RUMÄNIEN: PARTNERSKAP FÖR ANSLUTNING (98/C 202/08)

1. INLEDNING

I det yttrande som kommissionen, i enlighet med artikel O i Fördraget, lämnade till rådet i juli 1997 har kommissionen rekommenderat att anslutningsförhandlingar med Rumänien inleds så snart landet har gjort tillräckliga framsteg för att tillfredsställa de villkor för medlemskap som framställts av Europeiska rådet vid dess möte i Köpenhamn. Denna rekommendation är grundad på analysen i yttrandet i vilket kommissionen framför som sin åsikt i) att Rumänien är på väg att uppfylla de politiska kraven vad gäller förekomsten av stabila institutioner, garantier för att rättsstatliga principer iakttas, mänskliga rättigheter och skydd för minoriteter, ii) att Rumänien har gjort stora framsteg med att skapa en marknadsekonomi men skulle ha stora svårigheter att på medellång sikt klara konkurrenstrycket och marknadskrafterna inom unionen, samt iii) att Rumänien, trots de framsteg som gjorts, varken införlivat eller genomfört de väsentliga delarna av gemenskapens regelverk, särskilt i fråga om den inre marknaden. Det är därför osäkert om Rumänien är i stånd att på medellång sikt uppfylla de skyldigheter som en anslutning medför. Dessutom krävs avsevärda administrativa reformer för att Rumänien skall kunna konkret tillämpa gemenskapens regelverk.

Europaavtalet kommer även fortsättningsvis att utgöra grunden för Europeiska unionens förbindelser med Rumänien. Strategin inför anslutningen kommer dock att förstärkas för att göra det möjligt att inrikta stödet på de olika kandidatländernas specifika behov och på så sätt hjälpa dem att lösa de särskilda problem som påtalats i yttrandet. I Agenda 2000 anförde kommissionen följande: "Den förstärkta samarbetssstrategi inför anslutning som presenteras nedan har två huvudsyften. För det första att samla de olika former av stöd som unionen tillhandahåller inom en och samma ram, partnerskap för anslutning, och att arbeta tillsammans med kandidatländerna inom denna ram på grundval av ett tydligt definierat program för att förbereda länderna för medlemskap, vilket bland annat innebär att kandidatländerna förbinder sig att ange vissa prioriterade mål och en tidtabell för deras genomförande. För det andra att göra kandidatländerna bekanta med unionens politik och arbetssätt genom att de erbjuds möjlighet att delta i gemenskapsprogram."

Vid sitt möte i Luxemburg i december 1997 beslöt Europeiska rådet att partnerskapen för anslutning skall utgöra kärnan i strategin inför anslutningen och inom denna enhetliga ram samla alla former av stöd till kandidatländerna i Central- och Östeuropa. Detta partnerskap för anslutning har beslutats av kommissionen efter samråd med Rumänien och på grundval av de principer, prioriteringar, etappmål och villkor som fastställts av rådet.

2. MÅL

Syftet med partnerskapet för anslutning är att inom en och samma ram fastställa de prioriteringar i det fortsatta arbetet som anges i kommissionens yttrande om Rumäniens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen, de finansiella medlen för att hjälpa Rumänien att förverkliga dessa prioriteringar samt villkoren för detta stöd. Detta partnerskap för anslutning utgör en ram för ett antal politiska instrument som kommer att användas för att hjälpa kandidatländerna att förbereda sig för medlemskap. Hit hör bland annat det nationella program för antagandet av gemenskapens regelverk som skall antas av Rumänien, den gemensamma utvärderingen av prioriteringarna i den ekonomiska politiken, pakten mot organiserad brottslighet och vägledningen till den inre marknaden. Dessa instrument är alla olika och kommer att utarbetas och genomföras på olika sätt. De kommer inte att utgöra en integrerande del av detta partnerskap men de prioriteringar de innehåller kommer att vara förenliga med partnerskapet.

3. PRINCIPER

De viktigaste prioriterade områden som fastställts för varje kandidatland rör landets förmåga att uppfylla Köpenhamnskriterierna, enligt vilka det för medlemskap krävs följande:

- Kandidatlandet skall ha stabila institutioner som garanterar demokrati, rättssäkerhet, mänskliga rättigheter samt respekt för och skydd av minoriteter.

- Kandidatlandet skall ha en fungerande marknadsekonomi liksom förmågan att hantera det konkurrenstryck och de marknadskrafter som råder inom unionen.

- Kandidatlandet skall ha förmåga att uppfylla de skyldigheter som följer av medlemskapet, inbegripet att ansluta sig till de mål som sammanhänger med den politiska, ekonomiska och monetära unionen.

Vid sitt möte i Madrid underströk Europeiska rådet att kandidatländerna måste anpassa sina administrativa strukturer för att kunna tillämpa gemenskapspolitiken på ett friktionsfritt sätt efter anslutningen. Vid sitt möte i Luxemburg framhöll Europeiska rådet att införlivandet av gemenskapens regelverk med lagstiftningen är nödvändigt, men inte i sig tillräckligt. Det är nödvändigt att tillse att regelverket verkligen tillämpas.

4. PRIORITERINGAR OCH ETAPPMÅL

Av kommissionens yttranden och rådets behandling av dessa har framgått att kandidatländerna måste göra stora ansträngningar på vissa områden för att förbereda sig för anslutningen. Det har också bedömts att inget kandidatland för närvarande helt uppfyller Köpenhamnskriterierna. Denna situation kommer att göra det nödvändigt att fastställa olika etapper med prioriteringar med angivande, för varje prioritering, av bestämda mål vilka skall fastställas i samarbete med de berörda länderna. Uppnåendet av dessa mål kommer att påverka omfattningen av det stöd som beviljas, hur förhandlingarna med vissa länder utvecklas och inledandet av förhandlingar med andra länder. Prioriteringarna och etappmålen har delats upp i två grupper, de på kort sikt och de på medellång sikt. Som kortsiktiga betecknas de prioriteringar och etappmål som Rumänien realistiskt sett kan förväntas uppnå under 1998 eller beträffande vilka Rumänien i vart fall kan förväntas göra betydande framsteg inom samma frist. Med hänsyn till den korta tidsfristen och den administrativa kapacitet som fordras för att genomföra dem har endast ett mindre antal prioriteringar fastställts på kort sikt. Prioriteringarna på medellång sikt förväntas ta över ett år att uppnå, även om arbetet med dem kan och bör inledas under 1998.

Rumänien kommer att uppmanas att till slutet av mars utarbeta ett nationellt program för antagandet av gemenskapens regelverk som innehåller en tidsplan för genomförandet av dessa prioriteringar och etappmål och, i de fall det är möjligt och relevant, uppgift om behovet av personella och finansiella resurser.

I partnerskapet för anslutning anges att Rumänien måste vidta åtgärder på alla de områden som tas upp i yttrandet. Bilagan innehåller en kortfattad checklista över dessa områden. Det inte är tillräckligt att införliva gemenskapens regelverk med den nationella lagstiftningen. Det är dessutom nödvändigt att se till att regelverket faktiskt tillämpas i enlighet med de standarder som gäller inom unionen. På alla de områden som är förtecknade nedan krävs att gemenskapens regelverk genomförs på trovärdigt och effektivt sätt.

Med ledning av kommissionens yttrande och rådets behandling av detta har följande prioriteringar och etappmål, på kort respektive medellång sikt, fastställts för Rumänien.

4.1 Prioriteringar på kort sikt (1998)

- Ekonomiska reformer: Fastställande av prioriteringar på medellång sikt inom den ekonomiska politiken och gemensam utvärdering inom ramen för Europaavtalet, tillfredsställande framsteg i regeringens ekonomiska reformprogram, inbegripet privatiseringen av två banker, omvandlingen av de flesta régies autonomes till kommersiella företag, effektivt genomförande av de bestämmelser som reglerar utländska investeringar med möjlighet till insyn, om strukturering/privatisering av ett antal stora statsägda industriföretag (till exempel inom kol- och stålsektorerna) och jordbruksföretag (särskilt genom minskning av deras förluster och utestående skulder) samt fortsatt genomförande av överenskommelserna med de internationella finansiella instituten.

- Förstärkning av den institutionella och administrativa kapaciteten: Antagande av utkastet till lag om offentlig tjänst och framsteg i reformerna av den offentliga förvaltningen, fytosanitära och veterinärmedicinska kontroller, särskilt vad gäller kontrollerna vid de yttre gränserna, finanssektorn (förstärkning av de organ som utövar tillsyn över banksektorn, finansiella tjänster och kapitalmarknaderna), tull, förstärkning av mekanismerna för finanskontroll och revision liksom av de organ som ansvarar för frågor rörande konkurrens, konkurrensbegränsande samverkan och statligt stöd och miljö, påbörjande av arbetet med att upprätta de strukturer som krävs för regional- och strukturpolitiken.

- Den inre marknaden: Detta omfattar bland annat omstrukturering av banksektorn och kapitalmarknaderna, slutförandet av reformen av bolagsrätten, inbegripet åtgärder för att främja utvecklingen av företag och för små och medelstora företag, utländska direktinvesteringar, harmonisering och förbättrad tillämpning av den indirekta beskattningen, harmonisering av den offentliga upphandlingen, antagande av en lag om statligt stöd och en första förteckning över statligt stöd. Upprättande av strukturer för standardisering och utvärdering av överensstämmelse.

- Rättsliga och inrikes frågor: Detta omfattar särskilt ytterligare ansträngningar för att genomföra åtgärder för att bekämpa korruption och organiserad brottslighet och för att förbättra gränskontroll.

- Miljö: Fortsatt införlivande av ramlagstiftning, upprättande av detaljerade tillnärmningsprogram och genomförandestrategier rörande enskilda rättsakter. Planering och inledande av genomförandet av dessa program och strategier.

4.2 Prioriteringar på medellång sikt

- Politiska kriterier: Fortsatt reform för skyddet av barn, ytterligare ansträngingar för att integrera romerna, konsolidering av skyddet av individens frihet och förbättring av domstolarnas arbetssätt.

- Ekonomiska reformer: Särskilt uppmärksamhet bör ägnas åt att skapa en grund för bestående ökning av produktiviteten och åt fortsatt omstrukturering/privatisering av statsägda företag, inbegripet banker.

- Ekonomisk politik: Regelbunden översyn av den gemensamma utvärderingen inom ramen för Europaavtalen av prioriteringarna i den ekonomiska politiken, med fokus på uppfyllande av Köpenhamnskriterierna för medlemskap i unionen och gemenskapens regelverk rörande ekonomisk och monetär politik (samordning av den ekonomiska politiken, framläggande av konvergensprogram, undvikande av alltför stora underskott). Rumänien förväntas inte införa euron omedelbart vid anslutningen, men förväntas dock föra en politik som syftar till faktisk konvergens i enlighet med unionens mål beträffande ekonomisk och social sammanhållning och till nominell konvergens som är förenlig med slutmålet, införandet av euron.

- Förstärkning av den institutionella och administrativa kapaciteten: Detta omfattar bland annat genomförande av ett omfattande reformprogram avseende den offentliga förvaltningen, betydande ansträngningar för att förbättra den offentliga förvaltningen, inbegripet konkurrensområdet, förstärkning av den interna finanskontrollen, förbättring av rättsväsendets verksamhet, utbildning i gemenskapsrätt och dess tillnärmning för tjänstemän i rättsväsendet, förstärkning av de institutioner som sysslar med rättsliga och inrikes frågor (så att de får tillräcklig och välutbildad personal, särskilt poliser och gränsvakter samt personal i ministerier och domstolar), reformering av tull- och skattemyndigheterna så att de blir redo att tillämpa gemenskapens regelverk, förstärkning av myndigheterna med ansvar för livsmedelskontroll och av kärnsäkerhetsmyndigheten.

- Den inre marknaden: Främjande av företagsutvecklingen, inbegripet små och medelstora företag, anpassning till gemenskapens regelverk rörande telekommunikation, konsumentskydd, den inre marknaden för energi, politiken på det audiovisuella området, praktiskt hävdande av den intellektuella äganderätten, försäkringar, konkurrenspolitik, särskilt effektiv tillämpning av konkurrenslagstiftningen, förstärkning av strukturerna för standardisering och bedömning av överensstämmelse, upprättande av ett system för marknadsövervakning, anpassning av den tekniska lagstiftningen rörande industriprodukter.

- Rättsliga och inrikes frågor: Förbättring av systemen för gränskontroll, kapacitet att hantera asyl- och invandringsfrågor samt bekämpning av organiserad brottslighet (särskild penningtvätt, narkotikahantering och människosmuggling) och korruption, samt anpassning av viseringspolitiken till EU:s viseringspolitik och fullbordande av anpassningen till internationella konventioner, särskilt med sikte på tillämpning av Schengen-regelverket.

- Jordbruk: Detta område omfattar upprättande av ett fastighetsregister och en fungerande fastighetsmarknad, anpassning till gemenskapens regelverk på jordbruksområdet (inbegripet fytosanitära och veterinärmedicinska frågor, särskilt vad gäller kontrollen vid yttre gränser), beaktande av jordbrukets miljöaspekter och av den biologiska mångfalden, utveckling av kapaciteten att införa och genomdriva den gemensamma jordbrukspolitiken, särskilt de grundläggande förvaltningsmekanismerna och administrativa strukturerna för övervakning av marknaderna för jordbruksprodukter och genomförande av strukturåtgärder och åtgärder för utveckling av landsbygden, antagande och genomförande av veterinärmedicinska och fytosanitära krav, förbättring av vissa anläggningar för beredning av livsmedel och av anläggningar för provtagning och diagnostisering samt omstrukturering av jordbrukets livsmedelsindustri.

- Fiskeri: Utveckling av kapaciteten att genomföra och tillämpa den gemensamma fiskeripolitiken.

- Transport: Ytterligare insatser för anpassning till gemenskapens regelverk, särskilt godstrafiken till sjöss, per järnväg och landsväg (säkerhetsregler och beskattning) och för att tillhandahålla nödvändiga investeringar i transportinfrastruktur, särskilt en utbyggnad av de transeuropeiska näten.

- Sysselsättning och sociala frågor: Utveckling av lämpliga arbetsmarknadsstrukturer och gemensam översyn av sysselsättningspolitiken som förberedelse för deltagande i samordningen inom Europeiska unionen, anpassning av arbetslagstiftningen och av lagstiftningen rörande hälsa och säkerhet i arbetet och utveckling av strukturerna för genomförande, särskilt ett tidigt antagande av ramdirektivet om hälsa och säkerhet i arbetet, genomdrivande av lika möjligheter för män och kvinnor, ytterligare utveckling av en aktiv och oberoende dialog mellan arbetsmarknadens parter, utveckling av ett tillfredsställande socialt skydd och åtgärder för att bringa folkhälsostandarderna i linje med Europeiska unionens normer.

- Miljö: Detta omfattar bland annat utvecklingen av strukturer och kapacitet för övervakning och genomförandekontroll, fortgående planering och genomförande av tillnärmningsprogram rörande enskilda rättsakter. Särskild vikt bör läggas vid områdena luft och vatten. Miljöskyddskraven och vikten av en hållbar utveckling måste integreras i fastställandet och genomförandet av nationell politik.

- Regionalpolitik och sammanhållning: Slutförande av fastställandet av en rättslig grund, utveckling av administrativa strukturer och budgetförfaranden. Förstärkning av finansiella instrument och kontrollmekanismer med sikte på deltagande i Europeiska unionens strukturprogram efter medlemskapet..

5. DE VIKTIGASTE INSTRUMENTEN FÖR GEMENSKAPENS TEKNISKA OCH EKONOMISKA STÖD

5.1 Programplanering

Anslagen från Phare för perioden 1995 1997 uppgick till sammanlagt 284 miljoner ecu. Förutsatt att Phare-budgeten för den kvarvarande perioden godkänns kommer kommissionen att bekräfta anslagen för 1998 och 1999. Rumänien kan dessutom komma i fråga för bidrag från de stödmedel för att hjälpa länderna att "komma ikapp" (catch-up facility) som planerats för 1998 för att finansiera projekt som rör privatisering/omstrukturering, främjande av utländska direktinvesteringar och kampen mot korruption. Finansieringsförslag kommer i enlighet med rådets förordning (EG) nr 3906/89 att läggas fram för Phares förvaltningskommitté. Samfinansiering med kandidatländerna kommer systematiskt att krävas för samtliga investeringsprojekt. Kommissionen kommer tillsammans med Rumänien, Europeiska investeringsbanken och de internationella finansiella instituten, särskilt Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling och Världsbanken, att arbeta för att underlätta samfinansieringen av projekt som rör prioriteringarna inför anslutningen. Det finansiella stödet från år 2000 och framåt kommer att omfatta stöd till jordbruket och ett instrument för strukturpolitiken med vars hjälp åtgärder liknande dem som genomförs i sammanhållningsfondens regi kan prioriteras. Rumänien kommer dessutom att få tillgång till finansiering från sådana program som omfattar flera länder och som direkt rör gemenskapens regelverk.

Phare-programmet är det främsta finansieringsinstrumentet inom den förstärkta strategin inför anslutningen. Målet för Phare är i första hand att bistå länderna i Central- och Östeuropa i deras förberedelser inför anslutningen genom att inrikta stödet på åtgärder för antagandet av gemenskapens regelverk och särskilt på de prioriteringar som fastställts i detta partnerskap för anslutning och i det nationella programmet för antagande av gemenskapens regelverk. Kommissionen kommer varje år att underteckna ett finansavtal med Rumänien i vilken Rumänien förbinder sig att förverkliga ett antal av de prioriteringar som anges i detta partnerskap för anslutning och kommissionen förbinder sig att bidra finansiellt till detta. Programplaneringen av gemenskapens finansiella stöd kommer att göras med hänsyn till prioriteringarna och tidsplanen i det nationella programmet för antagande av gemenskapens regelverk.

Vidare kommer det fortsatta beviljandet av finansiellt stöd att i hög grad göras beroende av att de rumänska myndigheterna fullgör åtagandena i det nationella programmet för antagande av gemenskapens regelverk. Vissa insatser inför anslutningen kan förstärkas nu (t.ex. stöd till förstärkningen av institutionell och administrativ kapacitet) medan andra, såsom finansieringen av större investeringsprojekt som syftar till att kraven i gemenskapens regelverk på områden som miljö och kärnsäkerhet skall uppfyllas, kommer att bli föremål för programplanering över en period på fem till sex år.

Från 1998 kommer stödet inom Phare att kanaliseras genom insatser av följande slag.

- Förstärkning av institutionell och administrativ kapacitet, "Institution building" (omkring 30 %), vilket omfattar förstärkning av de demokratiska institutionerna, rättsstaten, den offentliga förvaltningen och alla organ som ansvarar för de offentliga tjänsterna i syfte att upprätta de nödvändiga institutionella och administrativa strukturerna och utbilda de personer som behövs för att tillämpa gemenskapens regelverk. Stödet till förstärkning av den institutionella och administrativa kapaciteten kommer att ges i form av, bland annat, utbildningsåtgärder, tekniskt stöd och organiserat samarbete mellan institutioner och förvaltningar i Rumänien och motsvarande organ i medlemsstaterna. Inledningsvis kommer detta organiserade samarbete att inriktas på prioriterade områden såsom ekonomi, jordbruk, miljö samt rättsliga och inrikes frågor.

- Investeringsstöd (omkring 70 %) för att möjliggöra de investeringar som krävs för att anpassa Rumäniens infrastruktur till gemenskapens regelverk. Detta stöd skall koncentreras på i) strukturåtgärder, vilket omfattar omstrukturering av jordbrukssektorn, regional utveckling och investeringar i mänskligt och intellektuellt kapital, vilket också skulle kunna omfatta Phare-bidraget för deltagande i ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling, ii) förenlighet med gemenskapens normer, särskilt vad gäller miljö, jordbruk, industri, säkerhet på arbetsplatsen och arbetsmiljö, transport och telekommunikation, iii) samfinansiering av stora infrastrukturprojekt (1) och iv) utveckling av små och medelstora företag (2).

5.2 De internationella finansiella institutens roll

Partnerskapet för anslutning kommer att ge ny inriktning och nya impulser åt samarbetet mellan Rumänien och de internationella finansiella instituten. Gåvobiståndet som tillhandahålls inom partnerskapet för anslutning kommer att utgöra ett startkapital och fungera som en katalysator för att få fram större belopp för utvecklingsfinansiering från de internationella finansiella instituten. Denna process kommer att utvecklas av kommissionen tillsammans med kandidatländerna, Europeiska investeringsbanken och Världsbanken i syfte att göra det lättare att samfinansiera projekt med anknytning till prioriteringarna inför anslutningen.

Med stöd av ett nytt långivningsmandat för perioden 1997 1999 kan Europeiska investeringsbanken ställa 3 520 miljoner ecu till förfogande i Central- och Östeuropa. Genom det nya stöd inför anslutningen som godkändes av EIB:s råd i början på 1998 ökas detta belopp till 7 miljarder ecu. Lån från Europeiska investeringsbanken kommer, för att underlätta anslutningsprocessen, att användas inom alla sektorer som kan komma i fråga för finansiering från banken.

6. VILLKORLIGHET

Gemenskapens stöd kommer att villkoras av att Rumänien fullgör sina åtaganden enligt Europaavtalet liksom av fortsatta framsteg när det gäller att uppfylla Köpenhamnskriterierna och av framsteg i tillämpningen av detta partnerskap för anslutning. Om dessa allmänna villkor inte uppfylls kan rådet komma att på grundval av artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 622/98 av den 16 mars 1998 besluta att tills vidare inställa det finansiella stödet.

7. GENOMFÖRANDE AV STÖDET INFÖR ANSLUTNINGEN

Det finansiella stödet till Rumänien kommer att vara beroende av om de projekt som den rumänska regeringen förslår skall tas med i finansieringsavtalen är tillräckligt långt framskridna. När det gäller projekt som måste bli föremål för anbudsinfordran kommer kommissionen endast att finansiera projekt som när finansieringsavtalet undertecknas är klara för anbudsinfordran. Dessutom måste eventuella tidigare åtaganden inom samma sektor helt ha omsatts i avtal eller vara under fullgörande. För att ett effektivt genomförande skall kunna säkerställas får projekten i princip inte understiga ett tröskelvärde på två till tre miljoner ecu, särskilt inte när det gäller infrastrukturprojekt. Om dessa principer leder till att Rumänien inte kan tillgodogöra sig hela sitt vägledande anslag, kommer anslaget att reduceras i motsvarande mån. Skillnaden mellan det vägledande och det slutgiltiga anslaget kommer att överföras till det horisontella stödet för små och medelstora företag eller stödet för stora infrastrukturprojekt. Det kommer inte att ske någon efterföljande gottgörelse för detta belopp.

Rumänien uppmanas att inrätta en genomförandestruktur som innebär en garanti för att de olika slagen av finansiellt stöd från Europeiska unionen och de nationella resurserna är konsekventa och kompletterar varandra. En nationell samordnare kommer att vara ansvarig för att det upprätthålls ett nära samband mellan anslutningsprocessen i stort och programplaneringen av gemenskapens finansiella stöd.

Rumäniens regering kommer under 1998 (helst inom finansministeriet) att inrätta en nationell fond för att främja investeringar och för förstärkning av den institutionella och administrativa kompetensen, vilken skall ledas av en nationell utanordnare. Denna fond skall vara det centrala organet för kanalisering av Phare-stöd och andra former av finansiellt stöd från gemenskapen och som sådant ha ansvar för förvaltningen av dessa medel i ett decentraliserat genomförandesystem som skall medge ökad öppenhet och motverka att fondmedlen splittras. Fonden skall ha det övergripande ansvaret för hur medlen förvaltas, inbegripet iakttagandet av bestämmelserna i finansieringsavtalet, och inför kommissionen ansvara för hur medlen används. Fonden skall också sörja för och övervaka flödet av nationella och andra samfinansieringsresurser i enlighet med finansieringsavtalet. Den nationella fondens exakta uppgifter och ansvar kommer att fastställas i de enskilda finansieringsavtalen.

I samarbete med Rumäniens regering kommer kommissionen, när vissa förutsättningar är uppfyllda och i den utsträckning som medges av gemenskapernas budgetförordning, särskilt artikel 105.3 i denna, att eftersträva en vidare decentralisering av genomförandet av det finansiella stödet. Detta kommer att göras i syfte att, gradvis och inom vissa gränser, upprätta ett förhållande mellan kommissionen och Rumänien som präglas av gemensamt ansvar i linje med det förhållande som råder mellan kommissionen och medlemsstaterna vad gäller strukturfonderna.

Kommissionen kan, om Rumänien så begär, undersöka möjligheten att tillämpa nationella upphandlingsförfaranden vid infordran av anbud och ingående av avtal i samband med Phare-projekt, särskilt vad gäller investeringar. Kommissionens beslut i denna fråga kommer att fattas efter, bland annat, en granskning av Rumäniens nationella upphandlingslagstiftning med avseende på dess förenlighet med gemenskapens grundläggande regler för offentlig upphandling och med budgetförordningen, inbegripet bestämmelserna om lika möjlighet att delta i anbudsförfaranden och bestämmelserna i artikel 118. Kommissionen kommer att fatta eventuella beslut om att använda sig av nationella upphandlingsreglerna i varje enskilt fall, och sådana beslut kommer att bekräftas i de enskilda finansieringsavtalen.

Övervakningen av genomförandet av programmen skall utföras gemensamt med kommissionen enligt förfaranden som fastställts i de enskilda finansieringsavtalen. För att säkerställa effektiv övervakning av genomförandet av stödet inom Phare-programmet kommer varje Phare-program att innehålla kvantifierade fysiska och finansiella mål som skall anges i finansieringsavtalet. För att man skall kunna bedöma hur effektiva de åtgärder som finansieras inom Phare-programmet faktiskt är kommer dessa att bli föremål för en utvärdering i efterhand av deras verkan i förhållande till målen.

8. ÖVERVAKNING

Genomförandet av partnerskapet för anslutning kommer att övervakas inom Europaavtalets ram. Detta kommer att börja 1998, innan kommissionen för rådet lägger fram sin första ordinarie rapport om Rumäniens framsteg som också skall omfatta genomförandet av partnerskapet för anslutning.

Relevanta delar av partnerskapet för anslutning kommer att diskuteras i den behöriga underkommittén. Associeringskommittén kommer att behandla den allmänna utvecklingen, framsteg och problem vad gäller att uppfylla prioriteringarna och etappmålen liksom mer specifika frågor som hänskjuts till kommittén från underkommittéerna. Associeringskommittén kommer att rapportera till associeringsrådet om genomförandet av partnerskapet för anslutning.

Phares förvaltningskommitté kommer att sörja för att finansieringsbesluten är förenliga med partnerskapen för anslutning.

Partnerskapet för anslutning kommer att i enlighet med artikel 2 i förordning (EG) nr 622/98 av den 16 mars 1998 ändras då så behövs. Kommissionen kommer att föreslå att detta partnerskap ses över före utgången av 1999 och därefter regelbundet. I denna översyn kommer att tas upp frågan om det, mot bakgrund av de förslag som gjorts när det gäller att nå de mål som fastställts i detta partnerskap, finns ett behov av att ange ytterligare etappmål.

(1) Vad gäller investeringsprojekt i allmänhet kommer det att fordras av Rumänien att landet, i enlighet med komplementaritetsprincipen, bidrar med minst 25 % till gemensamt finansierade projekt.

(2) Ett horisontellt stöd för små och medelstora företag kommer att ställas till förfogande för att avhjälpa bristen av kapital för investeringar i små företag.

BILAGA

Rumänien kommer att behöva vidta åtgärder på alla de områden som anges i yttrandet. Syftet med denna bilaga är att ge en kortfattad checklista för detta i form av rekommendationer till åtgärder. Dessa anges i den ordning i vilken motsvarande område behandlas i yttrandet, utan rangordning efter betydelse eller angelägenhetsgrad. De prioriterade åtgärdsområdena för varje kandidatland anges i form av prioriteringar och etappmål i själva partnerskapet för anslutning.

1. Politiska kriterier

Det är nödvändigt att även i fortsättningen säkerställa att rättsstatens principer iakttas på alla nivåer i statsapparaten.

Det krävs ytterligare ansträngningar för att bekämpa korruptionen, förbättra domstolarnas arbete och förbättra skyddet för enskilda individer gentemot polisen och säkerhetstjänsten samt i samband med brottmål.

Romernas (zigenarnas) situation behöver förbättras ytterligare. Reformerna avseende skydd av barn måste fullföljas.

2. Ekonomiska kriterier

Varaktiga och konsekventa ansträngningar krävs för att befästa den ekonomiska situationen och genomföra en bred, konsekvent och realistisk strategi för ekonomiska reformer. Fortfarande krävs en betydande strukturomvandling av ekonomin som är förenlig med och grundar sig på en sund finanspolitik. Privatiseringen och omstruktureringen av stora statsägda företag måste påskyndas. Prisliberaliseringen måste fullföljas, särskilt vad gäller energi. Osäkerhet om ägandeförhållanden och blockeringar av marktransaktioner bör snarast undanröjas.

Särskild uppmärksamhet måste ägnas åt omstruktureringen av den finansiella sektorn, inbegripet ytterligare privatisering av statsägda banker, förstärkning av finansmarknaden och upprättande av effektiva regleringsmekanismer. En reform av jordbrukssektorn krävs för att öka dess effektivitet och konkurrenskraft.

3. Förmåga att påta sig skyldigheterna i samband med ett medlemskap

3.1 En gränslös inre marknad

De fyra friheterna

Den allmänna ramen - Generellt sett krävs ytterligare åtgärder för att påskynda tillnärmningen av lagstiftningen. Det krävs även att man genomför en lagstiftningsreform i fråga om offentlig upphandling, kompletterar lagstiftningen om skydd av data och förstärker kontrollmekanismerna för intellektuell och industriell äganderätt.

Fri rörlighet för varor - Antagandet av en ramlagstiftning måste påskyndas för att Rumänien skall kunna införliva de grundläggande principerna i EU:s system. Ramlagstiftningen om industriprodukter måste genomföras och oberoende strukturer för standardisering och bedömning av överensstämmelse måste upprättas. Lagstiftningen inom olika sektorer måste harmoniseras och en mekanism för marknadsövervakning måste skapas.

Fri rörlighet för kapital - Den rättsliga och administrativa miljön för utländska direktinvesteringar måste förenklas, och detta måste åtföljas av en övergripande förbättring av den adminstrativa, rättsliga och makroekonomiska ramen. Ytterligare åtgärder krävs för att åtgärda de strukturella svagheterna i det finansiella systemet.

Fri rörlighet för tjänster - Rumänien måste vidta ytterligare åtgärder med avseende på tvättning av pengar, tillsyn av banker och begränsning av kreditinstitutens riskexponering. För att ytterligare stabilisera den sårbara banksektorn är det av avgörande betydelse att de statsägda bankerna privatiseras. Centralbankens oberoende och dess möjligheter att utöva tillsyn måste stärkas. Värdepappersmarknaden är ännu inte särskilt utvecklad och lagstiftningsreformen måste påskyndas samtidigt som marknadsövervakningsmyndigheterna måste förstärkas. Det är nödvändigt att införa en försäkringslagstiftning och därmed sammanhängade mekanismer för genomförande och tillsyn.

Fri rörlighet för personer - Vad gäller ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer krävs ytterligare åtgärder för att harmonisera lagstiftningen och inrätta genomförandestrukturer. Ytterligare ansträngningar måste även göras för att säkerställa att nödvändiga lagstiftnings- och genomdrivande åtgärder vidtas för samordning av systemen för social trygghet.

Konkurrens

Genomdrivandet av lagstiftningen avseende konkurrensbegränsande samverkan måste förstärkas. På området för statligt stöd måste en övergripande förteckning över befintliga statliga stöd upprättas, vilken kontinuerligt skall uppdateras i enlighet med gemenskapspraxis. En nationell rättslig ram för statligt stöd, som omfattar övervakning och beviljande av statligt stöd, måste skapas. En översyn över befintliga statliga stödåtgärder bör göras och de stödåtgärder som inte är förenliga med Europaavtalet måste ändras eller avskaffas. Nya stödåtgärder måste övervakas på ett effektivt och systematiskt sätt. Vissa ensamrätter och monopol som inte är förenliga med gemenskapens regelverk måste gradvis ändras eller avskaffas.

3.2 Ny teknik

Utbildning, yrkesutbildning och ungdomsfrågor

Det krävs ytterligare reformer av utbildningssystemet. I syfte att öka konkurrenskraften och höja kvaliteten i produktionen bör särskild vikt läggas vid högre utbildning, investeringar i förbättringar av läroplaner, lärarutbildning, lärarlöner, läroböcker och utbildningsmaterial.

Forskning och teknisk utveckling

Den krävs mer företagsinriktad forskning och utveckling, och i syfte att rationalisera det nuvarande systemet bör en större andel av de ekonomiska resurserna omfördelas till verksamhet i den privata sektorn.

Telekommunikation

Det krävs betydande förändringar av politiken och regelsystemet för att Rumänien skall kunna efterleva EU:s direktiv och säkerställa att tillsynsmyndigheten är effektiv och oberoende. Samtidigt föreskrivs i gemenskapens regelverk att regeringarna skall säkerställa att moderna telefonitjänster är allmänt tillgängliga till skäliga priser. För att kunna fullgöra denna skyldighet krävs betydande investeringar.

Den audiovisuella sektorn

Ändringarna av den befintliga lagstiftningen måste fullföljas, särskilt vad gäller frågor såsom främjande av europeiska oberoende produktioner och vissa regler för reklam/sponsoring.

3.3 Ekonomiska och fiskala frågor

Den ekonomiska och monetära unionen

Den makroekonomiska politiken bör syfta till att hålla nere inflationen och räntorna och säkerställa tilltron till ekonomin.

Beskattning

Särskilda ansträngningar krävs vad gäller omfattningen av transaktioner som är befriade från mervärdesskatt och ordningen för återbetalning av mervärdesskatt till utländska skattskyldiga personer. De betydande skillnaderna mellan Rumäniens punktskattesystem och EU:s krav måste åtgärdas. I fråga om punktskatter bör särskild uppmärksamhet ägnas åt inrättandet av ett lagersystem för befordran av varor inom ramen för suspensiva tullförfaranden. Skattestrukturer och punktskattenivåer måste anpassas till gemenskapens modell. Kontrollförfarandena måste förbättras.

Statistik

Åtgärder måste vidtas för att undanröja brister inom olika sektorer såsom regional-, hushålls-, jordbruks- och miljöstatistiken och förbättra nationalräkenskaperna på kvartalsbasis och nationalräkenskaperna. Kvaliteten på företagsregistret och fastighetsregistret behöver förbättras.

3.4 Politiken inom olika sektorer

Industri

I syfte att stärka konkurrenskraften bör ytterligare insatser göras för att främja öppna och konkurrensutsatta marknader och överta de styrmedel som ingår i gemenskapens industripolitik, både de som avser marknadens funktion (produktspecifikationer och tillträde till marknaden, handelspolitik, statligt stöd och konkurrenspolitik) och åtgärder knutna till industrins anpassningsförmåga (stabilt makroekonomiskt klimat, teknik, yrkesutbildning osv.). Ytterligare omstrukturering krävs i vissa sektorer såsom livsmedelsindustri, stålindustri och annan tung industri samt gruvindustrin.

Jordbruk

Betydande åtgärder måste vidtas för att Rumänien skall vara i stånd att anta gemenskapens regelverk för jordbruket och jordbrukets livsmedelsindustri. I första hand bör de veterinära och fytosanitära kraven genomföras och genomdrivas, och dessutom anläggningar och förvaltningspraxis förbättras så att de uppfyller EG:s normer för livsmedelshygien och kvalitet. De administrativa strukturerna måste förstärkas för att säkerställa ett effektivt genomförande och genomdrivande av de politiska instrument som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken, inbegripet utrikeshandelsbestämmelser och därmed sammanhängande åtgärder avseende landsbygdsutveckling och diversifiering. Privatiseringen av jordbruket och jordbrukets livsmedelsindustri måste snabbt genomföras och åtgärder måste vidtas för att öka effektiviteten och konkurrensförmågan.

Fiske

Förvaltningen på fiskeområdet måste förstärkas i syfte att säkerställa ett effektivt genomförande av den gemensamma fiskeripolitiken, särskilt vad gäller att bevara och förvalta resurserna, införa ett övervaknings- och kontrollsystem, förvalta den gemensamma organisationen av marknaderna inom fiskeri- och jordbrukssektorn, genomföra en strukturpolitik inom fiskeri- och jordbrukssektorn, upprätta ett register över fiskeflottan, samla in statistiska uppgifter samt genomföra EU:s fiskeripolitik i miljöskyddsfrågor.

Energi

Ansträngningar måste påskyndas väsentligt, särskilt med avseende på tillnärmning av lagstiftningen, anpassningen av monopolen (inbegripet import- och exportmonopolen), prissättningen på energi, statliga ingrepp inom sektorn för fasta bränslen och krisberedskap, inbegripet uppbyggnaden av obligatoriska oljelager. Rationalisering av verksamheten och ökad ekonomisk öppenhet behövs i denna sektor. Särskild vikt måste fästas vid effektiv energianvändning och miljönormer. Kärnsäkerhetsnormerna, särskilt de som gäller drift av kärnkraftverk, bör tillämpas på ett korrekt sätt. Säkerhetsmyndighetens oberoende bör stödjas. Man måste finna långsiktiga lösningar på frågan om lagringen av avfall. En övergripande energipolitik måste utarbetas.

Transport

Åtgärder måste vidtas för att förbättra och utvidga de transeuropeiska transportnäten, särskilt de stora vägnäten. Åtgärder måste även vidtas för att säkerställa att nödvändig lagstiftning antas och tillämpas på ett effektivt sätt vad gäller godstransporter på väg (säkerhetsnivån på vägar, fordonens vikt och dimensioner samt skatter), sektorn för sjöfart (säkerhet) och luftfart. Både sjöfart och godstransporter på väg utgör problemområden, särskilt vad gäller säkerhet. Rumäniens förvaltningsstrukturer måste förstärkas, särskilt kontrollorganen på områden såsom säkerhet. Särskilda strategier för utveckling och finansiering av infrastruktur på transportområdet behöver utvecklas på nationell nivå.

Små och medelstora företag

Åtgärder måste vidtas för att ytterligare förbättra och öka enhetligheten i politiken för små och medelstora företag, förenkla lagstiftningen och den administrativa miljön för att skapa ett gynnsamt klimat för små och medelstora företag, förstärka stödstrukturerna och förbättra finansieringsmöjligheterna för små och medelstora företag.

3.5 Ekonomisk och social sammanhållning

Sysselsättning och sociala frågor

Lagstiftningen måste anpassas till EU:s krav på alla områden. Betydande åtgärder måste vidtas i fråga om hälsa och säkerhet i arbetet, folkhälsa och arbetsmarknads- och sysselsättningspolitik. Yrkesinspektionerna måste förstärkas och det sociala trygghetssystemet måste reformeras med hänsyn till budgetbegränsningarna. Förvaltningsstrukturen måste förstärkas för att säkerställa ett effektivt genomförande av lagstiftningen.

Regionalpolitik och sammanhållning

En övergripande ram för regional utveckling som innefattar politik, lagstiftning och instrument måste utvecklas liksom förvaltningens förmåga att förvalta EG:s medel och genomföra en integrerad regional utvecklingspolitik efter en anslutning. De befintliga myndigheternas respektive roller och ansvarsområden måste klargöras.

3.6 Miljö och livskvalitet

Miljö

Miljölagstiftningen är i mycket liten utsträckning tillnärmad EG:s regler, och det krävs stora insatser för att åtgärda detta. Förvaltningens förmåga att hantera miljöfrågor i en marknadsekonomi måste förbättras. Särskild uppmärksamhet måste ägnas åt ett snabbt införlivande av ramdirektiv i fråga om luft, avfall och vatten och av direktivet om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar (IPPC), samt fastställandet av finansieringsstrategier för lagstiftning inom vatten-, luft- och avfallssektorerna som kräver stora investeringar.

Rumänien måste på det hela taget prioritera miljöfrågorna i högre grad, kraftigt öka de ekonomiska resurserna för detta ändamål och utveckla sin finansiella och administrativa kapacitet. Betydande åtgärder måste vidtas för att utveckla lämpliga genomförande- och genomdrivandestrukturer. Allmänheten måste göras mer miljömedveten.

Konsumentskydd

Lagstiftningen måste ändras på områden såsom prismärkning, försäljning utanför fasta affärslokaler, distansförsäljning, fast egendom på tidsdelningsbasis, (s.k. timeshare), oskäliga avtalsvillkor, konsumentkrediter. En effektiv tillämpning av konsumentlagstiftningen måste säkerställas liksom nödvändiga ekonomiska resurser för detta ändamål. En stark och oberoende konsumentrörelse som stöds av offentliga myndigheter kommer att behöva utvecklas.

3.7 Rättsliga och inrikes frågor

Ansvarsskyldigheten för de myndigheter som ansvarar för rättsliga och inrikes frågor måste förbättras i praktiken. Korruptionen måste åtgärdas. Stora framsteg krävs på alla områden vad gäller rättsliga och inrikes frågor. Framsteg på detta område är beroende av en mer allmän institutionell och administrativ reform. Rumänien bör ratificera konventionen om dataskydd, underteckna de internationella konventionerna om tvättning av pengar och ratificera de viktigaste narkotikakonventionerna, ändra viktiga delar av narkotikalagstiftningen och fullborda den nya utlänningslagen som särskilt syftar till att lösa problemen med illegal invandring, illegal arbetskraft och utvisning av illegala invandrare samt att skärpa bestämmelserna om upphälle. Dessutom måste de viktigaste internationella straffrättsliga konventionerna ratificeras och det rättsliga samarbetet med EU-staterna förbättras. Rumänien bör ansluta sig till Luganokonventionen.

Vad gäller asyl behövs mer personal och ytterligare utbildningsinsatser till den särskilda byrån. Gränskontrollsystemet måste förstärkas och gränskontrollen reformeras. Politiken för narkotikabekämpning och utbudsminskning befinner sig fortfarande i ett inledningsskede och måste förstärkas. Ett avsevärt arbete krävs för att öka polisens kompetens. Bekämpningen av den organiserade brottsligheten måste förstärkas på det ekonomiska området, inbegripet olaglig handel med vapen och radioaktivt material, förfalskning, handel med stulna bilar, svindleri, narkotika- och människohandel.

Nödvändiga resurser måste säkerställas för att utveckla institutionerna. Det krävs stora insatser för att fortsätta reformerna av de myndigheter som ansvarar för rättsliga och inrikes frågor samt av rättsväsendet.

3.8 Utrikespolitik

Handel och internationella ekonomiska förbindelser

Förberedelser måste ske så att landet vid en anslutning kan tillämpa gemenskapens olika samarbets- och förmånsavtal, dess multilaterala och bilaterala handelspolitiska åtaganden och dess autonoma handelspolitiska skyddsåtgärder.

Utvecklingssamarbete

Rumänien måste göra sig berett att vid en anslutning tillämpa Lomékonventionens handelsordning gentemot AVS-länderna och tillsammans med de övriga medlemsstaterna delta i finansieringen av Europeiska utvecklingsfonden (EUF).

Tull

Tullagstiftningen måste anpassas till gemenskapens lagstiftning, och organisationen och personalens arbetsuppgifter anpassas till de krav som ställs på en modern tullförvaltning. En stor insats krävs för att göra tulltjänstemännen förtrogna med lagstiftningen. Datoriserade system måste införas för att göra det möjligt för Rumänien att delta fullt ut i tullunionen och den inre marknaden. Särskild vikt måste fästas vid att förbereda tullförvaltningen för att tillämpa alla tullförfaranden med ekonomisk verkan, suspensiva arrangemang samt för att förvalta tullkvoter och tulltak. Särskild vikt måste fästas vid att förbereda tullförvaltningen för att tillämpa alla tullförfaranden med ekonomisk verkan, systemet med tillfälliga upphävanden av tullar samt att förvalta tullkvoter och tulltak. I samband med den strategiska planeringen måste man beakta förstärkningen av gränskontrollstationerna längs den yttre gräns som Rumänien vid en anslutning till Europeiska unionen kommer att ha till icke-medlemsstater.

3.9 Finansiella frågor

Nödvändiga mekanismer för finansiell förvaltning och kontroll måste införas för att säkerställa ett fullgott genomförande av gemenskapens politik. Det krävs betydande insatser för att förstärka de interna finanskontrollerna, men den rumänska revisionsrätten bör endast ha en extern kontrollfunktion. Ett centralt organ för bedrägeribekämpning bör inrättas. Det nuvarande redovisningssystemet och tullsystemet bör ändras i syfte att säkerställa en effektiv förvaltning av systemet för egna medel. Nationalräkenskapernas tillförlitlighet måste säkerställas i syfte att åstadkomma en korrekt beräkning av BNI-medlen.

4. Den offentliga förvaltningens förmåga att tillämpa gemenskapens regelverk

I syfte att säkerställa ett effektivt genomförande och genomdrivande av gemenskapens regelverk krävs betydande insatser för att förstärka Rumäniens förvaltningsstrukturer inom i princip alla sektorer som är relevanta i EU-sammanhang. Framförallt krävs betydande insatser för att förstärka de myndigheter som säkerställer korrekt tillämpning av gemenskapens regler för den inre marknaden samt tullmyndigheterna. En framgångsrisk reform förutsätter att en lag om offentliga tjänstemäns ställning antas. En övergripande strategi för reform av den offentliga förvaltningen bör utvecklas, vilken skall övervakas och kontrolleras av de institutioner i den centrala förvaltningen som ansvarar för att styra processen.

Organen för reglering och övervakning måste förstärkas på områden såsom bank, försäkring, statligt stöd, telekommunikation, säkerhetsfrågor på transportområdet, standarder och certifiering, yrkesinspektioner, beskattning, veterinär och fytosanitär kontroll, livsmedelskontroll, finansiell kontroll, miljö, konsumentskydd, tvättning av pengar, asyl, migration, gränsförvaltning, polissamarbete och rättsligt samarbete och effektiv förvaltning och kontroll av offentliga utgifter, inbegripet bestämmelser om bedrägeribekämpning.

Ytterligare insatser krävs för att förbättra personalens kunskaper om frågor med anknytning till EU och om effektiv offentlig förvaltning i allmänhet. Detta bör innefatta upprättandet av ett nationellt institut för utbildning av statstjänstemän och utarbetandet av en övergripande nationell utbildningsstrategi.

Rättssystemet måste förstärkas med avseende på personal, resurser och relevant sakkunskap. Domarnas kunskaper måste överlag förbättras, särskilt vad gäller EU-frågor.