linearitet  Årligen eller vid omfattande un ­
derhåll  Se punkt 4.2.2.2 i denna under ­
bilaga.  
PNC (partikelräknare)  Se punkt 5.7.1.1 i denna under ­
bilaga.  Se punkt 5.7.1.3 i denna under ­
bilaga.  
VPR (borttagare av flyktiga par ­
tiklar)  Se punkt 5.7.2.1 i denna under ­
bilaga.  Se punkt 5.7.2 i denna underbi ­
laga.  
Tabell A5/4  
Kalibreringsintervaller för konstantvolymprovtagare (CVS)  
CVS  Intervall  Kriterium  
CVS-flöde  Efter översyn  ± 2 %  
Utspädningsflöde  Årligen  ± 2 %  
Temperaturgivare  Årligen  ± 1 °C  
Tryckgivare  Årligen  ± 0,4 kPa  
Kontroll av insprutning  Varje vecka  ± 2 %  
Tabell A5/5  
Kalibreringsintervaller för miljödata  
Klimat  Intervall  Kriterium  
Temperatur  Årligen  ± 1 °C  
Fuktdagg  Årligen  ± 5 % relativ luftfuktighet  
Omgivningstryck  Årligen  ± 0,4 kPa  
Kylfläkt  Efter översyn  Enligt punkt 1.1.1 i denna under ­
bilaga  
5.2 Förfaranden för kalibrering av analysator  
5.2.1 Varje analysator ska kalibreras enligt instrumenttillverkarens anvisningar eller åtminstone så ofta som 
anges i tabell A5/3.  
5.2.2 Varje driftområde som normalt används ska linjäriseras genom följande förfarande:  
5.2.2.1 Analysatorns linjäriseringskurva ska bestämmas genom minst fem kalibreringspunkter så jämnt utspridda 
som möjligt. Den nominella koncentrationen av kalibreringsgasen med högst koncentration får inte vara 
mindre än 80 % av fullt skalutslag.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/511
 
5.2.2.2 Den kalibreringskoncentration som krävs får erhållas med hjälp av en gasdelare och utspädning med 
renat N  2 eller renad syntetisk luft.  
5.2.2.3 Linjäriseringskurvan ska beräknas med minstakvadratmetoden. Om den polynomgrad som erhålls är 
större än 3 ska antalet kalibreringspunkter minst vara lika med denna polynomgrad plus 2.  
5.2.2.4 Linjäriseringskurvan får inte avvika med mer än ± 2 % från det nominella värdet för varje kalibreringsgas.  
5.2.2.5 Utifrån dragningen av linjäriseringskurvan och linjäriseringspunkterna går det att kontrollera att kalibre ­
ringen har utförts korrekt. Analysatorns olika karakteristiska parametrar ska anges, i synnerhet följande:  
a) Analysator och gaskomponent.  
b) Intervall.  
c) Datum för linjäriseringen.  
5.2.2.6 Om godkännandemyndigheten anser att alternativa tekniker (dator, elektroniskt styrd områdesomkopp ­
lare osv.) ger likvärdig noggrannhet får dessa alternativ användas.  
5.3 Förfarande för kontroll av nollkalibrering och kalibrering av analysator  
5.3.1 Varje driftområde som normalt används ska kontrolleras före varje analys i enlighet med punkterna 
5.3.1.1 och 5.3.1.2 i denna underbilaga.  
5.3.1.1 Kalibreringen ska kontrolleras med användning av en nollgas och en kalibreringsgas enligt punkt 
1.2.14.2.3. i underbilaga 6.  
5.3.1.2 Efter provning ska nollgas och samma kalibreringsgas användas för en ny kontroll enligt punkt 
1.2.14.2.4 i underbilaga 6.  
5.4 Förfarande för kontroll av flamjoniseringsdetektorns (FID) respons för kolväten  
5.4.1 Optimering av detektorns respons  
Flamjoniseringsdetektorn ska ställas in enligt instrumenttillverkarens anvisningar. Propan i luft ska an ­
vändas i det vanligaste driftområdet.  
5.4.2 Kalibrering av kolväteanalysatorn  
5.4.2.1 Analysatorn ska kalibreras med användning av propan i luft och renad syntetisk luft.  
5.4.2.2 En kalibreringskurva ska bestämmas enligt beskrivningen i punkt 5.2.2 i denna underbilaga.  
5.4.3 Responsfaktorer för olika kolväten och rekommenderade gränsvärden  
5.4.3.1 Responsfaktorn R  f för en viss kolväteförening är förhållandet mellan det avlästa C  1 -värdet på flamjoni ­
seringsdetektorn och gascylinderns koncentration, uttryckt som ppm C  1 . 
Provgasens koncentration ska ligga på en nivå som ger en respons på cirka 80 % av fullt skalutslag för 
driftområdet. Koncentrationen ska vara känd med en noggrannhet på ± 2 % i förhållande till en gravi ­
metrisk standard uttryckt i volym. Dessutom ska gascylindern förkonditioneras i 24 h vid en temperatur 
på mellan 20 och 30 °C.  
5.4.3.2 Responsfaktorerna ska bestämmas när en analysator tas i bruk och därefter med samma intervall som för 
omfattande underhåll. De provgaser som ska användas och de responsfaktorer som rekommenderas är 
följande:SV L 175/512 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Propylen och renad luft:  0,90 < R f< 1,10  
Toluen och renad luft:  0,90 < R f< 1,10  
Dessa värden är relativa en R  f på 1,00 för propan och renad luft.  
5.5 Förfarande för provning av NO  x -omvandlarens verkningsgrad  
5.5.1 Med den provuppställning som visas i figur A5/15 och med hjälp av nedanstående förfarande ska 
verkningsgraden hos omvandlare för omvandling av NO  2 till NO provas med en ozongenerator enligt 
följande:  
5.5.1.1 Analysatorn ska kalibreras inom det vanligaste driftområdet enligt tillverkarens specifikationer med hjälp 
av nollställnings- och kalibreringsgas (vars NO-halt ska uppgå till cirka 80 % av driftområdet och NO  2 
-koncentrationen i gasblandningen till mindre än 5 % av NO-koncentrationen). NO  x -analysatorn ska vara 
i NO-läge så att kalibreringsgasen inte passerar genom omvandlaren. Den angivna koncentrationen ska 
föras in i alla relevanta provningsformulär.  
5.5.1.2 Via ett T-rör ska syrgas eller syntetisk luft kontinuerligt tillföras till kalibreringsgasflödet, tills den avlästa 
koncentrationen är cirka 10 % lägre än den avlästa kalibreringskoncentration som anges i punkt 5.5.1.1 i 
denna underbilaga. Den angivna koncentrationen c ska föras in i alla relevanta provningsformulär. 
Ozongeneratorn ska vara bortkopplad under hela detta förlopp.  
5.5.1.3 Ozongeneratorn ska nu aktiveras så att den alstrar tillräckligt mycket ozon för att sänka NO-koncent ­
rationen till 20 % (lägst 10 %) av den kalibreringskoncentration som anges i punkt 5.5.1.1 i denna 
underbilaga. Den angivna koncentrationen d ska inkluderas i alla relevanta provningsformulär.  
5.5.1.4 NO  x -analysatorn ska sedan kopplas om till NO  x -läge, varvid gasblandningen (som består av NO, NO  2 , 
O 2 och N  2 ) nu passerar genom omvandlaren. Den angivna koncentrationen a ska föras in i alla relevanta 
provningsformulär.  
5.5.1.5 Ozongeneratorn ska nu kopplas bort. Den gasblandning som beskrivs i punkt 5.5.1.2 i denna under ­
bilaga ska passera genom omvandlaren in i detektorn. Den angivna koncentrationen b ska föras in i alla 
relevanta provningsformulär.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/513
 
Figur A5/15  
Uppställning för provning av NO  x -omvandlarens verkningsgrad
  
5.5.1.6 När ozongeneratorn är bortkopplad ska flödet av syre eller syntetisk luft stängas av. Det avlästa NO  2 - 
värdet på analysatorn får då inte vara mer än 5 % högre än den siffra som anges i punkt 5.5.1.1 i denna 
underbilaga.  
5.5.1.7 NO  x -omvandlarens verkningsgrad i procent ska beräknas med användning av koncentrationerna a, b, c 
och d som fastställs i punkterna 5.5.1.2–5.5.1.5 i denna underbilaga med hjälp av ekvationen  
Efficiency ¼ Í 
1 þ a Ä b 
c Ä d Î 
Ü 100  
5.5.1.7.1 Omvandlarens verkningsgrad får inte vara lägre än 95 %. Omvandlarens verkningsgrad ska provas med 
den frekvens som anges i tabell A5/3.  
5.6 Kalibrering av mikrogramvåg  
5.6.1 Kalibreringen av den mikrogramvåg som används för vägning av partikelprovtagningsfilter ska kunna 
spåras till en nationell eller internationell standard. Vågen ska uppfylla de linearitetskrav som anges i 
punkt 4.2.2.2 i denna underbilaga. Linearitetskontrollen ska utföras minst var 12:e månad eller varje 
gång det har skett en reparation eller förändring av systemet som skulle kunna påverka kalibreringen.  
5.7 Kalibrering och validering av partikelprovtagningssystemet  
Exempel på kalibrerings- och valideringsmetoder finns på:  
http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29grpe/pmpFCP.html.  
5.7.1 Kalibrering av partikelräknare  
5.7.1.1 Godkännandemyndigheten ska säkerställa att det finns ett kalibreringscertifikat för partikelräknaren som 
påvisar överensstämmelse med en spårbar standard inom 13 månader före utsläppsprovningen. Mellan 
kalibreringarna ska antingen partikelräknarens räkningseffektivitet övervakas med avseende på försäm ­
ringar eller så ska partikelräknarens veke rutinmässigt bytas var 6:e månad. Se figurerna A5/16 och 
A5/17. Partikelräknarens räkningseffektivitet får övervakas gentemot en referenspartikelräknare eller mot 
minst två andra mätningspartikelräknare. Om partikelräknaren rapporterar koncentrationer av partike ­
lantal inom ± 10 % av det aritmetiska medelvärdet av koncentrationerna från referenspartikelräknaren, 
eller en grupp med två eller fler partikelräknare, ska partikelräknaren sedan anses vara stabil, och i annat 
fall behöver den underhållas. Om partikelräknaren övervakas gentemot två eller fler andra mätnings ­
partikelräknare är det tillåtet att använda ett referensfordon som körs sekventiellt i olika provceller som 
alla har sin egen partikelräknare.SV L 175/514 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Figur A5/16  
Nominellt årligt förlopp för partikelräknare
  
Figur A5/17  
Utökat årligt förlopp för partikelräknare (vid försenad fullständig kalibrering)
  
5.7.1.2 Partikelräknaren ska även kalibreras om och ett nytt kalibreringscertifikat utfärdas efter varje omfattande 
underhåll.  
5.7.1.3 Kalibreringen ska vara spårbar till en kalibreringsmetod enligt nationell eller internationell standard, 
genom att partikelräknarens respons under kalibrering jämförs med responsen för  
a) en kalibrerad aerosolelektrometer vid samtidig provtagning av elektrostatiskt klassificerade kalibre ­
ringspartiklar, eller  
b) en andra partikelräknare som har kalibrerats direkt med den metod som beskrivs ovan.  
5.7.1.3.1 I punkt 5.7.1.3 a i denna underbilaga ska kalibrering utföras med minst sex standardkoncentrationer så 
jämnt fördelade som möjligt över hela partikelräknarens mätområde.  
5.7.1.3.2 I punkt 5.7.1.3 b i denna underbilaga ska kalibrering utföras med minst sex standardkoncentrationer 
över hela partikelräknarens mätområde. Minst tre punkter ska vara vid koncentrationer under 1 000 per 
cm  3 , och övriga koncentrationer ska vara linjärt fördelade mellan 1 000 per cm  3 och det högsta värdet i 
partikelräknarens intervall för räkning av enskilda partiklar.  
5.7.1.3.3 I punkt 5.7.1.3 a och b i denna underbilaga ska de valda punkterna omfatta en nominell punkt med 
koncentrationen noll som åstadkoms genom att HEPA-filter av minst klass H13 enligt EN 1822:2008, 
eller med likvärdig prestanda, fästs vid varje instruments inlopp. När ingen kalibreringsfaktor tillämpas på 
den partikelräknare som kalibreras ska uppmätta koncentrationer ligga inom ± 10 % av standardkon ­
centrationen för varje koncentration, med undantag för nollpunkten, och i annat fall ska den partikel ­
räknare som kalibreras underkännas. Gradienten av en linjär regression enligt minstakvadratmetoden av 
de två datauppsättningarna ska beräknas och registreras. En kalibreringsfaktor som är lika med det 
reciproka värdet av gradienten ska tillämpas på den partikelräknare som kalibreras. Responslineariteten 
beräknas som kvadraten av Pearsons produktmomentkorrelationskoefficient r för de två datauppsättning ­
arna och ska vara lika med eller större än 0,97. Vid beräkningen av både gradienten och r  2 ska den 
linjära regressionen tvingas genom origo (nollkoncentration på båda instrumenten).  
5.7.1.4 Kalibreringen ska även omfatta en kontroll, i enlighet med kraven i punkt 4.3.1.3.4 h i denna under ­
bilaga, av partikelräknarens detekteringseffektivitet för partiklar med en elektrisk rörlighetsdiameter på 23 
nm. En kontroll av räkningseffektiviteten med 41 nm-partiklar krävs inte.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/515
 
5.7.2 Kalibrering/validering av borttagare av flyktiga partiklar (VPR)  
5.7.2.1 Kalibrering av partikelkoncentrationsreduktionsfaktorer för partikelborttagaren över hela området av 
utspädningsinställningar, vid instrumentets fasta nominella drifttemperaturer, ska krävas när enheten 
är ny och efter varje omfattande underhåll. Kravet på regelbunden validering av partikelborttagarens 
partikelkoncentrationsreduktionsfaktor är begränsat till en kontroll vid en enskild inställning, vanligtvis 
den inställning som används vid mätning på fordon som är utrustade med partikelfilter. Godkännan ­
demyndigheten ska säkerställa att det finns ett kalibrerings- eller valideringscertifikat för partikelbortta ­
garen som utfärdats inom en period på 6 månader före utsläppsprovningen. Om partikelborttagaren är 
utrustad med temperaturövervakningslarm tillåts ett valideringsintervall på 13 månader.  
Det rekommenderas att partikelborttagaren kalibreras och valideras som en komplett enhet.  
Partikelborttagaren ska karakteriseras av en partikelkoncentrationsreduktionsfaktor för fasta partiklar med 
en elektrisk rörlighetsdiameter på 30, 50 och 100 nm. Partikelkoncentrationsreduktionsfaktorerna f  r (d) 
för partiklar med en elektrisk rörlighetsdiameter på 30 och 50 nm får inte vara mer än 30 respektive 
20 % högre, och inte mer än 5 % lägre, än för partiklar med en elektrisk rörlighetsdiameter på 100 nm. 
För validering ska det aritmetiska medelvärdet av partikelkoncentrationsreduktionsfaktorn ligga inom ± 
10 % av det aritmetiska medelvärdet av partikelkoncentrationsreduktionsfaktorn  f r som bestämts vid den 
preliminära kalibreringen av partikelborttagaren.  
5.7.2.2 Provningsaerosolen vid dessa mätningar ska vara fasta partiklar med elektrisk rörlighetsdiameter på 30, 
50 och 100 nm och en koncentration på minst 5 000 partiklar per cm  3 vid partikelborttagarens inlopp. 
Alternativt får en polydispers aerosol med en mediandiameter på 50 nm för den elektriska rörligheten 
användas för validering. Provaerosolen ska vara termiskt stabil vid partikelborttagarens drifttemperaturer. 
Koncentrationerna av partikelantal ska mätas uppströms och nedströms komponenterna.  
Partikelkoncentrationsreduktionsfaktorn för varje monodispers partikelstorlek f  r (d i ) ska beräknas med 
hjälp av ekvationen  
f r ðd i Þ ¼ N in ðd i Þ 
N out ðd i Þ 
där 
N in (d i ) är koncentrationen av partikelantal uppströms för partiklar med diametern d  i , 
N out (d i ) är koncentrationen av partikelantal nedströms för partiklar med diametern d  i , 
d i är partikelns elektriska rörlighetsdiameter (30, 50 eller 100 nm).  
N in (d i ) och N  out (d i ) ska korrigeras till samma förhållanden.  
Det aritmetiska medelvärdet av partikelkoncentrationsreduktionsfaktorn  f r vid en viss utspädningsinställ ­
ning ska beräknas med hjälp av ekvationen  
f r ¼ f r ð30nmÞ þ f r ð50nmÞ þ f r ð100nmÞ 
3 
Om en polydispers 50 nm-aerosol används för validering ska det aritmetiska medelvärdet av partikel ­
koncentrationsreduktionsfaktorn  f v vid den utspädningsinställning som används för validering beräknas 
med hjälp av ekvationen  
f v ¼ N in 
N outSV L 175/516 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
där 
N in är koncentrationen av partikelantal uppströms,  
N out är koncentrationen av partikelantal nedströms.  
5.7.2.3 Partikelborttagaren ska kunna uppvisa en eliminering på över 99,0 % av partiklar av tetrakontan 
(CH  3 (CH  2 ) 38 CH  3 ) med minst 30 nm elektrisk rörlighetsdiameter med en inloppskoncentration ≥ 10 000 
per cm  3 under drift vid den minsta utspädningsinställningen och tillverkarens rekommenderade drift ­
temperatur.  
5.7.3 Förfaranden för kontroll av system för mätning av antal partiklar  
5.7.3.1 Varje månad ska flödet in i partikelräknaren rapportera ett uppmätt värde inom 5 % av partikelräknarens 
nominella flöde vid kontroll med en kalibrerad flödesmätare.  
5.8 Blandningsanordningens noggrannhet  
Om en gasdelare används för att utföra de kalibreringar som anges i punkt 5.2 i denna underbilaga ska 
blandningsanordningens noggrannhet vara sådan att koncentrationerna i de utspädda kalibreringsgaserna 
kan bestämmas med en noggrannhet på ± 2 %. En kalibreringskurva ska kontrolleras genom en kontroll 
vid mitten av intervallet enligt punkt 5.3 i denna underbilaga. En kalibreringsgas med en koncentration 
under 50 % av analysatorns mätområde ska ligga inom 2 % av den certifierade koncentrationen.  
6. Referensgaser  
6.1 Rena gaser  
6.1.1 Alla värden i ppm avser V-ppm (vpm)  
6.1.2 Följande rena gaser ska vid behov finnas tillgängliga för kalibrering och drift:  
6.1.2.1 Kväve:  
Renhetsgrad: ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO  2 , ≤ 0,1 ppm NO, < 0,1 ppm NO  2 , < 0,1 ppm 
N 2 O, < 0,1 ppm NH  3 . 
6.1.2.2 Syntetisk luft:  
Renhetsgrad: ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO  2 , ≤ 0,1 ppm NO; Syrehalt mellan 18 och 21 
volymprocent.  
6.1.2.3 Syre:  
Renhetsgrad: > 99,5 volymprocent O  2 . 
6.1.2.4 Väte (och blandning innehållande helium eller kväve):  
Renhetsgrad: ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO  2 ; vätehalt mellan 39 och 41 volymprocent.  
6.1.2.5 Kolmonoxid:  
Lägsta renhetsgrad 99,5 %.  
6.1.2.6 Propan:  
Lägsta renhetsgrad 99,5 %.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/517
 
6.2 Kalibreringsgaser  
6.2.1 Den verkliga koncentrationen av en kalibreringsgas ska ligga inom ± 1 % av det angivna värdet eller 
enligt nedanstående.  
Gasblandningar med följande sammansättningar ska finnas tillgängliga med bulkgasspecifikationer enligt 
punkt 6.1.2.1 eller 6.1.2.2 i denna underbilaga:  
a) C  3 H 8 i syntetisk luft (se punkt 6.1.2.2 i denna underbilaga).  
b) CO i kväve.  
c) CO  2 i kväve.  
d) CH  4 i syntetisk luft.  
e) NO i kväve (mängden NO  2 i denna kalibreringsgas får inte överskrida 5 % av NO-innehållet).SV L 175/518 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Underbilaga 6  
Förfaranden och förhållanden för provningar av typ 1  
1. Förfaranden och förhållanden för provning  
1.1 Beskrivning av provningarna  
1.1.1 Provningen av typ 1 används för att kontrollera utsläppen av gasformiga föreningar, partikelmassa, par ­
tikelantal, CO  2 -massutsläpp, bränsleförbrukning, elenergiförbrukning och elektriska räckvidder under den 
tillämpliga WLTP-provningscykeln.  
1.1.1.1 Provningarna ska utföras enligt den metod som beskrivs i punkt 1.2 i denna underbilaga eller punkt 3 i 
underbilaga 8 för fordon med endast eldrift, hybridelfordon och hybridfordon med komprimerad vätgas 
och bränsleceller. Provtagning och analys av avgaser, partikelmassa och partiklar ska ske med de före ­
skrivna metoderna.  
1.1.2 Antalet provningar ska bestämmas enligt flödesschemat i figur A6/1. Gränsvärdet är det högsta tillåtna 
värdet för respektive kriterieförorening enligt de kriterier som anges i bilaga I till förordning (EG) 
nr 715/2007.  
1.1.2.1 Flödesschemat i figur A6/1 ska endast tillämpas på hela den tillämpliga WLTP-provningscykeln och inte på 
enskilda faser.  
1.1.2.2 Provningsresultaten ska vara värdena efter det att korrigering utifrån energiförändringar i det uppladd ­
ningsbara elenergilagringssystemet, Ki-korrigering och ATCT-korrigering har tillämpats.  
1.1.2.3 Bestämning av värden för hel cykel  
1.1.2.3.1 Om en kriterieutsläppsgräns överskrids under någon provning ska fordonet underkännas.  
1.1.2.3.2 Beroende på fordonstyp ska tillverkaren i tillämpliga fall uppge värdet för hela cykeln för CO  2 -mass ­
utsläpp, elenergiförbrukning, bränsleförbrukning för ej externt laddbara bränslecellshybridfordon samt PER 
och AER enligt tabell A6/1.  
1.1.2.3.3 Det angivna värdet för elförbrukning för externt laddbara hybridelfordon under laddningstömmande 
driftsförhållanden får inte bestämmas enligt figur A6/1. Det ska utgöra typgodkännandevärde om det 
angivna CO  2 -värdet godtas som godkännandevärde. Om så inte är fallet ska det uppmätta värdet för 
elenergiförbrukningen utgöra typgodkännandevärde.  
1.1.2.3.4 Om alla kriterier på rad 1 i tillämplig A6/2-tabell uppfylls efter den första provningen ska alla värden som 
tillverkaren har uppgett godtas som typgodkännandevärde. Om något av kriterierna på rad 1 i tillämplig 
A6/2-tabell inte uppfylls ska en andra provning utföras med samma fordon.  
1.1.2.3.5 Efter den andra provningen ska det aritmetiska medelvärdet av de två provningarna beräknas. Om alla 
kriterier på rad 2 i tillämplig A6/2-tabell uppfylls genom detta aritmetiska medelvärde ska alla värden som 
tillverkaren har uppgett godtas som typgodkännandevärde. Om något av kriterierna på rad 2 i tillämplig 
A6/2-tabell inte uppfylls ska en tredje provning utföras med samma fordon.  
1.1.2.3.6 Efter den tredje provningen ska det aritmetiska medelvärdet av de tre provningarna beräknas. För alla 
parametrar som uppfyller motsvarande kriterium på rad 3 i tillämplig A6/2-tabell ska det angivna värdet 
utgöra typgodkännandevärde. För eventuella parametrar som inte uppfyller motsvarande kriterium på rad 
3 i tillämplig A6/2-tabell ska det aritmetiska medelvärdet utgöra typgodkännandevärde.  
1.1.2.3.7 Om något av kriterierna i tillämplig A6/2-tabell inte är uppfyllt efter den första eller andra provningen får 
värdena, på tillverkarens begäran och med godkännandemyndighetens godkännande, på nytt förklaras som 
högre värden för utsläpp eller förbrukning, eller som lägre värden för elektriska räckvidder, i syfte att 
minska antalet erforderliga provningar för typgodkännande.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/519
 
1.1.2.3.8 Bestämning av dCO2  1 , dCO2  2 och dCO2  3 . 
1.1.2.3.8.1 Utan att det påverkar kravet i punkt 1.1.2.3.8.2 ska följande värden för dCO2  1 , dCO2  2 och dCO2  3 
användas i samband med kriterierna för antalet provningar i tabell A6/2:  
dCO2  1 = 0,990  
dCO2  2 = 0,995  
dCO2  3 = 1,000  
1.1.2.3.8.2 Om den laddningstömmande provningen av typ 1 för externt laddbara hybridelfordon består av två eller 
fler tillämpliga WLTP-provningscykler och dCO2x understiger 1,0 ska dCO2x-värdet ersättas med 1,0.  
1.1.2.3.9 Om ett provningsresultat eller ett genomsnitt av provningsresultat har tagits och bekräftats som typgod ­
kännandevärde ska detta resultat hänvisas till som ”angivet värde” för ytterligare beräkningar.  
Tabell A6/1  
Tillämpliga regler för en tillverkares angivna värden (värden för hel cykel)  ( 1 ) 
Fordonstyp  M CO2 ( 2 ) 
(g/km)  FC 
(kg/100 km)  Elenergiförbruk ­
ning (  3 ) 
(Wh/km)  Helt elektrisk räck ­
vidd (AER)/ räck ­
vidd vid endast eld ­
rift (PER) (  3 ) 
(km)  
Fordon (med förbrännings ­
motor) som provas enligt 
underbilaga 6  M CO2 
Punkt 3 i underbi ­
laga 7  — —  —  
NOVC-FCHV  —  FC CS 
Punkt 4.2.1.2.1 i 
bilaga 8  — —  
NOVC-HEV  M CO2,CS  
Punkt 4.1.1 i un ­
derbilaga 8  — —  —  
OVC-HEV  CD M CO2,CD  
Punkt 4.1.2 i un ­
derbilaga 8  — EC AC,CD  
Punkt 4.3.1 i 
underbilaga 8  AER Punkt 
4.4.1.1 i underbi ­
laga 8  
CS M CO2,CS  
Punkt 4.1.1 i un ­
derbilaga 8  — —  —  
PEV  —  —  EC WLTC  
Punkt 4.3.4.2 i 
underbilaga 8  PER  WLTC  
Punkt 4.4.2 i un ­
derbilaga 8  
( 1 ) Det angivna värdet ska vara det värde som nödvändiga korrigeringar tillämpas på (dvs. Ki-korrigering och andra 
regionala korrigeringar). 
( 2 ) Avrundning xxx,xx. 
( 3 ) Avrundning xxx,x.SV L 175/520 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Figur A6/1  
Flödesschema för antalet provningar av typ 1
SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/521
 
Tabell A6/2  
Kriterier för antalet provningar  
För laddningsbevarande provning av typ 1 för fordon med förbränningsmotor, ej externt laddbara hybri ­
delfordon och externt laddbara hybridelfordon.  
Provning  Bedömningsparameter  Kriterieutsläpp  M  CO2 
Rad 1  Första prov ­
ningen  Resultat av första provningen  ≤ förordningens 
gränsvärde × 0,9  ≤ angivet värde × 
dCO2  1 
Rad 2  Andra prov ­
ningen  Aritmetiskt medelvärde av re ­
sultaten av första och andra 
provningen  ≤ förordningens 
gränsvärde × 1,0 (  1 ) ≤ angivet värde × 
dCO2  2 
Rad 3  Tredje prov ­
ningen  Aritmetiskt medelvärde av re ­
sultaten av tre provningar  ≤ förordningens 
gränsvärde × 1,0 (  1 ) ≤ angivet värde × 
dCO2  3 
( 1 ) Varje provningsresultat ska även uppfylla förordningens gränsvärde.  
För laddningstömmande provning av typ 1 för externt laddbara hybridelfordon.  
Provning  Bedömningsparameter  Kriterieutsläpp  M  CO2,CD  AER  
Rad 1  Första 
prov ­
ningen  Resultat av första 
provningen  ≤ förordningens 
gränsvärde × 
0,9 (  1 ) ≤ angivet värde × 
dCO2  1 ≥ angivet värde × 
1,0 
Rad 2  Andra 
prov ­
ningen  Aritmetiskt medel ­
värde av resultaten av 
första och andra prov ­
ningen  ≤ förordningens 
gränsvärde × 
1,0 (  2 ) ≤ angivet värde × 
dCO2  2 ≥ angivet värde × 
1,0 
Rad 3  Tredje 
prov ­
ningen  Aritmetiskt medel ­
värde av resultaten av 
tre provningar  ≤ förordningens 
gränsvärde × 
1,0 (  2 ) ≤ angivet värde × 
dCO2  3 ≥ angivet värde × 
1,0 
( 1 ) ”0,9” ska ersättas med ”1,0” för en laddningstömmande provning av typ 1 för externt laddbara hybridelfordon endast 
om den laddningstömmande provningen omfattar två eller fler tillämpliga WLTC-cykler. 
( 2 ) Varje provningsresultat ska uppfylla förordningens gränsvärde.  
För fordon med endast eldrift  
Provning  Bedömningsparameter  Elenergiförbrukning  PER  
Rad 1  Första prov ­
ningen  Resultat av första provningen  ≤ angivet värde × 
1,0 ≥ angivet värde × 
1,0 
Rad 2  Andra prov ­
ningen  Aritmetiskt medelvärde av resul ­
taten av första och andra prov ­
ningen  ≤ angivet värde × 
1,0 ≥ angivet värde × 
1,0 
Rad 3  Tredje prov ­
ningen  Aritmetiskt medelvärde av resul ­
taten av tre provningar  ≤ angivet värde × 
1,0 ≥ angivet värde × 
1,0 
För ej externt laddbara bränslecellshybridfordon  
Provning  Bedömningsparameter  FC  CS 
Rad 1  Första provning ­
en Resultat av första provningen  ≤ angivet värde × 1,0  
Rad 2  Andra provning ­
en Aritmetiskt medelvärde av resultaten av första 
och andra provningen  ≤ angivet värde × 1,0  
Rad 3  Tredje provning ­
en Aritmetiskt medelvärde av resultaten av tre 
provningar  ≤ angivet värde × 1,0SV L 175/522 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
1.1.2.4 Bestämning av fasspecifika värden  
1.1.2.4.1 Fasspecifikt värde för CO  2 
1.1.2.4.1.1 Efter att det angivna värdet för CO  2 -massutsläpp för hela cykeln har godtagits ska det aritmetiska medel ­
värdet av de fasspecifika värdena i provningsresultaten i g/km multipliceras med justeringsfaktorn CO2_AF 
för att kompensera för skillnaden mellan det angivna värdet och provningsresultaten. Detta korrigerade 
värde ska vara typgodkännandevärdet för CO  2 . 
CO2  A F ¼ Angivet värde 
Fasens kombinerade värde  
där 
Fasens kombinerade värde  ¼ CO2  ave  L Ü D L þ CO2  ave  M Ü D M þ CO2  ave  H Ü D H þ CO2  ave  exH Ü D exH 
D L þ D M þ D H þ D exH 
där 
CO2  ave  L är det aritmetiska medelvärdet av CO  2 -massutsläppet för L-fasens provningsresultat, i g/km,  
CO2  ave  M är det aritmetiska medelvärdet av CO  2 -massutsläppet för M-fasens provningsresultat, i g/km,  
CO2  ave  H är det aritmetiska medelvärdet av CO  2 -massutsläppet för H-fasens provningsresultat, i g/km,  
CO2  ave  exH är det aritmetiska medelvärdet av CO  2 -massutsläppet för exH-fasens provningsresultat, i g/km,  
D L är den teoretiska sträckan i fas L, i km,  
D M är den teoretiska sträckan i fas M, i km,  
D H är den teoretiska sträckan i fas H, i km,  
D exH är den teoretiska sträckan i fas exH, i km.  
1.1.2.4.1.2 Om det angivna värdet för CO  2 -massutsläpp för hela cykeln inte godtas ska det fasspecifika typgodkän ­
nandevärdet för CO  2 -massutsläppet beräknas genom att man tar det aritmetiska medelvärdet av alla 
provningsresultat för respektive fas.  
1.1.2.4.2 Fasspecifika värden för bränsleförbrukning  
1.1.2.4.2.1 Bränsleförbrukningen ska beräknas genom det fasspecifika CO  2 -massutsläppet med hjälp av ekvationerna i 
punkt 1.1.2.4.1 i denna underbilaga och det aritmetiska medelvärdet av utsläppen.  
1.1.2.4.3 Fasspecifika värden för elenergiförbrukning, PER och AER.  
1.1.2.4.3.1 Den fasspecifika elenergiförbrukningen och de fasspecifika elektriska räckvidderna beräknas genom att man 
tar det aritmetiska medelvärdet av de fasspecifika värdena i provningsresultatet (provningsresultaten), utan 
justeringsfaktor.  
1.2 Förhållanden för provning av typ 1  
1.2.1 Översikt  
1.2.1.1 Provningen av typ 1 ska utgöras av föreskrivna sekvenser av dynamometerförberedelse, tankning, sta ­
bilisering och driftsförhållanden.  
1.2.1.2 Provningen av typ 1 ska bestå av att fordonet körs på en chassidynamometer med tillämplig WLTC-cykel 
för interpoleringsfamiljen. En proportionell del av de utspädda avgasutsläppen ska kontinuerligt samlas 
upp med en konstantvolymprovtagare för efterföljande analys.  
1.2.1.3 Bakgrundskoncentrationerna ska mätas för alla föreningar för vilka mätning av utspädda massutsläpp sker. 
För provning av avgasutsläpp innebär detta att provtagning och analys av utspädningsluften krävs.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/523
 
1.2.1.3.1 Mätning av bakgrundsnivå av partikelmassa  
1.2.1.3.1.1 Om tillverkaren begär att antingen utspädningsluftens eller utspädningstunnelns bakgrundsnivåer av par ­
tikelmassa dras av från utsläppsmätningarna ska dessa bakgrundsnivåer bestämmas enligt de förfaranden 
som anges i punkterna 1.2.1.3.1.1.1–1.2.1.3.1.1.3 i denna underbilaga.  
1.2.1.3.1.1.1 Högsta tillåtna korrigering av bakgrundsnivå ska vara en massa på filtret som motsvarar 1 mg/km vid 
flödeshastigheten för provningen.  
1.2.1.3.1.1.2 Om bakgrundsnivån överskrider denna nivå ska standardvärdet 1 mg/km dras av.  
1.2.1.3.1.1.3 Om resultatet blir negativt när bakgrundsbidraget dras av, ska bakgrundsnivån anses vara noll.  
1.2.1.3.1.2 Bakgrundsnivån av partikelmassa i utspädningsluften ska bestämmas genom att filtrerad utspädningsluft 
leds genom partikelbakgrundsfiltret. Luften ska tas från en punkt omedelbart nedströms utspädningsluft ­
filtren. Bakgrundsnivån i g/m  3 ska bestämmas som ett glidande aritmetiskt medelvärde av minst 14 
mätningar med minst en mätning per vecka.  
1.2.1.3.1.3 Bakgrundsnivån av partikelmassa i utspädningstunneln ska bestämmas genom att filtrerad utspädningsluft 
leds genom partikelbakgrundsfiltret. Luften ska tas från samma punkt där provtagningen av partikelmassa 
sker. Om sekundär utspädning används för provningen ska systemet för sekundär utspädning vara aktivt 
för bakgrundsmätning. En mätning får göras på provningsdagen, antingen före eller efter provningen.  
1.2.1.3.2 Bestämning av antal bakgrundspartiklar  
1.2.1.3.2.1 Om en tillverkare begär en korrigering av bakgrundsvärdet ska bakgrundsnivåerna bestämmas enligt 
följande:  
1.2.1.3.2.1.1 Bakgrundsvärdet kan antingen beräknas eller mätas. Den högsta tillåtna bakgrundskorrigeringen ska ha 
samband med högsta tillåtna läckage i partikelräkningssystemet (0,5 partiklar per cm  3 ), skalat från partikel ­
koncentrationsreduktionsfaktorn, PCRF, och det CVS-flöde som används under den faktiska provningen.  
1.2.1.3.2.1.2 Antingen godkännandemyndigheten eller tillverkaren får kräva att faktiska bakgrundsmätningar används i 
stället för beräknade.  
1.2.1.3.2.1.3 Om resultatet blir negativt när bakgrundsbidraget dras av, ska antalet utsläppta partiklar anses vara noll.  
1.2.1.3.2.2 Bakgrundsnivån av partikelantal i utspädningsluften ska bestämmas genom provtagning av filtrerad utspäd ­
ningsluft. Luften ska tas från en punkt omedelbart nedströms utspädningsluftfiltren in i partikelräknings ­
systemet. Bakgrundsnivåerna i partiklar per cm  3 ska bestämmas som ett glidande aritmetiskt medelvärde av 
minst 14 mätningar med minst en mätning per vecka.  
1.2.1.3.2.3 Bakgrundsnivån av partikelantal i utspädningstunneln ska bestämmas genom provtagning av filtrerad 
utspädningsluft. Luften ska tas från samma punkt som provtagningen av antal utsläppta partiklar. Om 
sekundär utspädning används för provningen ska systemet för sekundär utspädning vara aktivt för bak ­
grundsmätning. En mätning får utföras på provningsdagen, antingen före eller efter provningen, med hjälp 
av den faktiska partikelkoncentrationsreduktionsfaktorn (PCRF) och det CVS-flöde som används under 
provningen.SV L 175/524 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
1.2.2 Allmän utrustning i provcellen  
1.2.2.1 Parametrar som ska mätas  
1.2.2.1.1 Följande temperaturer ska gå att mäta med en noggrannhet på ± 1,5 °C:  
a) Omgivningsluften i provcellen.  
b) Utspädnings- och provtagningssystemtemperaturer enligt vad som krävs för de utsläppsmätningssystem 
som anges i underbilaga 5.  
1.2.2.1.2 Lufttrycket ska gå att mäta med en upplösning på ± 0,1 kPa.  
1.2.2.1.3 Den specifika fuktigheten H ska gå att mäta med en upplösning på ± 1 g H  2 O/kg torr luft.  
1.2.2.2 Provcell och stabiliseringsområde  
1.2.2.2.1 Provcell  
1.2.2.2.1.1 Provcellen ska ha ett temperaturbörvärde på 23 °C. Toleransen för det faktiska värdet ska ligga inom 
± 5 °C. Lufttemperatur och luftfuktighet ska mätas vid utloppet till provkammarens kylfläkt med en 
frekvens av minst 1 Hz. Uppgifter om temperatur vid provningens början finns i punkt 1.2.8.1 i under ­
bilaga 6.  
1.2.2.2.1.2 Den specifika fuktigheten H hos antingen luften i provcellen eller motorns inloppsluft ska vara sådan att  
5,5 Ï H Ï 12,2 ðg H  2 O=kg torr luftÞ 
1.2.2.2.1.3 Fuktigheten ska mätas kontinuerligt med en frekvens av minst 1 Hz.  
1.2.2.2.2 Stabiliseringsområde  
Stabiliseringsområdet ska ha ett temperaturbörvärde på 23 °C och toleransen för det faktiska värdet ska 
ligga inom ± 3 °C för ett 5 minuters löpande aritmetiskt medelvärde och får inte uppvisa en systematisk 
avvikelse från börvärdet. Temperaturen ska mätas kontinuerligt med en frekvens av minst 1 Hz.  
1.2.3 Provfordon  
1.2.3.1 Allmänt  
Samtliga komponenter i provfordonet ska överensstämma med tillverkningsserien eller, om fordonet skiljer 
sig från tillverkningsserien, så ska en fullständig beskrivning föras in i alla relevanta provningsrapporter. 
När provfordonet väljs ut ska tillverkaren och godkännandemyndigheten komma överens om vilken 
fordonsmodell som är representativ för interpoleringsfamiljen.  
Vid mätning av utsläpp ska det vägmotstånd som bestäms med provfordon H tillämpas. För en väg ­
motståndsmatrisfamilj ska det vägmotstånd som beräknats för fordon H  M enligt punkt 5.1 i underbilaga 4 
tillämpas för mätning av utsläpp.  
Om interpoleringsmetoden används på tillverkarens begäran (se punkt 3.2.3.2 i underbilaga 7) ska ytter ­
ligare en mätning av utsläpp göras med det vägmotstånd som bestämts med fordon L. Provningar av 
fordon H och L ska utföras med samma provfordon och provningen ska ske med det kortaste slutliga 
utväxlingsförhållandet i interpoleringsfamiljen. För en vägmotståndsmatrisfamilj ska ytterligare en utsläpps ­
mätning göras med det vägmotstånd som beräknats för fordon L  M enligt punkt 5.1 i underbilaga 4.  
1.2.3.2 CO  2 -interpoleringsområde  
Interpoleringsmetoden ska endast användas om skillnaden i CO  2 mellan provfordon L och H ligger mellan 
minst 5 och högst 30 g/km eller 20 % av CO  2 -utsläppen från fordon H, beroende på vilket värde som är 
lägst.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/525
 
På tillverkarens begäran och med godkännandemyndighetens godkännande får interpoleringslinjen extra ­
poleras till högst 3 g/km över fordonets CO  2 -utsläpp och/eller under CO  2 -utsläppet från fordon L. Denna 
utökning är endast giltig inom de absoluta gränserna för det interpoleringsområde som anges ovan.  
Denna punkt är inte tillämplig för skillnaden i CO  2 mellan fordon H  M och L  M i en vägmotståndsmatris ­
familj.  
1.2.3.3 Inkörning  
Fordonet ska vara i gott tekniskt skick. Det ska ha körts in och ha gått mellan 3 000 och 15 000 km före 
provningen. Inkörning av motor, transmission och fordon ska ske i enlighet med tillverkarens rekom ­
mendationer.  
1.2.4 Inställningar  
1.2.4.1 Inställningar och kontroll av dynamometern ska ske enligt underbilaga 4.  
1.2.4.2 Dynamometerdrift  
1.2.4.2.1 Hjälpanordningar ska vara avstängda eller inaktiverade medan dynamometern är i gång, såvida de inte 
behöver användas.  
1.2.4.2.2 Fordonets dynamometerdriftläge, om ett sådant finns, ska aktiveras enligt tillverkarens anvisningar (t.ex. 
genom användning av fordonets rattknappar i en viss ordning, med tillverkarens verkstadsprovare eller 
genom borttagning av en säkring).  
Tillverkaren ska förse godkännandemyndigheten med en förteckning över de inaktiverade anordningarna 
och en motivering till inaktiveringen. Dynamometerns driftläge ska godkännas av godkännandemyndig ­
heten och användningen av ett dynamometerdriftläge ska föras in i alla relevanta provningsrapporter.  
1.2.4.2.3 Dynamometerns driftläge får inte aktivera, modulera, fördröja eller inaktivera driften av någon del som 
påverkar utsläpp och bränsleförbrukning under provningsförhållandena. Alla anordningar som påverkar 
driften av en chassidynamometer ska ställas in så att korrekt drift säkerställs.  
1.2.4.2.4 Om provfordonet provas i tvåhjulsdriftläge ska provningen ske på en chassidynamometer med en axel som 
uppfyller kraven i punkt 2 i underbilaga 5. På tillverkarens begäran och med godkännandemyndighetens 
godkännande får fordonet provas på en chassidynamometer med dubbla axlar.  
1.2.4.2.5 Om provfordonet provas i ett läge som under WLTP-förhållanden skulle medföra delvis eller permanent 
fyrhjulsdrift under den tillämpliga cykeln ska provfordonet provas på en chassidynamometer med dubbla 
axlar som uppfyller kraven i punkt 2.3 i underbilaga 5.  
På tillverkarens begäran och med godkännandemyndighetens godkännande får fordonet provas på en 
chassidynamometer med en axel om följande villkor uppfylls:  
a) En omvandling till permanent tvåhjulsdrift sker för fordonet i alla provlägen.  
b) Tillverkaren förser godkännandemyndigheten med bevis på att CO  2 , bränsleförbrukningen och/eller 
elenergiförbrukningen för det omvandlade fordonet är samma som eller högre än för det icke omvand ­
lade fordonet som provas på en chassidynamometer med dubbla axlar.  
1.2.4.3 Fordonets avgassystem får inte uppvisa några läckor som kan minska den mängd gas som samlas upp.  
1.2.4.4 Inställningarna av framdrivningssystemet och fordonets manöverreglage ska vara de som tillverkaren 
föreskriver för serietillverkning.SV L 175/526 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
1.2.4.5 Däcken ska vara av en typ som fordonstillverkaren har angett som originalutrustning. Däcktrycket får ökas 
med upp till 50 % över det tryck som anges i punkt 4.2.2.3 i underbilaga 4. Samma däcktryck ska 
användas för inställning av dynamometern och för all efterföljande provning. Det däcktryck som används 
ska föras in i alla relevanta provningsrapporter:  
1.2.4.6 Referensbränsle  
1.2.4.6.1 Vid provningen ska det referensbränsle som anges i bilaga IX användas.  
1.2.4.7 Förberedelse av provfordonet  
1.2.4.7.1 Fordonet ska stå ungefär horisontellt under provningen så att eventuell onormal spridning av bränslet 
undviks.  
1.2.4.7.2 Vid behov ska tillverkaren tillhandahålla ytterligare tillbehör och anpassningsdon som krävs för att den 
eller de fordonsmonterade bränsletankarna ska kunna tömmas på bränsle från lägsta möjliga punkt, och 
för att avgasprover ska kunna samlas upp.  
1.2.4.7.3 För provtagning av partikelmassautsläpp under en provning där regenereringsanordningen är i ett sta ­
biliserat lastförhållande (dvs. ingen regenerering av fordonet pågår) rekommenderas att fordonet har till ­
ryggalagt > 1/3 av körsträckan mellan planerade regenereringar eller att den periodiskt regenererande 
anordningen har utsatts för motsvarande last utanför fordonet.  
1.2.5 Förberedande provningscykler  
1.2.5.1 Förberedande provningscykler får genomföras på tillverkarens begäran för att följa hastighetskurvan inom 
föreskrivna gränser.  
1.2.6 Förkonditionering av provfordonet  
1.2.6.1 Bränsletanken (bränsletankarna) ska fyllas med det angivna provningsbränslet. Om det befintliga bränslet i 
bränsletanken (bränsletankarna) inte överensstämmer med specifikationerna i punkt 1.2.4.6 i denna un ­
derbilaga ska det befintliga bränslet tömmas ut före bränslepåfyllningen. Systemet för begränsning av 
avdunstningsutsläpp ska varken urluftas eller belastas på ett onormalt sätt.  
1.2.6.2 Laddning av det uppladdningsbara elenergilagringssystemet  
Det uppladdningsbara elenergilagringssystemet ska laddas helt före den förkonditionerande provnings ­
cykeln. På tillverkarens begäran får laddningen hoppas över före förkonditionering. Det uppladdningsbara 
energilagringssystemet får inte laddas igen före den officiella provningen.  
1.2.6.3 Provfordonet ska flyttas till provcellen och de förfaranden som anges i punkterna 1.2.6.3.1–1.2.6.3.9 ska 
utföras.  
1.2.6.3.1 Provfordonet ska köras eller skjutas upp på en dynamometer och köras genom tillämpliga WLTC-cykler. 
Fordonet behöver inte vara kallt, och det får användas för inställning av dynamometerbelastningen.  
1.2.6.3.2 Dynamometerns belastning ska ställas in enligt punkterna 7 och 8 i underbilaga 4.  
1.2.6.3.3 Under förkonditioneringen ska provcellens temperatur vara samma som den som anges för provning av 
typ 1 (punkt 1.2.2.2.1 i denna underbilaga).  
1.2.6.3.4 Drivhjulens däcktryck ska ställas in enligt punkt 1.2.4.5 i denna underbilaga.  
1.2.6.3.5 Mellan provningarna med det första och det andra gasformiga referensbränslet ska fordon med gnisttänd ­
ningsmotor som drivs med motorgas eller naturgas/biometan, eller som är så utrustade att de kan drivas 
med antingen bensin, motorgas eller naturgas/biometan, förkonditioneras på nytt före provningen med det 
andra referensbränslet.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/527
 
1.2.6.3.6 För förkonditionering ska tillämplig WLTC-cykel köras. Motorn ska startas och köras enligt punkt 1.2.6.4 i 
denna underbilaga.  
Dynamometern ska ställas in enligt underbilaga 4.  
1.2.6.3.7 På tillverkarens eller godkännandemyndighetens begäran får ytterligare WLTC-cykler genomföras i syfte att 
stabilisera fordonet och dess styrsystem.  
1.2.6.3.8 Omfattningen av sådan ytterligare förkonditionering ska föras in i alla relevanta provningsrapporter.  
1.2.6.3.9 På en provningsanläggning där det kan finnas risk för att provning av ett fordon med låga utsläpp av 
partikelmassa påverkas av restpartiklar från en tidigare provning av ett fordon med höga utsläpp av 
partikelmassa, rekommenderas för förkonditionering av provtagningsutrustningen en körcykel med kon ­
stant hastighet på 120 km/h i 20 min med ett fordon med låga utsläpp av partikelmassa. Körning under 
längre tid och/eller med högre hastighet är vid behov tillåtet för förkonditionering av provtagningsutrust ­
ningen. Bakgrundsmätningarna i utspädningstunneln ska göras efter förkonditionering av tunneln och före 
efterföljande fordonsprovningar.  
1.2.6.4 Förfarandet för start av framdrivningssystemet ska påbörjas med hjälp av de anordningar som tillhanda ­
hålls för detta ändamål i enlighet med tillverkarens anvisningar.  
Byte av driftläge under provningen som ej initierats av fordonet ska inte tillåtas såvida inget annat anges.  
1.2.6.4.1 Om påbörjandet av förfarandet för start av framdrivningssystemet misslyckas, t.ex. för att motorn inte 
startar som förväntat eller fordonet uppvisar ett startfel, är provningen ogiltig, och förkonditionerings ­
provningarna ska upprepas och en ny provning utföras.  
1.2.6.4.2 Cykeln inleds när starten av framdrivningssystemet påbörjas.  
1.2.6.4.3 När motorgas eller naturgas/biometan används som bränsle är det tillåtet att motorn startas på bensin och 
efter en förutbestämd tidsperiod, som inte kan ändras av föraren, automatiskt övergår till drift med 
motorgas eller naturgas/biometan.  
1.2.6.4.4 Under fordonets stillastående-/tomgångsfaser ska bromsarna ansättas med tillräcklig kraft för att förhindra 
att drivhjulen snurrar.  
1.2.6.4.5 Under provningen ska hastigheten mätas mot tiden eller samlas in av datainsamlingssystemet med en 
frekvens av minst 1 Hz, så att den faktiska hastigheten under körningen kan bedömas.  
1.2.6.4.6 Den faktiska sträcka som fordonet har kört ska föras in i alla relevanta provningsformulär för varje WLTC- 
fas. 
1.2.6.5 Användning av transmissionen  
1.2.6.5.1 Manuell transmission  
De bestämmelser om växling som anges i underbilaga 2 ska följas. Fordon som provas enligt underbilaga 8 
ska köras i enlighet med punkt 1.5 i den underbilagan.  
Fordon som inte kan uppnå de värden för acceleration och högsta hastighet som krävs för den tillämpliga 
WLTC-cykeln ska köras med gasreglaget fullt aktiverat tills de på nytt uppnår önskad hastighetskurva. 
Avvikelser från hastighetskurvan under dessa omständigheter ska inte leda till att provningen ogiltigför ­
klaras. Avvikelser från körcykeln ska föras in i alla relevanta provningsformulär.  
1.2.6.5.1.1 De toleranser som anges i punkt 1.2.6.6 i denna underbilaga ska gälla.  
1.2.6.5.1.2 Växlingen ska påbörjas och avslutas inom ± 1,0 s av den föreskrivna växlingspunkten.SV L 175/528 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
1.2.6.5.1.3 Kopplingen ska tryckas ned inom ± 1,0 s av den föreskrivna kopplingspunkten.  
1.2.6.5.2 Automatisk transmission  
1.2.6.5.2.1 Fordon som är utrustade med automatisk transmission ska provas i det dominerande läget. Gasreglaget ska 
användas på ett sådant sätt att hastighetskurvan följs noggrant.  
1.2.6.5.2.2 Fordon som är utrustade med automatisk transmission med förarvalbara lägen ska uppfylla gränsvärdena 
för kriterieutsläpp i alla automatiska växlingslägen som används för körning framåt. Tillverkaren ska lämna 
lämpliga bevis till godkännandemyndigheten. På grundval av teknisk bevisning som tillverkaren tillhanda ­
håller och med godkännandemyndighetens samtycke ska de särskilda förvarvalbara lägena för mycket 
speciella, begränsade ändamål inte beaktas (t.ex. underhållsläge eller krypläge).  
1.2.6.5.2.3 Tillverkaren ska till godkännandemyndigheten lämna bevis på att det finns ett läge som uppfyller kraven i 
punkt 3.5.9 i denna bilaga. Med godkännandemyndighetens samtycke får det dominerande läget användas 
som enda läge för bestämning av kriterieutsläpp, CO  2 -utsläpp och bränsleförbrukning. Trots förekomsten 
av ett dominerande läge ska gränsvärdena för kriterieutsläpp uppfyllas i samtliga berörda automatiska 
växlingslägen som används för körning framåt, enligt beskrivningen i punkt 1.2.6.5.2.2 i denna underbi ­
laga.  
1.2.6.5.2.4 Om fordonet inte har något dominerande läge eller godkännandemyndigheten inte har samtyckt till att det 
begärda dominerande läget används som dominerande läge, ska fordonet provas i det bästa tänkbara och 
det sämsta tänkbara läget för kriterieutsläpp, CO  2 -utsläpp och bränsleförbrukning. Bästa och sämsta 
tänkbara läge ska identifieras genom det tillhandahållna beviset på CO  2 -utsläpp och bränsleförbrukning 
i alla lägen. CO  2 -utsläppen och bränsleförbrukningen ska vara det aritmetiska medelvärdet av provnings ­
resultaten i båda lägena. Provningsresultaten för båda lägena ska föras in i alla relevanta provningsrap ­
porter: Trots användningen av ett bästa tänkbara och sämsta tänkbara läge för provning, ska gränsvärdena 
för kriterieutsläpp uppfyllas i samtliga berörda automatiska växlingslägen som används för körning framåt, 
enligt beskrivningen i punkt 1.2.6.5.2.2 i denna underbilaga.  
1.2.6.5.2.5 De toleranser som anges i punkt 1.2.6.6 i denna underbilaga ska gälla.  
Efter den inledande aktiveringen får växelväljaren inte manövreras någon gång under provningen. Inle ­
dande aktivering ska göras 1 s innan den första accelerationen påbörjas.  
1.2.6.5.2.6 Fordon med automatisk transmission som har ett manuellt läge ska provas enligt punkt 1.2.6.5.2 i denna 
underbilaga.  
1.2.6.6 Toleranser för hastighetskurvan  
Följande toleranser mellan den faktiska fordonshastigheten och den hastighet som föreskrivs i de till ­
lämpliga provcyklerna ska tillåtas. Toleranserna får inte visas för föraren:  
a) Övre gräns: 2,0 km/h högre än kurvans högsta punkt inom ± 1,0 s från den angivna tidpunkten.  
b) Nedre gräns: 2,0 km/h lägre än kurvans lägsta punkt inom ± 1,0 s från den angivna tidpunkten.  
Se figur A6/2.  
Större hastighetstoleranser än dem som föreskrivs ska godtas förutsatt att toleranserna aldrig överskrids 
med mer än 1 s vid något tillfälle.  
Det får inte förekomma fler än tio sådana avvikelser per provning.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/529
 
Figur A6/2  
Toleranser för hastighetskurvan
  
1.2.6.7 Accelerationer  
1.2.6.7.1 Fordonet ska köras med den gasreglagerörelse som krävs för att hastighetskurvan ska följas noggrant.  
1.2.6.7.2 Fordonet ska köras på ett mjukt sätt och representativa växlingspunkter, hastigheter och förfaranden ska 
följas.  
1.2.6.7.3 För manuella transmissioner ska gasreglaget släppas vid varje växling, och växlingen ska ske på kortast 
möjliga tid.  
1.2.6.7.4 Om fordonet inte kan följa hastighetskurvan ska det köras med högsta tillgängliga effekt tills fordons ­
hastigheten uppnår respektive målhastighet igen.  
1.2.6.8 Retardationer  
1.2.6.8.1 Under retardationer i cykeln ska föraren inaktivera gasreglaget men inte koppla ur kopplingen manuellt 
förrän vid det moment som anges i punkt 4 c i underbilaga 2.  
1.2.6.8.1.1 Om fordonet retarderar snabbare än hastighetskurvan föreskriver ska gasreglaget manövreras på så sätt att 
fordonet följer hastighetskurvan noggrant.  
1.2.6.8.1.2 Om fordonet retarderar alltför långsamt för att följa den avsedda retardationen, ska bromsarna anbringas 
på ett sådant sätt att hastighetskurvan kan följas noggrant.  
1.2.6.9 Oväntat motorstopp  
1.2.6.9.1 Om motorn stannar oväntat ska förkonditionerings- eller typ 1-provningen ogiltigförklaras.  
1.2.6.10 Efter slutförande av cykeln ska motorn stängas av. Fordonet får inte startas igen förrän i början av den 
provning som fordonet förkonditionerades för.  
1.2.7 Stabilisering  
1.2.7.1 Efter förkonditionering och före provning ska provfordonet förvaras i ett område med de omgivnings ­
förhållanden som anges i punkt 1.2.2.2.2 i denna underbilaga.SV L 175/530 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
1.2.7.2 Fordonet ska stabiliseras i minst 6 h och högst 36 h med motorhuven öppen eller stängd. Såvida det inte 
utesluts genom särskilda bestämmelser för ett visst fordon får kylning ske genom forcerad nedkylning till 
börvärdestemperaturen. Om kylningen påskyndas genom fläktar ska fläktarna placeras så att största 
möjliga nedkylning av kraftöverföringen, motorn och systemet för efterbehandling av avgaser uppnås 
på ett enhetligt sätt.  
1.2.8 Provning av utsläpp och bränsleförbrukning (provning av typ 1)  
1.2.8.1 Temperaturen i provcellen ska vid provningens början vara 23 ± 3°°C, uppmätt vid en frekvens av minst 
1 Hz. Motoroljans och kylvätskans temperatur ska, i förekommande fall, ligga inom ± 2 °C från börvärdet 
på 23 °C.  
1.2.8.2 Provfordonet ska skjutas upp på en dynamometer.  
1.2.8.2.1 Fordonens drivhjul ska placeras på dynamometern utan att motorn startas.  
1.2.8.2.2 Drivhjulens däcktryck ska ställas in enligt bestämmelserna i punkt 1.2.4.5 i denna underbilaga.  
1.2.8.2.3 Motorhuven ska vara stängd.  
1.2.8.2.4 Ett anslutningsavgasrör ska fästas vid fordonets ändrör omedelbart innan motorn startas.  
1.2.8.3 Start av framdrivningssystemet och körning  
1.2.8.3.1 Förfarandet för start av framdrivningssystemet ska påbörjas med hjälp av de anordningar som tillhanda ­
hålls för detta ändamål i enlighet med tillverkarens anvisningar.  
1.2.8.3.2 Fordonet ska köras enligt beskrivningen i punkterna 1.2.6.4–1.2.6.10 i denna underbilaga under den till ­
lämpliga WLTC-cykeln, såsom beskrivs i underbilaga 1.  
1.2.8.4 RCB-data ska mätas för varje fas av WLTC-cykeln enligt definitionen i tillägg 2 till denna underbilaga.  
1.2.8.5 Fordonets faktiska hastighet ska provas med en frekvens av 10 Hz och det körspårindex som beskrivs i 
punkt 7 i underbilaga 7 ska beräknas och dokumenteras.  
1.2.9 Gasprovtagning  
Gasprover ska samlas in i säckar och föreningarna analyseras i slutet av provningen eller en provningsfas, 
eller så kan föreningarna analyseras kontinuerligt och integreras under hela cykeln.  
1.2.9.1 Följande åtgärder ska vidtas före varje provning.  
1.2.9.1.1 De urluftade och tömda provsäckarna ska anslutas till system för uppsamling av prover av utspädda 
avgaser och utspädningsluft.  
1.2.9.1.2 Mätinstrumenten ska startas enligt instrumenttillverkarens anvisningar.  
1.2.9.1.3 CVS-värmeväxlaren (i förekommande fall) ska förvärmas eller förkylas till inom toleransen för dess drift ­
temperatur för provning enligt punkt 3.3.5.1 i underbilaga 5.  
1.2.9.1.4 Komponenter som provtagningsledningar, filter, kylaggregat och pumpar värmas upp eller kylas ned efter 
behov tills stabiliserade drifttemperaturer har uppnåtts.  
1.2.9.1.5 CVS-flödet ska ställas in enligt punkt 3.3.4 i underbilaga 5, och provflödena ska ställas in på lämpliga 
nivåer.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/531
 
1.2.9.1.6 Alla elektroniska integrerande anordningar ska vara nollställda och får nollställas på nytt innan en cykelfas 
startas.  
1.2.9.1.7 För alla kontinuerligt mätande gasanalysatorer ska lämpliga mätområden väljas. Dessa får endast ändras 
under en provning om det sker genom byte av den kalibrering under vilken instrumentets digitala upp ­
lösning tillämpas. En analysators analoga operationsförstärkares förstärkning får inte ändras under en 
provning.  
1.2.9.1.8 Alla kontinuerligt mätande gasanalysatorer ska nollställas och kalibreras med gaser som uppfyller kraven i 
punkt 6 i underbilaga 5.  
1.2.10 Provtagning för bestämning av partikelmassa  
1.2.10.1 De åtgärder som beskrivs i punkterna 1.2.10.1.1–1.2.10.1.2.3 i denna underbilaga ska vidtas före varje 
provning.  
1.2.10.1.1 Val av filter  
1.2.10.1.1.1 Ett enda partikelprovtagningsfilter utan reserv ska användas för hela den tillämpliga WLTC-cykeln. För att 
det ska gå att ta hänsyn till regionala cykelvariationer får ett och samma filter användas för de tre första 
faserna och ett separat filter för den fjärde fasen.  
1.2.10.1.2 Förberedelse av filter  
1.2.10.1.2.1 Minst 1 h före provningen placeras filtret i en petriskål, som skyddar mot damm och tillåter luftväxling, 
vilken i sin tur placeras i en vägningskammare (eller ett vägningsrum) för stabilisering.  
Efter stabiliseringsperioden ska filtret vägas, och dess vikt ska föras in i alla relevanta provningsformulär. 
Filtret ska därefter förvaras i en stängd petriskål eller en försluten filterhållare tills det behövs för prov ­
ningen. Filtret ska användas inom 8 h efter att det har tagits ut ur vägningskammaren (eller -rummet).  
Filtret ska återföras till stabiliseringsrummet inom 1 h efter provningen och ska konditioneras i minst en 
timme innan det vägs.  
1.2.10.1.2.2 Partikelprovtagningsfiltret ska monteras noggrant i filterhållaren. Filtret ska endast hanteras med pincett 
eller tång. Hårdhänt hantering av filtret leder till att fel vikt fastställs. Filterhållaren ska placeras i en 
provtagningsledning genom vilken inget flöde passerar.  
1.2.10.1.2.3 Det rekommenderas att mikrovågen kontrolleras före varje vägningstillfälle, inom 24 h från provväg ­
ningen, genom vägning av ett referensföremål på cirka 100 mg. Detta föremål ska vägas tre gånger och 
det aritmetiska medelvärdet föras in i alla relevanta provningsformulär. Om det aritmetiska medelvärdet av 
vägningarna är ± 5 μg av resultatet från föregående vägningstillfälle anses vägningen och vågen vara giltiga.  
1.2.11 Provtagning av antal utsläppta partiklar  
1.2.11.1 De åtgärder som beskrivs i punkterna 1.2.11.1.1–1.2.11.1.2 i denna underbilaga ska vidtas före varje 
provning:  
1.2.11.1.1 Det partikelspecifika utspädningssystemet och mätutrustningen ska startas och göras klart för provtagning.  
1.2.11.1.2 Korrekt funktion hos partikelprovtagningssystemets PNC- och VPR-element ska bekräftas enligt de för ­
faranden som anges i punkterna 1.2.11.1.2.1–1.2.11.1.2.4 i denna underbilaga.  
1.2.11.1.2.1 Vid en täthetskontroll, som utförs med ett filter med lämplig prestanda som fästs vid inloppet till hela 
partikelräkningssystemet, VPR och PNC, ska en uppmätt koncentration på mindre än 0,5 partiklar per cm  3 
rapporteras.SV L 175/532 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
1.2.11.1.2.2 Varje dag ska vid en kontroll av partikelräknarens nollställning, som utförs med ett filter med lämplig 
prestanda vid inloppet till partikelräknaren, en koncentration på ≤ 0,2 partiklar per cm  3 rapporteras. När 
filtret tas bort ska partikelräknaren visa en ökning av den uppmätta koncentrationen till minst 100 
partiklar per cm  3 vid provtagning av omgivningsluft och en återgång till ≤ 0,2 partiklar per cm  3 när 
filtret sätts tillbaka.  
1.2.11.1.2.3 Det ska bekräftas att mätsystemet indikerar att förångningsröret, om ett sådant ingår i systemet, har 
uppnått korrekt drifttemperatur.  
1.2.11.1.2.4 Det ska bekräftas att mätsystemet indikerar att utspädaren PND  1 har uppnått korrekt drifttemperatur.  
1.2.12 Provtagning under provningen  
1.2.12.1 Utspädningssystemet, provtagningspumparna och datainsamlingssystemet ska startas.  
1.2.12.2 Systemen för provtagning av partikelmassautsläpp och antal utsläppta partiklar ska startas.  
1.2.12.3 Partikelantalet ska mätas kontinuerligt. Det aritmetiska medelvärdet av koncentrationen ska bestämmas 
genom integrering av analysatorsignalerna under varje fas.  
1.2 12.4 Provtagningen ska påbörjas före eller vid inledningen av förfarandet för start av framdrivningssystemet och 
avslutas vid cykelns slut.  
1.2.12.5 Omställning av provtagning  
1.2.12.5.1 Gasformiga utsläpp  
1.2.12.5.1.1 Provtagningen av de utspädda avgaserna och utspädningsluften ska vid behov ställas om från ett par 
provsäckar till efterföljande säckpar, i slutet av varje fas av den tillämpliga WLTC-cykel som ska köras.  
1.2.12.5.2 Partikelmassa  
1.2.12.5.2.1 De krav som anges i punkt 1.2.10.1.1.1 i denna underbilaga ska gälla.  
1.2.12.6 Dynamometersträckan ska föras in i alla relevanta provningsformulär för varje fas.  
1.2.13 Avslutande av provningen  
1.2.13.1 Motorn ska stängas av omedelbart när den sista delen av provningen har avslutats.  
1.2.13.2 Konstantvolymprovtagaren (CVS), eller en annan suganordning som används, ska stängas av, eller så ska 
avgasröret kopplas bort från fordonets ändrör.  
1.2.13.3 Fordonet får tas bort från dynamometern.  
1.2.14 Förfaranden efter provning  
1.2.14.1 Kontroll av gasanalysator  
1.2.14.1.1 Noll- och kalibreringsgasavläsningen på de analysatorer som används för mätning med kontinuerlig 
utspädning ska kontrolleras. Provningen ska betraktas som godtagbar om skillnaden mellan resultaten 
före och efter provningen är mindre än 2 % av kalibreringsgasvärdet.  
1.2.14.2 Provsäcksanalys  
1.2.14.2.1 Avgaserna och utspädningsluften i säckarna ska analyseras så snart som möjligt. Avgaserna ska under alla 
händelser analyseras senast 30 min efter avslutad cykelfas.  
Gasernas reaktivitet för föreningar i säcken ska beaktas.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/533
 
1.2.14.2.2 Så snart det är praktiskt möjligt före analysen ska det analysatormätområde som ska användas för varje 
förening nollkalibreras med lämplig nollgas.  
1.2.14.2.3 Analysatorernas kalibreringskurvor ska ställas in med hjälp av kalibreringsgaser med nominella koncent ­
rationer på 70–100 % av mätområdet.  
1.2.14.2.4 Analysatorernas nollställningar ska därefter kontrolleras på nytt: om någon avläsning avviker med mer än 
2 % av mätområdet från inställningen i punkt 1.2.14.2.2 i denna underbilaga ska förfarandet upprepas för 
den analysatorn.  
1.2.14.2.5 Proverna ska därefter analyseras.  
1.2.14.2.6 Efter analysen ska nollställnings- och kalibreringspunkter kontrolleras på nytt med samma gaser. Prov ­
ningen ska anses godtagbar om skillnaden är mindre än 2 % av kalibreringsgasvärdet.  
1.2.14.2.7 De olika gasernas flöden och tryck genom analysatorerna ska vara samma som dem som användes när 
analysatorerna kalibrerades.  
1.2.14.2.8 Halten av varje uppmätt förening ska föras in i alla relevanta provningsformulär efter stabilisering av 
mätanordningen.  
1.2.14.2.9 Massa och antal för samtliga utsläpp ska, i tillämpliga fall, beräknas enligt underbilaga 7.  
1.2.14.2.10 Kalibrering och kontroller ska utföras antingen  
a) före och efter analys av varje säckpar, eller  
b) före och efter den fullständiga provningen.  
I fall b ska kalibrering och kontroller ska utföras på alla analysatorer för samtliga mätområden som 
används under provningen.  
I både fall a och fall b ska samma analysområde användas för motsvarande säckar med omgivningsluft och 
avgaser.  
1.2.14.3 Vägning av partikelprovtagningsfilter  
1.2.14.3.1 Partikelprovtagningsfiltret ska återföras till vägningskammaren (eller -rummet) senast 1 h efter slutförd 
provning. Det ska konditioneras i en petriskål, som är skyddad mot damm och tillåter luftväxling, i minst 
1 h och därefter vägas. Filtrets bruttovikt ska föras in i alla relevanta provningsformulär.  
1.2.14.3.2 Minst två oanvända referensfilter ska vägas inom 8 h från vägningen av provtagningsfiltret, men helst 
samtidigt med denna. Referensfiltren ska vara av samma storlek och material som provtagningsfiltret.  
1.2.14.3.3 Om den specifika vikten på något referensfilter ändras med mer än ± 5 μg mellan vägningarna av prov ­
tagningsfiltret, ska provtagningsfiltret och referensfiltren konditioneras på nytt i vägningskammaren (eller 
-rummet) och sedan vägas igen.  
1.2.14.3.4 Jämförelsen av vägningarna av referensfiltret ska göras mellan de specifika vikterna och det glidande 
aritmetiska medelvärdet av det referensfiltrets specifika vikter. Det glidande aritmetiska medelvärdet ska 
beräknas utifrån de specifika vikter som samlats in under perioden efter att referensfiltren placerades i 
vägningskammaren (eller -rummet). Genomsnittet beräknas på en period av minst 1 och högst 15 dygn.SV L 175/534 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
1.2.14.3.5 Flera rekonditioneringar och omvägningar av samma provtagnings- och referensfilter tillåts fram till dess 
att det har gått 80 h sedan mätningarna av gaser från utsläppsprovningen. Om fler än hälften av referens ­
filtren uppfyller kriteriet ± 5 μg före eller vid 80-timmarsgränsen får vägningen av provtagningsfiltren 
anses giltig. Om två referensfilter används och ett av filtren inte uppfyller kriteriet ± 5 μg vid 80-tim ­
marsgränsen får vägningen av provtagningsfiltren anses giltig under förutsättning att summan av de 
absoluta skillnaderna mellan de specifika värdena och glidande medelvärdena för de två referensfiltren 
är mindre än eller lika med 10 μg. 
1.2.14.3.6 Om färre än hälften av referensfiltren uppfyller kriteriet ± 5 μg ska provtagningsfiltret kasseras och 
utsläppsprovningen göras om. Alla referensfilter ska kasseras och bytas ut inom 48 h. I alla övriga fall 
ska referensfiltren bytas ut minst var 30:e dag och på ett sådant sätt att inget provtagningsfilter vägs utan 
att jämföras med ett referensfilter som har varit i vägningskammaren (eller -rummet) i minst 1 dygn.  
1.2.14.3.7 Om de stabilitetskriterier för vägningskammaren (eller -rummet) som anges i punkt 4.2.2.1 i underbilaga 5 
inte uppfylls, men vägningen av referensfiltren uppfyller ovanstående kriterier, får fordonstillverkaren välja 
mellan att godta provtagningsfiltrens vikter eller ogiltigförklara provningarna, reparera vägningskammarens 
(eller -rummets) styrsystem och göra om provningen.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/535
 
Underbilaga 6  
Tillägg 1  
Förfarande för utsläppsprovning av alla fordon med periodiskt regenererande system  
1. Allmänt  
1.1 I detta tillägg definieras de särskilda bestämmelserna för provning av ett fordon som är utrustat med periodiskt 
regenererande system enligt definitionen i punkt 3.8.1 i denna bilaga.  
På tillverkarens begäran och med godkännandemyndighetens godkännande får tillverkaren utarbeta ett alterna ­
tivt förfarande för att påvisa dess likvärdighet, inklusive filtertemperatur, belastningsmängd och körd sträcka. 
Detta kan göras på en motorprovbänk eller en chassidynamometer.  
Som alternativ till att genomföra de provningsförfaranden som anges i detta tillägg får ett fast K  i -värde på 1,05 
användas för CO  2 och bränsleförbrukning.  
1.2 Under de cykler där regenerering sker behöver utsläppsstandarderna inte tillämpas. Om en periodisk regenere ­
ring inträffar minst en gång per provning av typ 1 och redan har inträffat minst en gång under förberedelsen av 
fordonet krävs inget särskilt provningsförfarande. I så fall är detta tillägg inte tillämpligt.  
1.3 Bestämmelserna i detta tillägg ska endast tillämpas på mätningar av partikelmassautsläpp och inte på mätningar 
av antal utsläppta partiklar.  
1.4 På tillverkarens begäran och med godkännandemyndighetens godkännande ska det särskilda provningsförfaran ­
det för periodiskt regenererande system inte tillämpas på en regenererande anordning om tillverkaren tillhan ­
dahåller uppgifter som visar att utsläppen, under cykler där regenerering sker, ligger under utsläppsgränserna för 
den aktuella fordonskategorin.  
1.5 På tillverkarens begäran och med godkännandemyndighetens samtycke får den extra höga fasen uteslutas för 
bestämning av regenerativ faktor K_i för fordon av klass 2 och klass 3.  
2. Provningsförfarande  
Provfordonet ska kunna förhindra eller tillåta regenereringsprocessen förutsatt att denna åtgärd inte påverkar den 
ursprungliga motorkalibreringen. Förhindrande av regenerering är endast tillåtet under belastning av regenere ­
ringssystemet och under förkonditioneringscyklerna. Det är inte tillåtet under mätningen av utsläpp under 
regenereringsfasen. Utsläppsprovningen ska utföras med originaltillverkarens oförändrade styrenhet. På tillver ­
karens begäran och med godkännandemyndighetens godkännande får en ”teknisk styrenhet” som inte påverkar 
den ursprungliga motorkalibreringen användas under bestämningen av K  i . 
2.1 Mätning av avgasutsläpp mellan två WLTC-cykler med regenerering  
2.1.1 Det aritmetiska medelvärdet av utsläpp mellan regenereringar och under belastning av den regenererande 
anordningen ska bestämmas utifrån det aritmetiska medelvärdet av flera (vid fler än två) provningar av typ 1 
på ungefär samma avstånd från varandra. Alternativt får tillverkaren tillhandahålla data för att visa att utsläppen 
förblir konstanta (±15 %) under WLTC-cykler mellan regenereringar. I detta fall får de utsläpp som uppmätts 
under provningen av typ 1 användas. I alla andra fall ska utsläppen för minst två cykler av typ 1 mätas: en 
mätning ska göras direkt efter regenerering (före ny belastning) och en så nära en förestående regenereringsfas 
som möjligt. Alla utsläppsmätningar ska göras enligt denna underbilaga och alla beräkningar ska ske enligt 
punkt 3 i detta tillägg.  
2.1.2 Belastningsprocessen och bestämningen av K  i ska göras under körcykeln av typ 1 på en chassidynamometer eller 
på en motorprovbänk med användning av en likvärdig provningscykel. Dessa cykler får köras kontinuerligt (dvs. 
utan att motorn behöver stängas av mellan cyklerna). Efter ett valfritt antal avslutade cykler får fordonet 
avlägsnas från chassidynamometern och provningen kan fortsättas vid en senare tidpunkt.SV L 175/536 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
2.1.3 Antal cykler D mellan två WLTC-cykler där regenerering sker, antal cykler under vilka utsläppsmätningar görs n 
samt massutsläppsmätning M ′ sij för varje förening i under varje cykel j ska föras in i alla relevanta provnings ­
formulär.  
2.2 Mätning av utsläpp under regenerering  
2.2.1 Förberedelse av fordonet för utsläppsprovningen under en regenereringsfas kan, om så krävs, avslutas med 
användning av förkonditioneringscyklerna i punkt 1.2.6 i denna underbilaga eller motsvarande cykler i en 
motorprovbänk, beroende på vilket belastningsförfarande som valts i punkt 2.1.2 i denna underbilaga.  
2.2.2 De provnings- och fordonsförhållanden för provningen av typ 1 som beskrivs i denna bilaga tillämpas innan 
den första giltiga utsläppsprovningen utförs.  
2.2.3 Regenerering får inte ske medan fordonet förbereds. Detta kan säkerställas med en av följande metoder:  
2.2.3.1 Ett inaktivt regenereringssystem med en attrapp eller ett ofullständigt system får monteras för förkonditione ­
ringscyklerna.  
2.2.3.2 Någon annan metod som tillverkaren och godkännandemyndigheten har kommit överens om.  
2.2.4 En avgasutsläppsprovning med kallstart som omfattar en regenerering ska utföras i enlighet med den tillämpliga 
WLTC-cykeln.  
2.2.5 Om mer än en WLTC-cykel krävs för regenereringsprocessen ska varje WLTC-cykel slutföras. Det är tillåtet att 
använda ett enda partikelprovtagningsfilter för multipla cykler som krävs för att slutföra regenereringen.  
2.2.5.1 Om det krävs mer än en WLTC-cykel ska efterföljande WLTC-cykler köras omedelbart, utan att motorn stängs 
av, tills fullständig regenerering har ägt rum. Om det för de multipla cyklerna krävs fler säckar för gasformiga 
utsläpp än som finns tillgängliga, ska den tid som krävs för att ställa in en ny provning vara så kort som möjligt. 
Motorn får inte stängas av under denna period.  
2.2.6 Utsläppsvärdena under regenerering M  ri för varje förening i ska beräknas enligt punkt 3 i detta tillägg. Antalet 
tillämpliga provningscykler som uppmätts för fullständig regenerering ska föras in i alla relevanta provnings ­
formulär.  
3. Beräkningar  
3.1 Beräkning av avgas- och CO  2 -utsläpp samt bränsleförbrukning för ett enskilt regenererande system 
M si ¼ P  n 
j¼1 M ′ sij 
n för n ã 1 
M ri ¼ P  d 
j¼1 M ′ rij 
d för d ã 1 
M pi ¼ M si Ü D þ M ri Ü d 
D þ d 
där för varje berörd förening i  
M ′ sij är massutsläppen av förening i under provningscykel j utan regenerering, i g/km,  
M ′ rij är massutsläppen av förening i under provningscykel j under regenerering, i g/km (om d > 1 ska den första 
WLTC-provningen köras kall och efterföljande cykler varma),SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/537
 
M si är medelvärdet av massutsläppen av förening i utan regenerering, i g/km,  
M ri är medelvärdet av massutsläppen av förening i under regenerering, i g/km,  
M pi är medelvärdet av massutsläppen av förening i, i g/km,  
n är antalet provningscykler, mellan cykler där regenerering sker, under vilka utsläppsmätningar av WLTC- 
cykler av typ 1 görs, ≥ 1, 
d är antalet fullständiga tillämpliga provningscykler som krävs för regenerering,  
D är antalet fullständiga tillämpliga provningscykler mellan två cykler där regenerering sker.  
Beräkningen av M  pi visas grafiskt i figur A6, tillägg 1/1.  
Figur A6, tillägg 1/1  
Parametrar som mäts vid utsläppsprovning under och mellan cykler där regenerering sker (schematiskt 
exempel, utsläppen under D kan öka eller minska)
  
3.1.1 Beräkning av regenereringsfaktorn K  i för varje berörd förening i.  
Tillverkaren kan välja att för varje enskild förening fastställa antingen additiv förskjutning eller multiplikativa 
faktorer.  
K i -faktor:  K i ¼ M pi 
M si 
K i -förskjutning:  K i ¼ M  pi Ä M si 
M si -, M  pi - och K  i -resultaten samt tillverkarens val av faktortyp ska registreras. K  i -resultatet ska föras in i alla 
relevanta provningsrapporter: M  si -, M  pi - och K  i -resultaten ska föras in i alla relevanta provningsformulär.  
K i kan bestämmas efter avslutandet av en enskild regenereringssekvens som omfattar mätningar före, under och 
efter regenereringen såsom visas i figur A6, tillägg 1/1.SV L 175/538 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
3.2 Beräkning av avgas- och CO  2 -utsläpp samt bränsleförbrukning för flera periodiskt regenererande system  
Följande ska beräknas för a) en driftcykel av typ 1 för kriterieutsläpp och b) för varje enskild fas för CO  2 -utsläpp 
och bränsleförbrukning. 
M sik ¼ P  n k 
j¼1 M ′ sik;j 
n k för n  j ã 1 
M rik ¼ P  d k 
j¼1 M ′ rik;j 
d k för d ã 1 
M si ¼ P  x 
k¼1 M sik Ü D k P  x 
k¼1 D k 
M ri ¼ P  x 
k¼1 M rik Ü d k P  x 
k¼1 d k 
M pi ¼ M si Ü P  x 
k¼1 D k þ M ri Ü P  x 
k¼1 d k P  x 
k¼1 ðD k þ d k Þ 
M pi ¼ P  x 
k¼1 ðM sik Ü D k þ M rik Ü d k Þ P  x 
k¼1 ðD k þ d k Þ 
K i -faktor:  K i ¼ M pi 
M si 
K i -förskjutning:  K i ¼ M  pi Ä M si 
där 
M si är genomsnittliga massutsläpp för alla händelser k av förening i utan regenerering, i g/km,  
M ri är genomsnittliga massutsläpp för alla händelser k av förening i under regenerering, i g/km,  
M pi är genomsnittliga massutsläpp för alla händelser k av förening i, i g/km,  
M sik är genomsnittliga massutsläpp för händelse k av förening i utan regenerering, i g/km,  
M rik är genomsnittliga massutsläpp för händelse k av förening i utan regenerering, i g/km,  
M ′ sik,j är massutsläppen för händelse k av förening i utan regenerering, uppmätt vid punkt j där 1 ≤ j ≤ n k , i 
g/km,  
M ′ rik,j är massutsläppen för händelse k av förening i under regenerering (när j > 1 körs den första provningen 
av typ 1 kall, och efterföljande cykler körs varma), uppmätt under provningscykel j där 1 ≤ j ≤ d k , i 
g/km,  
n k är antalet fullständiga provningscykler för händelse k, mellan två cykler där regenereringsfaser inträffar, 
under vilka utsläppsmätningar (WLTC-cykler av typ 1 eller motsvarande cykler i en motorprovbänk) 
görs, ≥ 2. 
d k är antalet fullständiga tillämpliga provningscykler för händelse k som krävs för fullständig regenerering,  
D k är antalet fullständiga tillämpliga provningscykler för händelse k mellan två cykler där regenerering sker,  
x är antalet fullständiga regenereringar.  
Beräkningen av M  pi visas grafiskt i figur A6, tillägg 1/2.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/539
 
Figur A8, tillägg 1/2  
Parametrar som mäts vid utsläppsprovning under och mellan cykler där regenerering sker (schematiskt 
exempel)
  
Beräkningen av K  i för flera periodiskt regenererande system är endast möjlig efter ett visst antal regenereringar för varje 
system.  
Efter att hela förfarandet (A till B, se figur A6, tillägg 1/2) har slutförts bör det ursprungliga startförhållandet A ha 
uppnåtts på nytt.SV L 175/540 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Underbilaga 6  
Tillägg 2  
Provningsförfarande för övervakning av elförsörjningssystem  
1. Allmänt  
Om ej externt laddbara hybridelfordon och externt laddbara hybridelfordon provas ska tilläggen 2 och 3 till 
underbilaga 8 tillämpas.  
I detta tillägg anges de specifika bestämmelserna för korrigering av provningsresultaten för CO  2 -massutsläpp som 
en funktion av energibalansen ΔE REESS  för alla uppladdningsbara elenergilagringssystem.  
De korrigerade värdena för CO  2 -massutsläpp ska motsvara en nollenergibalans ( ΔE REESS  = 0) och ska beräknas med 
hjälp av en korrigeringskoefficient som fastställs såsom anges nedan.  
2. Mätutrustning och instrumentering  
2.1 Mätning av ström  
Urladdning av det uppladdningsbara elenergilagringssystemet ska definieras som negativ ström.  
2.1.1 Strömmen i det eller de uppladdningsbara elenergilagringssystemen ska mätas under provningarna med hjälp av en 
strömomvandlare av klämtyp eller av sluten typ. Strömmätningssystemet ska uppfylla de krav som anges i tabell 
A8/1. Strömomvandlaren (strömomvandlarna) ska kunna hantera toppströmmen vid motorstarter och tempera ­
turförhållandena vid mätpunkten.  
2.1.2 Strömomvandlare ska monteras på valfritt uppladdningsbart elenergilagringssystem eller på en av de kablar som är 
direkt anslutna till det uppladdningsbara elenergilagringssystemet, och ska omfatta all ström i det uppladdnings ­
bara elenergilagringssystemet.  
När det gäller skärmade ledningar ska lämpliga metoder tillämpas i överenskommelse med godkännandemyndig ­
heten.  
För att det uppladdningsbara elenergilagringssystemets ström enkelt ska kunna mätas med extern mätutrustning 
bör tillverkarna helst integrera lämpliga, säkra och tillgängliga anslutningspunkter i fordonet. Om detta inte är 
möjligt ska tillverkaren bistå godkännandemyndigheten genom att göra det möjligt att ansluta en strömomvandlare 
till det uppladdningsbara elenergilagringssystemets kablar på det sätt som beskrivs ovan.  
2.1.3 Den uppmätta strömmen ska integreras över tid med en frekvens av minst 20 Hz, så att ett uppmätt värde Q, 
uttryckt i amperetimmar (Ah), erhålls. Den uppmätta strömmen ska integreras över tid, så att ett uppmätt värde Q, 
uttryckt i amperetimmar (Ah), erhålls. Integreringen får göras i strömmätningssystemet.  
2.2 Fordonets omborddata  
2.2.1 Alternativt ska det uppladdningsbara elenergilagringssystemets ström bestämmas med användning av fordons ­
baserade data. För att denna mätmetod ska kunna användas ska följande uppgifter vara tillgängliga från provfor ­
donet:  
a) Integrerat laddningsbalansvärde sedan den senaste tändningen, i Ah,  
b) Integrerat laddningsbalansvärde enligt omborddata beräknat med en frekvens av minst 5 Hz.  
c) Laddningsbalansvärde via en OBD-anslutning enligt SAE J1962.  
2.2.2 Tillverkaren ska för godkännandemyndigheten påvisa noggrannheten i fordonets omborddata när det gäller ladd ­
ning och urladdning av det uppladdningsbara elenergilagringssystemet.  
Tillverkaren får skapa en fordonsfamilj som övervakar det uppladdningsbara elenergilagringssystemet för att bevisa 
att fordonets omborddata avseende laddning och urladdning av det uppladdningsbara elenergilagringssystemet är 
korrekta. Datanoggrannheten ska påvisas på ett representativt fordon.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/541
 
Följande kriterier ska gälla för familjen:  
a) Identisk förbränningsprocess (dvs. gnisttändning, kompressionständning, tvåtakts, fyrtakts).  
b) Identisk laddnings- och/eller återvinningsstrategi (det uppladdningsbara elenergisystemets programdatamodul).  
c) Omborddatas tillgänglighet.  
d) Identisk laddningsbalans uppmätt av det uppladdningsbara elenergisystemets datamodul.  
e) Identisk laddningsbalanssimulering ombord.  
3. Korrgeringsförfarande baserat på energiförändringar i uppladdningsbara elenergilagringssystem  
3.1 Mätningen av det uppladdningsbara elenergilagringssystemets ström ska börja samtidigt som provningen inleds 
och avslutas omedelbart efter det att fordonet genomgått den fullständiga körcykeln.  
3.2 Elbalansen Q som uppmätts i elförsörjningssystemet ska användas som ett mått på skillnaden mellan det upp ­
laddningsbara elenergilagringssystemets energiinnehåll vid cykelns slut jämfört med vid cykelns början. Elbalansen 
ska bestämmas för hela WLTC-cykeln för den tillämpliga fordonsklassen.  
3.3 Separata värden för Q  phase  ska loggas under de cykelfaser som behöver köras för den tillämpliga fordonsklassen.  
3.4 Korrigering av CO  2 -massutsläppet under hela cykeln som en funktion av korrigeringskriteriet c.  
3.4.1 Beräkning av korrigeringskriterium c  
Korrigeringskriteriet c är förhållandet mellan det absoluta värdet för elenergiförändringen ΔE REESS,j  och bräns ­
leenergin och ska beräknas med hjälp av ekvationen 
c ¼ j ΔE REESS ;j 
E fuel j 
där 
c är korrigeringskriteriet,  
ΔE REESS,j  är elenergiförändringen i alla uppladdningsbara elenergilagringssystem under period j, fastställd enligt 
punkt 4.1 i detta tillägg, i Wh,  
j är, i denna punkt, hela den tillämpliga WLTP-provningscykeln,  
E fuel är bränsleenergin enligt ekvationen 
E fuel ¼ 10 Ü HV Ü FC  nb Ü d 
där 
E fuel är det förbrukade bränslets energiinnehåll under den tillämpliga WLTP-provningscykeln, i Wh,  
HV är värmevärdet enligt tabell A6, tillägg 2/1, i kWh/l,  
FC nb är den obalanserade bränsleförbrukningen under provningen av typ 1, ej korrigerad för energibalans, 
fastställd enligt punkt 6 i underbilaga 7, i l/100 km,  
d är den sträcka som har körts under motsvarande tillämplig WLTC-cykel, i km,  
10 är faktorn för omvandling till Wh.SV L 175/542 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
3.4.2 Korrigeringen ska tillämpas om ΔE REESS  är negativ (motsvarande urladdning av det uppladdningsbara elenergilag ­
ringssystemet) och korrigeringskriteriet c som beräknas enligt punkt 3.4.1 i denna underbilaga är större än den 
tillämpliga toleransen enligt tabell A6, tillägg 2/2.  
3.4.3 Korrigeringen ska utelämnas och okorrigerade värden användas om korrigeringskriteriet c som beräknas enligt 
punkt 3.4.1 i denna underbilaga är mindre än den tillämpliga toleransen enligt tabell A6, tillägg 2/2.  
3.4.4 Det är tillåtet att utelämna korrigeringen och använda okorrigerade värden om  
a) ΔE REESS  är positiv (motsvarande laddning av det uppladdningsbara elenergilagringssystemet) och korrigerings ­
kriteriet c som beräknas enligt punkt 3.4.1 i denna underbilaga är större än den tillämpliga toleransen enligt 
tabell A6, tillägg 2/2,  
b) tillverkaren genom mätning kan visa godkännandemyndigheten att det inte finns något samband mellan 
ΔE REESS  och CO  2 -massutsläpp respektive ΔE REESS  och bränsleförbrukning.  
Tabell A6, tillägg 2/1  
Bränslets energiinnehåll  
Bränsle  Bensin  Diesel  
Halt av etanol/biodiesel (procent)  E10  E85  B7  
Värmevärde (kWh/l)  8,64  6,41  9,79  
Tabell A6, tillägg 2/2  
RCB-korrigeringskriterier  
Cykel  låg + medel  låg + medel + hög  låg + medel + hög + extra 
hög 
Korrigeringskriterium c  0,015  0,01  0,005  
4. Tillämpning av korrigeringsfunktionen  
4.1 För tillämpning av korrigeringsfunktionen ska elenergiförändringen ΔE REESS,j  under en period j för alla uppladd ­
ningsbara elenergilagringssystem beräknas utifrån den uppmätta strömmen och den nominella spänningen:  
ΔE REESS ;j ¼ X  n 
i¼1 ΔE REESS ;j;i 
där 
ΔE REESS,j,i  är elenergiförändringen i det uppladdningsbara elenergilagringssystemet i under den berörda perioden 
j, i Wh,  
och 
ΔE REESS ;j;i ¼ 1 
3 600 Ü U REESS Ü Z t end 
t 0 IðtÞ j;i dt 
där 
U REESS  är det uppladdningsbara elenergilagringssystemets nominella spänning enligt DIN EN 60050-482, i V,  
I(t) j,i är den elektriska strömmen i det uppladdningsbara elenergilagringssystemet i under den berörda perio ­
den j, fastställd enligt punkt 2 i detta tillägg, i A,  
t 0 är tiden vid början av den berörda perioden j, i s,  
t end är tiden vid slutet av den berörda perioden j, i s.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/543
 
i är indextalet för det berörda uppladdningsbara elenergilagringssystemet,  
n är det totala antalet uppladdningsbara elenergilagringssystem,  
j är indextalet för den berörda perioden, där en period ska vara en valfri tillämplig cykelfas, kombination 
av cykelfaser och hela den tillämpliga cykeln,  
1 
3 600  är faktorn för omvandling från Ws till Wh.  
4.2 För korrigering av CO  2 -massutsläpp, i g/km, ska de förbränningsprocesspecifika Willans-faktorerna i tabell A6, 
tillägg 2/3, användas.  
4.3 Korrigeringen ska göras och tillämpas för hela cykeln och för var och en av cykelfaserna separat, och ska föras in i 
alla relevanta provningsrapporter.  
4.4 För denna specifika beräkning ska en fast generatorverkningsgrad för elförsörjningssystemet användas:  
η alternator ¼ 0,67 för elförsörjningssystemets REESS  Ä generatorer  
4.5 Den resulterande skillnaden i CO  2 -massutsläpp under den berörda perioden j på grund av generatorns belast ­
ningsbeteende för laddning av ett uppladdningsbart energilagringssystem ska beräknas med hjälp av ekvationen  
ΔM CO2;j ¼ 0,0036 Ü ΔE REESS ;j Ü 1 
η alternator Ü Willans  factor Ü 1 
d j 
där 
ΔM CO2,j  är den resulterande skillnaden i CO  2 -massutsläpp för period j, i g/km,  
ΔE REESS,j  är energiförändringen i det uppladdningsbara elenergilagringssystemet under den berörda perioden 
j, beräknad enligt punkt 4.1 i detta tillägg, i Wh,  
d j är den körda sträckan under den berörda perioden j, i km,  
j är indextalet för den berörda perioden, där en period ska vara en valfri tillämplig cykelfas, kom ­
bination av cykelfaser och hela den tillämpliga cykeln,  
0,0036 är faktorn för omvandling från Wh till MJ,  
η alternator  är generatorns effektivitet enligt punkt 4.4 i detta tillägg,  
Willans  factor  är den förbränningsprocesspecifika Willans-faktorn enligt definitionen i tabell A6, tillägg 2/3, g 
CO  2 /MJ,  
4.5.1 CO  2 -värdena för varje fas och för hela cykeln ska korrigeras enligt följande:  
M CO2;p;3 ¼ M  CO2;p;1 Ä ΔM CO2;j 
M CO2;c;3 ¼ M  CO2;c;2 Ä ΔM CO2;j 
där 
ΔM CO2,j  är resultatet från punkt 4.5 i denna underbilaga för en period j, i g/km.SV L 175/544 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
4.6 För korrigeringen av CO  2 -utsläpp, i g/km, ska Willans-faktorerna i tabell A6, tillägg 2/2, användas.  
Tabell A6, tillägg 2/3  
Willans-faktorer  
Icke överladdad  Överladdad  
Gnisttändning  Bensin (E10)  l/MJ  0,0756  0,0803  
g CO  2 /MJ 174  184  
CNG (G20)  m  3 /MJ 0,0719  0,0764  
g CO  2 /MJ 129  137  
LPG  l/MJ  0,0950  0,101  
g CO  2 /MJ 155  164  
E85  l/MJ  0,102  0,108  
g CO  2 /MJ 169  179  
Kompressionständning  Diesel (B7)  l/MJ  0,0611  0,0611  
g CO  2 /MJ 161  161SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/545
 
Underbilaga 6a  
Provning med korrigering av omgivningstemperaturen för bestämning av CO  2 -utsläpp under representativa 
regionala temperaturförhållanden  
1. Inledning  
I denna underbilaga beskrivs förfarandet för den kompletterande provningen med korrigering av omgivnings ­
temperaturen (ATCT-provning) för att bestämma CO  2 -utsläppen under representativa regionala temperaturför ­
hållanden.  
1.1 CO  2 -utsläppen från fordon med förbränningsmotor och ej externt laddbara hybridelfordon samt det laddnings ­
bevarande värdet för externt laddbara hybridelfordon ska korrigeras enligt kraven i denna underbilaga. Ingen 
korrigering krävs för CO  2 -värdet från den laddningstömmande provningen. Ingen korrigering krävs för elektrisk 
räckvidd.  
2. ATCT-provningsfamilj  
2.1 Endast fordon som är identiska i fråga om samtliga följande egenskaper får ingå i samma ATCT-familj:  
a) Framdrivningssystemets konstruktion (dvs. förbränningsmotor, hybrid, bränslecell eller elektriskt).  
b) Förbränningsprocess (dvs. tvåtakts eller fyrtakts).  
c) Cylindrarnas antal och placering.  
d) Motorns förbränningsmetod (dvs. indirekt eller direkt insprutning).  
e) Typ av kylsystem (dvs. luft, vatten eller olja).  
f) Lufttillförselmetod (dvs. icke överladdad eller laddad).  
g) Bränsle som motorn är konstruerad för (bensin, diesel, naturgas, motorgas osv.).  
h) Katalysator (dvs. trevägskatalysator, mager NOx-fälla, SCR, mager NOx-katalysator eller annan).  
i) Huruvida ett partikelfilter är monterat. och  
j) Avgasåterföring (med eller utan, kyld eller inte kyld).  
Dessutom ska fordonen vara likartade med avseende på följande egenskaper:  
k) Fordonens variation i cylinderslagvolymen får vara högst 30 % av fordonet med lägst kapacitet. och  
l) Motorrummets isolering ska vara av liknande typ beträffande material, mängd och placering. Tillverkarna ska 
styrka för godkännandemyndigheten (t.ex. med hjälp av CAD-ritningar) att det monterade isoleringsmateria ­
lets volym och vikt ligger inom en tolerans på 10 % gentemot det uppmätta ATCT-referensfordonet.  
2.1.1 Om anordningar för aktiv värmelagring har monterats ska endast fordon som uppfyller följande krav anses 
tillhöra samma ATCT-familj:  
i) Värmekapaciteten, definierad genom den lagrade entalpin i systemet, ligger inom intervallet 0–10 % över 
provfordonets entalpi. och  
ii) Originaltillverkaren kan styrka för den tekniska tjänsten att tiden för värmeavgivning vid motorstart inom en 
familj ligger inom ett intervall på 0–10 % lägre än tiden för provfordonets värmeavgivning.SV L 175/546 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
2.1.2 Endast fordon som uppfyller kriterierna enligt punkt 3.9.4 i denna underbilaga ska anses tillhöra samma ATCT- 
familj.  
3. ATCT-förfarande  
Den typ 1-provning som anges i underbilaga 6 ska utföras med undantag för de krav som anges i punkterna 
3.1–3.9 i denna underbilaga 6a om ATCT-provning.  
3.1 Omgivningsförhållanden för ATCT-provning  
3.1.1 Den temperatur (T  reg ) vid vilken fordonet ska stabiliseras och provas med avseende på ATCT ska vara 14 °C.  
3.1.2 Minsta stabiliseringstid (t  soak_ATCT  ) för ATCT ska vara 9 h.  
3.2 Provcell och stabiliseringsområde  
3.2.1 Provcell  
3.2.1.1 Provcellens temperaturbörvärde ska vara lika med T  reg . Det faktiska temperaturvärdet ska ligga inom ± 3 °C vid 
provningens början och inom ± 5 °C under provningen. Lufttemperaturen och luftfuktigheten ska mätas vid 
utloppet till fordonets kylfläkt med en frekvens av minst 1 Hz.  
3.2.1.2 Den specifika fuktigheten (H) hos antingen luften i provcellen eller motorns inloppsluft ska vara sådan att  
3,0 Ï H Ï 8,1 ðg H  2 O=kg torr luftÞ 
3.2.1.3 Lufttemperatur och luftfuktighet ska mätas vid utloppet till fordonets kylfläkt med en frekvens av 1 Hz.  
3.2.2 Stabiliseringsområde  
3.2.2.1 Stabiliseringsområdet ska ha ett temperaturbörvärde som är lika med T  reg och det faktiska temperaturvärdet ska 
ligga inom ± 3 °C för ett 5 minuters löpande aritmetiskt medelvärde och får inte uppvisa en systematisk avvikelse 
från börvärdet. Temperaturen ska mätas kontinuerligt med en frekvens av minst 1 Hz.  
3.2.2.2 Placeringen av stabiliseringsområdets temperaturgivare ska vara representativ för mätning av omgivningstempera ­
turen runt fordonet, och ska kontrolleras av den tekniska tjänsten.  
Givaren ska vara placerad minst 10 cm från väggen i stabiliseringsområdet och ska skyddas mot direkt luftflöde.  
Stabiliseringslokalens luftflödesförhållanden i närheten av fordonet ska återge ett naturligt konvektionsflöde som 
är representativt för rummet (inget forcerat drag).  
3.3 Provfordon  
3.3.1 Det fordon som ska provas ska vara representativt för den familj för vilken ATCT-data bestäms (enligt beskriv ­
ningen i punkt 2.3 i denna underbilaga).  
3.3.2 Från ATCT-familjen ska interpoleringsfamiljen med lägst slagvolym väljas (se punkt 2 i denna underbilaga), och 
provfordonet ska ha ’fordon H’-konfigurationen för denna familj.  
3.3.3 I tillämpliga fall ska det fordon ur ATCT-familjen väljas vars anordning för aktiv värmelagring har den lägsta 
entalpin och den långsammaste avgivningen av värme.  
3.3.4 Provfordonet ska uppfylla kraven i punkt 1.2.3 i underbilaga 6.  
3.4 Inställningar  
3.4.1 De inställningar för vägmotstånd och dynamometer som beskrivs i underbilaga 4 ska användas.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/547
 
För att beakta skillnaden i luftdensitet vid 14 °C jämfört med vid 20 °C ska chassidynamometern ställas in såsom 
anges i punkterna 7 och 8 i underbilaga 4 med undantag för att f  2_TReg  från följande ekvation ska användas som 
målkoefficienten C  t . 
f 2_TReg ¼ f 2 Ü ðT ref þ 273Þ=ðT reg þ 273Þ 
där 
f 2 är andra gradens vägmotståndskoefficient, vid referensförhållandena, i N/(km/h)  2 , 
T ref är referenstemperaturen för vägmotståndet enligt specifikationen i punkt 3.2.10 i denna bilaga, i °C,  
T reg är regional temperatur enligt definitionen i punkt 3.1.1, i °C.  
Om en giltig chassidynamometerinställning för provningen vid 23 °C är tillgänglig ska andra gradens chas ­
sidynamometerkoefficient av C  d anpassas enligt följande ekvation:  
C d_Treg ¼ C d þ ðf 2_TReg Ä f 2 Þ 
3.5 Förkonditionering  
3.5.1 Fordonet ska förkonditioneras enligt beskrivningen i punkt 1.2.6 i underbilaga 6. På tillverkarens begäran får 
förkonditionering ske vid T  reg . 
3.6 Stabiliseringsförfarande  
3.6.1 Efter förkonditionering och före provning ska fordonen förvaras i ett stabiliseringsområde med de omgivnings ­
förhållanden som anges i punkt 3.2.2 i denna underbilaga.  
3.6.2 Förflyttningen från konditioneringsområdet till stabiliseringsområdet ska ske så snabbt som möjligt, inom högst 
10 min.  
3.6.3 Fordonet ska sedan förvaras i stabiliseringsområdet så att tiden från slutet av den förkonditionerande provningen 
till början av ATCT-provningen är lika med t  soak_ATCT  med en tolerans på ytterligare 15 min. På tillverkarens 
begäran och efter godkännande från godkännandemyndigheten kan t  soak_ATCT  utökas med upp till 120 min. I 
detta fall ska den utökade tiden användas för den nedkylning som anges i punkt 3.9 i denna underbilaga.  
3.6.4 Stabiliseringen ska utföras utan kylfläkt och alla karossdelar ska vara i samma positioner som vid normal 
parkering. Tiden från förkonditioneringens slut till början på ATCT-provningen ska registreras.  
3.6.5 Förflyttningen från stabiliseringsområdet till provcellen ska ske så snabbt som möjligt. Fordonet får inte utsättas 
för en annan temperatur än T  reg under mer än 10 min.  
3.6.6 Om detta provfordon fungerar som referensfordon för en ATCT-familj ska en ytterligare stabilisering vid 23 °C 
utföras, enligt specifikationen i punkt 3.9.  
3.7 ATCT-provning  
3.7.1 Provningscykeln ska vara den tillämpliga WLTC-cykel som anges i underbilaga 1 för den fordonsklassen.  
3.7.2 De förfaranden för utförande av utsläppsprovning som anges i underbilaga 6 ska följas, med undantag för att 
omgivningsförhållandena för provcellen ska vara de som beskrivs i punkt 3.2.1 i denna underbilaga.SV L 175/548 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
3.8 Beräkning och dokumentering  
3.8.1 Korrektionsfaktorn för familjen,  FCF , ska beräknas enligt följande:  
FCF ¼ M  CO2;Treg=M CO2,23°  
där 
M CO2,23°  är CO  2 -massutsläppet under hela WLTC-cykeln i provningen av typ 1 vid 23 °C för fordon H, efter 
steg nr 3 i tabell A7/1 i underbilaga 7 men utan ytterligare korrigeringar, i g/km,  
M CO2,Treg  är CO  2 -massutsläppet under hela WLTC-cykeln i provningen vid regional temperatur efter steg 3 i 
tabell A7/1 i underbilaga 7, men utan ytterligare korrigeringar, i g/km.  
FCF ska föras in i alla relevanta provningsrapporter.  
3.8.2 CO  2 -värdena för varje fordon i ATCT-familjen (enligt definitionen i punkt 3 i denna underbilaga) ska beräknas 
med hjälp av följande ekvationer:  
M CO2;c;5 ¼ M  CO2;c;4 Ü FCF  
M CO2;p;5 ¼ M  CO2;p;4 Ü FCF  
där 
M CO2,c,4  och M  CO2,p,4  är CO  2 -massutsläppen under hela WLTC-cykeln, c, och cykelfaserna, p, som erhålls i 
föregående beräkningssteg, i g/km,  
M CO2,c,5  och M  CO2,p,5  är CO  2 -massutsläppen under hela WLTC-cykeln, c, och cykelfaserna, p, inklusive ATCT- 
korrigeringen, och ska användas för eventuella ytterligare korrigeringar eller beräkningar, 
i g/km.  
3.9 Förfarande för nedkylning  
3.9.1 För det provfordon som fungerar som referensfordon för ATCT-familjen och alla H-fordon i interpolerings ­
familjerna i ATCT-familjen ska kylvätskans sluttemperatur mätas efter körning av respektive typ 1-provning vid 
23 °C och efter stabilisering vid 23 °C under t  soak_ATCT  , med en tolerans på ytterligare 15 min.  
3.9.1.1 Om t  soak_ATCT  utökades under respektive ATCT-provning ska samma stabiliseringstid användas, med en tolerans 
på ytterligare 15 min.  
3.9.2 Nedkylningen ska ske så snart som möjligt efter att provningen av typ 1 har avslutats, med högst 10 minuters 
fördröjning. Den uppmätta stabiliseringstiden är tiden mellan mätning av sluttemperatur och slutet av typ 1- 
provningen vid 23 °C, och ska föras in i alla relevanta formulär.  
3.9.3 Den genomsnittliga temperaturen i stabiliseringsområdet under stabiliseringsprocessens sista 3 timmar måste dras 
av från kylvätskans uppmätta sluttemperatur i slutet av den stabiliseringstid som anges i punkt 3.9.1. Detta 
benämns Δ T_ATCT  . 
3.9.4 Om resulterande Δ T_ATCT  ligger inom området - 2 °C till + 4 °C från referensfordonet ska denna interpolerings ­
familj inte anses ingå i samma ATCT-familj.  
3.9.5 Kylvätskan mätas på samma plats i kylsystemet för alla fordon i en ATCT-familj. Denna plats ska vara så nära 
motorn som möjligt, så att kylvätskans temperatur är så representativ för motorns temperatur som möjligt.  
3.9.6 Mätningen av temperaturen i stabiliseringsområdet ska ske enligt punkt 3.2.2.2 i denna underbilaga.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/549
 
Underbilaga 7  
Beräkningar  
1. Allmänna krav  
1.1 Beräkningar som specifikt avser hybridfordon, fordon med endast eldrift och hybridfordon med kompri ­
merad vätgas och bränsleceller beskrivs i underbilaga 8.  
Stegvisa föreskrifter för beräkning av resultaten finns i punkt 4 i underbilaga 8.  
1.2 De beräkningar som beskrivs i denna underbilaga ska användas för fordon med förbränningsmotor.  
1.3 Avrundning av provningsresultat  
1.3.1 Mellanliggande steg i beräkningarna får inte avrundas.  
1.3.2 Det slutliga kriterieutsläppsresultatet ska avrundas i ett steg till det antal decimaler som anges i tillämplig 
utsläppsstandard plus ytterligare en signifikant siffra.  
1.3.3 NO  x -korrektionsfaktorn, KH, ska avrundas till två decimaler.  
1.3.4 Utspädningsfaktorn, DF, ska avrundas till två decimaler.  
1.3.5 För uppgifter som inte har samband med standarder ska en ingenjörsbedömning göras.  
1.3.6 Avrundningen av CO  2 - och bränsleförbrukningsresultaten beskrivs i punkt 1.4 i denna underbilaga.  
1.4 Stegvisa föreskrifter för beräkning av de slutgiltiga provningsresultaten för fordon med förbränningsmotor.  
Resultaten ska beräknas i den ordning som beskrivs i tabell A7/1. Alla tillämpliga resultat i kolumnen 
”Utvärde” ska registreras. I kolumnen ”Förfarande ” beskrivs de punkter som ska användas för beräkning, 
eller så innehåller den ytterligare beräkningar.  
I denna tabell används följande beteckningar i ekvationer och resultat:  
c fullständig tillämplig cykel.  
p varje tillämplig cykelfas.  
i varje tillämplig kriterieutsläppskomponent, förutom CO  2 . 
CO  2 CO  2 -utsläpp.  
Tabell A7/1  
Förfarande för beräkning av slutligt provresultat  
Källa  Invärde  Förfarande  Utvärde  Steg nr  
Bilaga 6  Icke korrigerade 
provningsresultat  Massutsläpp 
Underbilaga 7, punkterna 3–3.2.2  M i,p,1 , g/km, 
M CO2,p,1  , g/km.  1SV L 175/550 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Källa  Invärde  Förfarande  Utvärde  Steg nr  
Utvärde steg 1  M  i,p,1 , g/km, 
M CO2,p,1  , g/km.  Beräkning av kombinerade cykelvär ­
den: 
M i;c;2 ¼ P  
p M i;p;1 Ü d p P  
p d p 
M CO2;c;2 ¼ P  
p M CO2;p;1 Ü d p P  
p d p 
där 
M i/CO2,c,2  är utsläppsresultaten under 
hela cykeln, 
d p är körda sträckor i cykelfaserna, 
p. M i,c,2 , g/km, 
M CO2,c,2  , g/km.  2 
Utvärde i steg 
1 och 2  M CO2,p,1  , g/km, 
M CO2,c,2  , g/km.  RCB-korrigering 
Underbilaga 6, tillägg 2  M CO2,p,3  , g/km, 
M CO2,c,3  , g/km.  3 
Utvärde steg 2 
och 3  M i,c,2 , g/km, 
M CO2,c,3  , g/km.  Förfarande för utsläppsprovning av 
alla fordon med periodiskt regenere ­
rande system, K  i . 
Underbilaga 6, tillägg 1  
M i;c;4 ¼ K i Ü M i;c;2 
eller  
M i;c;4 ¼ K i Ü M i;c;2 
och 
M CO2;c;4 ¼ K CO2 Ü M CO2;c;3 
eller  
M CO2;c;4 ¼ K CO2 Ü M CO2;c;3 Additiv 
förskjutning eller multiplikativ faktor 
som ska användas enligt Ki-bestäm ­
ning. 
Om K  i inte är tillämpligt:  
M i;c;4 ¼ M  i;c;2 
M CO2;c;4 ¼ M  CO2;c;3 M i,c,4 , g/km, 
M CO2,c,4  , g/km.  4a 
Utvärde i steg 
3 och 4a  M CO2,p,3  , g/km, 
M CO2,c,3  , g/km, 
M CO2,c,4  , g/km.  Om K  i är tillämplig ska CO  2 -fasvär ­
dena anpassas till det kombinerade 
cykelvärdet: 
M CO2;p;4 ¼ M  CO2;p;3 Ü AF  Ki 
för varje cykelfas p, 
där 
AF  Ki ¼ M CO2;c;4 
M CO2;c;3 
Om K  i inte är tillämpligt:  
M CO2;p;4 ¼ M  CO2;p;3 M CO2,p,4  , g/km.  4bSV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/551
 
Källa  Invärde  Förfarande  Utvärde  Steg nr  
Utvärde steg 4  M  i,c,4 , g/km, 
M CO2,c,4  , g/km, 
M CO2,p,4  , g/km.  ATCT-korrigering enligt punkt 3.8.2 
i underbilaga 6a. 
Försämringsfaktorer beräknade enligt 
bilaga VII och tillämpade på kriterie ­
utsläppsvärdena.  M i,c,5 , g/km, 
M CO2,c,5  , g/km, 
M CO2,p,5  , g/km.  5 
”resul ­
tat av 
en en ­
skild 
prov ­
ning”  
Utvärde steg 5  För varje provning: 
M i,c,5 , g/km, 
M CO2,c,5  , g/km, 
M CO2,p,5  , g/km.  Medelvärdesberäkning för prov ­
ningar och angivet värde. 
Underbilaga 6, punkterna 
1.1.2–1.1.2.3  M i,c,6 , g/km, 
M CO2,c,6  , g/km, 
M CO2,p,6  , g/km, 
M CO2,c,declared  , 
g/km.  6 
Utvärde steg 6  M  CO2,c,6  , g/km, 
M CO2,p,6  , g/km, 
M CO2,c,declared  , 
g/km.  Anpassning av fasvärden. 
Underbilaga 6, punkt 1.1.2.4. 
och:  
M CO2;c;7 ¼ M  CO2;c;declared  M CO2,c,7  , g/km, 
M CO2,p,7  , g/km.  7 
Utvärde i steg 
6 och 7  M i,c,6 , g/km, 
M CO2,c,7  , g/km, 
M CO2,p,7  , g/km.  Beräkning av bränsleförbrukning. 
Underbilaga 7, punkt 6. 
Beräkningen av bränsleförbrukning 
ska utföras separat för den tillämp ­
liga cykeln och dess faser. För detta 
ändamål 
a) ska CO  2 -värdena för den tillämp ­
liga fasen eller cykeln användas, 
b) ska kriterieutsläppet under hela 
cykeln användas 
och 
M i;c;8 ¼ M  i;c;6 
M CO2;c;8 ¼ M  CO2;c;7 
M CO2;p;8 ¼ M  CO2;p;7 FC c,8 , l/100 km, 
FC p,8 , l/100 km, 
M i,c,8 , g/km, 
M CO2,c,8  , g/km, 
M CO2,p,8  , g/km.  8 
”resul ­
tat av 
en 
prov ­
ning 
av typ 
1 för 
ett 
prov ­
for ­
don”  
Steg 8  För vartdera prov ­
fordonet H och L: 
M i,c,8 , g/km, 
M CO2,c,8  , g/km, 
M CO2,p,8  , g/km, 
FC c,8 , l/100 km, 
FC p,8 , l/100 km.  Om ett provfordon L provades vid 
sidan av ett provfordon H ska det 
resulterande kriterieutsläppsvärdet 
vara det högsta av de två värdena 
och benämnas M  i,c . 
När det gäller de kombinerade THC- 
och NOx-utsläppen ska det högsta 
värdet i summan som avser antingen 
fordon H eller fordon L användas. 
Om inget fordon L provades så är 
annars  M  i;c ¼ M  i;c;8 . 
För CO  2 och FC ska de värden som 
erhålls i steg 8 användas; CO  2 -vär ­
dena ska avrundas till två decimaler 
och FC-värdena ska avrundas till tre 
decimaler.  M i,c , g/km, 
M CO2,c,H  , g/km, 
M CO2,p,H  , g/km, 
FC c,H , l/100 km, 
FC p,H , l/100 km, 
och om ett fordon 
L provades: 
M CO2,c,L  , g/km, 
M CO2,p,L  , g/km, 
FC c,L , l/100 km, 
FC p,L , l/100 km.  9 
”resul ­
tat för 
inter ­
pole ­
rings ­
famil ­
jen” 
Slutligt 
krite ­
rieut ­
släpps ­
resul ­
tatSV L 175/552 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Källa  Invärde  Förfarande  Utvärde  Steg nr  
Steg 9  M  CO2,c,H  , g/km, 
M CO2,p,H  , g/km, 
FC c,H , l/100 km, 
FC p,H , l/100 km, 
och om ett fordon 
L provades: 
M CO2,c,L  , g/km, 
M CO2,p,L  , g/km, 
FC c,L , l/100 km, 
FC p,L , l/100 km.  Beräkningar av bränsleförbrukning 
och CO  2 för enskilda fordon i en 
CO  2 -interpoleringsfamilj. 
Underbilaga 7, punkt 3.2.3 
CO  2 -utsläpp måste uttryckas i gram 
per kilometer (g/km) och avrundas 
till närmaste heltal. 
FC-värden ska avrundas till en deci ­
mal och uttryckas i (l/100 km).  M CO2,c,ind  , g/km, 
M CO2,p,ind  , g/km, 
FC c,ind , l/100 km, 
FC p,ind , l/100 km.  10 
”resul ­
tat för 
ett en ­
skilt 
for ­
don” 
Slutligt 
CO  2 - 
och 
FC-re ­
sultat  
2. Bestämning av de utspädda avgasernas volym  
2.1 Beräkning av volymen för en anordning för variabel utspädning som kan användas med konstant eller 
variabelt flöde  
2.1.1 Det volymetriska flödet ska mätas kontinuerligt. Den totala volymen ska mätas under hela provningen.  
2.2 Beräkning av volymen för en anordning för variabel utspädning med hjälp av en kolvpump  
2.2.1 Volymen ska beräknas med hjälp av ekvationen 
V ¼ V 0 Ü N 
där 
V är den utspädda gasens volym uttryckt i liter per provning (före korrigering),  
V 0 är den gasvolym som kolvpumpen levererar under provningsförhållandena, uttryckt i liter per pump ­
varv,  
N är antalet varv per provning.  
2.2.1.1 Korrigering av volymen till standardförhållanden  
De utspädda avgasernas volym, V, ska korrigeras till standardförhållanden enligt ekvationen 
V mix ¼ V Ü K 1 Ü Í P B Ä P 1 
T p Î 
där 
K 1 ¼ 273,15ðKÞ 
101,325ðkPaÞ ¼ 2,6961  
P B är barometertrycket i provningsrummet, i kPa,  
P 1 är undertrycket vid kolvpumpens inlopp i förhållande till det omgivande barometertrycket, i kPa,  
T p är det aritmetiska medelvärdet av temperaturen på de utspädda avgaser som under provningen leds in 
i kolvpumpen, i Kelvin (K).SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/553
 
3. Massutsläpp  
3.1 Allmänna krav  
3.1.1 Utan kompressibilitetseffekter får alla gaser som medverkar i motorns insugs-, förbrännings- och avgas ­
processer anses som ideala enligt Avogadros hypotes.  
3.1.2 Massan, M av gasformiga föreningar som fordonet släppt ut under provningen ska bestämmas med hjälp av 
produkten av volymkoncentrationen av den berörda gasen och volymen av den utspädda avgasen med 
beaktande av följande densiteter under referensförhållandena 273,15 K (0 °C) och 101,325 kPa:  
Kolmonoxid (CO)  ρ ¼ 1,25g =l 
Koldioxid (CO  2 ) ρ ¼ 1,964g =l 
Kolväten:  
för bensin (E10) (C  1 H 1.93 O 0.033  ) ρ ¼ 0,646g =l 
för diesel (B7) (C  1 H 1.86 O 0.007  ) ρ ¼ 0,625g =l 
för motorgas (C  1 H 2.525  ) ρ ¼ 0,649g =l 
för naturgas/biometan (CH  4 ) ρ ¼ 0,716g =l 
för etanol (E85) (C  1 H 2.74 O 0.385  ) ρ ¼ 0,934g =l 
Kväveoxider (NO  x ) ρ ¼ 2,05g =l 
Den densitet som används för beräkningarna av massan av icke-metankolväten ska vara lika med den för 
totala kolväten vid 273,15 K (0 °C) och 101,325 kPa, och är bränsleberoende. Densiteten för beräkning ­
arna av propanmassa (se punkt 3.5 i underbilaga 5) är 1,967 g/l vid standardförhållanden.  
Om en bränsletyp inte anges i denna punkt ska densiteten hos det bränslet beräknas med hjälp av den 
ekvation som ges i punkt 3.1.3 i denna underbilaga.  
3.1.3 Den allmänna ekvationen för beräkning av densiteten hos totala kolväten för varje referensbränsle med en 
genomsnittlig sammansättning av C  X H Y O Z är följande:  
ρ THC ¼ MW  C þ H 
C Ü MW  H þ O 
C Ü MW  O 
V M 
där 
ρ THC är densiteten hos totala kolväten och icke-metankolväten, i g/l,  
MW  C är molmassan för kol (12,011 g/mol),  
MW  H är molmassan för väte (1,008 g/mol),  
MW  O är molmassan för syre (15,999 g/mol),  
V M är molvolymen för en ideal gas vid 273,15 K (0 °C) och 101,325 kPa (22,413 l/mol),  
H/C är väte/kol-förhållandet för ett specifikt bränsle C  X H Y O Z , 
O/C är syre/kol-förhållandet för ett specifikt bränsle C  X H Y O Z .SV L 175/554 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
3.2 Beräkning av massutsläpp  
3.2.1 Massutsläpp av gasformiga föreningar per cykelfas ska beräknas med hjälp av följande ekvationer: 
M i;phase ¼ V mix;phase Ü ρ i Ü KH  phase Ü C i;phase Ü 10 Ä6 
d phase  
där 
M i är massutsläppet av förening i per provning eller fas, i g/km,  
V mix är den utspädda avgasens volym per provning eller fas, uttryckt i liter per provning/fas och 
korrigerad till standardförhållanden (273,15 K (0 °C) och 101,325 kPa),  
ρ i är densiteten hos förening i, i gram per liter, vid standardtemperatur och standardtryck (273,15 K 
(0 °C) och 101,325 kPa),  
KH är en fuktighetskorrektionsfaktor som endast är tillämplig på massutsläppen av kväveoxider, NO  2 
och NO  x , per provning eller fas,  
C i är koncentrationen av förening i per provning eller fas i den utspädda avgasen, uttryckt i ppm och 
korrigerad med den mängd av förening i som finns utspädningsluften,  
d är den sträcka som har körts under den tillämpliga WLTC-cykeln, i km,  
n är antalet faser i den tillämpliga WLTC-cykeln.  
3.2.1.1 Koncentrationen av en gasformig förening i den utspädda avgasen ska korrigeras med den mängd av den 
gasformiga föreningen som finns i utspädningsluften, med hjälp av ekvationen 
C i ¼ C e Ä C d Ü Í 
1 Ä 1 
DF Î 
där 
C i är koncentrationen av gasformig förening i i den utspädda avgasen, korrigerad med den mängd av 
gasformig förening i som finns utspädningsluften, i ppm,  
C e är uppmätt koncentration av gasformig förening i i den utspädda avgasen, i ppm,  
C d är uppmätt koncentration av gasformig förening i i utspädningsluften, i ppm,  
DF är utspädningsfaktorn.  
3.2.1.1.1 Utspädningsfaktorn DF ska beräknas med hjälp av följande ekvation för det berörda bränslet:  
DF ¼ 13:4 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 för bensin (E10)  
DF ¼ 13:5 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 för diesel (B7)  
DF ¼ 11:9 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 för motorgas  
DF ¼ 9:5 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 för naturgas/biometan  
DF ¼ 12:5 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 för etanol (E85)  
DF ¼ 35:03 
C H2O ÄC H2OÄDA þC H2 Ü10 Ä4 för väteSV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/555
 
Med avseende på ekvationen för väte:  
C H2O är koncentrationen av H  2 O i den utspädda avgasen som finns i provsäcken, i volymprocent,  
C H2O-DA  är koncentrationen av H  2 O i utspädningsluften, i volymprocent,  
C H2 är koncentrationen av H  2 i den utspädda avgasen som finns i provsäcken, i ppm.  
Om en bränsletyp inte anges i denna punkt ska DF för det bränslet beräknas med hjälp av ekvationerna i 
punkt 3.2.1.1.2 i denna underbilaga.  
Om tillverkaren använder en DF som omfattar flera faser ska en DF beräknas med användning av den 
genomsnittliga koncentrationen av gasformiga föreningar för de berörda faserna.  
Den genomsnittliga koncentrationen av en gasformig förening ska beräknas med hjälp av ekvationen  
C i ¼ P  n 
phase¼1 ðC i;phase Ü V mix;phase Þ P  n 
phase¼1 V mix;phase  
där 
C i är genomsnittlig koncentration av en gasformig förening,  
C i,phase  är koncentrationen för varje fas,  
V mix,phase  är V  mix för motsvarande fas.  
3.2.1.1.2 Den allmänna ekvationen för beräkning av utspädningsfaktorn DF för varje referensbränsle med ett arit ­
metiskt medelvärde av sammansättningen av C  x H y O z är följande: 
DF ¼ X 
C CO2 þ ðC HC þ C CO Þ Ü 10 Ä4 
där 
X ¼ 100 Ü x 
x þ y 
2 þ 3,76ðx þ y 
4 Ä z 
2 Þ 
C CO2 är koncentrationen av CO  2 i den utspädda avgasen som finns i provsäcken, i volymprocent,  
C HC är koncentrationen av kolväten i den utspädda avgasen som finns i provsäcken, i ppm kolekvi ­
valenter,  
C CO är koncentrationen av kolmonoxid i den utspädda avgasen som finns i provsäcken, i ppm.  
3.2.1.1.3 Metanmätning  
3.2.1.1.3.1 För metanmätning med hjälp av en gaskromatograf kombinerad med en flamjoniseringsdetektor ska icke- 
metankolväten beräknas med hjälp av ekvationen 
C NMHC ¼ C THC Ä ðRf CH4 Ü C CH4 Þ 
där 
C NMHC  är den korrigerade koncentrationen av icke-metankolväten i den utspädda avgasen, i ppm 
kolekvivalenter,SV L 175/556 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
C THC är koncentrationen av totala kolväten i den utspädda avgasen, uttryckt i ppm kolekvivalenter 
och korrigerad med den mängd totala kolväten som finns i utspädningsluften,  
C CH4 är koncentrationen av C  CH4 i den utspädda avgasen, uttryckt i ppm kolekvivalenter och korri ­
gerad med den mängd CH  4 som finns i utspädningsluften,  
Rf CH4 är flamjoniseringsdetektorns responsfaktor för metan enligt definitionen i punkt 5.4.3.2 i un ­
derbilaga 5.  
3.2.1.1.3.2 För metanmätning med hjälp av en icke-metanavskiljare kombinerad med en flamjoniseringsdetektor beror 
beräkningen av icke-metankolväten på den kalibreringsgas/-metod som används för nollställning/kalibre ­
ring.  
Den flamjoniseringsdetektor som används för att mäta totala kolväten (utan icke-metanavskiljare) ska 
kalibreras med propan/luft på normalt sätt.  
För kalibreringen av flamjoniseringsdetektorn i serie med en icke-metanavskiljare är följande metoder till ­
låtna:  
a) Kalibreringsgasen som består av propan/luft flödar förbi icke-metanavskiljaren.  
b) Kalibreringsgasen som består av metan/luft flödar genom icke-metanavskiljaren.  
Det rekommenderas i hög grad att metanflamjoniseringsdetektorn kalibreras med metan/luft genom icke- 
metanavskiljaren.  
I fall a ska koncentrationen av CH  4 och icke-metankolväten beräknas med hjälp av följande ekvationer: 
C CH4 ¼ C HCðw=NMCÞ Ä C HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E E Þ 
r h Ü ðE E Ä E M Þ 
C NMHC ¼ C HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E M Þ Ä C HCðw=NMCÞ 
E E Ä E M 
Om r  h < 1,05 får det utelämnas från ovanstående ekvation för C  CH4 . 
I fall b ska koncentrationen av CH  4 och icke-metankolväten beräknas med hjälp av följande ekvationer: 
C CH4 ¼ C HCðw=NMCÞ Ü r h Ü ð1 Ä E M Þ Ä C HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E E Þ 
r h Ü ðE E Ä E M Þ 
C NMHC ¼ C HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E M Þ Ä C HCðw=NMCÞ Ü r h Ü ð1 Ä E M Þ 
E E Ä E M 
där 
C HC(w/NMC)  är kolvätekoncentration när provgasen flödar genom icke-metanavskiljaren, i ppm C,  
C HC(w/oNMC)  är kolvätekoncentrationen när provgasen flödar förbi icke-metanavskiljaren, i ppm C,  
r h är responsfaktorn för metan enligt i punkt 5.4.3.2 i underbilaga 5,  
E M är verkningsgraden för metan enligt punkt 3.2.1.1.3.3.1 i denna underbilaga,  
E E är verkningsgraden för etan enligt punkt 3.2.1.1.3.3.2 i denna underbilaga,  
Om r  h < 1,05 får det utelämnas i ekvationerna i fall b ovan för C  CH4 och C  NMHC  .SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/557
 
3.2.1.1.3.3 Icke-metanavskiljarens verkningsgrader för omvandling  
Icke-metanavskiljaren används för att avlägsna de kolväten som inte är metan ur provgasen, vilket sker 
genom oxidering av alla kolväten utom metan. Teoretiskt är omvandlingen av metan 0 % och för de övriga 
kolvätena, som representeras av etan, 100 %. För en noggrann mätning av icke-metankolväten ska de två 
verkningsgraderna bestämmas och användas för beräkningen av utsläpp av icke-metankolväten.  
3.2.1.1.3.3.1 Verkningsgrad för omvandling av metan, E  M 
Kalibreringsgasen av metan/luft ska ledas till flamjoniseringsdetektorn genom respektive förbi icke-metan ­
avskiljaren och de två koncentrationerna ska registreras. Verkningsgraden ska beräknas med hjälp av 
ekvationen 
E M ¼ 1 Ä C HCðw=NMCÞ 
C HCðw=oNMCÞ 
där 
C HC(w/NMC)  är kolvätekoncentrationen när CH  4 flödar genom icke-metanavskiljaren, i ppm C,  
C HC(w/oNMC)  är kolvätekoncentrationen när CH  4 flödar förbi icke-metanavskiljaren, i ppm C.  
3.2.1.1.3.3.2 Verkningsgrad för omvandling av etan, E  E 
Kalibreringsgasen av etan/luft ska ledas till flamjoniseringsdetektorn genom respektive förbi icke-metan ­
avskiljaren och de två koncentrationerna ska registreras. Verkningsgraden ska beräknas med hjälp av 
ekvationen 
E E ¼ 1 Ä C HCðw=NMCÞ 
C HCðw=oNMCÞ 
där 
C HC(w/NMC)  är kolvätekoncentrationen när C  2 H 6 flödar genom icke-metanavskiljaren, i ppm C,  
C HC(w/oNMC)  är kolvätekoncentrationen när C  2 H 6 flödar förbi icke-metanavskiljaren, i ppm C.  
Om icke-metanavskiljarens verkningsgrad för omvandling av etan är 0,98 eller högre ska E  E anges som 1 
för eventuella senare beräkningar.  
3.2.1.1.3.4 Om metanflamjoniseringsdetektorn kalibreras genom avskiljaren ska E  M vara 0.  
Ekvationen för att beräkna C  H4 i punkt 3.2.1.1.3.2, fall b, i denna underbilaga blir 
C CH4 ¼ C HCðw=NMCÞ 
Ekvationen för att beräkna C  NMHC  i punkt 3.2.1.1.3.2, fall b, i denna underbilaga blir 
C NMHC ¼ C HCðw=oNMCÞ Ä C HCðw=NMCÞ Ü r h 
Den densitet som används för beräkningarna av massan av icke-metankolväten ska vara lika med den för 
totala kolväten vid 273,15 K (0 °C) och 101,325 kPa, och är bränsleberoende.  
3.2.1.1.4 Beräkning av flödesviktat aritmetiskt medelvärde av koncentrationen  
Följande beräkningsmetod ska endast tillämpas för konstantvolymprovtagningssystem som inte har någon 
värmeväxlare eller som har en värmeväxlare som inte uppfyller kraven i punkt 3.3.5.1 i underbilaga 5.SV L 175/558 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Om CVS-flödet, qvcvs, under provningen varierar med mer än ±3 % av det aritmetiska medelvärdet av 
flödet, ska ett flödesviktat aritmetiskt medelvärde användas för alla mätningar med kontinuerlig utspädning 
inklusive mätning av partikelantal: 
C e ¼ P  n 
i¼1 qvcvsðiÞ Ü Δt Ü CðiÞ 
V 
där 
C e är det flödesviktade aritmetiska medelvärdet av koncentrationen,  
qvcvs(i) är CVS-flödet vid tiden  t ¼ i Ü Δt, i m  3 /min;  
C(i) är koncentrationen vid tiden  t ¼ i Ü Δt, i ppm,  
Δt är provtagningsintervallet, i s,  
V är total CVS-volym, i m  3 . 
3.2.1.2 Beräkning av fuktighetskorrektionsfaktorn för NO  x 
För att korrigera för fuktighetens inverkan på resultaten för kväveoxider tillämpas följande beräkning: 
KH ¼ 1 
1 Ä 0,0329 Ü ðH Ä 10,71Þ 
där 
H ¼ 6,211 Ü R a Ü P d 
P B Ä P d Ü R a Ü 10 Ä2 
och 
H är den specifika fuktigheten, i gram vattenånga per kg torr luft,  
R a är relativ fuktighet i omgivningsluften, i procent,  
P d är mättat ångtryck vid omgivningstemperatur, i kPa,  
P B är lufttrycket i rummet, i kPa.  
KH-faktorn ska beräknas för varje fas av provningscykeln.  
Omgivningstemperaturen och den relativa fuktigheten ska definieras som det aritmetiska medelvärdet av de 
kontinuerligt uppmätta värdena under varje fas.  
3.2.2 Bestämning av massutsläpp av kolväten från motorer med kompressionständning  
3.2.2.1 För beräkning av massutsläpp av kolväten från motorer med kompressionständning ska det aritmetiska 
medelvärdet av kolvätekoncentrationen beräknas med hjälp av ekvationen  
C e ¼ R t 2 
t 1 C HC dt 
t 2 Ä t 1SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/559
 
där 
R t 2 
t 1 C HC dt är integralen av mätvärdet från den uppvärmda flamjoniseringsdetektorn under provningen (t  1 
till t  2 ), 
C e är den uppmätta koncentrationen av kolväten i den utspädda avgasen uttryckt i ppm av C  i och 
ersätter C  HC i alla relevanta ekvationer.  
3.2.2.1.1 Koncentrationen av kolväten i utspädningsluften ska bestämmas utifrån säckarna med utspädningsluft. 
Korrigeringen ska göras enligt punkt 3.2.1.1 i denna underbilaga.  
3.2.3 Beräkningar av bränsleförbrukning och CO  2 för enskilda fordon i en interpoleringsfamilj  
3.2.3.1 Bränsleförbrukning och CO  2 -utsläpp utan användning av interpoleringsmetoden  
CO  2 -värdet, enligt beräkningen i punkt 3.2.1 i denna underbilaga, och bränsleförbrukningen, enligt beräk ­
ningen i punkt 6 i denna underbilaga, ska tillskrivas alla enskilda fordon i interpoleringsfamiljen och 
interpoleringsmetoden får inte tillämpas.  
3.2.3.2 Bränsleförbrukning och CO  2 -utsläpp med användning av interpoleringsmetoden  
CO  2 -utsläppen och bränsleförbrukningen för varje enskilt fordon i interpoleringsfamiljen får beräknas 
enligt den interpoleringsmetod som anges i punkterna 3.2.3.2.1–3.2.3.2.5 i denna underbilaga.  
3.2.3.2.1 Bränsleförbrukning och CO  2 -utsläpp för provfordon L och H  
Massan av CO  2 -utsläpp,  M  CO  2 ÄL , och  M  CO  2 ÄH och dess faser p,  M  CO  2 ÄL;p och M  CO2ÄH;p , för provfordon L 
och H, som används för följande beräkningar, ska hämtas från steg 9 i tabell A7/1.  
Bränsleförbrukningsvärden hämtas också från steg 9 i tabell A7/1 och benämns FC  L,p och FC  H,p . 
3.2.3.2.2 Beräkning av vägmotstånd för ett enskilt fordon  
3.2.3.2.2.1 Ett enskilt fordons vikt  
Provningsvikterna för fordon H och L ska användas som invärden för interpoleringsmetoden.  
TM  ind , i kg, är fordonets enskilda provningsvikt enligt punkt 3.2.25 i denna bilaga.  
Om samma provningsvikt används för fordon L och H ska värdet för TM  ind ställas in på vikten på fordon 
H för interpoleringsmetoden.  
3.2.3.2.2.2 Rullmotstånd hos ett enskilt fordon  
De faktiska rullmotståndsvärdena för de valda däcken på provfordon L, RR  L , och provfordon H, RR  H , ska 
användas som invärde för interpoleringsmetoden. Se punkt 4.2.2.1 i underbilaga 4.  
Om däcken på fram- eller bakaxeln på fordon L eller H har olika värden för rullmotstånd ska det viktade 
medelvärdet av rullmotstånden beräknas med hjälp av ekvationen 
RR  x ¼ RR  x;FA Ü mp  x;FA þ RR  x;RA Ü ð1 Ä mp  x;FA Þ 
där 
RR  x,FA är rullmotståndet hos framaxelns däck, i kg/ton,  
RR  x,RA är rullmotståndet hos bakaxelns däck, i kg/ton,  
mp  x,FA är andelen av fordonets vikt på framaxeln på fordon H,  
x står för fordon L eller H eller ett enskilt fordon.SV L 175/560 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
För däck som är monterade på ett enskilt fordon ska värdet för rullmotståndet RR  ind ställas in på värdet för 
den tillämpliga däckrullmotståndsklassen enligt tabell A4/1 i underbilaga 4.  
Om däcken på fram- och bakaxeln har olika rullmotståndsklassvärden ska det viktade medelvärdet, beräk ­
nat med ekvationen i denna punkt, användas.  
Om samma däck har monterats på provfordon L och H ska värdet för RR  ind för interpoleringsmetoden 
ställas in på RR  H . 
3.2.3.2.2.3 Luftmotstånd hos ett enskilt fordon  
Luftmotståndet ska mätas för alla tilläggsutrustningskomponenter och karossformer som påverkar mot ­
ståndet och mätningen ska ske i en vindtunnel som uppfyller kraven i punkt 3.2 i underbilaga 4 och har 
kontrollerats av godkännandemyndigheten.  
På tillverkarens begäran och med godkännandemyndighetens godkännande får en alternativ metod (t.ex. 
simulering om vindtunneln inte uppfyller kriteriet i underbilaga 4) användas för att bestämma Δ(C D ×A  f ) om 
följande kriterier uppfylls:  
a) Den alternativa metoden för bestämning ska ha en noggrannhet på ±0,015 m  2 för Δ(C D ×A  f ) och om 
simulering används bör dessutom metoden med beräkningsströmningsdynamik valideras i detalj, så att 
det framgår att det faktiska flödesmönstret kring karossen, inklusive omfattningen av flödeshastigheter, 
krafter och tryck, överensstämmer med valideringsresultatet.  
b) Den alternativa metoden ska endast användas för sådana delar (t.ex. hjul, karossformer, kylsystem) som 
påverkar aerodynamiken och vars likvärdighet har påvisats.  
c) Likvärdigheten ska på förhand styrkas för godkännandemyndigheten för varje vägmotståndsfamilj i det 
fall en matematisk metod används eller vart fjärde år om en mätmetod används, och ska under alla 
omständigheter bygga på vindtunnelmätningar som uppfyller kriterierna i denna bilaga.  
d) Om Δ(C D × A  f ) för ett alternativ är mer än det dubbla än med det alternativ för vilket beviset till ­
handahölls, får luftmotståndet inte bestämmas med den alternativa metoden. och  
e) Om en simuleringsmodell ändras ska en ny validering krävas. Δ(C D ×A  f ) LH är skillnaden i produkten av 
luftmotståndskoefficienten gånger frontarean för provfordon H jämfört med provfordon L, och ska föras 
in i alla relevanta provningsrapporter, i m  2 . 
Δ(C D ×A  f ) ind är skillnaden i produkten av luftmotståndskoefficienten gånger frontarean mellan ett enskilt 
fordon och provfordon L på grund av alternativ och karossformer på fordonet som skiljer sig från dem 
för provfordon L, i m  2 . 
Dessa skillnader i luftmotstånd, Δ(C D ×A  f ), ska bestämmas med en noggrannhet på 0,015 m  2 . 
Δ(C D ×A  f ) ind får beräknas enligt följande ekvation med bibehållande av noggrannheten på 0,015 m  2 även 
för summan av tilläggsutrustningskomponenter och karossformer: 
ΔðC D Ü A f Þ ind ¼ X  n 
i¼1 ΔðC D Ü A f Þ i 
där 
C D är luftmotståndskoefficienten,  
A f är fordonets frontarea, i m  2 ,SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/561
 
n är antalet komponenter i fordonets tilläggsutrustning som skiljer sig mellan ett enskilt 
fordon och provfordon L.  
ΔðC D Ü A f Þ i är skillnaden i produkten av luftmotståndskoefficienten gånger frontarean på grund av en 
enskild egenskap, i, på fordonet, och är positiv för en tilläggsutrustningskomponent som 
tillför luftmotstånd med avseende på provfordon L och vice versa, i m  2 ; 
Summan av alla skillnader  ΔðC D Ü A f Þ i mellan provfordon L och H ska motsvara den totala skillnaden 
mellan provfordon L och H, och ska hänvisas till som Δ(C D ×A  f ) LH . 
Ökningen eller minskningen av produkten av luftmotståndskoefficienten gånger frontarean uttryckt som 
Δ(C D ×A  f ) för alla tilläggsutrustningskomponenter och karossformer i interpoleringsfamiljen som  
a) påverkar fordonets luftmotstånd, och  
b) ska ingå i interpoleringen,  
ska föras in i alla relevanta provningsrapporter.  
Luftmotståndet för fordon H ska tillämpas på hela interpoleringsfamiljen och Δ(C D ×A  f ) LH ska ställas in på 
noll om  
a) vindtunnelanläggningen inte ger möjlighet att bestämma Δ(C D ×A  f ) med stor noggrannhet, eller  
b) det saknas motståndspåverkande komponenter i tilläggsutrustningen mellan provfordon H och L som 
ska tas med i interpoleringsmetoden.  
3.2.3.2.2.4 Beräkning av vägmotstånd för enskilda fordon i interpoleringsfamiljen  
Vägmotståndskoefficienterna f  0 , f 1 och f  2 (enligt definitionen i underbilaga 4) för provfordon H och L 
benämns f  0,H , f 1,H och f  2,H respektive f  0,L , f 1,H och f  2,H . En justerad vägmotståndskurva för provfordon L 
definieras enligt följande: 
F L ðvÞ ¼ f ä 
0;L þ f 1;L Ü v þ f ä 
2;L Ü v 2 
Genom tillämpning av minstakvadratmetoden i intervallet av referenshastighetspunkter ska de justerade 
vägmotståndskoefficienterna  f ä 
0;L och f ä 
2;L bestämmas för  F L ðvÞ med den linjära koefficienten  f ä 
1;L satt till 
f 1,H . Vägmotståndskoefficienterna f  0,ind  , f 1,ind  och f  2,ind  för ett enskilt fordon i interpoleringsfamiljen ska 
beräknas med hjälp av följande ekvationer: 
f 0;ind ¼ f 0;H Ä Δf 0 Ü ðTM  H Ü RR  H Ä TM  ind Ü RR  ind Þ 
ðTM  H Ü RR  H Ä TM  L Ü RR  L Þ 
eller, om ðTM  H Ü RR  H Ä TM  L Ü RR  L Þ ¼ 0, ska ekvationen för  f 0;ind nedan tillämpas: 
f 0;ind ¼ f 0;H Ä Δf 0 
f 1;ind ¼ f 1;H 
f 2;ind ¼ f 2;H Ä Δf 2 ðΔ½C d Ü A f â LH Ä Δ½C d Ü A f â ind Þ 
ðΔ½C d Ü A f â LH ÞSV L 175/562 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
eller, om = 0,  ΔðC d Ü A f ÞLH ¼ 0, ska ekvationen för  F 2;ind nedan tillämpas: 
f 2;ind ¼ f 2;H Ä Δf 2 
där 
Δf 0 ¼ f 0;H Ä f ä 
0;L 
Δf 2 ¼ f 2;H Ä f ä 
2;L 
För en vägmotståndsmatrisfamilj ska vägmotståndskoefficienterna f  0 , f 1 och f  2 för ett enskilt fordon 
beräknas enligt ekvationerna i punkt 5.1.1 i underbilaga 4.  
3.2.3.2.3 Beräkning av energibehov för cykel  
Energibehovet för den tillämpliga WLTC-cykeln, E  k , och energibehovet för alla tillämpliga cykelfaser, E  k,p , 
ska beräknas enligt förfarandet i punkt 5 i denna underbilaga, för följande uppsättningar, k, av vägmot ­
ståndskoefficienter och massor:  
k=1:  f  0 ¼ f ä 
0;L; f 1 ¼ f 1;H; f 2 ¼ f ä 
2;L; m ¼ TM  L 
(provfordon L)  
k=2:  f  0 ¼ f 0;H; f 1 ¼ f 1;H; f 2 ¼ f 2;H; m ¼ TM  H 
(provfordon H)  
k=3:  f  0 ¼ f 0;ind; f 1 ¼ f 1;H; f 2 ¼ f 2;ind; m ¼ TM  ind 
(ett enskilt fordon i interpoleringsfamiljen)  
3.2.3.2.4 Beräkning av CO  2 -värdet för ett enskilt fordon i en interpoleringsfamilj med användning av interpolerings ­
metoden  
För varje cykelfas p av den tillämpliga cykeln ska massan av CO  2 -utsläpp för ett enskilt fordon beräknas, i 
g/km, med hjälp av ekvationen 
M CO  2 Äind;p ¼ M  CO  2 ÄL;p þ Í E 3;p Ä E 1;p 
E 2;p Ä E 1;p Î 
Ü ðM CO  2 ÄH;p Ä M CO  2 ÄL;p Þ 
Massan av CO  2 -utsläpp under en hel cykel för ett enskilt fordon ska beräknas, i g/km, med hjälp av 
ekvationen 
M CO  2 Äind ¼ M  CO  2 ÄL þ Í E 3 Ä E 1 
E 2 Ä E 1 Î 
Ü ðM CO  2 ÄH Ä M CO  2 ÄL Þ 
De respektive termerna E  1,p , E 2,p och E  3,p och E  1 , E 2 och E  3 definieras i punkt 3.2.3.2.3 i denna under ­
bilaga.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/563
 
3.2.3.2.5 Beräkning av bränsleförbrukningsvärdet FC för ett enskilt fordon i en interpoleringsfamilj med användning 
av interpoleringsmetoden  
För varje cykelfas p av den tillämpliga cykeln ska bränsleförbrukningen för ett enskilt fordon beräknas, i 
l/100 km, med hjälp av ekvationen  
FC ind;p ¼ FC  L;p þ Í E 3;p Ä E 1;p 
E 2;p Ä E 1;p Î 
Ü ðFC H;p Ä FC  L;p Þ 
Bränsleförbrukningen under hela cykeln för ett enskilt fordon ska beräknas, i l/100 km, med hjälp av 
ekvationen 
FC ind ¼ FC  L þ Í E 3 Ä E 1 
E 2 Ä E 1 Î 
Ü ðFC H Ä FC  L Þ 
De respektive termerna E  1,p , E 2,p och E  3,p och E  1 , E 2 och E  3 definieras i punkt 3.2.3.2.3 i denna under ­
bilaga.  
3.2.4 Beräkningar av bränsleförbrukning och CO  2 för enskilda fordon i en vägmotståndsmatrisfamilj  
CO  2 -utsläppen och bränsleförbrukningen för varje enskilt fordon i vägmotståndsmatrisfamiljen ska beräk ­
nas enligt den interpoleringsmetod som anges i punkterna 3.2.3.2.3–3.2.3.2.5 i denna underbilaga. I till ­
lämpliga fall ska hänvisningar till fordon L och/eller H ersättas med hänvisningar till fordon L  M och/eller 
H M . 
3.2.4.1 Bestämning av bränsleförbrukning och CO  2 -utsläpp för fordon L  M och H  M 
Massan av CO  2 -utsläpp M  CO2 för fordon L  M och H  M ska bestämmas enligt beräkningarna i punkt 3.2.1 i 
denna underbilaga för de enskilda cykelfaserna p i tillämplig WLTC-cykel och benämns  M  CO  2 –LM;p respek ­
tive M  CO  2 –HM ;p . Bränsleförbrukningen för enskilda cykelfaser i tillämplig WLTC-cykel ska bestämmas enligt 
punkt 6 i denna underbilaga och benämns FC  LM,p respektive FC  HM,p  . 
3.2.4.1.1 Beräkning av vägmotstånd för ett enskilt fordon  
Vägmotståndet ska beräknas enligt det förfarande som beskrivs i punkt 5.1 i underbilaga 4.  
3.2.4.1.1.1 Ett enskilt fordons vikt  
Provningsvikterna för fordonen H  M och L  M som valts enligt punkt 4.2.1.4 i underbilaga 4 ska användas 
som invärde.  
TM  ind , i kg, är det enskilda fordonets provningsvikt enligt definitionen av provningsvikt i punkt 3.2.25 i 
denna bilaga.  
Om samma provningsvikt används för fordonen L  M och H  M ska värdet för TM  ind anges som vikten på 
fordon H  M för metoden med vägmotståndsmatrisfamilj.  
3.2.4.1.1.2 Rullmotstånd hos ett enskilt fordon  
Rullmotståndsvärdena för fordon L  M , RR  LM , och fordon H  M , RR  HM , som valts i punkt 4.2.1.4 i underbilaga 
4, ska användas som invärde.  
Om däcken på fram- eller bakaxeln på fordon L  M eller H  M har olika värden för rullmotstånd ska det viktade 
medelvärdet av rullmotstånden beräknas med hjälp av ekvationen 
RR  x ¼ RR  x;FA Ü mp  x;FA þ RR  x;RA Ü ð1 Ä mp  x;FA ÞSV L 175/564 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
där 
RR  x,FA är rullmotståndet hos framaxelns däck, i kg/ton,  
RR  x,RA är rullmotståndet hos bakaxelns däck, i kg/ton,  
mp  x,FA är andelen av fordonets vikt på framaxeln,  
x står för fordon L eller H eller ett enskilt fordon.  
För däck som är monterade på ett enskilt fordon ska värdet för rullmotståndet RR  ind ställas in på värdet för 
den tillämpliga däckrullmotståndsklassen enligt tabell A4/1 i underbilaga 4.  
Om däcken på fram- och bakaxeln har olika rullmotståndsklassvärden ska det viktade medelvärdet, beräk ­
nat med ekvationen i denna punkt, användas.  
Om samma rullmotstånd används för fordonen L  M och H  M ska värdet för RR  ind anges som RR  HM för 
metoden med vägmotståndsmatrisfamilj.  
3.2.4.1.1.3 Frontarea för ett enskilt fordon  
Frontarean för fordon L  M , A  fLM och fordon H  M , A  fHM , som valts i punkt 4.2.1.4 i underbilaga 4, ska 
användas som invärde.  
A f,ind , i m  2 , är det enskilda fordonets frontarea.  
Om samma frontarea används för fordonen L  M och H  M , ska värdet för A  f,ind anges som frontarean för 
fordon H  M för metoden med vägmotståndsmatrisfamilj.  
3.3 PM  
3.3.1 Beräkning  
Partikelmassan (PM) ska beräknas med hjälp av de två ekvationerna 
PM ¼ ðV mix þ V ep Þ Ü P e 
V ep Ü d 
om avgaserna släpps ut utanför tunneln,  
och 
PM ¼ V mix Ü P e 
V ep Ü d 
om avgaserna återförs till tunneln,  
där 
V mix är volymen av utspädd avgas (se punkt 2 i denna underbilaga) under standardförhållanden,  
V ep är volymen av utspädd avgas som passerar genom partikelprovtagningsfiltret under standardförhål ­
landen,SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/565
 
P e är vikten av partikelmassan som samlas upp av ett eller flera provtagningsfilter, i mg,  
d är körd sträcka som motsvarar provningscykeln, i km.  
3.3.1.1 Om korrigering för bakgrundsnivån av partikelmassa i utspädningssystemet har tillämpats ska denna 
bestämmas enligt punkt 1.2.1.3.1 i underbilaga 6. I detta fall ska partikelmassan (i mg/km) beräknas 
med hjälp av ekvationerna  
PM ¼ ( 
P e 
V ep Ä Ï P a 
V ap Ü Ê 
1 Ä 1 
DF Ì B ) 
Ü ðV mix þ V ep Þ 
d 
om avgaserna släpps ut utanför tunneln,  
och 
PM ¼ ( 
P e 
V ep Ä Ï P a 
V ap Ü Í 
1 Ä 1 
DF ÎB ) 
Ü ðV mix Þ 
d 
om avgaserna återförs till tunneln,  
där 
V ap är volymen av tunnelluft som passerar genom bakgrundspartikelfiltret under standardförhållanden,  
P a är partikelmassan i utspädningsluften, eller bakgrundsluften i utspädningstunneln, som bestämts med 
en av de metoder som beskrivs i punkt 1.2.1.3.1 i underbilaga 6,  
DF är den utspädningsfaktor som bestämts i punkt 3.2.1.1.1 i denna underbilaga,  
Om en korrigering för bakgrundsnivån tillämpas och det ger ett negativt resultat ska den anses vara noll 
mg/km.  
3.3.2 Beräkning av partikelmassa med hjälp av metoden med dubbel utspädning 
V ep ¼ V set Ä V ssd 
där 
V ep är volymen av utspädd avgas som passerar genom partikelprovtagningsfiltret under standardförhål ­
landen,  
V set är volymen av den dubbelt utspädda avgasen som passerar genom partikelprovtagningsfiltren under 
standardförhållanden,  
V ssd är den sekundära utspädningsluftens volym under standardförhållanden.SV L 175/566 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Om den sekundärt utspädda provtagningsgasen för mätning av partikelmassa inte återförs till tunneln ska 
CVS-volymen beräknas som vid enkel utspädning, dvs. 
V mix ¼ V mix indicated þ V ep 
där 
V mix indicated  är den uppmätta volymen av utspädd avgas i utspädningssystemet efter extraktion av par ­
tikelprovet under standardförhållanden.  
4. Bestämning av antal utsläppta partiklar  
4.1 Antalet utsläppta partiklar ska beräknas med hjälp av ekvationen  
PN ¼ V Ü k Ü ðC s Ü f r Ä C b Ü f rb Þ Ü 10  3 
d 
där 
PN är antal utsläppta partiklar, i partiklar per km,  
V är den utspädda avgasens volym i liter per provning (vid dubbel utspädning endast efter den primära 
utspädningen) som korrigerats till standardförhållanden (273,15 K (0 °C) och 101,325 kPa),  
k är en kalibreringsfaktor för att korrigera partikelräknarens mätningar till referensinstrumentets nivå, 
om detta inte tillämpas internt i partikelräknaren; om kalibreringsfaktorn tillämpas internt i partikel ­
räknaren ska kalibreringsfaktorn 1 anges,  
C s är den korrigerade koncentrationen av partikelantal från den utspädda avgasen uttryckt som det 
aritmetiska medelvärdet av antal partiklar per cm  3 från utsläppsprovningen, och inkluderar hela 
körcykelns varaktighet. Om de genomsnittliga volymkoncentrationerna  C från partikelräknaren inte 
uppmätts under standardförhållanden (273,15 K (0 °C) och 101,325 kPa) ska koncentrationerna 
korrigeras till de förhållandena  C s , 
C b är bakgrundskoncentrationen av partikelantal i antingen utspädningsluften eller utspädningstunneln, 
enligt godkännandemyndighetens tillåtelse, i partiklar per cm  3 , koincidenskorrigerad och korrigerad 
till standardförhållanden (273,15 K (0 °C) och 101,325 kPa),  
f r är partikelborttagarens genomsnittliga partikelkoncentrationsreduktionsfaktor vid den utspädnings ­
inställning som används för provningen,  
f rb är partikelborttagarens genomsnittliga partikelkoncentrationsreduktionsfaktor vid den utspädnings ­
inställning som används för bakgrundsmätningen,  
d är körd sträcka som motsvarar tillämplig provningscykel, i km.  
C ska beräknas utifrån ekvationen  
C ¼ P  n 
i¼1 C i 
n 
där 
C i är en separat mätning av koncentrationen av partikelantal i de utspädda avgaserna från partikelräk ­
naren, i partiklar per cm  3 och koincidenskorrigerad,SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/567
 
n är det totala antalet separata mätningar av koncentrationen av partikelantal som har gjorts under den 
tillämpliga provningscykeln och ska beräknas med hjälp av ekvationen  
n ¼ t Ü f 
där 
t är varaktigheten för den tillämpliga provningscykeln, i s,  
f är partikelräknarens dataloggningsfrekvens, i Hz.  
5. Beräkning av energibehov för cykel  
Om inget annat anges ska beräkningen baseras på målhastighetskurvan angiven i separata tidsprovtagnings ­
punkter.  
För beräkningen ska varje tidsprovtagningspunkt tolkas som en tidsperiod. Om inget annat anges ska 
varaktigheten Δt för dessa perioder vara 1 s.  
Det totala energibehovet E för hela cykeln eller en specifik cykelfas ska beräknas genom summering av E  i 
under motsvarande cykeltid mellan t  start och t  end enligt ekvationen 
E ¼ X  t end 
t start E i 
där 
E i ¼ F i Ü d i om F  i> 0 
E i ¼ 0 om F  i Ï 0 
och 
t start är den tidpunkt då den tillämpliga provningscykeln eller fasen startar, i s,  
t end är den tidpunkt då den tillämpliga provningscykeln eller fasen slutar, i s,  
E i är energibehovet under tidsperioden (i-1) till (i), i Ws,  
F i är körkraften under tidsperioden (i-1) till (i), i N,  
d i är körd sträcka under tidsperioden (i-1) till (i), i m. 
F i ¼ f 0 þ f 1 Ü Í v i þ v iÄ1 
2 Î 
þ f 2 Ü ðv i þ v iÄ1 Þ 2 
4 þ ð1:03 Ü TMÞ Ü a i 
där 
F i är körkraften under tidsperioden (i-1) till (i), i N,  
v i är målhastigheten vid tidpunkten t  i , i km/h,SV L 175/568 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
TM är provningsvikten, i kg,  
a i är accelerationen under tidsperioden (i-1) till (i), i m/s  2 , 
f 0 , f 1 , f 2 är vägmotståndskoefficienterna för det aktuella provfordonet (TM  L , TM  H eller TM  ind ) i N, N/km/h 
respektive i N/(km/h)  2 . 
d i ¼ ðv i þ v iÄ1 Þ 
2 Ü 3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ 
där 
d i är körd sträcka under tidsperioden (i-1) till (i), i m,  
v i är målhastigheten vid tidpunkten t  i , i km/h,  
t i är tiden, i s. 
a i ¼ v i Ä v iÄ1 
3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ 
där 
a i är accelerationen under tidsperioden (i-1) till (i), i m/s  2 , 
v i är målhastigheten vid tidpunkten t  i , i km/h,  
t i är tiden, i s.  
6. Beräkning av bränsleförbrukning  
6.1 De bränsleegenskaper som behövs för beräkning av bränsleförbrukningsvärden ska hämtas från bilaga IX.  
6.2 Bränsleförbrukningsvärdena ska beräknas utifrån utsläppen av kolväten, kolmonoxid och koldioxid, med 
hjälp av resultaten i tabell A7/1, steg 6 för kriterieutsläpp och steg 7 för CO  2 . 
6.2.1 Den allmänna ekvationen i punkt 6.12 där H/C- och O/C-förhållandena används, ska användas för beräk ­
ningen av bränsleförbrukning.  
6.2.2 För alla ekvationer i punkt 6 i denna underbilaga gäller följande:  
FC är bränsleförbrukningen för ett specifikt bränsle, i l/100 km (eller m  3 per 100 km för naturgas eller 
kg/100 km för väte).  
H/C är väte/kol-förhållandet för ett specifikt bränsle C  X H Y O Z . 
O/C är syre/kol-förhållandet för ett specifikt bränsle C  X H Y O Z . 
MW  C är molmassan för kol (12,011 g/mol).  
MW  H är molmassan för väte (1,008 g/mol).  
MW  O är molmassan för syre (15,999 g/mol).SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/569
 
ρ fuel är provningsbränslets densitet, i kg/l. För gasformiga bränslen: bränsledensiteten vid 15 °C.  
HC är utsläppen av kolväte, i g/km.  
CO är utsläppen av kolmonoxid, i g/km.  
CO  2 är utsläppen av koldioxid, i g/km.  
H 2 O är utsläppen av vatten, i g/km.  
H 2 är utsläppen av väte, i g/km.  
p 1 är gastrycket i bränsletanken före tillämplig provningscykel, i Pa.  
p 2 är gastrycket i bränsletanken efter tillämplig provningscykel, i Pa.  
T 1 är gastemperaturen i bränsletanken före tillämplig provningscykel, i K.  
T 2 är gastemperaturen i bränsletanken efter tillämplig provningscykel, i K.  
Z 1 är kompressibilitetsfaktorn för det gasformiga bränslet vid p  1 och T  1 . 
Z 2 är kompressibilitetsfaktorn för det gasformiga bränslet vid p  2 och T  2 . 
V är den inre volymen för tanken för det gasformiga bränslet, i m  3 . 
d är den teoretiska längden på den tillämpliga fasen eller cykeln, i km.  
6.3 Reserverad  
6.4 Reserverad  
6.5 För fordon med gnisttändningsmotor som drivs med bensin (E10) 
FC ¼ Í 0,1206 
ρ fuel Î 
Ü ½ð0,829 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.6 För fordon med gnisttändningsmotor som drivs med motorgas 
FC norm ¼ Í 0,1212 
0,538 Î 
Ü ½ð0,825 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.6.1 Om sammansättningen av det bränsle som används för provningen skiljer sig från den sammansättning 
som antas för beräkning av den normaliserade förbrukningen får på tillverkarens begäran en korrektions ­
faktor, cf, tillämpas, med användning av ekvationen 
FC norm ¼ Í 0,1212 
0,538 Î 
Ü cf Ü ½ð0,825 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 ÞâSV L 175/570 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Den korrektionsfaktor, cf, som får tillämpas, bestäms med hjälp av ekvationen 
cf ¼ 0,825 þ 0,0693 Ü n actual  
där 
n actual  är det verkliga H/C-förhållandet i det bränsle som används.  
6.7 För fordon med gnisttändningsmotor som drivs med naturgas/biometan 
FC norm ¼ Í 0,1336 
0,654 Î 
Ü ½ð0,749 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.8 Reserverad  
6.9 Reserverad  
6.10 För fordon med kompressionständningsmotor som drivs med diesel (B7) 
FC ¼ Í 0,1165 
ρ fuel Î 
Ü ½ð0,858 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.11 För fordon med gnisttändningsmotor som drivs med etanol (E85) 
FC ¼ Í 0,1743 
ρ fuel Î 
Ü ½ð0,574 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.12 Bränsleförbrukningen kan beräknas med hjälp av följande ekvation för alla för provningsbränslen: 
FC ¼ MW  C þ H 
C Ü MW  H þ O 
C Ü MW  O 
MW  C Ü ρ fuel Ü 10 Ü 
A 
MW  C 
MW  C þ H 
C Ü MW  H þ O 
C Ü MW  O Ü HC þ MW  C 
MW  CO Ü CO þ MW  C 
MW  CO2 Ü CO  2 ! 
6.13 Bränsleförbrukning för ett fordon med gnisttändningsmotor som drivs med väte: 
FC ¼ 0,024 Ü V 
d Ü Í 1 
Z 1 Ü p 1 
T 1 Ä 1 
Z 2 Ü p 2 
T 2 Î 
För fordon som drivs med antingen gasformigt eller flytande väte får tillverkaren, med godkännandemyn ­
dighetens godkännande, välja att beräkna bränsleförbrukningen med antingen ekvationen för FC nedan eller 
med en metod där ett standardprotokoll, som SAE J2572, används. 
FC ¼ 0,1 Ü ð0,1119 Ü H 2 O þ H 2 Þ 
Kompressibilitetsfaktorn, Z, ska erhållas ur följande tabell:  
Tabell A7/2  
Kompressibilitetsfaktor Z  
T (K)  
5 100  200  300  400  500  600  700  800  900  
p (bar)  33  0,859  1,051  1,885  2,648  3,365  4,051  4,712  5,352  5,973  6,576  
53 0,965  0,922  1,416  1,891  2,338  2,765  3,174  3,57  3,954  4,329  
73 0,989  0,991  1,278  1,604  1,923  2,229  2,525  2,810  3,088  3,358  
93 0,997  1,042  1,233  1,470  1,711  1,947  2,177  2,400  2,617  2,829SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/571
 
T (K)  
5 100  200  300  400  500  600  700  800  900  
113  1,000  1,066  1,213  1,395  1,586  1,776  1,963  2,146  2,324  2,498  
133  1,002  1,076  1,199  1,347  1,504  1,662  1,819  1,973  2,124  2,271  
153  1,003  1,079  1,187  1,312  1,445  1,580  1,715  1,848  1,979  2,107  
173  1,003  1,079  1,176  1,285  1,401  1,518  1,636  1,753  1,868  1,981  
193  1,003  1,077  1,165  1,263  1,365  1,469  1,574  1,678  1,781  1,882  
213  1,003  1,071  1,147  1,228  1,311  1,396  1,482  1,567  1,652  1,735  
233  1,004  1,071  1,148  1,228  1,312  1,397  1,482  1,568  1,652  1,736  
248  1,003  1,069  1,141  1,217  1,296  1,375  1,455  1,535  1,614  1,693  
263  1,003  1,066  1,136  1,207  1,281  1,356  1,431  1,506  1,581  1,655  
278  1,003  1,064  1,130  1,198  1,268  1,339  1,409  1,480  1,551  1,621  
293  1,003  1,062  1,125  1,190  1,256  1,323  1,390  1,457  1,524  1,590  
308  1,003  1,060  1,120  1,182  1,245  1,308  1,372  1,436  1,499  1,562  
323  1,003  1,057  1,116  1,175  1,235  1,295  1,356  1,417  1,477  1,537  
338  1,003  1,055  1,111  1,168  1,225  1,283  1,341  1,399  1,457  1,514  
353  1,003  1,054  1,107  1,162  1,217  1,272  1,327  1,383  1,438  1,493  
Om erforderliga invärden för p och T saknas i tabellen ska kompressibilitetsfaktorn erhållas genom linjär 
interpolering mellan kompressibilitetsfaktorerna i tabellen, varvid de värden som ligger närmast det öns ­
kade värdet ska väljas.  
7. Beräkning av körspårindex  
7.1 Allmänt krav  
Den föreskrivna hastigheten mellan tidpunkterna i tabellerna A1/1–A1/12 ska bestämmas med hjälp av en 
linjär interpoleringsmetod med en frekvens av 10 Hz.  
Om gasreglaget är fullt aktiverat ska den föreskrivna hastigheten användas i stället för den faktiska fordons ­
hastigheten för beräkning av körspårindex under sådana driftsperioder.  
7.2 Beräkning av körspårindex  
Följande index ska beräknas enligt SAE J2951 (reviderad i januari 2014):  
a) ER: Energivärdering  
b) DR: Avståndsvärdering  
c) EER: Energiekonomivärdering  
d) ASCR: Värdering av absolut hastighetsförändring  
e) IWR: Värdering av tröghetsarbete  
f) RMSSE: Fel för det kvadratiska medelvärdet av hastighetenSV L 175/572 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Underbilaga 8  
Fordon med endast eldrift, hybridelfordon och hybridfordon med komprimerad vätgas och bränsleceller  
1. Allmänna krav  
Vid provning av ej externt laddbara hybridelfordon, externt laddbara hybridelfordon och ej externt laddbara 
bränslecellshybridfordon ska tilläggen 2 och 3 till denna underbilaga ersätta tillägg 2 till underbilaga 6.  
Om inget annat anges ska alla krav i denna underbilaga gälla för fordon med och utan förarvalbara lägen. 
Om inget annat uttryckligen anges i denna underbilaga ska alla krav och förfaranden som anges i under ­
bilaga 6 fortsätta att gälla för ej externt laddbara hybridelfordon, externt laddbara hybridelfordon, ej externt 
laddbara bränslecellshybridfordon och fordon med endast eldrift.  
1.1 Enheter, noggrannhet och upplösning för elektriska parametrar  
Parametrar, enheter och noggrannhet för mätningar ska överensstämma med tabell A8/1.  
Tabell A8/1  
Parametrar, enheter och noggrannhet för mätningar  
Parameter  Enhet  Noggrannhet  Upplösning  
Elenergi (  1 ) Wh  ±1 %  0,001 kWh (  2 ) 
Eletrisk ström  A  ±0,3 % av fullt skalutslag eller 
±1 % av avläsningen (  3 ) ( 4 ) 0,1 A  
Elektrisk spänning  V  ±0,3 % av fullt skalutslag eller 
±1 % av avläsningen (  3 ) 0,1 V  
( 1 ) Utrustning: statisk mätare för aktiv energi. 
( 2 ) Wattimmätare (växelström), klass 1 enligt IEC 62053-21 eller motsvarande. 
( 3 ) Beroende på vilket som är störst. 
( 4 ) Strömintegreringsfrekvens av 20 Hz eller mer.  
1.2 Provning av utsläpp och bränsleförbrukning  
Mätningarnas parametrar, enheter och noggrannhet ska vara samma som för fordon som drivs med tradi ­
tionella förbränningsmotorer.  
1.3 Enheter och noggrannhet i de slutliga provningsresultaten  
Enheter och deras noggrannhet för kommunikation av de slutliga resultaten ska följa de indikationer som 
ges i tabell A8/2. Vid beräkningen i punkt 4 i denna underbilaga ska de oavrundade värdena användas.  
Tabell A8/2  
Enheter och noggrannhet i de slutliga provningsresultaten  
Parameter  Enhet  Kommunikation av slutliga provnings ­
resultat  
PER  (p) ( 2 ), PER  city , AER  (p) ( 2 ), AER  city , EAER  (p) ( 2 ), E 
AER  city , R  CDA ( 1 ), R  CDC km Avrundat till närmaste heltal  
FC CS(,p)  ( 2 ), FC  CD , FC  weighted  för hybridelfordon  l/100 km  Avrundat till en decimal  
FC CS(,p)  ( 2 ) för bränslecellshybridfordon  kg/100 km  Avrundat till två decimalerSV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/573
 
Parameter  Enhet  Kommunikation av slutliga provnings ­
resultat  
M CO2,CS(,p)  ( 2 ), M  CO2,CD  , M  CO2 , viktat  g/km  Avrundat till närmaste heltal  
EC (p) ( 2 ), EC  city , EC  AC,CD  , EC  AC,weighted  Wh/km  Avrundat till närmaste heltal  
E AC kWh  Avrundat till en decimal  
( 1 ) Ingen enskild fordonsparameter 
( 2 ) (p) står för den berörda perioden, som kan vara en fas, en kombination av faser eller hela cykeln  
1.4 Fordonsklassificering  
Alla externt laddbara hybridelfordon, ej externt laddbara hybridelfordon, fordon med endast eldrift och ej 
externt laddbara bränslecellshybridfordon ska klassificeras som fordon av klass 3. Tillämplig provningscykel 
för typ 1-provningsförfarandet ska bestämmas enligt punkt 1.4.2 i denna underbilaga baserat på motsva ­
rande referensprovningscykel enligt beskrivningen i punkt 1.4.1 i denna underbilaga.  
1.4.1 Referensprovningscykel  
1.4.1.1 Referensprovningscykeln för fordon av klass 3 anges i punkt 3.3 i underbilaga 1.  
1.4.1.2 För fordon med endast eldrift får minskningsförfarandet, enligt punkterna 8.2.3 och 8.3 i underbilaga 1, 
tillämpas på provningscyklerna enligt punkt 3.3 i underbilaga 1 genom att den nominella effekten ersätts 
med toppeffekt. I så fall är den minskade cykeln referensprovningscykeln.  
1.4.2 Tillämplig provningscykel  
1.4.2.1 Tillämplig WLTP-provningscykel  
Referensprovningscykeln enligt punkt 1.4.1 i denna underbilaga ska vara den tillämpliga WLTP-provnings ­
cykeln (WLTC) för typ 1-provningsförfarandet.  
Om punkt 9 i underbilaga 1 tillämpas baserat på referensprovningscykeln enligt beskrivningen i punkt 1.4.1 
i denna underbilaga ska denna ändrade provningscykel vara den tillämpliga WLTP-provningscykeln (WLTC) 
för typ 1-provningsförfarandet.  
1.4.2.2 Tillämplig WLTP-stadsprovningscykel  
WLTP-stadsprovningscykeln (WLTC  city ) för fordon av klass 3 anges i punkt 3.5 i underbilaga 1.  
1.5 Externt laddbara hybridelfordon, ej externt laddbara hybridelfordon och fordon med endast eldrift med 
manuell transmission  
Fordonen ska köras enligt tillverkarens anvisningar, enligt handboken för serietillverkade fordon och i 
enlighet med indikeringen från ett tekniskt instrument för växling.  
2. Förberedelse av uppladdningsbart elenergilagringssystem och bränslecellssystem  
2.1 Följande ska gälla för alla externt laddbara hybridelfordon, ej externt laddbara hybridelfordon, ej externt 
laddbara bränslecellshybridfordon och fordon med endast eldrift:  
a) Utan att det påverkar kraven i punkt 1.2.3.3 i underbilaga 6 ska de fordon som provas enligt denna 
underbilaga ha körts in i minst 300 km med det uppladdningsbara elenergilagringssystemet monterat.  
b) Om de uppladdningsbara elenergilagringssystemen används vid temperaturer över det normala drifttem ­
peraturområdet ska föraren följa det förfarande som fordonstillverkaren rekommenderar för att hålla 
elenergilagringssystemets temperatur inom det normala driftområdet. Tillverkaren ska kunna styrka att 
det uppladdningsbara elenergilagringssystemets värmeregleringssystem varken är bortkopplat eller för ­
sämrat.  
2.2 Utan att det påverkar kraven i punkt 1.2.3.3 i underbilaga 6 ska ej externt laddbara bränslecellshybridfordon 
som provas enligt denna underbilaga ha körts in i minst 300 km med bränslecellssystemet monterat.SV L 175/574 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
3. Provningsförfarande  
3.1 Allmänna krav  
3.1.1 Följande ska gälla i tillämpliga fall för alla externt laddbara hybridelfordon, ej externt laddbara hybridelfor ­
don, fordon med endast eldrift och ej externt laddbara bränslecellshybridfordon:  
3.1.1.1 Fordonen ska provas enligt de tillämpliga provningscykler som beskrivs i punkt 1.4.2 i denna underbilaga.  
3.1.1.2 Om fordonet inte kan följa den tillämpliga provningscykeln inom de toleranser för hastighetskurvan som 
anges i punkt 1.2.6.6 i underbilaga 6 ska gasreglaget, om inget annat anges, hållas fullt aktiverat tills den 
önskade hastighetskurvan nås igen.  
3.1.1.3 Förfarandet för start av framdrivningssystemet ska påbörjas med hjälp av de anordningar som tillhandahålls 
för detta ändamål i enlighet med tillverkarens anvisningar.  
3.1.1.4 För externt laddbara hybridelfordon, ej externt laddbara hybridelfordon och fordon med endast eldrift ska 
provtagning av avgasutsläpp och mätning av elenergiförbrukning för varje tillämplig provningscykel påbörjas 
före eller vid inledningen av förfarandet för fordonsstart och efter att varje tillämplig cykel har avslutats.  
3.1.1.5 För externt laddbara hybridelfordon och ej externt laddbara hybridelfordon ska föreningar i gasformiga 
utsläpp analyseras för varje enskild provningsfas. Det är tillåtet att hoppa över analysen för faser där ingen 
förbränningsmotor används.  
3.1.1.6 Partikelantalet ska analyseras för varje enskild fas och utsläpp av partikelmassa ska analyseras för varje till ­
lämplig provningscykel.  
3.1.2 Forcerad nedkylning enligt punkt 1.2.7.2 i underbilaga 6 ska gälla endast för den laddningsbevarande 
provningen av typ 1 för externt laddbara hybridelfordon enligt punkt 3.2 i denna underbilaga och för 
provning av ej externt laddbara hybridelfordon enligt punkt 3.3 i denna underbilaga.  
3.2 Externt laddbara hybridelfordon  
3.2.1 Fordonen ska provas under laddningstömmande driftsförhållanden (CD-förhållanden) och laddningsbeva ­
rande driftsförhållanden (CS-förhållanden).  
3.2.2 Fordonen får provas enligt fyra möjliga provningsförlopp:  
3.2.2.1 Alternativ 1: laddningstömmande typ 1-provning utan efterföljande laddningsbevarande typ 1-provning.  
3.2.2.2 Alternativ 2: laddningsbevarande typ 1-provning utan efterföljande laddningstömmande typ 1-provning.  
3.2.2.3 Alternativ 3: laddningstömmande typ 1-provning med en efterföljande laddningsbevarande typ 1-provning.  
3.2.2.4 Alternativ 4: laddningsbevarande typ 1-provning med en efterföljande laddningstömmande typ 1-provning.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/575
 
Figur A8/1  
Möjliga provningsförlopp vid provning av externt laddbara hybridelfordon
  
3.2.3 Det förarvalbara läget ska ställas in enligt beskrivningen i följande provningsförlopp (alternativ 1 till 4).  
3.2.4 Laddningstömmande typ 1-provning utan efterföljande laddningsbevarande typ 1-provning (alternativ 1)  
Provningsförloppet enligt alternativ 1, som beskrivs i punkterna 3.2.4.1–3.2.4.7 i denna underbilaga, samt 
motsvarande laddningstillståndsprofil för det uppladdningsbara elenergilagringssystemet, visas i figur A8, 
tillägg 1/1 i tillägg 1 till denna underbilaga.  
3.2.4.1 Förkonditionering  
Fordonet ska förberedas enligt förfarandena i punkt 2.2 i tillägg 4 till denna underbilaga.  
3.2.4.2 Provningsförhållanden  
3.2.4.2.1 Provningen ska utföras med ett fulladdat uppladdningsbart elenergilagringssystem enligt de laddningskrav 
som beskrivs i punkt 2.2.3 i tillägg 4 till denna underbilaga och med fordonet i laddningstömmande 
driftsförhållande enligt definitionen i punkt 3.3.5 i denna bilaga.  
3.2.4.2.2 Val av ett förarvalbart läge  
Om fordonet är utrustat med ett förarvalbart läge ska läget för den laddningstömmande typ 1-provningen 
väljas i enlighet med punkt 2 i tillägg 6 till denna underbilaga.  
3.2.4.3 Förfarande för laddningstömmande provning av typ 1  
3.2.4.3.1 Förfarandet för den laddningstömmande provningen av typ 1 ska bestå av ett antal på varandra följande 
cykler, som var och en följs av en stabiliseringsperiod på högst 30 min tills det laddningsbevarande drifts ­
förhållanden har uppnåtts.SV L 175/576 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
3.2.4.3.2 Under stabiliseringen mellan de enskilda tillämpliga provningscyklerna ska framdrivningssystemet vara in ­
aktiverat och det uppladdningsbara elenergilagringssystemet får inte laddas upp från en extern elenergikälla. 
Instrumenten för mätning av den elektriska strömmen i alla uppladdningsbara elenergilagringssystem och för 
bestämning av den elektriska spänningen i alla uppladdningsbara elenergilagringssystem enligt tillägg 3 till 
denna underbilaga får inte stängas av mellan provningscykelns faser. Vid mätning med amperetimmätare ska 
integreringen förbli aktiv under hela provningen tills provningen har slutförts.  
När fordonet startas om efter stabilisering ska det köras i det förarvalbara läget enligt punkt 3.2.4.2.2 i 
denna underbilaga.  
3.2.4.3.3 Som en avvikelse från punkt 5.3.1 i underbilaga 5 och utan att det påverkar tillämpningen av punkt 5.3.1.2 
i underbilaga 5 får analysatorerna kalibreras och deras nollställning kontrolleras före och efter den ladd ­
ningstömmande provningen av typ 1.  
3.2.4.4 Slutet på laddningsbevarande provning av typ 1  
Slutet på den laddningstömmande provningen av typ 1 anses ha nåtts när avbrytningskriteriet enligt punkt 
3.2.4.5 i denna underbilaga uppnås för första gången. Antalet tillämpliga WLTP-provningscykler fram till 
och med den cykel under vilken avbrytningskriteriet uppnåddes för första gången är inställt på n+1.  
Den tillämpliga WLTP-provningscykeln n definieras som övergångscykeln.  
Den tillämpliga WLTP-provningscykeln n+1 definieras som bekräftelsecykeln.  
För fordon utan laddningsbevarande kapacitet under hela den tillämpliga WLTP-provningscykeln har slutet 
på den laddningstömmande provningen av typ 1 nåtts när en indikering på en standardinstrumentpanel i 
fordonet visar att fordonet ska stannas, eller när fordonet avviker från den föreskrivna körtoleransen under 4 
s i rad eller längre. Gasreglaget ska inaktiveras och fordonet ska bromsas till stillastående inom 60 s.  
3.2.4.5 Avbrytningskriterium  
3.2.4.5.1 Det ska utvärderas huruvida avbrytningskriteriet har uppnåtts för varje körd tillämplig WLTP-provningscykel.  
3.2.4.5.2 Avbrytningskriteriet för den laddningstömmande provningen av typ 1 har uppnåtts när den relativa elener ­
giförändringen REEC  i , beräknad med hjälp av följande ekvation, är mindre än 0,04.  
REEC  i ¼ jΔE REESS ;i j 
E cycle Ü 1 
3 600  
där 
REEC  i är den relativa elenergiförändringen under den tillämpliga berörda cykeln i i den laddningstöm ­
mande provningen av typ 1,  
ΔE REESS,i  är elenergiförändringen för alla uppladdningsbara energilagringssystem i den berörda cykeln i i den 
laddningstömmande provningen av typ 1, beräknad enligt punkt 4.3 i denna underbilaga, i Wh,  
E cycle är energibehovet för cykeln under den tillämpliga berörda WLTP-provningscykeln, beräknat enligt 
punkt 5 i underbilaga 7, i Ws,  
i är indextalet för den berörda tillämpliga WLTP-provningscykeln,  
1 
3 600  är en faktor för omvandling till Wh av energibehovet för en cykel.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/577
 
3.2.4.6 Laddning av det uppladdningsbara elenergilagringssystemet och mätning av uppladdad elenergi  
3.2.4.6.1 Fordonet ska anslutas till elnätet inom 120 min efter tillämplig WLTP-provningscykel n+1 där avbrytnings ­
kriteriet för den laddningstömmande provningen av typ 1 uppnås för första gången.  
Det uppladdningsbara elenergilagringssystemet är fulladdat när kriteriet för laddningens avslutande, enligt 
definitionen i punkt 2.2.3.2 i tillägg 4 till denna underbilaga, har uppnåtts.  
3.2.4.6.2 Utrustningen för mätning av elenergi, som ska vara placerad mellan fordonets laddare och elnätet, ska mäta 
den uppladdade elenergin E  AC som tillhandahålls från elnätet samt dess varaktighet. Mätningen av elenergi 
får avbrytas när kriteriet för laddningens avslutande, enligt definitionen i punkt 2.2.3.2 i tillägg 4 till denna 
underbilaga, har uppnåtts.  
3.2.4.7 Varje enskild tillämplig WLTP-provningscykel i den laddningstömmande provningen av typ 1 ska uppfylla 
tillämpliga kriterieutsläppsgränser enligt punkt 1.1.2 i underbilaga 6.  
3.2.5 Laddningsbevarande provning av typ 1 utan efterföljande laddningstömmande provning av typ 1 (alter- 
nativ 2)  
Provningsförloppet enligt alternativ 2, som beskrivs i punkterna 3.2.5.1–3.2.5.3.3 i denna underbilaga, samt 
motsvarande laddningstillståndsprofil för det uppladdningsbara elenergilagringssystemet, visas i figur A8, 
tillägg 1/2 i tillägg 1 till denna underbilaga.  
3.2.5.1 Förkonditionering och stabilisering  
Fordonet ska förberedas enligt förfarandena i punkt 2.1 i tillägg 4 till denna underbilaga.  
3.2.5.2 Provningsförhållanden  
3.2.5.2.1 Provningar ska utföras med fordonet under laddningsbevarande driftsförhållanden enligt definitionen i punkt 
3.3.6 i denna bilaga.  
3.2.5.2.2 Val av ett förarvalbart läge  
Om fordonet är utrustat med ett förarvalbart läge ska läget för den laddningsbevarande provningen av typ 1 
väljas i enlighet med punkt 3 i tillägg 6 till denna underbilaga.  
3.2.5.3 Förfarande för provning av typ 1  
3.2.5.3.1 Fordonen ska provas enligt de typ 1-provningsförfaranden som beskrivs i underbilaga 6.  
3.2.5.3.2 Vid behov ska CO  2 -massutsläppet korrigeras enligt tillägg 2 till denna underbilaga.  
3.2.5.3.3 Provningen enligt punkt 3.2.5.3.1 i denna underbilaga ska uppfylla tillämpliga kriterieutsläppsgränser enligt 
punkt 1.1.2 i underbilaga 6.  
3.2.6 Laddningstömmande provning av typ 1 med en efterföljande laddningsbevarande provning av typ 1 (al ­
ternativ 3)  
Provningsförloppet enligt alternativ 3, som beskrivs i punkterna 3.2.6.1–3.2.6.3 i denna underbilaga, samt 
motsvarande laddningstillståndsprofil för det uppladdningsbara elenergilagringssystemet, visas i figur A8, 
tillägg 1/3 i tillägg 1 till denna underbilaga.  
3.2.6.1 För den laddningstömmande provningen av typ 1 ska det förfarande som beskrivs i punkterna 
3.2.4.1–3.2.4.5 samt punkt 3.2.4.7 i denna underbilaga följas.  
3.2.6.2 Därefter ska det förfarande för den laddningsbevarande provningen av typ 1 som beskrivs i punkterna 
3.2.5.1–3.2.5.3 i denna underbilaga följas. Punkterna 2.1.1–2.1.2 i tillägg 4 till denna underbilaga ska inte 
tillämpas.SV L 175/578 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
3.2.6.3 Laddning av det uppladdningsbara elenergilagringssystemet och mätning av uppladdad elenergi  
3.2.6.3.1 Fordonet ska anslutas till elnätet inom 120 min efter avslutandet av den laddningsbevarande provningen av 
typ 1.  
Det uppladdningsbara elenergilagringssystemet är fulladdat när kriteriet för laddningens avslutande enligt 
definitionen i punkt 2.2.3.2 i tillägg 4 till denna underbilaga har uppnåtts.  
3.2.6.3.2 Utrustningen för energimätning, som ska vara placerad mellan fordonets laddare och elnätet, ska mäta den 
uppladdade elenergin E  AC som tillhandahålls från elnätet samt dess varaktighet. Mätningen av elenergi får 
avbrytas när kriteriet för laddningens avslutande enligt definitionen i punkt 2.2.3.2 i tillägg 4 till denna 
underbilaga har uppnåtts.  
3.2.7 Laddningsbevarande provning av typ 1 med en efterföljande laddningstömmande provning av typ 1 (al ­
ternativ 4)  
Provningsförloppet enligt alternativ 4, som beskrivs i punkterna 3.2.7.1–3.2.7.2 i denna underbilaga, samt 
motsvarande laddningstillståndsprofil för det uppladdningsbara elenergilagringssystemet, visas i figur A8, 
tillägg 1/4 i tillägg 1 till denna underbilaga.  
3.2.7.1 För den laddningsbevarande provningen av typ 1 ska det förfarande som beskrivs i punkterna 
3.2.5.1–3.2.5.3 samt punkt 3.2.6.3.1 i denna underbilaga följas.  
3.2.7.2 Därefter ska det förfarande för den laddningstömmande provningen av typ 1 som beskrivs i punkterna 
3.2.4.2–3.2.4.7 i denna underbilaga följas.  
3.3 Ej externt laddbara hybridelfordon  
Det provningsförlopp som beskrivs i punkterna 3.3.1–3.3.3 i denna underbilaga, samt motsvarande ladd ­
ningstillståndsprofil för det uppladdningsbara elenergilagringssystemet, visas i figur A8, tillägg 1/5 i tillägg 1 
till denna underbilaga.  
3.3.1 Förkonditionering och stabilisering  
3.3.1.1 Förkonditionering av fordon ska ske enligt punkt 1.2.6 i underbilaga 6.  
Utöver kraven i punkt 1.2.6 får laddningstillståndsnivån hos det uppladdningsbara elenergilagringssystemet 
för drift för den laddningsbevarande provningen ställas in enligt tillverkarens rekommendation före för ­
konditioneringen för att en provning under laddningsbevarande driftsförhållanden ska kunna utföras.  
3.3.1.2 Stabilisering av fordon ska ske enligt punkt 1.2.7 i underbilaga 6.  
3.3.2 Provningsförhållanden  
3.3.2.1 Fordonen ska provas under laddningsbevarande driftsförhållanden enligt definitionen i punkt 3.3.6 i denna 
bilaga.  
3.3.2.2 Val av ett förarvalbart läge  
Om fordonet är utrustat med ett förarvalbart läge ska läget för den laddningsbevarande provningen av typ 1 
väljas i enlighet med punkt 3 i tillägg 6 till denna underbilaga.  
3.3.3 Förfarande för provning av typ 1  
3.3.3.1 Fordonen ska provas enligt typ 1-provningsförfarandet som beskrivs i underbilaga 6.  
3.3.3.2 Vid behov ska CO  2 -massutsläppet korrigeras enligt tillägg 2 till denna underbilaga.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/579
 
3.3.3.3 Den laddningsbevarande provningen av typ 1 ska uppfylla tillämpliga avgasutsläppskriterier enligt punkt 
1.1.2 i underbilaga 6.  
3.4 Fordon med endast eldrift  
3.4.1 Allmänna krav  
Provningsförfarandet för att bestämma räckvidden vid endast eldrift och elenergiförbrukningen ska väljas 
utifrån provfordonets uppskattade räckvidd vid endast eldrift (PER) enligt tabell A8/3. Om interpolerings ­
metoden används ska tillämpligt provningsförfarande väljas utifrån PER för fordon H i den specifika 
interpoleringsfamiljen.  
Tabell A8/3  
Förfaranden för att bestämma räckvidd vid endast eldrift och elenergiförbrukning  
Tillämplig provningscykel  Uppskattad PER är …  Tillämpligt provningsförfarande  
Provningscykel enligt 
punkt 1.4.2.1 inklusive 
den extra höga fasen  … mindre än längden på 3 tillämp ­
liga WLTP-provningscykler.  Förfarande för typ 1-provning med på 
varandra följande cykler (enligt punkt 
3.4.4.1 i denna underbilaga)  
… lika med eller större än längden 
på 3 tillämpliga WLTP-provnings ­
cykler.  Förfarande för förkortat typ 1-prov ­
ningsförfarande (enligt punkt 3.4.4.2 i 
denna underbilaga)  
Provningscykel enligt 
punkt 1.4.2.1 exklusive 
den extra höga fasen  … mindre än längden på 4 tillämp ­
liga WLTP-provningscykler.  Förfarande för typ 1-provning med på 
varandra följande cykler (enligt punkt 
3.4.4.1 i denna underbilaga)  
… lika med eller större än längden 
på 4 tillämpliga WLTP-provnings ­
cykler.  Förfarande för förkortat typ 1-prov ­
ningsförfarande (enligt punkt 3.4.4.2 i 
denna underbilaga)  
Stadscykel enligt punkt 
1.4.2.2  … inte tillgänglig under tillämplig 
WLTP-provningscykel.  Förfarande för typ 1-provning med på 
varandra följande cykler (enligt punkt 
3.4.4.1 i denna underbilaga)  
Före provningen ska tillverkaren för godkännandemyndigheten lämna bevis beträffande den uppskattade 
räckvidden vid endast eldrift. Om interpoleringsmetoden används ska tillämpligt provningsförfarande be ­
stämmas utifrån uppskattad räckvidd vid endast eldrift (PER) för fordon H i interpoleringsfamiljen. Den PER 
som bestämts genom det tillämpade provningsförfarandet ska bekräfta att korrekt provningsförfarande har 
använts.  
Provningsförloppet för typ 1-provning med på varandra följande cykler, som beskrivs i punkterna 3.4.2, 
3.4.3 och 3.4.4.1 i denna underbilaga, samt motsvarande laddningstillståndsprofil för det uppladdningsbara 
elenergilagringssystemet, visas i figur A8, tillägg 1/6 i tillägg 1 till denna underbilaga.  
Provningsförloppet för det förkortade typ 1-provningsförfarandet, som beskrivs i punkterna 3.4.2, 3.4.3 och 
3.4.4.2, samt motsvarande laddningstillståndsprofil för det uppladdningsbara elenergilagringssystemet, visas i 
figur A8, tillägg 1/7 i tillägg 1 till denna underbilaga.  
3.4.2 Förkonditionering  
Fordonet ska förberedas enligt förfarandena i punkt 3 i tillägg 4 till denna underbilaga.  
3.4.3 Val av ett förarvalbart läge  
Om fordonet är utrustat med ett förarvalbart läge ska läget för provningen väljas i enlighet med punkt 3 i 
tillägg 6 till denna underbilaga.SV L 175/580 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
3.4.4 Förfaranden för typ 1-provning av fordon med endast eldrift  
3.4.4.1 Förfarande för typ 1-provning med på varandra följande cykler  
3.4.4.1.1 Hastighetskurva och raster  
Provningen ska genomföras genom att tillämpliga provningscykler körs efter varandra tills avbrytnings ­
kriteriet enligt punkt 3.4.4.1.3 i denna underbilaga har uppnåtts.  
Raster för föraren och/eller operatören är endast tillåtna mellan provningscykler och får sammanlagt uppgå 
till högst den tid som anges i tabell A8/4. Framdrivningssystemet ska vara avstängt under raster.  
3.4.4.1.2 Mätning av ström och spänning i uppladdningsbara elenergilagringssystem  
Från det att provningen inleds till dess att avbrytningskriteriet har uppnåtts ska den elektriska strömmen i 
alla uppladdningsbara elenergilagringssystem mätas enligt tillägg 3 till denna underbilaga och den elektriska 
spänningen ska bestämmas enligt tillägg 3 till denna underbilaga.  
3.4.4.1.3 Avbrytningskriterium  
Avbrytningskriteriet har uppnåtts när fordonet överskrider den föreskrivna tolerans för hastighetskurva som 
anges i punkt 1.2.6.6 i underbilaga 6 under 4 s i rad eller längre. Gasreglaget ska inaktiveras. Fordonet ska 
bromsas till stillastående inom 60 s.  
3.4.4.2 Förkortat typ 1-provningsförfarande  
3.4.4.2.1 Hastighetskurva  
Det förkortade typ 1-provningsförfarandet består av två dynamiska segment (DS  1 och DS  2 ) i kombination 
med två segment med konstant hastighet (CSS  M och CSS  E ) såsom visas i figur A8/2.  
Figur A8/2  
Hastighetskurva i förkortat typ 1-provningsförfarande
  
De dynamiska segmenten DS  1 och DS  2 används för att bestämma energiförbrukningen för den tillämpliga 
WLTP-provningscykeln.  
Avsikten med segmenten CSS  M och CSS  E med konstant hastighet är att de ska förkorta provningens var ­
aktighet genom att det uppladdningsbara elenergilagringssystemet laddas ur snabbare än med förfarandet för 
typ 1-provning med på varandra följande cykler.  
3.4.4.2.1.1 Dynamiska segment  
Vart och ett av de dynamiska segmenten DS  1 och DS  2 består av en tillämplig WLTP-provningscykel enligt 
punkt 1.4.2.1 följt av en tillämplig WLTP-stadscykel enligt punkt 1.4.2.2.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/581
 
3.4.4.2.1.2 Segment med konstant hastighet  
De konstanta hastigheterna under segmenten CSS  M och CSS  E ska vara identiska. Om interpoleringsmetoden 
används ska samma konstanta hastighet tillämpas inom interpoleringsfamiljen.  
a) Hastighetsspecifikation  
Den lägsta hastigheten i segmenten med konstant hastighet ska vara 100 km/h. På tillverkarens begäran 
och med godkännandemyndighets godkännande får en högre konstant hastighet väljas i segmenten med 
konstant hastighet.  
Accelerationen till den konstanta hastighetsnivån ska ske mjukt och slutföras inom 1 min efter att 
dynamiska segmenten har avslutats och, när det gäller en rast enligt tabell A8/4, efter att förfarandet 
för start av framdrivningssystemet har inletts.  
Om fordonets högsta hastighet är lägre än den erforderliga lägsta hastigheten för segmenten med kon ­
stant hastighet enligt hastighetsspecifikationen i denna punkt, ska erforderlig hastighet i segmenten med 
konstant hastighet vara lika med fordonets högsta hastighet.  
b) Bestämning av sträcka för CSS  E och CSS  M 
Längden på segmentet CSS  E med konstant hastighet ska bestämmas utifrån procentsatsen av den an ­
vändbara energin i det uppladdningsbara elenergilagringssystemet UBE  STP enligt punkt 4.4.2.1 i denna 
underbilaga. Den kvarvarande energin i det uppladdningsbara elenergilagringssystemet för drift efter det 
dynamiska hastighetssegmentet DS  2 ska vara lika med eller mindre än 10 % av UBE  STP . Efter provningen 
ska tillverkaren styrka för godkännandemyndigheten att detta krav är uppfyllt.  
Längden på segmentet CSS  M med konstant hastighet kan beräknas med hjälp av ekvationen  
d CSSM ¼ PER  est Ä d DS1 Ä d DS2 Ä d CSSE 
där 
PER  est är det uppskattade räckvidden vid endast eldrift för det berörda fordonet med endast eldrift, i km,  
d DS1 är längden på dynamiskt hastighetssegment 1, i km,  
d DS2 är längden på dynamiskt hastighetssegment 2, i km,  
d CSSE  är längden på segment CSS  E med konstant hastighet, i km,  
3.4.4.2.1.3 Raster  
Raster för föraren och/eller operatören är endast tillåtna i segment med konstant hastighet i enlighet med 
tabell A8/4.  
Tabell A8/4  
Raster för föraren och/eller operatören  
Körd sträcka (km)  Maximal sammanlagd rast (min)  
Upp till 100  10  
Upp till 150  20  
Upp till 200  30SV L 175/582 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Körd sträcka (km)  Maximal sammanlagd rast (min)  
Upp till 300  60  
Mer än 300  Ska baseras på tillverkarens rekommendation  
Anmärkning:  Framdrivningssystemet ska vara avstängt under raster.  
3.4.4.2.2 Mätning av ström och spänning i uppladdningsbara elenergilagringssystem  
Från det att provningen inleds till dess att avbrytningskriteriet har uppnåtts ska den elektriska strömmen i 
alla uppladdningsbara elenergilagringssystem bestämmas enligt tillägg 3 till denna underbilaga.  
3.4.4.2.3 Avbrytningskriterium  
Avbrytningskriteriet har uppnåtts när fordonet överskrider den föreskrivna körtolerans som anges i punkt 
1.2.6.6 i underbilaga 6 under 4 s i rad eller längre i det andra segmentet med konstant hastighet CSS  E . 
Gasreglaget ska inaktiveras. Fordonet ska bromsas till stillastående inom 60 s.  
3.4.4.3 Laddning av det uppladdningsbara elenergilagringssystemet och mätning av uppladdad elenergi  
3.4.4.3.1 Efter att fordonet har stannat helt, i enlighet med punkt 3.4.4.1.3 i denna underbilaga för förfarandet för typ 
1-provning med på varandra följande cykler och punkt 3.4.4.2.3 i denna underbilaga för det förkortade typ 
1-provningsförfarandet, ska det anslutas till elnätet inom 120 min.  
Det uppladdningsbara elenergilagringssystemet är fulladdat när kriteriet för laddningens avslutande enligt 
definitionen i punkt 2.2.3.2 i tillägg 4 till denna underbilaga har uppnåtts.  
3.4.4.3.2 Utrustningen för energimätning, som ska vara placerad mellan fordonets laddare och elnätet, ska mäta den 
uppladdade elenergin E  AC som tillhandahålls från elnätet samt dess varaktighet. Mätningen av elenergi får 
avbrytas när kriteriet för laddningens avslutande enligt definitionen i punkt 2.2.3.2 i tillägg 4 till denna 
underbilaga har uppnåtts.  
3.5 Ej externt laddbara bränslecellshybridfordon  
Provningsförloppet, som beskrivs i punkterna 3.5.1–3.5.3 i denna underbilaga, samt motsvarande laddnings ­
tillståndsprofil för det uppladdningsbara elenergilagringssystemet, visas i figur A8, tillägg 1/5 i tillägg 1 till 
denna underbilaga.  
3.5.1 Förkonditionering och stabilisering  
Fordonen ska förkonditioneras och stabiliseras enligt punkt 3.3.1 i denna underbilaga.  
3.5.2 Provningsförhållanden  
3.5.2.1 Fordonen ska provas under laddningsbevarande driftsförhållanden enligt definitionen i punkt 3.3.6 i denna 
bilaga.  
3.5.2.2 Val av ett förarvalbart läge  
Om fordonet är utrustat med ett förarvalbart läge ska läget för den laddningsbevarande provningen av typ 1 
väljas i enlighet med punkt 3 i tillägg 6 till denna underbilaga.  
3.5.3 Förfarande för provning av typ 1  
3.5.3.1 Fordonen ska provas enligt det typ 1-provningsförfarande som beskrivs i underbilaga 6 och bränsleförbruk ­
ningen ska beräknas enligt tillägg 7 till denna underbilaga.  
3.5.3.2 Vid behov ska bränsleförbrukningen korrigeras enligt tillägg 2 till denna underbilaga.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/583
 
4. Beräkningar för hybridelfordon, fordon med endast eldrift och hybridfordon med komprimerad vätgas och 
bränsleceller  
4.1 Beräkningar av föreningar i gasformiga utsläpp, utsläpp av partikelmassa och antal utsläppta partiklar  
4.1.1 Laddningsbevarande massutsläpp av föreningar i gasformiga utsläpp, utsläpp av partikelmassa och antal 
utsläppta partiklar för externt laddbara hybridelfordon och ej externt laddbara hybridelfordon  
Det laddningsbevarande utsläppet av partikelmassa PM  CS ska beräknas enligt punkt 3.3 i underbilaga 7.  
Det laddningsbevarande utsläppet av partikelantal PN  CS ska beräknas enligt punkt 4 i underbilaga 7.  
4.1.1.1 Stegvisa föreskrifter för beräkning av de slutgiltiga provningsresultaten för laddningsbevarande provning av 
typ 1 av ej externt laddbara hybridelfordon och externt laddbara hybridelfordon  
Resultaten ska beräknas i den ordning som beskrivs i tabell A8/5. Alla tillämpliga resultat i kolumnen 
”Utvärde” ska registreras. I kolumnen ”Förfarande” beskrivs de punkter som ska användas för beräkning, eller 
så innehåller den ytterligare beräkningar.  
I denna tabell används följande beteckningar i ekvationer och resultat:  
c fullständig tillämplig provningscykel.  
p varje tillämplig cykelfas.  
i tillämplig kriterieutsläppskomponent (förutom CO  2 ). 
CS laddningsbevarande.  
CO  2 CO  2 -massutsläpp.  
Tabell A8/5  
Beräkning av slutliga värden för laddningsbevarande gasformiga utsläpp  
Källa  Invärde  Förfarande  Utvärde  Steg nr  
Underbilaga 6  Icke korrigerade 
provningsresultat  Laddningsbevarande massutsläpp 
Underbilaga 7, punkterna 
3–3.2.2  M i,CS,p,1  , g/km, 
M CO2,CS,p,1  , g/km.  1 
Utvärde från 
steg nr 1 i 
denna tabell.  M i,CS,p,1  , g/km, 
M CO2,CS,p,1  , g/km.  Beräkning av kombinerade vär ­
den för laddningsbevarande cy ­
kel: 
M i;CS;c;2 ¼ P  
p M i;CS;p;1 Ü d p P  
p d p 
M CO2;CS;c;2 ¼ P  
p M CO2;CS;p;1 P  
p d p 
där 
M i,CS,c,2  är resultatet för ladd ­
ningsbevarande massutsläpp un ­
der hela cykeln,  M i,CS,c,2  , g/km, 
M CO2,CS,c,2  , g/km.  2SV L 175/584 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Källa  Invärde  Förfarande  Utvärde  Steg nr  
M CO2,CS,c,2  är resultatet för 
laddningsbevarande CO  2 -mass ­
utsläpp under hela cykeln, 
d p är körda sträckor i cykelfa ­
serna p.  
Utvärde från 
steg nr 1 och 2 
i denna tabell.  M CO2,CS,p,1  , g/km, 
M CO2,CS,c,2  , g/km.  Korrigering av elenergiföränd ­
ring i uppladdningsbart elener ­
gisystem 
Underbilaga 8, punkterna 
4.1.1.2–4.1.1.5  M CO2,CS,p,3  , g/km, 
M CO2,CS,c,3  , g/km.  3 
Utvärde från 
steg nr 2 och 3 
i denna tabell.  M i,CS,c,2  , g/km, 
M CO2,CS,c,3  , g/km.  Korrigering av laddningsbeva ­
rande massutsläpp för alla for ­
don som är utrustade med pe ­
riodiskt regenererande system K  i 
enligt tillägg 1 till underbi ­
laga 6. 
M i;CS;c;4 ¼ K i Ü M i;CS;c;2 
eller 
M i;CS;c;4 ¼ K i þ M i;CS;c;2 
och 
M CO2;CS;c;4 ¼ K CO2;K i Ü M CO2;CS;c;3 
eller 
M CO2;CS;c;4 ¼ K CO2;K i þ M CO2;CS;c;3 
Additiv förskjutning eller multi ­
plikativ faktor som ska användas 
enligt bestämningen av K  i . 
Om K  i inte är tillämpligt:  
M i;CS;c;4 ¼ M  i;CS;c;2 
M CO2;CS;c;4 ¼ M  CO2;CS;c;3 M i,CS,c,4  , g/km. 
M CO2,CS,c,4  , g/km.  4a 
Utvärde från 
steg nr 3 och 
4a i denna ta ­
bell.  M CO2,CS,p,3  , g/km, 
M CO2,CS,c,3  , g/km, 
M CO2,CS,c,4  , g/km.  Om K  i är tillämpligt ska CO  2 - 
fasvärdena anpassas till det 
kombinerade cykelvärdet: 
M CO2;CS;p;4 ¼ M  CO2;CS;p;3 Ü AF  Ki 
för varje cykelfas p, 
där 
AF  Ki ¼ M CO2;c;4 
M CO2;c;3 
Om K  i inte är tillämpligt: 
M CO2;CS;p;4 ¼ M  CO2;CS;p;3 M CO2,CS,p,4  , g/km.  4bSV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/585
 
Källa  Invärde  Förfarande  Utvärde  Steg nr  
Utvärde från 
steg nr 4 i 
denna tabell.  M i,CS,c,4  , g/km, 
M CO2,CS,p,4  , g/km, 
M CO2,CS,c,4  , g/km,  ATCT-korrigering enligt punkt 
3.8.2 i underbilaga 6a. 
Försämringsfaktorer beräknade 
och tillämpade enligt bilaga VII.  M i,CS,c,5  , g/km, 
M CO2,CS,c,5  , g/km, 
M CO2,CS,p,5  , g/km.  5 
”resultat av 
en enskild 
provning”  
Utvärde från 
steg nr 5 i 
denna tabell.  För varje prov ­
ning: 
M i,CS,c,5  , g/km, 
M CO2,CS,c,5  , g/km, 
M CO2,CS,p,5  , g/km  Medelvärdesberäkning för prov ­
ningar och angivet värde enligt 
punkterna 1.1.2–1.1.2.3 i un ­
derbilaga 6.  M i,CS,c,6  , g/km, 
M CO2,CS,c,6  , g/km, 
M CO2,CS,p,6  , g/km, 
M CO2,CS,c,declared  , 
g/km.  6 
”M iCS -resul ­
tat av en 
provning av 
typ 1 för 
ett provfor ­
don”  
Utvärde från 
steg nr 6 i 
denna tabell.  M CO2,CS,c,6  , g/km, 
M CO2,CS,p,6  , g/km, 
M CO2,CS,c,declared  , 
g/km.  Anpassning av fasvärden. 
Underbilaga 6, punkt 1.1.2.4. 
Och: 
M CO2;CS;c;7 ¼ M  CO2;CS;c;declared  M CO2,CS,c,7  , g/km, 
M CO2,CS,p,7  , g/km,  7 
”M CO2,CS  -re ­
sultat av en 
provning av 
typ 1 för 
ett provfor ­
don”  
Utvärde från 
steg nr 6 och 7 
i denna tabell.  För vartdera prov ­
fordonet H och L: 
M i,CS,c,6  , g/km, 
M CO2,CS,c,7  , g/km, 
M CO2,CS,p,7  , g/km,  Om ett provfordon L provades 
vid sidan av ett provfordon H 
ska det resulterande kriterie ­
utsläppsvärdet vara det högsta 
av de två värdena och benämnas 
M i,CS,c  
När det gäller de kombinerade 
THC- och NO  x -utsläppen ska det 
högsta värdet i summan som 
avser antingen fordon H eller 
fordon L användas. 
Om inget fordon L provades så 
är i annat fall  M  i;CS;c ¼ M  i;CS;c;6 
För CO  2 ska de värden som er ­
hållits i steg 7 i denna tabell 
användas. 
CO  2 -värdena ska avrundas till 
två decimaler.  M i,CS,c  , g/km, 
M CO2,CS,c,H  , g/km, 
M CO2,CS,p,H  , g/km, 
och om ett fordon 
L provades: 
M CO2,CS,c,L  , g/km, 
M CO2,CS,p,L  , g/km,  8 
”resultat för 
interpole ­
ringsfamil ­
jen” 
slutligt krite ­
rieutsläpps ­
resultat  
Utvärde från 
steg nr 8 i 
denna tabell.  M CO2,CS,c,H  , g/km, 
M CO2,CS,p,H  , g/km, 
och om ett fordon 
L provades: 
M CO2,CS,c,L  , g/km, 
M CO2,CS,p,L  , g/km,  Beräkning av CO  2 -massutsläpp 
enligt punkt 4.5.4.1 i denna 
underbilaga för enskilda fordon i 
en interpoleringsfamilj. 
CO  2 -värdena ska avrundas enligt 
tabell A8/2.  M CO2,CS,c,ind  , g/km, 
M CO2,CS,p,ind  , 
g/km,  9 
”resultat för 
ett enskilt 
fordon” 
Slutligt CO  2 - 
resultat  
4.1.1.2 Om en korrigering enligt punkt 1.1.4 i tillägg 2 till denna underbilaga inte har tillämpats ska följande 
laddningsbevarande CO  2 -massutsläpp användas:  
M CO2;CS ¼ M  CO2;CS;nbSV L 175/586 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
där 
M CO2,CS  är det laddningsbevarande CO  2 -massutsläppet under den laddningsbevarande provningen av typ 
1 enligt steg nr 3 i tabell A8/5, i g/km,  
M CO2,CS,nb  är det obalanserade laddningsbevarande CO  2 -massutsläppet under den laddningsbevarande prov ­
ningen av typ 1, ej korrigerat för energibalans, fastställt enligt steg nr 2 i tabell A8/5, i g/km.  
4.1.1.3 Om korrigering av det laddningsbevarande CO  2 -massutsläppet krävs enligt punkt 1.1.3 i tillägg 2 till denna 
underbilaga eller om korrigeringen enligt punkt 1.1.4 i tillägg 2 till denna underbilaga har tillämpats ska 
korrigeringskoefficienten för CO  2 -massutsläpp bestämmas enligt punkt 2 i tillägg 2 till denna underbilaga. 
Det korrigerade laddningsbevarande CO  2 -massutsläppet ska bestämmas med hjälp av ekvationen  
M CO2;CS ¼ M  CO2;CS;nb Ä K CO2 Ü EC  DC;CS 
där 
M CO2,CS  är det laddningsbevarande CO  2 -massutsläppet under den laddningsbevarande provningen av typ 
1 enligt steg nr 2 i tabell A8/5, i g/km,  
M CO2,CS,nb  är det obalanserade CO  2 -massutsläppet under den laddningsbevarande provningen av typ 1, ej 
korrigerat för energibalans, fastställt enligt steg nr 2 i tabell A8/5, i g/km,  
EC DC,CS  är elenergiförbrukningen under den laddningsbevarande provningen av typ 1 enligt punkt 4.3 i 
denna underbilaga, i Wh/km,  
K CO2 är korrigeringskoefficienten för CO  2 -massutsläpp enligt punkt 2.3.2 i tillägg 2 till denna un ­
derbilaga, i (g/km)/(Wh/km).  
4.1.1.4 Om korrigeringskoefficienterna för det fasspecifika CO  2 -massutsläppet inte har bestämts ska det fasspecifika 
CO  2 -massutsläppet beräknas med hjälp av ekvationen  
M CO2;CS;p ¼ M  CO2;CS;nb;p Ä K CO2 Ü EC  DC;CS;p 
där 
M CO2,CS,p  är det laddningsbevarande CO  2 -massutsläppet i fas p av den laddningsbevarande provningen av 
typ 1 enligt steg nr 2 i tabell A8/5, i g/km,  
M CO2,CS,nb,p  är det obalanserade CO  2 -massutsläppet i fas p av den laddningsbevarande provningen av typ 1, 
ej korrigerat för energibalans, fastställt enligt steg nr 2 i tabell A8/5, i g/km,  
EC DC,CS,p  är elenergiförbrukningen för fas p av den laddningsbevarande provningen av typ 1 enligt punkt 
4.3 i denna underbilaga, i Wh/km,  
K CO2 är korrigeringskoefficienten för CO  2 -massutsläpp enligt punkt 2.3.2 i tillägg 2 till denna un ­
derbilaga, i (g/km)/(Wh/km).SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/587
 
4.1.1.5 Om korrigeringskoefficienterna för det fasspecifika CO  2 -massutsläppet har bestämts ska det fasspecifika CO  2 - 
massutsläppet beräknas med hjälp av ekvationen  
M CO2;CS;p ¼ M  CO2;CS;nb;p Ä K CO2;p Ü EC  DC;CS;p 
där 
M CO2,CS,p  är det laddningsbevarande CO  2 -massutsläppet i fas p av den laddningsbevarande provningen av 
typ 1 enligt steg nr 3 i tabell A8/5, i g/km,  
M CO2,CS,nb,p  är det obalanserade CO  2 -massutsläppet i fas p av den laddningsbevarande provningen av typ 1, 
ej korrigerat för energibalans, fastställt enligt steg nr 2 i tabell A8/5, i g/km,  
EC DC,CS,p  är elenergiförbrukningen för fas p av den laddningsbevarande provningen av typ 1, bestämd 
enligt punkt 4.3 i denna underbilaga, i Wh/km,  
K CO2,p  är korrigeringskoefficienten för CO  2 -massutsläpp enligt punkt 2.3.2.2 i tillägg 2 till denna 
underbilaga, i (g/km)/(Wh/km),  
p är index för den enskilda fasen av den tillämpliga WLTP-provningscykeln.  
4.1.2 Användningsfaktorviktat laddningstömmande CO  2 -massutsläpp för externt laddbara hybridelfordon  
Det användningsfaktorviktade laddningstömmande CO  2 -massutsläppet M  CO2,CD  ska beräknas med hjälp av 
ekvationen 
M CO2;CD ¼ P  k 
j¼1 ðUF  j Ü M CO2;CD;j Þ 
P  k 
j¼1 UF  j 
där 
M CO2,CD  är det användningsfaktorviktade laddningstömmande CO  2 -massutsläppet, i g/km,  
M CO2,CD,j  är CO  2 -massutsläppet fastställt enligt punkt 3.2.1 i underbilaga 7 i fas j av den laddningstöm ­
mande provningen av typ 1, i g/km,  
UF j är användningsfaktorn för fas j enligt tillägg 5 till denna underbilaga,  
j är indextalet för den berörda fasen,  
k är antalet faser som har körts fram till slutet på övergångscykeln enligt punkt 3.2.4.4 i denna 
underbilaga.  
Om interpoleringsmetoden används ska k vara antalet faser som har körts fram till slutet på övergångscykeln 
för fordon L n  veh_L  
Om antalet övergångscykler som har körts av fordon H,  n veh  H , och, om tillämpligt, ett enskilt fordon i 
fordonsinterpoleringsfamiljen,  n veh  ind , är lägre än antalet övergångscykler som har körts av fordon L,  n veh_L  , 
ska bekräftelsecykeln för fordon H och, om tillämpligt, ett enskilt fordon tas med i beräkningen. CO  2 - 
massutsläppet för varje fas av bekräftelsecykeln ska sedan korrigeras till en elenergiförbrukning på noll 
EC DC,CD,j  = 0 genom användning av CO  2 -korrigeringskoefficienten enligt tillägg 2 till denna underbilaga.SV L 175/588 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
4.1.3 Användningsfaktorviktade massutsläpp av gasformiga utsläpp, utsläpp av partikelmassa och antal utsläppta 
partiklar för externt laddbara hybridelfordon  
4.1.3.1 Det användningsfaktorviktade massutsläppet av gasformiga föreningar ska beräknas med hjälp av ekvationen  
M i;weighted ¼ X  k 
j¼1 ðUF  j Ü M i;CD;j Þ þ ð1 Ä X  k 
j¼1 UF  j Þ Ü M i;CS 
där 
M i,weighted  är det användningsfaktorviktade massutsläppet av förening i, i g/km,  
i är index för den berörda föreningen i det gasformiga utsläppet,  
UF j är användningsfaktorn för fas j enligt tillägg 5 till denna underbilaga,  
M i,CD,j  är massutsläppet av förening i i det gasformiga utsläppet, fastställt enligt punkt 3.2.1 i under ­
bilaga 7 i fas j av den laddningstömmande provningen av typ 1, i g/km,  
M i,CS är det laddningsbevarande massutsläppet av föreningen i i det gasformiga utsläppet för den 
laddningsbevarande provningen av typ 1 enligt steg 7 i tabell A8/5, i g/km,  
j är indextalet för den berörda fasen,  
k är antalet faser som har körts fram till slutet på övergångscykeln enligt punkt 3.2.4.4 i denna 
underbilaga.  
Om interpoleringsmetoden används ska k vara antalet faser som har körts fram till slutet på övergångscykeln 
för fordon L n  veh_L  
Om antalet övergångscykler som har körts av fordon H,  n veh  H , och, om tillämpligt, ett enskilt fordon i 
fordonsinterpoleringsfamiljen,  n veh  ind , är lägre än antalet övergångscykler som har körts av fordon L, n  veh_L  , 
ska bekräftelsecykeln för fordon H och, om tillämpligt, ett enskilt fordon tas med i beräkningen. CO  2 - 
massutsläppet för varje fas av bekräftelsecykeln ska sedan korrigeras till en elenergiförbrukning på noll  
EC  DC;CD;j ¼ 0 genom användning av CO  2 -korrigeringskoefficienten enligt tillägg 2 till denna underbilaga.  
4.1.3.2 Det användningsfaktorviktade antalet utsläppta partiklar ska beräknas med hjälp av ekvationen  
PN  weighted ¼ X  k 
j¼1 ðUF  j Ü PN  CD;j Þ þ ð1 Ä X  k 
j¼1 UF  j Þ Ü PN  CS 
där 
PN  weighted  är det användningsfaktorviktade antalet utsläppta partiklar, i partiklar per km,  
UF j är användningsfaktorn för fas j enligt tillägg 5 till denna underbilaga,SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/589
 
PN  CD,j är antalet utsläppta partiklar under fas j, fastställt enligt punkt 4 i underbilaga 7 för den ladd ­
ningstömmande provningen av typ 1, i partiklar per km,  
PN  CS är antalet utsläppta partiklar, fastställt enligt punkt 4.1.1 i denna underbilaga för den laddnings ­
bevarande provningen av typ 1, i partiklar per km,  
j är indextalet för den berörda fasen,  
k är antalet faser som har körts fram till slutet på övergångscykel n enligt punkt 3.2.4.4 i denna 
underbilaga.  
4.1.3.3 Det användningsfaktorviktade utsläppet av partikelmassa ska beräknas med hjälp av ekvationen  
PM  weighted ¼ X  n c 
c¼1 ðUF  c Ü PM  CD;c Þ þ ð1 Ä X  n c 
c¼1 UF  c Þ Ü PM  CS 
där 
PM  weighted  är det användningsfaktorviktade utsläppet av partikelmassa, i mg/km,  
UF c är användningsfaktorn för cykel c enligt tillägg 5 till denna underbilaga,  
PM  CD,c är det laddningstömmande utsläppet av partikelmassa under cykel c, fastställt enligt punkt 3.3 i 
underbilaga 7 för den laddningstömmande provningen av typ 1, i mg/km,  
PM  CS är utsläppet av partikelmassa under den laddningsbevarande provningen av typ 1 enligt punkt 
4.1.1 i denna underbilaga, i mg/km,  
c är indextalet för den berörda cykeln,  
n c är antalet tillämpliga WLTP-provningscykler som har körts fram till slutet på övergångscykel n 
enligt punkt 3.2.4.4 i denna underbilaga.  
4.2 Beräkning av bränsleförbrukning  
4.2.1 Laddningsbevarande bränsleförbrukning för externt laddbara hybridelfordon, ej externt laddbara hybridelfor ­
don och ej externt laddbara bränslecellshybridfordon  
4.2.1.1 Den laddningsbevarande bränsleförbrukningen för externt laddbara hybridelfordon och ej externt laddbara 
hybridelfordon ska beräknas stegvis i enlighet med tabell A8/6.  
Tabell A8/6  
Beräkning av slutlig laddningsbevarande bränsleförbrukning för externt laddbara hybridelfordon och 
ej externt laddbara hybridelfordon  
Källa  Invärde  Förfarande  Utvärde  Steg nr  
Utvärde från steg nr 
6 och 7 i tabell 
A8/5 i denna un ­
derbilaga.  M i,CS,c,6  , g/km, 
M CO2,CS,c,7  , g/km, 
M CO2,CS,p,7  , g/km,  Beräkning av 
bränsleförbrukning 
enligt punkt 6 i 
underbilaga 7.  FC CS,c,1  , l/100 km, 
FC CS,p,1  , l/100 km,  1 
”FC  CS -resultat av 
en provning av typ 
1 för ett provfor ­
don”SV L 175/590 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Källa  Invärde  Förfarande  Utvärde  Steg nr  
Beräkning av 
bränsleförbrukning 
ska ske separat för 
den tillämpliga cy ­
keln och dess faser. 
För detta ändamål 
a) ska CO  2 -vär ­
dena för den 
tillämpliga fa ­
sen eller cykeln 
användas, 
b) ska kriterie ­
utsläppet under 
hela cykeln an ­
vändas.  
Steg nr 1 i denna 
tabell.  För vartdera prov ­
fordonet H och L: 
FC CS,c,1  , l/100 km, 
FC CS,p,1  , l/100 km,  För FC ska de vär ­
den som erhållits i 
steg nr 1 i denna 
tabell användas. 
FC-värdena ska av ­
rundas till tre de ­
cimaler.  FC CS,c,H  , l/100 km, 
FC CS,p,H  , l/100 km, 
och om ett fordon 
L provades: 
FC CS,c,L  , l/100 km, 
FC CS,p,L  , l/100 km,  2 
”resultat för inter ­
poleringsfamiljen” 
slutligt kriterie ­
utsläppsresultat  
Steg nr 2 i denna 
tabell.  FC CS,c,H  , l/100 km, 
FC CS,p,H  , l/100 km, 
och om ett fordon 
L provades: 
FC CS,c,L  , l/100 km, 
FC CS,p,L  , l/100 km,  Beräkning av 
bränsleförbrukning 
enligt punkt 
4.5.5.1 i denna 
underbilaga för 
enskilda fordon i 
en interpolerings ­
familj. 
FC-värdena ska av ­
rundas enligt tabell 
A8/2.  FC CS,c,ind  , l/100 km, 
FC CS,p,ind  , l/100 km,  3 
”resultat för ett en ­
skilt fordon” 
slutligt FC-resultat  
4.2.1.2 Laddningsbevarande bränsleförbrukning för ej externt laddbara bränslecellshybridfordon  
4.2.1.2.1 Stegvisa föreskrifter för beräkning av de slutgiltiga bränsleförbrukningsresultaten för den laddningsbevarande 
provningen av typ 1 av ej externt laddbara bränslecellshybridfordon  
Resultaten ska beräknas i den ordning som beskrivs i tabell A8/7. Alla tillämpliga resultat i kolumnen 
”Utvärde” ska registreras. I kolumnen ”Förfarande” beskrivs de punkter som ska användas för beräkning, eller 
så innehåller den ytterligare beräkningar.  
I denna tabell används följande beteckningar i ekvationer och resultat:  
c: fullständig tillämplig provningscykel.  
p: varje tillämplig cykelfas.  
CS: laddningsbevarande.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/591
 
Tabell A8/7  
Beräkning av slutlig laddningsbevarande bränsleförbrukning för ej externt laddbara 
bränslecellshybridfordon  
Källa  Invärde  Förfarande  Utvärde  Steg nr  
Tillägg 7 till denna 
underbilaga.  Obalanserad ladd ­
ningsbevarande 
bränsleförbrukning 
FC CS,nb  , kg/100 km  Laddningsbeva ­
rande bränsleför ­
brukning enligt 
punkt 2.2.6 i till ­
lägg 7 till denna 
underbilaga  FC CS,c,1  , kg/100 km,  1 
Utvärde från steg 
nr 1 i denna tabell.  FC CS,c,1  , kg/100 km,  Korrigering av el ­
energiförändring i 
uppladdningsbart 
elenergisystem 
Underbilaga 8, 
punkterna 
4.2.1.2.2–4.2.1.2.3 
i denna underbila ­
ga FC CS,c,2  , kg/100 km,  2 
Utvärde från steg 
nr 2 i denna tabell.  FC CS,c,2  , kg/100 km,  ATCT-korrigering 
enligt punkt 3.8.2 i 
underbilaga 6a. 
Försämringsfakto ­
rer beräknade en ­
ligt bilaga VII.  FC CS,c,3  , kg/100 km,  3 
”resultat av en en ­
skild provning”  
Utvärde från steg 
nr 3 i denna tabell.  För varje provning: 
FC CS,c,3  , kg/100 km,  Medelvärdesberäk ­
ning för prov ­
ningar och angivet 
värde enligt punk ­
terna 1.1.2–1.1.2.3 
i underbilaga 6.  FC CS,c,4  , kg/100 km,  4 
Utvärde från steg 
nr 4 i denna tabell.  FC CS,c,4  , kg/100 km, 
FC CS,c,declared  , kg/ 
100 km  Anpassning av fa ­
svärden. 
Underbilaga 6, 
punkt 1.1.2.4. 
Och:  
FC CS;c5 ¼ 
FC CS;c;declared  FC CS,c,5  , kg/100 km,  5 
”FC  CS -resultat av 
en provning av typ 
1 för ett provfor ­
don”  
4.2.1.2.2 Om en korrigering enligt punkt 1.1.4 i tillägg 2 till denna underbilaga inte har tillämpats ska följande 
laddningsbevarande bränsleförbrukning användas: 
FC CS ¼ FC  CS;nb 
där 
FC CS är den laddningsbevarande bränsleförbrukningen under den laddningsbevarande provningen av typ 
1 enligt steg nr 2 i tabell A8/7, i kg/100 km,  
FC CS,nb  är den obalanserade laddningsbevarande bränsleförbrukningen under den laddningsbevarande prov ­
ningen av typ 1, ej korrigerad för energibalans, enligt steg nr 1 i tabell A8/7, i kg/100 km.SV L 175/592 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
4.2.1.2.3 Om korrigering av bränsleförbrukningen krävs enligt punkt 1.1.3 i tillägg 2 till denna underbilaga eller om 
korrigeringen enligt punkt 1.1.4 i tillägg 2 till denna underbilaga har tillämpats ska korrigeringskoefficienten 
för bränsleförbrukning bestämmas enligt punkt 2 i tillägg 2 till denna underbilaga. Den korrigerade ladd ­
ningsbevarande bränsleförbrukningen ska bestämmas med hjälp av ekvationen 
FC CS ¼ FC  CS;nb Ä K fuel;FCHV Ü EC  DC;CS 
där 
FC CS är den laddningsbevarande bränsleförbrukningen under den laddningsbevarande provningen av 
typ 1 enligt steg nr 2 i tabell A8/7, i kg/100 km,  
FC CS,nb  är den obalanserade bränsleförbrukningen under den laddningsbevarande provningen av typ 1, ej 
korrigerad för energibalans, enligt steg nr 1 i tabell A8/7, i kg/100 km,  
EC DC,CS  är elenergiförbrukningen under den laddningsbevarande provningen av typ 1 enligt punkt 4.3 i 
denna underbilaga, i Wh/km,  
K fuel,FCHV  är korrigeringskoefficienten för bränsleförbrukning enligt punkt 2.3.1 i tillägg 2 till denna under ­
bilaga, i (kg/100 km)/(Wh/km).  
4.2.2 Användningsfaktorviktad laddningstömmande bränsleförbrukning för externt laddbara hybridelfordon  
Den användningsfaktorviktade laddningstömmande bränsleförbrukningen FC  CD ska beräknas med hjälp av 
ekvationen 
FC CD ¼ P  k 
j¼1 ðUF  j Ü FC  CD;j Þ 
P  k 
j¼1 UF  j 
där 
FC CD är den användningsfaktorviktade laddningstömmande bränsleförbrukningen, i l/100 km,  
FC CD,j är bränsleförbrukningen för fas j av den laddningstömmande provningen av typ 1, bestämd enligt 
punkt 6 i underbilaga 7, i l/100 km,  
UF j är användningsfaktorn för fas j enligt tillägg 5 till denna underbilaga,  
j är indextalet för den berörda fasen,  
k är antalet faser som har körts fram till slutet på övergångscykeln enligt punkt 3.2.4.4 i denna 
underbilaga.  
Om interpoleringsmetoden används ska k vara antalet faser som har körts fram till slutet på övergångscykeln 
för fordon L n  veh_L  
Om antalet övergångscykler som har körts av fordon H,  n veh  H , och, om tillämpligt, ett enskilt fordon i 
fordonsinterpoleringsfamiljen,  n veh  ind , är lägre än antalet övergångscykler som har körts av fordon L, n  veh_L  , 
ska bekräftelsecykeln för fordon H och, om tillämpligt, ett enskilt fordon, tas med i beräkningen. Bräns ­
leförbrukningen för varje fas av bekräftelsecykeln ska sedan korrigeras till en elenergiförbrukning på noll  
EC  DC;CD;j ¼ 0 genom användning av korrigeringskoefficienten för bränsleförbrukning enligt tillägg 2 till 
denna underbilaga.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/593
 
4.2.3 Användningsfaktorviktad bränsleförbrukning för externt laddbara hybridelfordon  
Den användningsfaktorviktade bränsleförbrukningen från den laddningstömmande och laddningsbevarande 
provningen av typ 1 ska beräknas med hjälp av ekvationen 
FC weighted ¼ X  k 
j¼1 ðUF  j Ü FC  CD;j Þ þ ð1 Ä X  k 
j¼1 UF  j Þ Ü FC  CS 
där 
FC weighted  är den användningsfaktorviktade bränsleförbrukningen, i l/100 km,  
UF j är användningsfaktorn för fas j enligt tillägg 5 till denna underbilaga,  
FC CD,j är bränsleförbrukningen för fas j av den laddningstömmande provningen av typ 1, bestämd enligt 
punkt 6 i underbilaga 7, i l/100 km,  
FC CS är bränsleförbrukningen bestämd enligt steg nr 1 i tabell A8/6, i l/100 km,  
j är indextalet för den berörda fasen,  
k är antalet faser som har körts fram till slutet på övergångscykeln enligt punkt 3.2.4.4 i denna 
underbilaga.  
Om interpoleringsmetoden används ska k vara antalet faser som har körts fram till slutet på övergångscykeln 
för fordon L n  veh_L  
Om antalet övergångscykler som har körts av fordon H,  n veh  H , och, om tillämpligt, ett enskilt fordon i 
fordonsinterpoleringsfamiljen,  n veh  ind , är lägre än antalet övergångscykler som har körts av fordon L, n  veh_L  , 
ska bekräftelsecykeln för fordon H och, om tillämpligt, ett enskilt fordon tas med i beräkningen. Bräns ­
leförbrukningen för varje fas av bekräftelsecykeln ska sedan korrigeras till en elenergiförbrukning på noll  
EC  DC;CD;j ¼ 0 genom användning av korrigeringskoefficienten för bränsleförbrukning enligt tillägg 2 till 
denna underbilaga.  
4.3 Beräkning av elenergiförbrukningen  
Följande ekvationer ska användas för att bestämma elförbrukningen baserat på ström och spänning som 
bestämts enligt tillägg 3 till denna underbilaga: 
EC  DC;j ¼ ΔE REESS ;j 
d j 
där 
EC DC,j är elenergiförbrukningen under den berörda perioden j baserat på urladdning av det uppladd ­
ningsbara elenergilagringssystemet, i Wh/km,  
ΔE REESS,j  är elenergiförändringen i alla uppladdningsbara elenergilagringssystem under den berörda perioden 
j, i Wh,  
d j är den körda sträckan under den berörda perioden j, i km,  
och 
ΔE REESS ;j ¼ X  n 
j¼1 ΔE REESS ;j;iSV L 175/594 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
där 
ΔE REESS,j,i  : är elenergiförändringen i det uppladdningsbara elenergilagringssystemet i under den berörda 
perioden j, i Wh,  
och 
ΔE REESS ;j;i ¼ 1 
3600 Ü Z t end 
t 0 UðtÞ REESS ;j;i Ü IðtÞ j;i dt 
där 
U(t)  REESS,j,i  är spänningen i det uppladdningsbara elenergilagringssystemet i under den berörda perioden j, 
bestämd enligt tillägg 3 till denna underbilaga, i V,  
t 0 är tiden vid början av den berörda perioden j, i s,  
t end är tiden vid slutet av den berörda perioden j, i s,  
I(t) j,i är den elektriska strömmen i det uppladdningsbara elenergilagringssystemet i under den berörda 
perioden j, bestämd enligt tillägg 3 till denna underbilaga, i A,  
i är indextalet för det berörda uppladdningsbara elenergilagringssystemet,  
n är det totala antalet uppladdningsbara elenergilagringssystem,  
j är index för den berörda perioden, där en period kan utgöras av valfri kombination av faser eller 
cykler,  
1 
3600  är faktorn för omvandling från Ws till Wh.  
4.3.1 Användningsfaktorviktad laddningstömmande elenergiförbrukning baserat på den uppladdade elenergin från 
elnätet för externt laddbara hybridelfordon  
Den användningsfaktorviktade laddningstömmande elenergiförbrukningen baserat på den uppladdade elener ­
gin från elnätet ska beräknas med hjälp av ekvationen  
EC  AC;CD ¼ P  k 
j¼1 ðUF  j Ü EC  AC;CD;j Þ 
P  k 
j¼1 UF  j 
där 
EC AC,CD  är den användningsfaktorviktade laddningstömmande elenergiförbrukningen baserat på den upp ­
laddade elenergin från elnätet, i Wh/km,  
UF j är användningsfaktorn för fas j enligt tillägg 5 till denna underbilaga,SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/595
 
EC AC,CD,j  är elenergiförbrukningen baserat på den uppladdade elenergin från elnätet i fas j, i Wh/km,  
och 
EC  AC;CD;j ¼ EC  CD;CD;j Ü E AC P  k 
j¼1 ΔE REESS ;j 
där 
EC DC,CD,j  är elenergiförbrukningen baserat på urladdning av det uppladdningsbara elenergilagringssystemet i 
fas j av den laddningstömmande provningen av typ 1 enligt punkt 4.3 i denna underbilaga, i 
Wh/km,  
E AC är den uppladdade elenergin från elnätet, bestämd enligt punkt 3.2.4.6 i denna underbilaga, i Wh,  
ΔE REESS,j  är elenergiförändringen i alla uppladdningsbara elenergilagringssystem under period j, fastställd 
enligt punkt 4.3 i denna underbilaga, i Wh,  
j är indextalet för den berörda fasen,  
k är antalet faser som har körts fram till slutet på övergångscykeln för fordon L, n  veh_L  , enligt punkt 
3.2.4.4 i denna underbilaga.  
4.3.2 Användningsfaktorviktad elenergiförbrukning baserat på uppladdad elenergi från elnätet för externt laddbara 
hybridelfordon  
Den användningsfaktorviktade elenergiförbrukningen baserat på den uppladdade elenergin från elnätet ska 
beräknas med hjälp av ekvationen 
EC  AC;weighted ¼ X  k 
j¼1 ðUF  j Ü EC  AC;CD;j Þ 
där 
EC AC,weighted  är den användningsfaktorviktade elenergiförbrukningen baserat på den uppladdade elenergin 
från elnätet, i Wh/km,  
UF j är användningsfaktorn för fas j enligt tillägg 5 till denna underbilaga,  
EC AC,CD,j  är elenergiförbrukningen baserat på den uppladdade elenergin från elnätet i fas j enligt punkt 
4.3.1 i denna underbilaga, i Wh/km,  
j är indextalet för den berörda fasen,  
k är antalet faser som har körts fram till slutet på övergångscykeln för fordon L, n  veh_L  , enligt 
punkt 3.2.4.4 i denna underbilaga.SV L 175/596 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
4.3.3 Elenergiförbrukning för externt laddbara hybridelfordon  
4.3.3.1 Bestämning av cykelspecifik elenergiförbrukning  
Elenergiförbrukningen baserat på den uppladdade elenergin från elnätet och den likvärdiga helt elektriska 
räckvidden ska beräknas med hjälp av ekvationen 
EC ¼ E AC 
EAER 
där 
EC är elenergiförbrukningen för den tillämpliga WLTP-provningscykeln baserat på den uppladdade el ­
energin från elnätet och den likvärdiga helt elektriska räckvidden, i Wh/km,  
E AC är den uppladdade elenergin från elnätet enligt punkt 3.2.4.6 i denna underbilaga, i Wh,  
EAER är den likvärdiga helt elektriska räckvidden enligt punkt 4.4.4.1 i denna underbilaga, i km.  
4.3.3.2 Bestämning av fasspecifik elenergiförbrukning  
Den fasspecifika elenergiförbrukningen baserat på den uppladdade elenergin från elnätet och den fasspecifika 
likvärdiga helt elektriska räckvidden ska beräknas med hjälp av ekvationen 
EC  p ¼ E AC 
EAER  p 
där 
EC P : är den fasspecifika elenergiförbrukningen baserat på den uppladdade elenergin från elnätet och den 
likvärdiga helt elektriska räckvidden, i Wh/km,  
E AC : är den uppladdade elenergin från elnätet enligt punkt 3.2.4.6 i denna underbilaga, i Wh,  
EAER  P : är den fasspecifika likvärdiga helt elektriska räckvidden enligt punkt 4.4.4.2 i denna underbilaga, i 
km. 
4.3.4 Beräkning av elenergiförbrukning för fordon med endast eldrift  
4.3.4.1 Den elenergiförbrukning som bestäms i denna punkt ska endast beräknas om fordonet klarade att följa den 
tillämpliga provningscykeln inom toleranserna för hastighetskurvan enligt punkt 1.2.6.6 i underbilaga 6 
under hela den berörda perioden.  
4.3.4.2 Bestämning av elenergiförbrukning för tillämplig WLTP-provningscykel  
Elenergiförbrukningen för den tillämpliga WLTP-provningscykeln baserat på den uppladdade elenergin från 
elnätet och räckvidden vid endast eldrift ska beräknas med hjälp av ekvationen 
EC  WLTC ¼ E AC 
PER  WLTCSV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/597
 
där 
EC WLTC  är elenergiförbrukningen för den tillämpliga WLTP-provningscykeln baserat på den uppladdade 
elenergin från elnätet och räckvidden vid endast eldrift för den tillämpliga WLTP-provningscykeln, 
i Wh/km,  
E AC är den uppladdade elenergin från elnätet enligt punkt 3.4.4.3 i denna underbilaga, i Wh,  
PER  WLTC  är räckvidden vid endast eldrift för den tillämpliga WLTP-provningscykeln som beräknats enligt 
punkt 4.4.2.1.1 eller 4.4.2.2.1 i denna underbilaga, beroende på vilket provningsförfarande för 
fordon med endast eldrift som måste användas, i km.  
4.3.4.3 Bestämning av elenergiförbrukning för tillämplig WLTP-stadsprovningscykel  
Elenergiförbrukningen för den tillämpliga WLTP-stadsprovningscykeln baserat på den uppladdade elenergin 
från elnätet och räckvidden vid endast eldrift för den tillämpliga WLTP-stadsprovningscykeln ska beräknas 
med hjälp av ekvationen 
EC  city ¼ E AC 
PER  city 
där 
EC city är elenergiförbrukningen för den tillämpliga WLTP-stadsprovningscykeln baserat på den uppladdade 
elenergin från elnätet och räckvidden vid endast eldrift för den tillämpliga WLTP-stadsprovnings ­
cykeln, i Wh/km,  
E AC är den uppladdade elenergin från elnätet enligt punkt 3.4.4.3 i denna underbilaga, i Wh,  
PER  city är räckvidden vid endast eldrift för den tillämpliga WLTP-stadsprovningscykeln som beräknats enligt 
punkt 4.4.2.1.2 eller 4.4.2.2.2 i denna underbilaga, beroende på vilket provningsförfarande för 
fordon med endast eldrift som måste användas, i km.  
4.3.4.4 Bestämning av elenergiförbrukning för fasspecifika värden  
Elenergiförbrukningen för varje enskild fas baserat på den uppladdade elenergin från nätet och den fas ­
specifika räckvidden vid endast eldrift ska beräknas med hjälp av ekvationen 
EC  p ¼ E AC 
PER  p 
där 
EC p är elenergiförbrukningen för varje enskild fas p baserat på den uppladdade elenergin från elnätet och 
den fasspecifika räckvidden vid endast eldrift, i Wh/km,  
E AC är den uppladdade elenergin från elnätet enligt punkt 3.4.4.3 i denna underbilaga, i Wh,  
PER  p är den fasspecifika räckvidden vid endast eldrift som beräknats enligt punkt 4.4.2.1.3 eller 4.4.2.2.3 i 
denna underbilaga, beroende på vilket provningsförfarande för fordon med endast eldrift som an ­
vänds, i km.SV L 175/598 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
4.4 Beräkning av elektriska räckvidder  
4.4.1 De helt elektriska räckvidderna AER och AER  city för externt laddbara hybridelfordon  
4.4.1.1 Helt elektrisk räckvidd AER  
Den helt elektriska räckvidden AER för externt laddbara hybridelfordon ska bestämmas utifrån den ladd ­
ningstömmande provningen av typ 1 som beskrivs i punkt 3.2.4.3 i denna underbilaga som en del av 
provningsförloppet enligt alternativ 1, och som det hänvisas till i punkt 3.2.6.1 i denna underbilaga som en 
del av provningsförloppet enligt alternativ 3, genom att den tillämpliga WLTP-provningscykeln körs enligt 
punkt 1.4.2.1 i denna underbilaga. AER definieras som den sträcka som har körts från den laddnings ­
tömmande typ 1-provningens början till den tidpunkt då förbränningsmotorn börjar förbruka bränsle.  
4.4.1.2 Helt elektrisk räckvidd vid stadskörning AER  city 
4.4.1.2.1 Den helt elektriska räckvidden vid stadskörning AER  city för externt laddbara hybridelfordon ska bestämmas 
utifrån den laddningstömmande provningen av typ 1 som beskrivs i punkt 3.2.4.3 i denna underbilaga som 
en del av provningsförloppet enligt alternativ 1, och som det hänvisas till i punkt 3.2.6.1 i denna under ­
bilaga som en del av provningsförloppet enligt alternativ 3, genom att den tillämpliga WLTP-stadsprov ­
ningscykeln körs enligt punkt 1.4.2.2 i denna underbilaga. AER  city definieras som den sträcka som har körts 
från den laddningstömmande typ 1-provningens början till den tidpunkt då förbränningsmotorn börjar 
förbruka bränsle.  
4.4.1.2.2 Som ett alternativ till punkt 4.4.1.2.1 i denna underbilaga får den helt elektriska räckvidden vid stadskörning 
AER  city bestämmas utifrån den laddningstömmande provningen av typ 1 som beskrivs i punkt 3.2.4.3 i 
denna underbilaga genom att tillämpliga WLTP-provningscykler körs enligt punkt 1.4.2.1 i denna underbi ­
laga. I så fall ska den laddningstömmande provningen av typ 1 som utförs genom körning av tillämplig 
WLTP-stadsprovningscykel utelämnas, och den helt elektriska räckvidden vid stadskörning AER  city ska be ­
räknas med hjälp av ekvationen  
AER  city ¼ UBE  city 
EC  DC;city 
där 
UBE  city är den användbara energin i det uppladdningsbara elenergilagringssystemet som bestämts från 
inledningen av den laddningstömmande provningen av typ 1 som beskrivs i punkt 3.2.4.3 i denna 
underbilaga genom körning av tillämpliga WLTP-provningscykler till dess att förbränningsmotorn 
börjar förbruka bränsle, i Wh,  
EC DC,city  är den viktade elenergiförbrukningen för tillämpliga WLTP-stadscyklar med endast eldrift av den 
laddningstömmande typ 1-provningen enligt punkt 3.2.4.3 i denna underbilaga vid körning av en 
eller flera tillämpliga WLTP-provningscykler, i Wh/km,  
och 
UBE  city ¼ X  k 
j¼1 ΔE REESS ;j 
där 
ΔE REESS,j  är elenergiförändringen i alla uppladdningsbara elenergilagringssystem under fas j, i Wh,  
j är indextalet för den berörda fasen,  
k är det antal faser som har körts från början av provningen fram till och undantaget den fas under 
vilken förbränningsmotorn börjar förbruka bränsle,SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/599
 
och 
EC  DC;city ¼ X  n city;pe 
j¼1 EC  DC;city;j Ü K city;j 
där 
EC DC,city,j  är elenergiförbrukningen för rent eldriven WLTP-stadscykel nummer j i den laddningstömmande 
typ 1-provningen enligt punkt 3.2.4.3 i denna underbilaga vid körning av tillämpliga WLTP- 
provningscykler, i Wh/km,  
K city,j är elenergiförbrukningen för WLTP-stadscykel nummer j med endast eldrift av den laddnings ­
tömmande typ 1-provningen enligt punkt 3.2.4.3 i denna underbilaga vid körning av tillämpliga 
WLTP-provningscykler, i Wh/km,  
j är indextalet för den berörda tillämpliga WLTP-stadsprovningscykeln som körs med endast eldrift,  
n city,pe  är antalet tillämpliga WLTP-stadsprovningscykler som körs med endast eldrift,  
och 
K city;1 ¼ ΔE REESS ;city;1 
UBE  city 
där 
ΔE REESS,city,1  är elenergiförändringen i alla uppladdningsbara elenergilagringssystem under den första till ­
lämpliga WLTP-stadsprovningscykeln av den laddningstömmande typ 1-provningen, i Wh,  
och 
K city;j ¼ 1 Ä K city;1 
n city;pe Ä 1 för j ¼ 2 to n  city;pe · 
4.4.2 Räckvidd vid endast eldrift för fordon med endast eldrift  
De räckvidder som bestäms i denna punkt ska endast beräknas om fordonet klarade ett följa den tillämpliga 
WLTP-provningscykeln inom toleranserna för hastighetskurvan enligt punkt 1.2.6.6 i underbilaga 6 under 
hela den berörda perioden.  
4.4.2.1 Bestämning av räckvidd vid endast eldrift när det förkortade typ 1-provningsförfarandet används  
4.4.2.1.1 Räckvidden vid endast eldrift för den tillämpliga WLTP-provningscykeln PER  WLTC  för fordon med endast 
eldrift ska beräknas utifrån det förkortade typ 1-provningsförfarandet enligt beskrivningen i punkt 3.4.4.2 i 
denna underbilaga med hjälp av ekvationerna  
PER  WLTC ¼ UBE  STP 
EC  DC;WLTC  
där 
UBE  STP är den användbara energin i det uppladdningsbara elenergilagringssystemet som bestämts från 
inledningen av det förkortade typ 1-provningsförfarandet fram till dess att avbrytningskriteriet 
enligt definitionen i punkt 3.4.4.2.3 i denna underbilaga har uppnåtts, i Wh,SV L 175/600 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
EC DC,WLTC  är den viktade elenergiförbrukningen för den tillämpliga WLTP-provningscykeln för DS  1 och 
DS  2 i det förkortade typ 1-provningsförfarandet, i Wh/km,  
och 
UBE  STP ¼ ΔE REESS ;DS  1 þ ΔE REESS ;DS  2 þ ΔE REESS ;CSS  M þ ΔE REESS ;CCS  E 
där 
ΔE REESS ;DS  1 är elenergiförändringen i alla uppladdningsbara elenergilagringssystem under DS  1 i det för ­
kortade typ 1-provningsförfarandet, i Wh,  
ΔE REESS ;DS  2 är elenergiförändringen i alla uppladdningsbara elenergilagringssystem under DS  2 i det för ­
kortade typ 1-provningsförfarandet, i Wh,  
ΔE REESS ;CSS  M är elenergiförändringen i alla uppladdningsbara elenergilagringssystem under CSS  M i det för ­
kortade typ 1-provningsförfarandet, i Wh,  
ΔE REESS ;CSS  E är elenergiförändringen i alla uppladdningsbara elenergilagringssystem under CSS  E i det för ­
kortade typ 1-provningsförfarandet, i Wh,  
och 
EC  DC;WLTC ¼ X  2 
j¼1 EC  DC;WLTC ;j Ü K WLTC ;j 
där 
EC DC,WLTC,j  är elenergiförbrukningen för den tillämpliga WLTP-provningscykeln i DS  j i det förkortade typ 1- 
provningsförfarandet enligt punkt 4.3 i denna underbilaga, i Wh/km,  
k WLTC,j  är viktningsfaktorn för den tillämpliga WLTP-provningscykeln i DS  j i det förkortade typ 1- 
provningsförfarandet,  
och 
K WLTC ;1 ¼ ΔE REESS ;WLTC ;1 
UBE  STP och K  WLTC ;2 ¼ 1 Ä K WLTC ;1 
där 
där K  WLTC,j  är viktningsfaktorn för den tillämpliga WLTP-provningscykeln i DS  j i det förkortade typ 1- 
provningsförfarandet,  
ΔE REESS,WLTC,1  är elenergiförändringen i alla uppladdningsbara elenergilagringssystem under den tillämpliga 
WLTP-provningscykeln i DS  1 i det förkortade typ 1-provningsförfarandet, i Wh,  
4.4.2.1.2 Räckvidden vid endast eldrift för den tillämpliga WLTP-stadsprovningscykeln PER  city för fordon med endast 
eldrift ska beräknas utifrån det förkortade typ 1-provningsförfarandet enligt beskrivningen i punkt 3.4.4.2 i 
denna underbilaga med hjälp av ekvationernaSV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/601
 
PER  city ¼ UBE  STP 
EC  DC;city 
där 
UBE  STP är den användbara energin i det uppladdningsbara elenergilagringssystemet enligt punkt 4.4.2.1.1 i 
denna underbilaga, i Wh,  
EC DC,city  är den viktade elenergiförbrukningen för den tillämpliga WLTP-stadsprovningscykeln i DS  1 och 
DS  2 i det förkortade typ 1-provningsförfarandet, i Wh/km,  
och 
EC  DC;city ¼ X  4 
j¼1 EC  DC;city;j Ü K city;j 
där 
EC DC,city,j  är elenergiförbrukningen för den tillämpliga WLTP-stadsprovningscykeln där den första tillämp ­
liga WLTP-stadsprovningscykeln i DS  1 visas som j = 1, den andra tillämpliga WLTP-stadsprov ­
ningscykeln i DS  1 visas som j = 2, den första tillämpliga WLTP-stadsprovningscykeln i DS  2 visas 
som j = 3 och den andra tillämpliga WLTP-stadsprovningscykeln i DS  2 visas som j = 4 i det 
förkortade typ 1-provningsförfarandet enligt punkt 4.3 i denna underbilaga, i Wh/km,  
K city,j är viktningsfaktorn för den tillämpliga WLTP-stadsprovningscykeln där den första tillämpliga 
WLTP-stadsprovningscykeln i DS  1 visas som j = 1, den andra tillämpliga WLTP-stadsprovnings ­
cykeln i DS  1 visas som j = 2, den första tillämpliga WLTP-stadsprovningscykeln i DS  2 visas som j 
= 3 och den andra tillämpliga WLTP-stadsprovningscykeln i DS  2 visas som j = 4,  
och 
K city;1 ¼ ΔE REESS ;city;1 
UBE  STP och K  city;j ¼ 1 Ä K city;1 
3 för j ¼ 2 … 4  
där 
ΔE REESS,city,1  är energiförändringen i alla uppladdningsbara elenergilagringssystem under den första tillämp ­
liga WLTP-stadsprovningscykeln i DS  1 i det förkortade typ 1-provningsförfarandet, i Wh,  
4.4.2.1.3 Den fasspecifika räckvidden vid endast eldrift PER  p för fordon med endast eldrift ska beräknas utifrån 
provningen av typ 1 enligt beskrivningen i punkt 3.4.4.2 i denna underbilaga med hjälp av ekvationerna  
PER  p ¼ UBE  STP 
EC  DC;p 
där 
UBE  UBE är den användbara energin i det uppladdningsbara elenergilagringssystemet enligt punkt 4.4.2.1.1 i 
denna underbilaga, i Wh,  
EC DC,p  är den viktade elenergiförbrukningen för varje enskild fas i DS  1 och DS  2 i det förkortade typ 1- 
provningsförfarandet, i Wh/km.SV L 175/602 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Om fas p = låg och fas p = medel ska följande ekvationer användas:  
EC  DC;p ¼ X  4 
j¼1 EC  DC;p;j Ü K p;j 
där 
EC DC,p,j  är elenergiförbrukningen för fas p där den första fasen p i DS  1 visas som j = 1, den andra fasen p i 
DS  1 visas som j = 2, den första fasen p i DS  2 visas som j = 3 och den andra fasen p i DS  2 visas 
som j = 4 i det förkortade typ 1-provningsförfarandet enligt punkt 4.3 i denna underbilaga, i 
Wh/km,  
K p,j är viktningsfaktorn för fas p där den första fasen p i DS  1 visas som j = 1, den andra fasen p i DS  1 
visas som j = 2, den första fasen p i DS  2 visas som j = 3 och den andra fasen p i DS  2 visas som j = 
4 i det förkortade typ 1-provningsförfarandet,  
och 
K p;1 ¼ ΔE REESS ;p;1 
UBE  STP och K  p;j ¼ 1 Ä K p;1 
3 för j ¼ 2 … 4  
där 
ΔE REESS,p,1  : är energiförändringen i alla uppladdningsbara elenergilagringssystem under den första fasen p av 
DS  1 i det förkortade typ 1-provningsförfarandet, i Wh.  
Om fas p = hög och fas p = extra hög ska följande ekvationer användas:  
EC  DC;p ¼ X  2 
j¼1 EC  DC;p;j Ü K p;j 
där 
EC DC,p,j  är elenergiförbrukningen för fas p i DS  j av det förkortade typ 1-provningsförfarandet enligt punkt 
4.3 i denna underbilaga, i Wh/km,  
k p,j är viktningsfaktorn för fas p i DS  j av det förkortade typ 1-provningsförfarandet,  
och 
K p;1 ¼ ΔE REESS ;p;1 
UBE  STP och K  p;2 ¼ 1 Ä K p;1 
där 
ΔE REESS,p,1  är elenergiförändringen i alla uppladdningsbara elenergilagringssystem under den första fasen p 
av DS  1 i det förkortade typ 1-provningsförfarandet, i Wh,SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/603
 
4.4.2.2 Bestämning av räckvidd vid endast eldrift när typ 1-provningsförfarandet med på varandra följande cykler 
används  
4.4.2.2.1 Räckvidden vid endast eldrift för den tillämpliga WLTP-provningscykeln PER  WLTP  för fordon med endast 
eldrift ska beräknas utifrån typ 1-provningen enligt beskrivningen i punkt 3.4.4.1 i denna underbilaga med 
hjälp av ekvationerna  
PER  WLTC ¼ UBE  CCP 
EC  DC;WLTC  
där 
UBE  CCP är den användbara energin i det uppladdningsbara elenergilagringssystemet som bestämts från 
inledningen av förfarandet för typ 1-provning med på varandra följande cykler fram till dess att 
avbrytningskriteriet enligt definitionen i punkt 3.4.4.1.3 i denna underbilaga har uppnåtts, i Wh,  
EC DC,WLTC  är elenergiförbrukningen för den tillämpliga WLTP-provningscykeln som bestämts utifrån full ­
ständigt körda tillämpliga WLTP-provningscykler i typ 1-provningsförfarandet med på varandra 
följande cykler, i Wh/km,  
och 
UBE  CCP ¼ X  k 
j¼1 ΔE REESS ;j 
där 
ΔE REESS,j  är elenergiförändringen i alla uppladdningsbara elenergilagringssystem under fas j i typ 1-prov ­
ningsförfarandet med på varandra följande cykler, i Wh,  
j är indextalet för den berörda fasen,  
k är det antal faser som har körts från början fram till och med den fas under vilken avbrytnings ­
kriteriet uppnås.  
och 
EC  DC;WLTC ¼ X  n WLTC  
j¼1 EC  DC;WLTC ;j Ü K WLTC ;j 
där 
EC DC,WLTC,j  är elenergiförbrukningen för den tillämpliga WLTP-provningscykeln j i typ 1-provningsförfaran ­
det med på varandra följande cykler enligt punkt 4.3 i denna underbilaga, i Wh/km,  
K WLTC,j  är viktningsfaktorn för den tillämpliga WLTP-provningscykeln j i typ 1-provningsförfarandet 
med på varandra följande cykler,  
j är indextalet för den tillämpliga WLTP-provningscykeln,  
n WLTC  är hela antalet tillämpliga fullständiga WLTP-provningscykler som har körts,SV L 175/604 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
och 
K WLTC ;1 ¼ ΔE REESS ;WLTC ;1 
UBE  CCP och K  WLTC ;j ¼ 1 Ä K WLTC ;1 
n WLTC Ä 1 för j ¼ 2 … n  WLTC  
där 
ΔE REESS,WLTC,1  är elenergiförändringen i alla uppladdningsbara elenergilagringssystem under den första till ­
lämpliga WLTP-provningscykeln i typ 1-provningsförfarandet med på varandra följande cyk ­
ler, i Wh.  
4.4.2.2.2 Räckvidden vid endast eldrift för WLTP-stadsprovningscykeln PER  WLTP  för fordon med endast eldrift ska 
beräknas utifrån typ 1-provningen enligt beskrivningen i punkt 3.4.4.1 i denna underbilaga med hjälp av 
ekvationerna  
PER  city ¼ UBE  CCP 
EC  DC;city 
där 
UBE  CCP är den användbara energin i det uppladdningsbara elenergilagringssystemet enligt punkt 4.4.2.2.1 
i denna underbilaga, i Wh,  
EC DC,city  är elenergiförbrukningen för den tillämpliga WLTP-stadsprovningscykeln som bestämts utifrån 
fullständigt körda tillämpliga WLTP-stadsprovningscykler i typ 1-provningsförfarandet med på 
varandra följande cykler, i Wh/km,  
och 
EC  DC;city ¼ X  n city 
j¼1 EC  DC;city;jÜ K city;j 
där 
EC DC,city,j  är elenergiförbrukningen för den tillämpliga WLTP-stadsprovningscykeln j i typ 1-provningsför ­
farandet med på varandra följande cykler enligt punkt 4.3 i denna underbilaga, i Wh/km,  
K city,j är viktningsfaktorn för den tillämpliga WLTP-stadsprovningscykeln j i typ 1-provningsförfarandet 
med på varandra följande cykler,  
j är indextalet för den tillämpliga WLTP-stadsprovningscykeln,  
n city är hela antalet tillämpliga fullständiga WLTP-stadsprovningscykler som har körts,  
och 
K city;1 ¼ ΔE REESS ;city;1 
UBE  CCP och K  city;j ¼ 1 Ä K city;1 
n city Ä 1 för j ¼ 2 … n  city 
där 
ΔE REESS,city,1  är elenergiförändringen i alla uppladdningsbara elenergilagringssystem under den första till ­
lämpliga WLTP-stadsprovningscykeln i typ 1-provningsförfarandet med på varandra följande 
cykler, i Wh.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/605
 
4.4.2.2.3 Den fasspecifika räckvidden vid endast eldrift PER  p för fordon med endast eldrift ska beräknas utifrån 
provningen av typ 1 enligt beskrivningen i punkt 3.4.4.1 i denna underbilaga med hjälp av ekvationerna  
PER  p ¼ UBE  CCP 
EC  DC;p 
där 
UBE  CCP är den användbara energin i det uppladdningsbara elenergilagringssystemet enligt punkt 4.4.2.2.1 i 
denna underbilaga, i Wh,  
EC DC,p  är elenergiförbrukningen för den berörda fasen p som bestämts utifrån fullständigt körda faser p i 
typ 1-provningsförfarandet med på varandra följande cykler, i Wh/km,  
och 
EC  DC;p ¼ X  n p 
j¼1 EC  DC;p;j Ü K p;j 
där 
EC DC,p,j  är elenergiförbrukning nummer j för den berörda fasen p i typ 1-provningsförfarandet med på 
varandra följande cykler enligt punkt 4.3 i denna underbilaga, i Wh/km,  
k p,j är viktningsfaktor nummer j för den berörda fasen p i typ 1-provningsförfarandet med på varandra 
följande cykler,  
j är indextalet för den berörda fasen p,  
n p är hela antalet fullständiga WLTC-faser p som har körts,  
och 
K p;1 ¼ ΔE REESS ;p;1 
UBE  CCP och K  p;j ¼ 1 Ä K p;1 
n p Ä 1 för j ¼ 2 … n  p 
där 
ΔE REESS,p,1  är elenergiförändringen i alla uppladdningsbara elenergilagringssystem under den första körda 
fasen p under typ 1-provningsförfarandet med på varandra följande cykler, i Wh.  
4.4.3 Räckvidd för laddningstömmande cykel för externt laddbara hybridelfordon  
Den laddningstömmande cykelns räckvidd R  CDC ska bestämmas utifrån den laddningstömmande provningen 
av typ 1 som beskrivs i punkt 3.2.4.3 i denna underbilaga som en del av provningsförloppet i alternativ 1 
och som det hänvisas till i punkt 3.2.6.1 i denna underbilaga som en del av provningsförloppet i alternativ 
3. R  CDC är den sträcka som har körts från inledningen av den laddningstömmande provningen av typ 1 till 
slutet på övergångscykeln enligt punkt 3.2.4.4 i denna underbilaga.SV L 175/606 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
4.4.4 Likvärdig helt elektrisk räckvidd för externt laddbara hybridelfordon  
4.4.4.1 Bestämning av cykelspecifik likvärdig helt elektrisk räckvidd  
Den cykelspecifika likvärdiga helt elektriska räckvidden ska beräknas med hjälp av ekvationen  
EAER ¼ Í M CO2;CS Ä M CO2;CD;avg 
M CO2;CS Î 
Ü R CDC 
där 
EAER är den cykelspecifika likvärdiga helt elektriska räckvidden, i km,  
M CO2,CS  är det laddningsbevarande CO  2 -massutsläppet enligt steg nr 7 i tabell A8/5, i g/km,  
M CO2,CD,avg  är det artimetiska medelvärdet av laddningstömmande CO  2 -massutsläpp enligt nedanstående 
ekvation, i g/km,  
R CDC är räckvidden för den laddningstömmande cykeln enligt punkt 4.4.2 i denna underbilaga, i km,  
och 
M CO2;CD;avg ¼ P  k 
j¼1 ðM CO2;CD;j Ü d j Þ 
P  k 
j¼1 d j 
där 
M CO2,CD,avg  är det aritmetiska medelvärdet av laddningstömmande CO  2 -massutsläpp, i g/km,  
M CO2,CD,j  är CO  2 -massutsläppet fastställt enligt punkt 3.2.1 i underbilaga 7 i fas j av den laddnings ­
tömmande provningen av typ 1, i g/km,  
dj är körd sträcka i fas j av den laddningstömmande provningen av typ 1, i km,  
j är indextalet för den berörda fasen,  
k är antalet faser som har körts fram till slutet på övergångscykel n enligt punkt 3.2.4.4 i denna 
underbilaga.  
4.4.4.2 Bestämning av fasspecifik likvärdig helt elektrisk räckvidd  
Den fasspecifika likvärdiga helt elektriska räckvidden ska beräknas med hjälp av ekvationen  
EAER  p ¼ Í M CO2;CSp Ä M CO2;CD;avg;p 
M CO2;CS;p Î 
Ü P  k 
j¼1 ΔE REESS ;j 
EC  DC;CD;p 
där 
EAER  p är den fasspecifika likvärdiga helt elektriska räckvidden för den berörda fasen p, i km,SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/607
 
M CO2,CS,p  är det fasspecifika CO  2 -massutsläppet från den laddningsbevarande provningen av typ 1 för den 
berörda fasen p enligt steg nr 7 i tabell A8/5, i g/km,  
ΔE REESS,j  är elenergiförändringarna i alla uppladdningsbara elenergilagringssystem under den berörda fasen 
j, i Wh,  
EC DC,CD,p  är elenergiförbrukningen under den berörda fasen p baserat på urladdning av det uppladdnings ­
bara elenergilagringssystemet, i Wh/km,  
j är indextalet för den berörda fasen,  
k är antalet faser som har körts fram till slutet på övergångscykel n enligt punkt 3.2.4.4 i denna 
underbilaga,  
och 
M CO2;CD;avg;p ¼ P  n c 
c¼1 ðM CO2;CD;p;c Ü d p;c Þ P  n c 
c¼1 d p;c 
där 
M CO2,CD,avg,p  är det artimetiska medelvärdet av laddningstömmande CO  2 -massutsläpp för den berörda fasen 
p, i g/km,  
M CO2,CD,p,c  är CO  2 -massutsläppet fastställt enligt punkt 3.2.1 i underbilaga 7 i fas p av cykel c i den 
laddningstömmande provningen av typ 1, i g/km,  
d p,c är körd sträcka under den berörda fasen p av cykel c i den laddningstömmande provningen av 
typ 1, i km,  
c är indextalet för den berörda tillämpliga WLTP-provningscykeln,  
p är index för den enskilda fasen av den tillämpliga WLTP-provningscykeln,  
n c är antalet tillämpliga WLTP-provningscykler som har körts fram till slutet på övergångscykel n 
enligt punkt 3.2.4.4 i denna underbilaga,  
och 
E C  DC;CD;P ¼ P  nc 
c¼1 EC  DC;CD;P;C Ü d p;c P  nc 
c¼1 d p;c 
där 
EC DC,CD,P  är elenergiförbrukningen under den berörda fasen p baserat på urladdning av det uppladdnings ­
bara elenergilagringssystemet i den laddningstömmande provningen av typ 1, i Wh/km,  
EC DC,CD,P,C  är elenergiförbrukningen under den berörda fasen p av cykel c baserat på urladdning av det 
uppladdningsbara elenergilagringssystemet i den laddningstömmande provningen av typ 1, i 
Wh/km,SV L 175/608 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
d p,c är körd sträcka under den berörda fasen p av cykel c i den laddningstömmande provningen av 
typ 1, i km,  
c är indextalet för den berörda tillämpliga WLTP-provningscykeln,  
p är index för den enskilda fasen av den tillämpliga WLTP-provningscykeln,  
n c är antalet tillämpliga WLTP-provningscykler som har körts fram till slutet på övergångscykel n 
enligt punkt 3.2.4.4 i denna underbilaga.  
De berörda fasvärdena ska vara den låga fasen, medelfasen, den höga fasen, den extra höga fasen och cykeln 
för stadskörning.  
4.4.5 Faktisk laddningstömmande räckvidd för externt laddbara hybridelfordon  
Den faktiska laddningstömmande räckvidden ska beräknas med hjälp av ekvationen  
R CDA ¼ X  nÄ1 
c¼1 d c þ Í M CO2;CS Ä M CO2;n;cycle 
M CO2;CS Ä M CO2;CD;avg;nÄ1 Î 
Ü d n 
där 
R CDA är den faktiska laddningstömmande räckvidden, i km,  
M CO2,CS  är det laddningsbevarande CO  2 -massutsläppet enligt steg nr 7 i tabell A8/5, i g/km,  
M CO2,n,cycle  är CO  2 -massutsläppet för tillämplig WLTP-provningscykel n av den laddningstömmande 
provningen av typ 1, i g/km,  
M CO2,CD,avg,n–1  är det aritmetiska medelvärdet av CO  2 -massutsläppet för den laddningstömmande prov ­
ningen av typ 1 från början fram till och med den tillämpliga WLTP-provningscykeln (n- 
1), i g/km,  
d c är körd sträcka under tillämplig WLTP-provningscykel c i den laddningstömmande prov ­
ningen av typ 1, i km,  
d n är körd sträcka under tillämplig WLTP-provningscykel n i den laddningstömmande prov ­
ningen av typ 1, i km,  
c är indextalet för den berörda tillämpliga WLTP-provningscykeln,  
n är antalet tillämpliga WLTP-provningscykler som har körts, inklusive övergångcykeln, enligt 
punkt 3.2.4.4 i denna underbilaga,  
och 
M CO2;CD;avg;nÄ1 ¼ P  nÄ1 
c¼1 ðM CO2;CD;c Ü d c Þ P  nÄ1 
c¼1 d cSV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/609
 
där 
M CO2,CD,avg,n–1  är det aritmetiska medelvärdet av CO  2 -massutsläppet för den laddningstömmande prov ­
ningen av typ 1 från början fram till och med den tillämpliga WLTP-provningscykeln (n- 
1), i g/km,  
M CO2,CD,c  är CO  2 -massutsläppet fastställt enligt punkt 3.2.1 i underbilaga 7 i den tillämpliga WLTP- 
provningscykeln c av den laddningstömmande provningen av typ 1, i g/km,  
d c är körd sträcka under tillämplig WLTP-provningscykel c i den laddningstömmande prov ­
ningen av typ 1, i km,  
c är indextalet för den berörda tillämpliga WLTP-provningscykeln,  
n är antalet tillämpliga WLTP-provningscykler som har körts, inklusive övergångcykeln, enligt 
punkt 3.2.4.4 i denna underbilaga.  
4.5 Interpolering av enskilda fordonsvärden  
4.5.1 Interpoleringsområde för ej externt laddbara hybridelfordon och externt laddbara hybridelfordon  
Interpoleringsmetoden ska endast användas om skillnaden i laddningsbevarande CO  2 -massutsläpp, M  CO2,CS  , 
enligt steg nr 8 tabell A8/5, mellan provfordonen L och H ligger mellan minst 5 g/km och högst 20 g/km 
eller 20 % av det laddningsbevarande CO  2 -massutsläppet, M  CO2,CS  , enligt steg nr 8 i tabell A8/5, för fordon 
H, beroende på vilket värde som är minst.  
På tillverkarens begäran och med godkännandemyndighetens godkännande får interpoleringen av enskilda 
fordonsvärden i en familj utökas om den maximala extrapoleringen inte är mer än 3 g/km över det 
laddningsbevarande CO  2 -massutsläppet för fordon H och/eller inte mer än 3 g/km under det laddnings ­
bevarande CO  2 -massutsläppet för fordon L. Denna utökning är endast giltig inom de absoluta gränserna för 
det interpoleringsområde som anges i denna punkt.  
Den maximala absoluta gränsen på 20 g/km för skillnaden i laddningsbevarande CO  2 -massutsläpp mellan 
fordon L och fordon H eller 20 % av det laddningsbevarande CO  2 -massutsläppet för fordon H, beroende på 
vilket värde som är minst, får utökas med 10 g/km om ett fordon M provas. Fordon M är ett fordon i 
interpoleringsfamiljen vars energibehov för en cykel ligger inom ±10 % av det aritmetiska medelvärdet av 
fordon L och H.  
Lineariteten hos laddningsbevarande CO  2 -massutsläpp för fordon M ska kontrolleras mot det linjära inter ­
polerade laddningsbevarande CO  2 -massutsläppet mellan fordon L och H.  
Linearitetskriteriet för fordon M ska anses uppfyllt om skillnaden mellan det laddningsbevarande CO  2 - 
massutsläppet för fordon M som erhållits från mätningen och det interpolerade laddningsbevarande CO  2 - 
massutsläppet mellan fordon L och H är under 1 g/km. Om skillnaden är större ska linearitetskriteriet anses 
uppfyllt om denna skillnad är 3 g/km eller 3 % av det interpolerade laddningsbevarande CO  2 -massutsläppet 
för fordon M, beroende på vilket värde som är minst.  
Om linearitetskriteriet uppfylls ska interpoleringen mellan fordon L och H tillämpas för alla enskilda fordon i 
interpoleringsfamiljen.  
Om linearitetskriteriet inte uppfylls ska interpoleringsfamiljen delas upp i två underfamiljer för fordon vars 
energibehov för en cykel ligger mellan det för fordon L och M, och fordon vars energibehov för en cykel 
ligger mellan det för fordon M och H.SV L 175/610 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
För fordon vars energibehov för en cykel ligger mellan det för fordon L och M ska varje parameter för 
fordon H som behövs för interpolering av värden för enskilda externt laddbara hybridelfordon och ej externt 
laddbara hybridelfordon ersättas med motsvarande parameter för fordon M.  
För fordon vars energibehov för en cykel ligger mellan det för fordon M och H ska varje parameter för 
fordon L som behövs för interpolering av enskilda cykelvärden ersättas med motsvarande parameter för 
fordon M.  
4.5.2 Beräkning av energibehov per period  
Energibehovet E  k,p och den körda sträckan d  c,p per period p som är tillämplig för enskilda fordon i 
interpoleringsfamiljen ska beräknas enligt förfarandet i punkt 5 i underbilaga 7, för uppsättningarna k av 
vägmotståndskoefficienterna och massorna enligt punkt 3.2.3.2.3 i underbilaga 7.  
4.5.3 Beräkning av interpoleringskoefficienten för enskilda fordon K  ind,p 
Interpoleringskoefficienten K  ind,p per period ska beräknas för varje berörd period p med hjälp av ekvationen  
K ind;p ¼ E 3;p Ä E 1;p 
E 2;p Ä E 1;p 
där 
K ind,p är interpoleringskoefficienten för det berörda enskilda fordonet för period p,  
E 1,p är energibehovet under den berörda perioden för fordon L enligt punkt 5 i underbilaga 7, i Ws,  
E 2,p är energibehovet under den berörda perioden för fordon H enligt punkt 5 i underbilaga 7, i Ws,  
3,p är energibehovet under den berörda perioden för det enskilda fordonet enligt punkt 5 i underbilaga 7, 
i Ws,  
p är index för den enskilda perioden i den tillämpliga provningscykeln.  
Om den berörda perioden p är den tillämpliga WLTP-provningscykeln benämns K  ind,p som K  ind . 
4.5.4 Interpolering av CO  2 -massutsläpp för enskilda fordon  
4.5.4.1 Laddningsbevarande CO  2 -massutsläpp för enskilda externt laddbara hybridelfordon och ej externt laddbara 
hybridelfordon  
Det laddningsbevarande CO  2 -massutsläppet för ett enskilt fordon ska beräknas med hjälp av ekvationen  
M CO2–ind ;CS;p ¼ M  CO2–L ;CS;p þ K ind;d Ü ðM CO2–H ;CS;p Ä M CO2–L ;CS;p Þ 
där 
M CO2–ind,CS,p  är det laddningsbevarande CO  2 -massutsläppet för ett enskilt fordon under den berörda perio ­
den p enligt steg nr 9 i tabell A8/5, i g/km,SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/611
 
M CO2–L,CS,p  är det laddningsbevarande CO  2 -massutsläppet för fordon L under den berörda perioden p 
enligt steg nr 8 i tabell A8/5, i g/km,  
M CO2–H,CS,p  är det laddningsbevarande CO  2 -massutsläppet för fordon H under den berörda perioden p 
enligt steg nr 8 i tabell A8/5, i g/km,  
K ind,d är interpoleringskoefficienten för det berörda enskilda fordonet för period p,  
p är index för den enskilda perioden i den tillämpliga WLTP-provningscykeln.  
De berörda perioderna ska vara den låga fasen, medelfasen, den höga fasen, den extra höga fasen och den 
tillämpliga WLTP-provningscykeln.  
4.5.4.2 Användningsfaktorviktat laddningstömmande CO  2 -massutsläpp för enskilda externt laddbara hybridelfordon  
Det användningsfaktorviktade laddningstömmande CO  2 -massutsläppet för ett enskilt fordon ska beräknas 
med hjälp av ekvationen  
M CO2–ind ;CD ¼ M  CO2–L ;CD þ K ind Ü ðM CO2–H ;CD Ä M CO2–L ;CD Þ 
där 
M CO2–ind,CD  är det användningsfaktorviktade laddningstömmande CO  2 -massutsläppet för ett enskilt fordon, 
i g/km,  
M CO2–L,CD  är det användningsfaktorviktade laddningstömmande CO  2 -massutsläppet för fordon L, i g/km,  
M CO2–H,CD  är det användningsfaktorviktade laddningstömmande CO  2 -massutsläppet för fordon H, i g/km,  
K ind är interpoleringskoefficienten för det berörda enskilda fordonet för den tillämpliga WLTP-prov ­
ningscykeln.  
4.5.4.3 Användningsfaktorviktat CO  2 -massutsläpp för enskilda externt laddbara hybridelfordon  
Det användningsfaktorviktade CO  2 -massutsläppet för ett enskilt fordon ska beräknas med hjälp av ekvatio ­
nen 
M CO2–ind ;weighted ¼ M  CO2–L ;weighted þ K ind Ü ðM CO2–H ;weighted Ä M CO2–L ;weighted Þ 
där 
M CO2–ind,weighted  är det användningsfaktorviktade CO  2 -massutsläppet för ett enskilt fordon, i g/km,  
M CO2–L,weighted  är det användningsfaktorviktade CO  2 -massutsläppet för fordon L, i g/km,  
M CO2–H,weighted  är det användningsfaktorviktade CO  2 -massutsläppet för fordon H, i g/km,  
K ind är interpoleringskoefficienten för det berörda enskilda fordonet för den tillämpliga WLTP- 
provningscykeln.SV L 175/612 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
4.5.5 Interpolering av bränsleförbrukning för enskilda fordon  
4.5.5.1 Laddningsbevarande bränsleförbrukning för enskilda externt laddbara hybridelfordon och ej externt laddbara 
hybridelfordon  
Den laddningsbevarande bränsleförbrukningen för ett enskilt fordon ska beräknas med hjälp av ekvationen 
FC ind;CS;p ¼ FC  L;CS;p þ K ind;p Ü ðFC H;CS;p Ä FC  L;CS;p Þ 
där 
FC ind,CS,p  är den laddningsbevarande bränsleförbrukningen för ett enskilt fordon under den berörda perio ­
den p enligt steg nr 3 i tabell A8/6, i l/100 km,  
FC L,CS,p  är den laddningsbevarande bränsleförbrukningen för fordon L under den berörda perioden p 
enligt steg nr 2 i tabell A8/6, i l/100 km,  
FC H,CS,p  är den laddningsbevarande bränsleförbrukningen för fordon H under den berörda perioden p 
enligt steg nr 2 i tabell A8/6, i l/100 km,  
K ind,p är interpoleringskoefficienten för det berörda enskilda fordonet för period p,  
p är index för den enskilda perioden i den tillämpliga WLTP-provningscykeln.  
De berörda perioderna ska vara den låga fasen, medelfasen, den höga fasen, den extra höga fasen och den 
tillämpliga WLTP-provningscykeln.  
4.5.5.2 Användningsfaktorviktad laddningstömmande bränsleförbrukning för enskilda externt laddbara hybridelfor ­
don  
Den användningsfaktorviktade laddningstömmande bränsleförbrukningen för ett enskilt fordon ska beräknas 
med hjälp av ekvationen 
FC ind;CD ¼ FC  L;CD þ K ind Ü ðFC H;CD Ä FC  L;CD Þ 
där 
FC ind,CD  är den användningsfaktorviktade laddningstömmande bränsleförbrukningen för ett enskilt fordon, 
i l/100 km,  
FC L,CD är den användningsfaktorviktade laddningstömmande bränsleförbrukningen för fordon L, i l/100 
km, 
FC H,CD  är den användningsfaktorviktade laddningstömmande bränsleförbrukningen för fordon H, i l/100 
km, 
K ind är interpoleringskoefficienten för det berörda enskilda fordonet för den tillämpliga WLTP-prov ­
ningscykeln.  
4.5.5.3 Användningsfaktorviktad bränsleförbrukning för enskilda externt laddbara hybridelfordon  
Den användningsfaktorviktade bränsleförbrukningen för ett enskilt fordon ska beräknas med hjälp av ek ­
vationen 
FC ind;weighted ¼ FC  L;weighted þ K ind Ü ðFC H;weighted Ä FC  L;weighted Þ 
där 
FC ind,weighted  är den användningsfaktorviktade bränsleförbrukningen för ett enskilt fordon, i l/100 km,SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/613
 
FC L,weighted  är den användningsfaktorviktade bränsleförbrukningen för fordon L, i l/100 km,  
FC H,weighted  är den användningsfaktorviktade bränsleförbrukningen för fordon H, i l/100 km,  
K ind är interpoleringskoefficienten för det berörda enskilda fordonet för den tillämpliga WLTP-prov ­
ningscykeln.  
4.5.6 Interpolering av elenergiförbrukning för enskilda fordon  
4.5.6.1 Användningsfaktorviktad laddningstömmande elenergiförbrukning baserat på den uppladdade elenergin från 
elnätet för enskilda externt laddbara hybridelfordon  
Den användningsfaktorviktade laddningstömmande elenergiförbrukningen baserat på den uppladdade elener ­
gin från nätet för ett enskilt fordon ska beräknas med hjälp av ekvationen 
EC  AC–ind ;CD ¼ EC  AC–L ;CD þ K ind Ü ðEC  AC–H ;CD Ä EC  AC–L ;CD Þ 
där 
EC AC–ind,CD  är den användningsfaktorviktade laddningstömmande elenergiförbrukningen baserat på den 
uppladdade elenergin från elnätet för ett enskilt fordon, i Wh/km,  
EC AC–L,CD  är den användningsfaktorviktade laddningstömmande elenergiförbrukningen baserat på den 
uppladdade elenergin från elnätet för fordon L, i Wh/km,  
EC AC–H,CD  är den användningsfaktorviktade laddningstömmande elenergiförbrukningen baserat på den 
uppladdade elenergin från elnätet för fordon H, i Wh/km,  
K ind är interpoleringskoefficienten för det berörda enskilda fordonet för den tillämpliga WLTP-prov ­
ningscykeln.  
4.5.6.2 Användningsfaktorviktad elenergiförbrukning baserat på den uppladdade elenergin från elnätet för enskilda 
externt laddbara hybridelfordon  
Den användningsfaktorviktade elenergiförbrukningen baserat på den uppladdade elenergin från elnätet för ett 
enskilt fordon ska beräknas med hjälp av ekvationen  
EC  AC–ind ;weighted ¼ EC  AC–L ;weighted þ K ind Ü ðEC  AC–H ;weighted Ä EC  AC–L ;weighted Þ 
där 
EC AC–ind,weighted  är den användningsfaktorviktade elenergiförbrukningen baserat på den uppladdade elener ­
gin från elnätet för ett enskilt fordon, i Wh/km,  
EC AC–L,weighted  är den användningsfaktorviktade elenergiförbrukningen baserat på den uppladdade elener ­
gin från elnätet för fordon L, i Wh/km,  
EC AC–H,weighted  är den användningsfaktorviktade elenergiförbrukningen baserat på den uppladdade elener ­
gin från elnätet för fordon H, i Wh/km,  
K ind är interpoleringskoefficienten för det berörda enskilda fordonet för den tillämpliga WLTP- 
provningscykeln.SV L 175/614 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
4.5.6.3 Elenergiförbrukning för enskilda externt laddbara hybridelfordon och fordon med endast eldrift  
Elenergiförbrukningen för ett enskilt fordon enligt punkt 4.3.3 i denna underbilaga när det gäller externt 
laddbara hybridelfordon och enligt punkt 4.3.4 i denna underbilaga när det gäller fordon med endast eldrift 
ska beräknas med hjälp av ekvationen 
EC  ind;p ¼ EC  L;p þ K ind;p Ü ðEC  H;p Ä EC  L;p Þ 
där 
EC ind,p är elenergiförbrukningen för ett enskilt fordon för den berörda perioden p, i Wh/km,  
EC L,p är elenergiförbrukningen för fordon L för den berörda perioden p, i Wh/km,  
EC H,p är elenergiförbrukningen för fordon H för den berörda perioden p, i Wh/km,  
K ind,p är interpoleringskoefficienten för det berörda enskilda fordonet för period p,  
p är index för den enskilda perioden i den tillämpliga provningscykeln.  
De berörda perioderna ska vara den låga fasen, medelfasen, den höga fasen, den extra höga fasen, den till ­
lämpliga WLTP-stadsprovningscykeln och den tillämpliga WLTP-provningscykeln.  
4.5.7 Interpolering av elektrisk räckvidd för enskilda fordon  
4.5.7.1 Helt elektrisk räckvidd för enskilda externt laddbara hybridelfordon  
Om kriteriet 
j AER  L 
R CDA ;L Ä AER  H 
R CDA ;H j Ï 0; 1 
där 
AER  L : är den helt elektriska räckvidden för fordon L för den tillämpliga WLTP-provningscykeln, i km,  
AER  H : är den helt elektriska räckvidden för fordon H för den tillämpliga WLTP-provningscykeln, i km,  
R CDA,L  : är den faktiska laddningstömmande räckvidden för fordon L, i km,  
R CDA,H  : är den faktiska laddningstömmande räckvidden för fordon H, i km,  
uppfylls ska den helt elektriska räckvidden för ett enskilt fordon beräknas med hjälp av ekvationen 
AER  ind;p ¼ AER  L;p þ K ind;p Ü ðAER  H;p Ä AER  L;p Þ 
där 
AER  ind,p är den helt elektriska räckvidden för ett enskilt fordon för den berörda perioden p, i km,  
AER  L,p är den helt elektriska räckvidden för fordon L för den berörda perioden p, i km,  
AER  H,p är den helt elektriska räckvidden för fordon H för den berörda perioden p, i km,SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/615
 
K ind,p är interpoleringskoefficienten för det berörda enskilda fordonet för period p,  
p är index för den enskilda perioden i den tillämpliga provningscykeln.  
De berörda perioderna ska vara den tillämpliga WLTP-stadsprovningscykeln och den tillämpliga WLTP- 
provningscykeln.  
Om det kriterium som anges i denna punkt inte uppfylls är den AER som bestämts för fordon H tillämplig 
på alla fordon i interpoleringsfamiljen.  
4.5.7.2 Räckvidd vid endast eldrift för enskilda fordon med endast eldrift  
Räckvidden vid endast eldrift för ett enskilt fordon ska beräknas med hjälp av ekvationen 
PER  ind;p ¼ PER  L;p þ K ind;p Ü ðPER  H;p Ä PER  L;p Þ 
där 
PER  ind,p är räckvidden vid endast eldrift för ett enskilt fordon för den berörda perioden p, i km,  
PER  L,p är räckvidden vid endast eldrift för fordon L för den berörda perioden p, i km,  
PER  H,p är räckvidden vid endast eldrift för fordon H för den berörda perioden p, i km,  
K ind,p är interpoleringskoefficienten för det berörda enskilda fordonet för period p,  
p är index för den enskilda perioden i den tillämpliga provningscykeln.  
De berörda perioderna ska vara den låga fasen, medelfasen, den höga fasen, den extra höga fasen, den till ­
lämpliga WLTP-stadsprovningscykeln och den tillämpliga WLTP-provningscykeln.  
4.5.7.3 Enskild likvärdig helt elektrisk räckvidd för externt laddbara hybridelfordon  
Den likvärdiga helt elektriska räckvidden för ett enskilt fordon ska beräknas med hjälp av ekvationen 
EAER  ind;p ¼ EAER  L;p þ K ind;p Ü ðEAER  H;p Ä EAER  L;p Þ 
där 
EAER  ind,p är den likvärdiga helt elektriska räckvidden för ett enskilt fordon för den berörda perioden p, i 
km, 
EAER  L,p är den likvärdiga helt elektriska räckvidden för fordon L för den berörda perioden p, i km,  
EAER  H,p är den likvärdiga helt elektriska räckvidden för fordon H för den berörda perioden p, i km,  
K ind,p är interpoleringskoefficienten för det berörda enskilda fordonet för period p,  
p är index för den enskilda perioden i den tillämpliga provningscykeln.  
De berörda perioderna ska vara den låga fasen, medelfasen, den höga fasen, den extra höga fasen, den till ­
lämpliga WLTP-stadsprovningscykeln och den tillämpliga WLTP-provningscykeln.SV L 175/616 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Underbilaga 8  
Tillägg 1  
Laddningstillståndsprofil för uppladdningsbara elenergilagringssystem  
1. Provningsförlopp och profiler för uppladdningsbara elenergilagringssystem: externt laddbara hybridelfordon, ladd ­
ningstömmande och laddningsbevarande provning  
1.1 Provningsförlopp enligt alternativ 1 för externt laddbara hybridelfordon:  
Laddningstömmande provning av typ 1 utan efterföljande laddningsbevarande provning av typ 1 (A8, tillägg 1/1)  
Figur A8, tillägg 1/1  
Externt laddbara hybridelfordon, laddningstömmande provning av typ 1
  
1.2 Provningsförlopp enligt alternativ 2 för externt laddbara hybridelfordon:  
Laddningsbevarande provning av typ 1 utan efterföljande laddningstömmande provning av typ 1 (A8, tillägg 1/2)  
Figur A8, tillägg 1/2  
Externt laddbara hybridelfordon, laddningsbevarande provning av typ 1
SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/617
 
1.3 Provningsförlopp enligt alternativ 3 för externt laddbara hybridelfordon:  
Laddningstömmande provning av typ 1 med efterföljande laddningsbevarande provning av typ 1 (A8, tillägg 1/3)  
Figur A8, tillägg 1/3  
Externt laddbara hybridelfordon, laddningstömmande provning av typ 1 med efterföljande 
laddningsbevarande provning av typ 1
SV L 175/618 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
1.4 Provningsförlopp enligt alternativ 4 för externt laddbara hybridelfordon:  
Laddningsbevarande provning av typ 1 med efterföljande laddningstömmande provning av typ 1  
Figur A8, tillägg 1/4  
Externt laddbara hybridelfordon, laddningstömmande provning av typ 1 med efterföljande 
laddningsbevarande provning av typ 1
SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/619
 
2. Provningsförlopp för ej externt laddbara hybridelfordon och ej externt laddbara bränslecellshybridfordon  
Laddningsbevarande provning av typ 1  
Figur A8, tillägg 1/5  
Ej externt laddbara hybridelfordon och ej externt laddbara bränslecellshybridfordon, laddningsbevarande 
provning av typ 1
  
3. Provningsförlopp för fordon med endast eldrift  
3.1 Förfarande med på varandra följande cykler  
Figur A8, tillägg 1/6  
Provningsförlopp med på varandra följande cykler för fordon med endast eldrift
SV L 175/620 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
3.2 Förkortat provningsförfarande  
Figur A8, tillägg 1/7  
Provningsförlopp i förkortat provningsförfarande för fordon med endast eldrift
SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/621
 
Underbilaga 8  
Tillägg 2  
Korrgeringsförfarande baserat på energiförändringar i uppladdningsbara elenergilagringssystem  
I detta tillägg beskrivs förfarandet för korrigering av det laddningsbevarande CO  2 -massutsläppet vid provning av typ 1 för 
ej externt laddbara hybridelfordon och externt laddbara hybridelfordon samt bränsleförbrukningen för ej externt laddbara 
bränslecellshybridfordon som en funktion av elenergiförändringen i alla uppladdningsbara elenergilagringssystem.  
1. Allmänna krav  
1.1 Denna bilagas tillämplighet  
1.1.1 Den fasspecifika bränsleförbrukningen för ej externt laddbara bränslecellshybridfordon och CO  2 -massutsläppet 
för ej externt laddbara hybridelfordon och externt laddbara hybridelfordon ska korrigeras.  
1.1.2 Om en korrigering av bränsleförbrukningen för ej externt laddbara bränslecellshybridfordon eller en korrigering 
av CO  2 -massutsläppet för ej externt laddbara hybridelfordon och externt laddbara hybridelfordon uppmätt 
under hela cykeln enligt punkt 1.1.3 eller 1.1.4 i detta tillägg tillämpas, ska punkt 4.3 i denna underbilaga 
användas för att beräkna den laddningsbevarande energiförändringen ΔE REESS,CS  i det uppladdningsbara elener ­
gilagringssystemet i den laddningsbevarande provningen av typ 1. Den berörda perioden j som används i 
punkt 4.3 i denna underbilaga definieras genom den laddningsbevarande provningen av typ 1.  
1.1.3 Korrigeringen ska tillämpas om ΔE REESS,CS  är negativ, vilket motsvarar urladdning av det uppladdningsbara 
elenergilagringssystemet, och korrigeringskriteriet c som beräknas i punkt 1.2 är större än den tillämpliga 
toleransen enligt tabell A8, tillägg 2/1.  
1.1.4 Det är tillåtet att utelämna korrigeringen och använda okorrigerade värden om  
a) ΔE REESS,CS  är positiv, vilket motsvarar laddning av det uppladdningsbara elenergilagringssystemet, och 
korrigeringskriteriet c som beräknas i punkt 1.2 är större än den tillämpliga toleransen enligt tabell A8, 
tillägg 2/1,  
b) korrigeringskriteriet c som beräknas i punkt 1.2. är mindre än den tillämpliga toleransen enligt tabell A8, 
tillägg 2/1,  
c) tillverkaren genom mätning kan bevisa för godkännandemyndigheten att det inte finns något samband 
mellan ΔE REESS,CS  och laddningsbevarande CO  2 -massutsläpp respektive ΔE REESS,CS  och bränsleförbrukning.  
1.2. Korrigeringskriteriet c är förhållandet mellan det absoluta värdet för elenergiförändringen för det uppladd ­
ningsbara elenergilagringssystemet ΔE REESS,CS  och bränsleenergin, och ska beräknas enligt följande: 
c ¼ jΔE REESS ;CS j 
E fuel;CS 
där 
ΔE REESS,CS  är den laddningsbevarande energiförändringen i det uppladdningsbara elenergilagringssystemet 
enligt punkt 1.1.2 i detta tillägg, i Wh,  
E fuel,CS  är det laddningsbevarande energiinnehållet i det förbrukade bränslet enligt punkt 1.2.1 i fråga 
om ej externt laddbara hybridelfordon och externt laddbara hybridelfordon, och enligt punkt 
1.2.2 i fråga om ej externt laddbara bränslecellshybridfordon, i Wh.  
1.2.1 Laddningsbevarande bränsleenergi för ej externt laddbara hybridelfordon och externt laddbara hybridelfordon  
Det laddningsbevarande energiinnehållet för ej externt laddbara hybridelfordon och externt laddbara hybridel ­
fordon ska beräknas med hjälp av ekvationen 
E fuel;CS ¼ 10 Ü HV Ü FC  CS;nb Ü d CS 
där 
E fuel,CS  är det laddningsbevarande energiinnehållet i det förbrukade bränslet under den tillämpliga WLTP- 
provningscykeln i den laddningstömmande typ 1-provningen, i Wh,SV L 175/622 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
HV är värmevärdet enligt tabell A6, tillägg 2/1, i kWh/l,  
FC CS,nb  är den obalanserade laddningsbevarande bränsleförbrukningen under den laddningsbevarande prov ­
ningen av typ 1, ej korrigerad för energibalans, bestämd enligt punkt 6 i underbilaga 7, med hjälp av 
värdena för föreningar i det gasformiga utsläppet enligt steg nr 2 i tabell A8/5, i kg/100 km,  
d CS är den sträcka som har körts under motsvarande tillämplig WLTC-cykel, i km,  
10 är faktorn för omvandling till Wh.  
1.2.2 Laddningsbevarande bränsleenergi för ej externt laddbara bränslecellshybridfordon  
Det laddningsbevarande energiinnehållet för ej externt laddbara bränslecellshybridfordon ska beräknas med 
hjälp av ekvationen 
E fuel;CS ¼ 1 
0,36 Ü 121 Ü FC  CS;nb Ü d CS 
E fuel,CS  är det laddningsbevarande energiinnehållet i det förbrukade bränslet under den tillämpliga WLTP- 
provningscykeln i den laddningstömmande typ 1-provningen, i Wh,  
121 är det lägre värmevärdet för väte, i MJ/kg,  
FC CS,nb  är den obalanserade laddningsbevarande bränsleförbrukningen under den laddningsbevarande prov ­
ningen av typ 1, ej korrigerad för energibalans, bestämd enligt steg nr 1 i tabell A8/7, i kg/100 km,  
d CS är den sträcka som har körts under motsvarande tillämplig WLTC-cykel, i km,  
1 
0,36  är faktorn för omvandling till Wh.  
Tabell A8, tillägg 2/1  
Korrigeringskriterier  
Tillämplig cykel för provning av 
typ 1  Låg + Medel  Låg + Medel + Hög  Låg + Medel + Hög + Extra 
hög 
Korrigeringskriterieförhål ­
lande c  0,015  0,01  0,005  
2. Beräkning av korrigeringskoefficienter  
2.1 Korrigeringskoefficienten K  CO2 för CO  2 -massutsläpp, korrigeringskoefficienterna K  fuel,FCHV  för bränsleförbruk ­
ning samt, på tillverkarens begäran, de fasspecifika korrigeringskoefficienterna K  CO2,p  och K  fuel,FCHV,p  ska tas 
fram utifrån tillämpliga laddningsbevarande typ 1-provningscykler.  
Om fordon H provades i syfte att ta fram korrigeringskoefficienten för CO  2 -massutsläpp för ej externt laddbara 
hybridelfordon och externt laddbara hybridelfordon får koefficienten tillämpas inom interpoleringsfamiljen.  
2.2 Korrigeringskoefficienterna ska bestämmas utifrån en uppsättning laddningsbevarande provningar av typ 1 
enligt punkt 3 i detta tillägg. Tillverkaren ska utföra minst fem provningar.  
Tillverkaren får begära att det uppladdningsbara elenergilagringssystemets laddningstillstånd före provningen 
ställs in enligt tillverkarens rekommendation och enligt beskrivningen i punkt 3 i detta tillägg. Denna praxis 
ska endast användas för att uppnå en laddningsbevarande typ 1-provning med omvänt tecken mot ΔE REESS,CS  
och med godkännandemyndighetens godkännande.  
Uppsättningen mätningar ska uppfylla följande kriterier:  
a) Uppsättningen ska omfatta minst en provning med ΔE REESS,CS  och minst en med ΔE REESS,CS  . ΔE REESS,CS,n  är 
summan av elenergiförändringarna hos alla uppladdningsbara elenergilagringssystem i provning n som 
beräknats enligt punkt 4.3 i denna underbilaga.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/623
 
b) Skillnaden i M  CO2,CS  mellan provningen med den högsta negativa elenergiförändringen och provningen med 
den högsta positiva elenergiförändringen ska vara större än eller lika med 5 g/km. Detta kriterium ska inte 
tillämpas för bestämning av K  fuel,FCHV  . 
Vid bestämning av K  CO2 får det antal provningar som krävs minskas till tre om samtliga följande kriterier är 
uppfyllda utöver leden a och b:  
c) Skillnaden i M  CO2,CS  mellan två på varandra följande mätningar, som hänför sig till elenergiförändringen 
under provningen, ska vara mindre än eller lika med 10 g/km.  
d) Förutom b får provningen med den högsta negativa elenergiförändringen och provningen med den högsta 
positiva elenergiförändringen inte ligga inom det område som definieras av  
Ä0,01 Ï ΔE REESS  
E fuel Ï þ0,01 , 
där 
E fuel är det förbrukade bränslets energiinnehåll enligt punkt 1.2 i detta tillägg, i Wh.  
e) Skillnaden i M  CO2,CS  mellan provningen med den högsta negativa elenergiförändringen och mittpunkten, 
och skillnaden i M  CO2,CS  mellan mittpunkten och provningen med den högsta positiva elenergiförändringen 
ska vara snarlik och helst ligga inom det område som definieras av d.  
De korrigeringskoefficienter som tillverkaren har fastställt ska granskas och godkännas av godkännande ­
myndigheten innan de tillämpas.  
Om en uppsättning med minst fem provningar inte uppfyller något av eller båda kriterierna a och b ska 
tillverkaren för godkännandemyndigheten bevisa anledningen till att fordonet inte klarar att uppfylla något 
eller båda kriterierna. Om godkännandemyndigheten inte är nöjd med beviset får den kräva att ytterligare 
provningar utförs. Om kriterierna fortfarande inte är uppfyllda efter ytterligare provningar fastställer god ­
kännandemyndigheten en konservativ korrigeringskoefficient på grundval av mätningar.  
2.3 Beräkning av korrigeringskoefficienterna K  fuel,FCHV  och K  CO2 
2.3.1 Bestämning av korrigeringskoefficient för bränsleförbrukning K  fuel,FCHV  
För ej externt laddbara bränslecellshybridfordon anges korrigeringskoefficienten för bränsleförbrukning, K  fu ­
el,FCHV  , som bestäms genom en uppsättning laddningsbevarande provningar av typ 1, med hjälp av ekvationen 
K fuel;FCHV ¼ P  n CS 
n¼1 Ê 
ðEC  DC;CS;n Ä EC  DC;CS;avg Þ Ü ðFC CS;nb;n Ä FC  CS;nb;avg Þ Ì 
P  n CS 
n¼1 ðEC  DC;CS;n Ä EC  DC;CS;avg Þ 2 
där 
K fuel,FCHV  är korrigeringskoefficienten för bränsleförbrukning, i (kg/100 km)/(Wh/km),  
EC DC,CS,n  är den laddningsbevarande elenergiförbrukningen för provning n baserat på urladdning av det 
uppladdningsbara elenergilagringssystemet enligt nedanstående ekvation, i Wh/km,  
EC DC,CS,avg  är den genomsnittliga laddningsbevarande elenergiförbrukningen för n  cs provningar baserat på 
urladdning av det uppladdningsbara elenergilagringssystemet enligt nedanstående ekvation, i 
Wh/km,  
FC CS,nb,n  är den laddningsbevarande bränsleförbrukningen under provning n, ej korrigerad för energiba ­
lans, enligt steg nr 1 i tabell A8/7, i kg/100 km,  
FC CS,nb,avg  är det aritmetiska medelvärdet av den laddningsbevarande bränsleförbrukningen för n  cs prov ­
ningar baserat på bränsleförbrukningen, ej korrigerad för energibalans, enligt nedanstående 
ekvation, i kg/100 km,  
n är indextalet för den berörda provningen,SV L 175/624 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
n cs är det totala antalet provningar,  
och 
EC  DC;CS;avg ¼ 1 
n CS Ü X  n CS 
n¼1 EC  DC;CS;n 
och 
FC CS;nb;avg ¼ 1 
n CS Ü X  n CS 
n¼1 FC CS;nb;n 
och 
EC  DC;CS;n ¼ ΔE REESS ;CS;n 
d CS;n 
där 
ΔE REESS,CS,n  är den laddningsbevarande elenergiförändringen i det uppladdningsbara elenergilagringssyste ­
met i provning n enligt punkt 1.1.2 i detta tillägg, i Wh,  
d CS,n är den sträcka som har körts under motsvarande laddningsbevarande provning n av typ 1, i 
km. 
Korrigeringskoefficienten för bränsleförbrukning ska avrundas till fyra signifikanta siffror. Den statistiska sig ­
nifikansen hos korrigeringskoefficienten för bränsleförbrukning ska utvärderas av godkännandemyndigheten.  
2.3.1.1 Det är tillåtet att tillämpa den korrigeringskoefficient för bränsleförbrukning som tagits fram utifrån provningar 
under hela den tillämpliga WLTP-provningscykeln för korrigering av varje enskild fas.  
2.3.1.2 Utan att det påverkar kraven i punkt 2.2 i detta tillägg får, på tillverkarens begäran och efter godkännande ­
myndighetens godkännande, separata korrigeringskoefficienter för bränsleförbrukning, K  fuel,FCHV,p  , tas fram för 
varje enskild fas. I så fall ska samma kriterier som beskrivs i punkt 2.2 i detta tillägg uppfyllas i varje enskild 
fas och det förfarande som beskrivs i punkt 2.3.1 i detta tillägg ska tillämpas för varje enskild fas i syfte att 
fastställa varje fasspecifik korrigeringskoefficient.  
2.3.2 Bestämning av korrigeringsfaktorn K  CO2 för CO  2 -massutsläpp  
För externt laddbara hybridelfordon och ej externt laddbara hybridelfordon definieras korrigeringskoefficienten 
för CO  2 -massutsläpp, K  CO2 , som bestäms genom en uppsättning laddningsbevarande provningar av typ 1, med 
hjälp av ekvationen 
K CO2 ¼ P  n CS 
n¼1 Ê 
ðEC  DC;CS;n Ä EC  DC;CS;avg Þ Ü ðM CO2;CS;nb;n Ä M CO2;CS;nb;avg Þ Ì 
P  n CS 
n¼1 ðEC  DC;CS;n Ä EC  DC;CS;avg Þ 2 
där 
K CO2 är korrigeringskoefficienten för CO  2 -massutsläpp, i (g/km)/(Wh/km),  
EC DC,CS,n  är den laddningsbevarande elenergiförbrukningen för provning n baserat på urladdning av 
det uppladdningsbara elenergilagringssystemet enligt punkt 2.3.1 i detta tillägg, i Wh/km,  
EC DC,CS,avg  är det aritmetiska medelvärdet av den laddningsbevarande elenergiförbrukningen för n  cs 
provningar baserat på urladdning av det uppladdningsbara elenergilagringssystemet enligt 
punkt 2.3.1 i detta tillägg, i Wh/km,  
M CO2,CS,nb,n  är det laddningsbevarande CO  2 -massutsläppet vid provning n, ej korrigerat för energibalans, 
beräknat enligt steg 2 i tabell A8/5, i g/km,  
M CO2,CS,nb,avg  är det aritmetiska medelvärdet av det laddningsbevarande CO  2 -massutsläppet för n  cs prov ­
ningar baserat på CO  2 -massutsläppet, ej korrigerat för energibalans, enligt nedanstående 
ekvation, i g/km,  
n är indextalet för den berörda provningen,SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/625
 
n cs är det totala antalet provningar,  
och 
M CO2;CS;nb;avg ¼ 1 
n CS Ü X  n CS 
n¼1 M CO2;CS;nb;n 
Korrigeringskoefficienten för CO  2 -massutsläpp ska avrundas till fyra signifikanta siffror. Den statistiska signi ­
fikansen hos korrigeringskoefficienten för CO  2 -massutsläpp ska utvärderas av godkännandemyndigheten.  
2.3.2.1 Det är tillåtet att tillämpa den korrigeringskoefficient för CO  2 -massutsläpp som tagits fram utifrån provningar 
under hela den tillämpliga WLTP-provningscykeln för korrigering av varje enskild fas.  
2.3.2.2 Utan att det påverkar kraven i punkt 2.2 i detta tillägg får, på tillverkarens begäran och efter godkännande ­
myndighetens godkännande, separata korrigeringskoefficienter för CO  2 -massutsläpp, K  CO2,p  , tas fram för varje 
enskild fas. I så fall ska samma kriterier som beskrivs i punkt 2.2 i detta tillägg uppfyllas i varje enskild fas och 
det förfarande som beskrivs i punkt 2.3.2 i detta tillägg ska tillämpas för varje enskild fas i syfte att fastställa 
fasspecifika korrigeringskoefficienter.  
3. Provningsförfarande för bestämning av korrigeringskoefficienterna  
3.1 Externt laddbara hybridelfordon  
För externt laddbara hybridelfordon ska ett av följande provningsförlopp enligt figur A8, tillägg 2/1 användas 
för att mäta alla värden som behövs för bestämning av korrigeringskoefficienterna enligt punkt 2 i detta tillägg.  
Figur A8, tillägg 2/1  
Provningsförlopp för externt laddbara hybridelfordon
  
3.1.1 Provningsförlopp enligt alternativ 1  
3.1.1.1 Förkonditionering och stabilisering  
Förkonditionering och stabilisering ska utföras enligt punkt 2.1 i tillägg 4 till denna underbilaga.SV L 175/626 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
3.1.1.2 Justering av det uppladdningsbara elenergilagringssystemet  
Före provningsförfarandet enligt punkt 3.1.1.3 får tillverkaren justera det uppladdningsbara elenergilagrings ­
systemet. Tillverkaren ska styrka att kraven för inledning av provningen enligt punkt 3.1.1.3 är uppfyllda.  
3.1.1.3 Provningsförfarande  
3.1.1.3.1 Det förarvalbara läget för den tillämpliga WLTP-provningscykeln ska väljas enligt punkt 3 i tillägg 6 till denna 
underbilaga.  
3.1.1.3.2 För provning ska tillämplig WLTP-provningscykel enligt punkt 1.4.2 i denna underbilaga köras.  
3.1.1.3.3 Om inget annat anges i detta tillägg ska fordonet provas enligt typ 1-provningsförfarandet som beskrivs i 
underbilaga 6.  
3.1.1.3.4 För att det ska gå att erhålla en uppsättning tillämpliga WLTP-provningscykler som krävs för bestämning av 
korrigeringskoefficienterna får provningen efterföljas av ett antal på varandra följande förlopp som krävs enligt 
punkt 2.2 i detta tillägg, bestående av punkterna 3.1.1.1–3.1.1.3 i detta tillägg.  
3.1.2 Provningsförlopp enligt alternativ 2  
3.1.2.1 Förkonditionering  
Provfordonet ska förkonditioneras enligt punkt 2.1.1 eller 2.1.2 i tillägg 4 till denna underbilaga.  
3.1.2.2 Justering av det uppladdningsbara elenergilagringssystemet  
Efter förkonditionering ska stabilisering enligt punkt 2.1.3 i tillägg 4 till denna underbilaga utelämnas och ett 
avbrott, under vilket det är tillåtet att justera det uppladdningsbara elenergilagringssystemet, på högst 60 min 
ska ställas in. Ett liknande avbrott ska tillämpas före varje provning. Omedelbart efter avbrottet ska kraven i 
punkt 3.1.2.3 i detta tillägg tillämpas.  
På begäran av tillverkaren får ytterligare en uppvärmning genomföras före justeringen av det uppladdningsbara 
elenergilagringssystemet i syfte att säkerställa liknande startförhållanden för bestämningen av korrigerings ­
koefficienter. Om tillverkaren begär denna ytterligare uppvärmning ska samma uppvärmningsförfarande till ­
lämpas upprepade gånger under provningsförloppet.  
3.1.2.3 Provningsförfarande  
3.1.2.3.1 Det förarvalbara läget för den tillämpliga WLTP-provningscykeln ska väljas enligt punkt 3 i tillägg 6 till denna 
underbilaga.  
3.1.2.3.2 För provning ska tillämplig WLTP-provningscykel enligt punkt 1.4.2 i denna underbilaga köras.  
3.1.2.3.3 Om inget annat anges i detta tillägg ska fordonet provas enligt typ 1-provningsförfarandet som beskrivs i 
underbilaga 6.  
3.1.2.3.4 För att det ska gå att erhålla en uppsättning tillämpliga WLTP-provningscykler som krävs för bestämning av 
korrigeringskoefficienterna får provningen efterföljas av ett antal på varandra följande förlopp som krävs enligt 
punkt 2.2 i detta tillägg, bestående av punkterna 3.1.2.2 och 3.1.2.3 i detta tillägg.  
3.2 Ej externt laddbara hybridelfordon och ej externt laddbara bränslecellshybridfordon  
För ej externt laddbara hybridelfordon och ej externt laddbara bränslecellshybridfordon ska ett av följande 
provningsförlopp enligt figur A8, tillägg 2/2 användas för att mäta alla värden som behövs för bestämning av 
korrigeringskoefficienterna enligt punkt 2 i detta tillägg.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/627
 
Figur A8, tillägg 2/2  
Provningsförlopp för ej externt laddbara hybridelfordon och ej externt laddbara bränslecellshybrid ­
fordon
  
3.2.1 Provningsförlopp enligt alternativ 1  
3.2.1.1 Förkonditionering och stabilisering  
Provfordonet ska förkonditioneras och stabiliseras enligt punkt 3.3.1 i denna underbilaga.  
3.2.1.2 Justering av det uppladdningsbara elenergilagringssystemet  
Före provningsförfarandet enligt punkt 3.2.1.3 får tillverkaren justera det uppladdningsbara elenergilagrings ­
systemet. Tillverkaren ska styrka att kraven för inledning av provningen enligt punkt 3.2.1.3 är uppfyllda.  
3.2.1.3 Provningsförfarande  
3.2.1.3.1 Det förarvalbara läget ska väljas enligt punkt 3 i tillägg 6 till denna underbilaga.  
3.2.1.3.2 För provning ska tillämplig WLTP-provningscykel enligt punkt 1.4.2 i denna underbilaga köras.  
3.2.1.3.3 Om inget annat anges i detta tillägg ska fordonet provas enligt det laddningsbevarande typ 1-provningsför ­
farande som beskrivs i underbilaga 6.  
3.2.1.3.4 För att det ska gå att erhålla en uppsättning tillämpliga WLTP-provningscykler som krävs för bestämning av 
korrigeringskoefficienterna får provningen efterföljas av ett antal på varandra följande förlopp som krävs enligt 
punkt 2.2 i detta tillägg, bestående av punkterna 3.2.1.1–3.2.1.3 i detta tillägg.  
3.2.2 Provningsförlopp enligt alternativ 2  
3.2.2.1 Förkonditionering  
Provfordonet ska förkonditioneras enligt punkt 3.3.1.1 i denna underbilaga.  
3.2.2.2 Justering av det uppladdningsbara elenergilagringssystemet  
Efter förkonditionering ska stabilisering enligt punkt 3.3.1.2 i denna underbilaga utelämnas och ett avbrott, 
under vilket det är tillåtet att justera det uppladdningsbara elenergilagringssystemet, på högst 60 min ska ställas 
in. Ett liknande avbrott ska tillämpas före varje provning. Omedelbart efter avbrottet ska kraven i punkt 3.2.2.3 
i detta tillägg tillämpas.SV L 175/628 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
På begäran av tillverkaren får ytterligare en uppvärmning genomföras före justeringen av det uppladdningsbara 
elenergilagringssystemet i syfte att säkerställa liknande startförhållanden för bestämningen av korrigerings ­
koefficienter. Om tillverkaren begär denna ytterligare uppvärmning ska samma uppvärmningsförfarande till ­
lämpas upprepade gånger under provningsförloppet.  
3.2.2.3 Provningsförfarande  
3.2.2.3.1 Det förarvalbara läget för den tillämpliga WLTP-provningscykeln ska väljas enligt punkt 3 i tillägg 6 till denna 
underbilaga.  
3.2.2.3.2 För provning ska tillämplig WLTP-provningscykel enligt punkt 1.4.2 i denna underbilaga köras.  
3.2.2.3.3 Om inget annat anges i detta tillägg ska fordonet provas enligt typ 1-provningsförfarandet som beskrivs i 
underbilaga 6.  
3.2.2.3.4 För att det ska gå att erhålla en uppsättning tillämpliga WLTP-provningscykler som krävs för bestämning av 
korrigeringskoefficienterna får provningen efterföljas av ett antal på varandra följande förlopp som krävs enligt 
punkt 2.2 i detta tillägg, bestående av punkterna 3.2.2.2 och 3.2.2.3 i detta tillägg.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/629
 
Underbilaga 8  
Tillägg 3  
Bestämning av uppladdningsbara elenergilagringssystemets ström och spänning för ej externt laddbara 
hybridelfordon, externt laddbara hybridelfordon, fordon med endast eldrift och ej externt laddbara 
bränslecellshybridfordon  
1. Inledning  
1.1 I detta tillägg anges den metod och de instrument som krävs för att bestämma det uppladdningsbara elenergilag ­
ringssystemets ström och spänning för ej externt laddbara hybridelfordon, externt laddbara hybridelfordon, fordon 
med endast eldrift och ej externt laddbara bränslecellshybridfordon.  
1.2 Mätningen av det uppladdningsbara elenergilagringssystemets ström och spänning ska börja samtidigt som prov ­
ningen inleds och avslutas omedelbart efter att provningen av fordonet har avslutats.  
1.3 Det uppladdningsbara elenergilagringssystemets ström och spänning för varje fas ska bestämmas.  
1.4 En förteckning över de instrument som tillverkaren använder för mätning av det uppladdningsbara elenergilag ­
ringssystemets ström och spänning (inbegripet instrumenttillverkare, modellnummer, serienummer och, i före ­
kommande fall, datum för senaste kalibrering) under  
a) typ 1-provningen enligt punkt 3 i denna underbilaga,  
b) förfarandet för bestämning av korrigeringskoefficienter enligt tillägg 2 till denna underbilaga (i tillämpliga fall), 
och 
c) ATCT-provningen enligt underbilaga 6a  
ska lämnas till godkännandemyndigheten.  
2. Det uppladdningsbara elenergilagringssystemets ström  
Urladdning av det uppladdningsbara elenergilagringssystemet betraktas som negativ ström.  
2.1 Extern mätning av det uppladdningsbara elenergilagringssystemets ström  
2.1.1 Strömmen i det eller de uppladdningsbara elenergilagringssystemen ska mätas under provningarna med hjälp av 
en strömomvandlare av klämtyp eller av sluten typ. Strömmätningssystemet ska uppfylla de krav som anges i 
tabell A8/1 i denna underbilaga. Strömomvandlaren (strömomvandlarna) ska kunna hantera toppströmmen vid 
motorstarter och temperaturförhållandena vid mätpunkten.  
2.1.2 Strömomvandlare ska monteras på valfritt uppladdningsbart elenergilagringssystem eller på en av de kablar som är 
direkt anslutna till det uppladdningsbara elenergilagringssystemet, och ska omfatta all ström i det uppladdnings ­
bara elenergilagringssystemet.  
När det gäller skärmade ledningar ska lämpliga metoder tillämpas i överenskommelse med godkännandemyndig ­
heten.  
För att det uppladdningsbara elenergilagringssystemets ström enkelt ska kunna mätas med extern mätutrustning 
bör tillverkaren tillhandahålla lämpliga, säkra och tillgängliga anslutningspunkter i fordonet. Om detta inte är 
möjligt måste tillverkaren hjälpa godkännandemyndigheten med anslutning av en strömomvandlare till en av de 
kablar som är direkt anslutna till elenergilagringssystemet på det sätt som beskrivs ovan i denna punkt.  
2.1.3 Provtagning av strömomvandlarens avläsning ska ske med en frekvens av minst 20 Hz. Den uppmätta strömmen 
ska integreras över tid, så att ett uppmätt värde Q, uttryckt i amperetimmar (Ah), erhålls. Integreringen får göras i 
strömmätningssystemet.  
2.2 Fordonets omborddata avseende det uppladdningsbara elenergilagringssystemets ström  
Som ett alternativ till punkt 2.1 i detta tillägg får tillverkaren använda fordonsbaserade strömmätningsdata. 
Noggrannheten i dessa data ska påvisas för godkännandemyndigheten.SV L 175/630 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
3. Det uppladdningsbara elenergilagringssystemets spänning  
3.1 Extern mätning av det uppladdningsbara elenergilagringssystemets spänning  
Under de provningar som beskrivs i punkt 3 i denna underbilaga ska det uppladdningsbara elenergilagrings ­
systemets spänning mätas med de krav på utrustning och noggrannhet som anges i punkt 1.1 i denna under ­
bilaga. För att det ska gå att mäta det uppladdningsbara elenergilagringssystemets spänning med extern mät ­
utrustning ska tillverkarna bistå godkännandemyndigheten genom att tillhandahålla mätpunkter för mätning av 
det uppladdningsbara elenergilagringssystemets spänning.  
3.2 Nominell spänning för det uppladdningsbara elenergilagringssystemet  
För ej externt laddbara hybridelfordon, ej externt laddbara bränslecellshybridfordon och externt laddbara hybri ­
delfordon får den nominella spänningen i det uppladdningsbara elenergilagringssystemet som bestämts enligt DIN 
EN 60050-482 användas i stället för den uppmätta spänningen i det uppladdningsbara elenergilagringssystemet 
enligt punkt 3.1 i detta tillägg.  
3.3 Fordonets omborddata avseende det uppladdningsbara elenergilagringssystemets spänning  
Som ett alternativ till punkterna 3.1 och 3.2 i detta tillägg får tillverkaren använda fordonsbaserade spännings ­
mätningsdata. Noggrannheten i dessa data ska påvisas för godkännandemyndigheten.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/631
 
Underbilaga 8  
Tillägg 4  
Förkonditionering, stabilisering och förhållanden för laddning av det uppladdningsbara elenergilagringssystemet 
för fordon med endast eldrift och externt laddbara hybridelfordon  
1. I detta tillägg beskrivs provningsförfarandet för förkonditionering av förbränningsmotorer och uppladdningsbara 
elenergilagringssystem som förberedelse för  
a) mätningar av elektrisk räckvidd, laddningstömning och laddningsbevarande vid provning av externt laddbara 
hybridelfordon, och  
b) mätningar av elektrisk räckvidd och elenergiförbrukning vid provning av fordon med endast eldrift.  
2. Förkonditionering och stabilisering av externt laddbara hybridelfordon  
2.1 Förkonditionering och stabilisering när provningsförfarandet inleds med en laddningsbevarande provning  
2.1.1 För förkonditionering av förbränningsmotorn ska fordonet köras under minst en tillämplig WLTP-provnings ­
cykel. Under varje förkonditioneringscykel ska laddningsbalansen för det uppladdningsbara elenergilagringssyste ­
met bestämmas. Förkonditioneringen ska avbrytas i slutet på den tillämpliga WLTP-provningscykel under vilken 
avbrytningskriteriet uppnåtts enligt punkt 3.2.4.5 i denna underbilaga.  
2.1.2 Som alternativ till punkt 2.1.1 i detta tillägg får, på tillverkarens begäran och efter godkännandemyndighetens 
godkännande, laddningstillståndet för det uppladdningsbara elenergilagringssystemet för provningen av typ 1 
ställas in enligt tillverkarens rekommendation i syfte att erhålla en provning under laddningsbevarande drifts ­
förhållanden.  
I så fall ska ett förkonditioneringsförfarande tillämpas, liksom det som är tillämpligt på konventionella fordon 
enligt beskrivningen i punkt 1.2.6 i underbilaga 6.  
2.1.3 Stabilisering av fordonet ska ske enligt punkt 1.2.7 i underbilaga 6.  
2.2 Förkonditionering och stabilisering när provningsförfarandet inleds med en laddningstömmande provning  
2.2.1 Externt laddbara hybridelfordon ska köras under minst en tillämplig WLTP-provningscykel. Under varje för ­
konditioneringscykel ska laddningsbalansen för det uppladdningsbara elenergilagringssystemet bestämmas. För ­
konditioneringen ska avbrytas i slutet på den tillämpliga WLTP-provningscykel under vilken avbrytningskriteriet 
uppnåtts enligt punkt 3.2.4.5 i denna underbilaga.  
2.2.2 Stabilisering av fordonet ska ske enligt punkt 1.2.7 i underbilaga 6. Forcerad nedkylning får inte tillämpas på 
fordon som förkonditioneras för provning av typ 1. Under stabiliseringen ska det uppladdningsbara elenergilag ­
ringssystemet laddas med det normala laddningsförfarande som anges i punkt 2.2.3 i detta tillägg.  
2.2.3 Tillämpning av en normal laddning  
2.2.3.1 Det uppladdningsbara elenergilagringssystemet ska laddas vid omgivningstemperatur enligt specifikationerna i 
punkt 1.2.2.2.2 i underbilaga 6 med antingen  
a) laddaren i fordonet om en sådan finns monterad, eller  
b) en extern laddare som rekommenderas av tillverkaren och med det laddningsmönster som föreskrivs för 
normal laddning.  
Förfarandena i denna punkt utesluter alla slags specialladdningar som kan ha initierats automatiskt eller ma ­
nuellt, t.ex. utjämningsladdningar eller underhållsladdningar. Tillverkaren ska intyga att det inte har förekommit 
någon specialladdning under provningen.SV L 175/632 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
2.2.3.2 Kriterium för laddningens avslutande  
Kriteriet för laddningens avslutande har uppnåtts när de fordonsbaserade eller externa instrumenten visar att det 
uppladdningsbara elenergilagringssystemet är fulladdat.  
3. Förkonditionering av fordon med endast eldrift  
3.1 Inledande laddning av det uppladdningsbara elenergilagringssystemet  
Den inledande laddningen av det uppladdningsbara elenergilagringssystemet består av att ladda ur systemet och 
genomföra en normal laddning.  
3.1.1 Urladdning av det uppladdningsbara elenergilagringssystemet  
Urladdningen ska ske enligt tillverkarens rekommendation. Tillverkaren ska garantera att det uppladdningsbara 
elenergilagringssystemet laddas ur så mycket som möjligt genom urladdningsförfarandet.  
3.1.2 Tillämpning av en normal laddning  
Det uppladdningsbara elenergilagringssystemet ska laddas enligt punkt 2.2.3.1 i detta tillägg.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/633
 
Underbilaga 8  
Tillägg 5  
Användningsfaktorer för externt laddbara hybridelfordon  
1. Användningsfaktorer (UF) är kvoter som bygger på körstatistik och de räckvidder som uppnåtts i laddningstömmande 
och laddningsbevarande lägen för externt laddbara hybridelfordon, och används för viktning av utsläpp, CO  2 -utsläpp 
och bränsleförbrukning.  
Den databas som användes för att beräkna användningsfaktorerna i punkt 2 byggde främst på användningsegenskaper 
(t.ex. utnyttjande, daglig körd sträcka, andelar av olika fordonsklasser) hos konventionella fordon. Det kommer att bli 
nödvändigt att utvärdera användningsfaktorerna och laddningsfrekvenserna på nytt genom en kundundersökning när 
ett betydande antal externt laddbara hybridelfordon har börjat användas på den europeiska marknaden.  
2. För beräkningen av varje fasspecifik användningsfaktor ska följande ekvation användas:  
UF  i ðd i Þ ¼ 1 Ä exp 8 
> > > : Ä 8 
> > > : X  k 
j¼1 C j Ü 8 
: d i 
d n 9 
; j 9 
> > ; 9 
> > ; Ä X  iÄ1 
l¼1 UF  l 
där 
UF  i är användningsfaktor för fas i,  
d i är den sträcka som har körts till slutet av fas i, i km,  
C j är koefficient nummer j (se tabell A8, tillägg 5/1),  
d n är normaliserad sträcka (se tabell A8, tillägg 5/1),  
k är antal termer och koefficienter i exponenten (se tabell A8, tillägg 5/1),  
i är den berörda fasens nummer,  
j är den berörda termens/koefficientens nummer,  
X  iÄ1 
l¼1 UF  l är summan av beräknade användningsfaktorer fram till fas (i-1).  
Kurvan som är baserad på följande parametrar i tabell A8, tillägg 5/1 är giltig från 0 km till den normaliserade 
sträckan  d n där användningsfaktorn konvergerar till 1,0 (se figur A8, tillägg 5/1).  
Tabell A8, tillägg 5/1  
Parameter som ska användas i ekvation y  
C 1 26,25  
C 2 – 38,94  
C 3 – 631,05  
C 4 5 964,83  
C 5 – 25 094,60  
C 6 60 380,21SV L 175/634 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
C 7 – 87 517,16  
C 8 75 513,77  
C 9 – 35 748,77  
C 10 7 154,94  
d n [km]  800  
k 10  
Kurvan i figur A8, tillägg 5/1 nedan visas endast i illustrerande syfte. Den ingår inte i lagtexten.  
Figur A8, tillägg 5/1  
Användningsfaktorkurva baserad på ekvationsparameter i tabell A8, tillägg 5/1
SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/635
 
Underbilaga 8  
Tillägg 6  
Val av förarvalbara lägen  
1. Allmänt krav  
1.1 Tillverkaren ska välja det förarvalbara läge för typ 1-provningsförfarandet enligt punkterna 2–4 i detta tillägg som 
gör att fordonet klarar att följa den berörda provningscykeln inom toleranserna för hastighetskurvan enligt punkt 
1.2.6.6 i underbilaga 6.  
1.2 Tillverkaren ska lämna bevis till godkännandemyndigheten beträffande  
a) förekomsten av ett dominerande läge under de berörda förhållandena,  
b) det berörda fordonets högsta hastighet,  
och om så krävs  
c) bästa och sämsta tänkbara läge som identifierats genom bevis på bränsleförbrukningen och, i tillämpliga fall, på 
CO  2 -massutsläppet i alla lägen (se underbilaga 6, punkt 1.2.6.5.2.4),  
d) läget med högst elenergiförbrukning,  
e) energibehovet för cykeln (enligt punkt 5 i underbilaga 7, där målhastigheten ersätts med den faktiska hastigheten).  
1.3 Särskilda förarvalbara lägen, t.ex. ”bergsläge” eller ”underhållsläge”, som inte är avsedda för normal daglig användning 
utan endast för särskilda begränsade syften ska inte beaktas.  
2. Externt laddbara hybridelfordon utrustade med ett förarvalbart läge under laddningstömmande driftsförhållanden  
Om fordonet är utrustat med ett förarvalbart läge ska läget för den laddningstömmande provningen av typ 1 väljas 
enligt följande villkor.  
I flödesschemat i figur A8, tillägg 6/1 visas val av läge enligt punkt 2 i detta tillägg.  
2.1 Om det finns ett dominerande läge som gör att fordonet klarar att följa referensprovningscykeln under laddnings ­
tömmande driftsförhållanden ska detta läge väljas.  
2.2 Om det inte finns något dominerande läge, eller om det finns ett dominerande läge men detta inte gör att fordonet 
klarar att följa referensprovningscykeln under laddningstömmande driftsförhållanden, ska läget för provningen väljas 
enligt följande villkor:  
a) Om det endast finns ett läge som gör att fordonet klarar att följa referensprovningscykeln under laddnings ­
tömmande driftsförhållanden ska detta läge väljas.  
b) Om det finns flera lägen som gör att fordonet klarar att följa referensprovningscykeln under laddningstömmande 
driftsförhållanden ska läget med högst elenergiförbrukning väljas.  
2.3 Om det inte finns något läge enligt punkterna 2.1 och 2.2 i detta tillägg som gör att fordonet klarar att följa 
referensprovningscykeln ska referensprovningscykeln ändras enligt punkt 9 i underbilaga 1:SV L 175/636 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
a) Om det finns ett dominerande läge som gör att fordonet klarar att följa den ändrade referensprovningscykeln 
under laddningstömmande driftsförhållanden ska detta läge väljas.  
b) Om det inte finns något dominerande läge men andra lägen som gör att fordonet klarar att följa den ändrade 
referensprovningscykeln under laddningstömmande driftsförhållanden ska läget med högst elenergiförbrukning 
väljas.  
c) Om det inte finns något läge som gör att fordonet klarar att följa den ändrade referensprovningscykeln under 
laddningstömmande driftsförhållanden ska läget eller lägena med högsta energibehov för cykeln identifieras och 
läget med högst elenergiförbrukning väljas.  
Figur A8, tillägg 6/1  
Val av förarvalbart läge för externt laddbara hybridelfordon under laddningstömmande driftsförhållanden
  
3. Externt laddbara hybridelfordon, ej externt laddbara hybridelfordon och ej externt laddbara bränslecellshybridfordon 
som är utrustade med ett förarvalbart läge under laddningsbevarande driftsförhållanden  
Om fordonet är utrustat med ett förarvalbart läge ska läget för den laddningsbevarande provningen av typ 1 väljas 
enligt följande villkor.  
I flödesschemat i figur A8, tillägg 6/2 visas val av läge enligt punkt 3 i detta tillägg.  
3.1 Om det finns ett dominerande läge som gör att fordonet klarar att följa referensprovningscykeln under laddnings ­
bevarande driftsförhållanden ska detta läge väljas.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/637
 
3.2 Om det inte finns något dominerande läge, eller om det finns ett dominerande läge men detta inte gör att fordonet 
klarar att följa referensprovningscykeln under laddningsbevarande driftsförhållanden, ska läget för provningen väljas 
enligt följande villkor:  
a) Om det endast finns ett läge som gör att fordonet klarar att följa referensprovningscykeln under laddnings ­
bevarande driftsförhållanden ska detta läge väljas.  
b) Om det finns flera lägen som gör att fordonet klarar att följa referensprovningscykeln under laddningsbevarande 
driftsförhållanden ska tillverkaren kunna välja mellan att antingen välja sämsta tänkbara läge eller välja både bästa 
tänkbara och sämsta tänkbara läge och beräkna det aritmetiska medelvärdet av provningsresultaten.  
3.3 Om det inte finns något läge enligt punkterna 3.1 och 3.2 i detta tillägg som gör att fordonet klarar att följa 
referensprovningscykeln ska referensprovningscykeln ändras enligt punkt 9 i underbilaga 1:  
a) Om det finns ett dominerande läge som gör att fordonet klarar att följa den ändrade referensprovningscykeln 
under laddningsbevarande driftsförhållanden ska detta läge väljas.  
b) Om det inte finns något dominerande läge men andra lägen som gör att fordonet klarar att följa den ändrade 
referensprovningscykeln under laddningsbevarande driftsförhållanden ska det sämsta tänkbara av dessa lägen 
väljas.  
c) Om det inte finns något läge som gör att fordonet klarar att följa den ändrade referensprovningscykeln under 
laddningsbevarande driftsförhållanden ska läget eller lägena med högst energibehov för cykeln identifieras och 
sämsta tänkbara läge väljas.SV L 175/638 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Figur A8, tillägg 6/2  
Val av ett förarvalbart läge för externt laddbara hybridelfordon, ej externt laddbara hybridelfordon och ej 
externt laddbara bränslecellshybridfordon under laddningsbevarande driftsförhållanden
  
4. Fordon med endast eldrift som är utrustade med ett förarvalbart läge  
Om fordonet är utrustat med ett förarvalbart läge ska läget för provningen väljas enligt följande villkor.  
Flödesschemat i figur A8, tillägg 6/3 visar val av läge enligt punkt 3 i detta tillägg.  
4.1 Om det finns ett dominerande läge som gör att fordonet klarar att följa referensprovningscykeln ska detta läge väljas.  
4.2 Om det inte finns något dominerande läge, eller om det finns ett dominerande läge men detta inte gör att fordonet 
klarar att följa referensprovningscykeln, ska läget för provningen väljas enligt följande villkor.  
a) Om det endast finns ett läge som gör att fordonet klarar att följa referensprovningscykeln ska detta läge väljas.  
b) Om det finns flera lägen som gör att fordonet klarar att följa referensprovningscykeln ska läget med högst 
elenergiförbrukning väljas.  
4.3 Om det inte finns något läge enligt punkterna 4.1 och 4.2 i detta tillägg som gör att fordonet klarar att följa 
referensprovningscykeln ska referensprovningscykeln ändras enligt punkt 9 i underbilaga 1. Den resulterande prov ­
ningscykeln ska benämnas som den tillämpliga WLTP-provningscykeln:  
a) Om det finns ett läge som gör att fordonet klarar att följa den ändrade referensprovningscykeln ska detta läge 
väljas.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/639
 
b) Om det inte finns något dominerande läge men andra lägen som gör att fordonet klarar att följa den ändrade 
referensprovningscykeln ska läget med högst elenergiförbrukning väljas.  
c) Om det inte finns något läge som gör att fordonet klarar att följa den ändrade referensprovningscykeln ska läget 
eller lägena med högst energibehov för cykeln identifieras och läget med högst elenergiförbrukning väljas.  
Figur A8, tillägg 6/3  
Val av förarvalbart läge för fordon med endast eldrift
SV L 175/640 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Underbilaga 8  
Tillägg 7  
Mätning av bränsleförbrukning hos hybridfordon med komprimerad vätgas och bränsleceller  
1. Allmänna krav  
1.1 Bränsleförbrukningen ska mätas med den gravimetriska metoden enligt punkt 2 i detta tillägg.  
På tillverkarens begäran och med godkännandemyndighetens godkännande får bränsleförbrukningen mätas med 
antingen tryckmetoden eller flödesmetoden. I så fall ska tillverkaren tillhandahålla teknisk bevisning som styrker 
att metoden ger likvärdiga resultat. Tryck- och flödesmetoderna beskrivs i ISO 23828.  
2. Gravimetrisk metod  
Bränsleförbrukningen ska beräknas genom vägning av bränsletanken före och efter provningen.  
2.1 Utrustning och inställning  
2.1.1 I figur A8, tillägg 7/1 visas ett exempel på instrument. En eller flera externa tankar ska användas för att mäta 
bränsleförbrukningen. Den externa tanken eller tankarna ska anslutas till fordonets bränsleledning mellan origi ­
nalbränsletanken och bränslecellssystemet.  
2.1.2 För förkonditionering får den tank som ursprungligen var monterad eller också en extern vätekälla användas.  
2.1.3 Tankningstrycket ska justeras till det värde som rekommenderas av tillverkaren.  
2.1.4 Skillnaden i gasanslutningstryck i ledningarna ska minimeras vid omställning av ledningarna.  
Om påverkan från tryckskillnader förväntas ska tillverkaren och godkännandemyndigheten komma överens om 
huruvida korrigering krävs.  
2.1.5 Precisionsvåg  
2.1.5.1 Den precisionsvåg som används för att mäta bränsleförbrukningen ska uppfylla specifikationerna i tabell A8, 
tillägg 7/1.  
Tabell A8, tillägg 7/1  
Kriterier för kontroll av analysvåg  
Mätning  Upplösning (avläsningsnoggrannhet)  Precision (repeterbarhet)  
Precisionsvåg  Högst 0,1 g  Högst 0,02 (  1 ) 
( 1 ) Bränsleförbrukning (laddningsbalans för det uppladdningsbara elenergisystemet = 0) under provningen, i massa, standard ­
avvikelse  
2.1.5.2 Precisionsvågen ska kalibreras enligt vågtillverkarens specifikationer eller åtminstone så ofta som anges i tabell 
A8, tillägg 7/2.  
Tabell A8, tillägg 7/2  
Intervaller för instrumentkalibrering  
Instrumentkontroller  Intervall  
Precision (repeterbarhet)  Årligen och vid omfattande underhåll  
2.1.5.3 Lämpliga metoder för att reducera effekterna av vibrationer och drag ska tillhandahållas, t.ex. ett dämpningsbord 
eller vindskydd.SV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/641
 
Figur A8, tillägg 7/1  
Exempel på instrument
  
där 
1 är den externa bränsletillförseln för förkonditionering  
2 är tryckregulatorn  
3 är originaltanken  
4 är bränslecellssystemet  
5 är precisionsvågen  
6 är en eller flera externa tankar för mätning av bränsleförbrukningen.  
2.2 Provningsförfarande  
2.2.1 Den externa tanken ska vägas före provningen.  
2.2.2 Den externa tanken ska anslutas till fordonets bränsleledning enligt figur A8, tillägg 7/1.  
2.2.3 Provningen ska genomföras med tankning från den externa tanken.  
2.2.4 Den externa tanken ska kopplas bort från ledningen.  
2.2.5 Tanken ska vägas efter provningen.  
2.2.6 Den obalanserade laddningsbevarande bränsleförbrukningen FC  CS,nb  från den uppmätta massan före och efter 
provningen ska beräknas med hjälp av ekvationen  
FC CS;nb ¼ g 1 Ä g 2 
d Ü 100  
där 
FC CS,nb  är den obalanserade laddningsbevarande bränsleförbrukningen, uppmätt under provningen, i 
kg/100 km,  
g 1 är tankens vikt i början av provningen, i kg,  
g 2 är tankens vikt efter provningen, i kg,  
d är den sträcka som har körts under provningen, i km.  
FC CS,nb,pSV L 175/642 Europeiska unionens officiella tidning 7.7.2017
 
Underbilaga 9  
Bestämning av metoders likvärdighet  
1. Allmänt krav  
På tillverkarens begäran får andra mätmetoder godkännas av godkännandemyndigheten om de ger likvärdiga resultat 
i enlighet med punkt 1.1 i denna underbilaga. Den alternativa metodens likvärdighet ska påvisas för godkännan ­
demyndigheten.  
1.1 Beslut om likvärdighet  
En alternativ metod ska anses som likvärdig om noggrannheten och precisionen är lika stor som eller större än med 
referensmetoden.  
1.2. Bestämning av likvärdighet  
Bestämningen av metodernas likvärdighet ska grunda sig på en undersökning av korrelation mellan den alternativa 
metoden och referensmetoderna. De metoder som ska användas för att undersöka korrelationen ska godkännas av 
godkännandemyndigheten.  
Den grundläggande principen för att bestämma noggrannhet och precision för den alternativa metoden och referens ­
metoderna ska följa riktlinjerna i bilaga 8 (om jämförelse av alternativa mätmetoder) till del 6 av ISO 5725.  
1.3 Genomförandekrav  
ReserveradSV 7.7.2017 Europeiska unionens officiella tidning L 175/643