RÅDETS BESLUT av den 15 december 1994 om ett särskilt program för forskning, teknisk utveckling och demonstration inom miljö- och klimatområdet (1994 1998) (94/911/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 130i.4 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag(1),

med beaktande av Europaparlamentets yttrande(2),

med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande(3), och

med beaktande av följande:

Genom beslut 1110/94/EG(4) antog Europaparlamentet och rådet ett fjärde ramprogram för gemenskapen inom forskning, teknisk utveckling och demonstration (FTD) för perioden 1994 1998, i vilket bl. a. de verksamheter som skall genomföras inom miljö- och klimatområdet fastställs. Motiven i ingressen till det beslutet beaktas i det här beslutet.

I artikel 130i.3 i fördraget föreskrivs att ramprogrammet skall genomföras genom särskilda program som utarbetas inom varje verksamhetsområde som ingår i ramprogrammet och att varje särskilt program skall innehålla de närmare bestämmelserna för genomförandet, programmets längd och de medel som bedöms nödvändiga.

Kostnaden för att genomföra detta program beräknas uppgå till 532 miljoner ecu. Anslagen för varje budgetår fastställs av budgetmyndigheten med hänsyn till tillgången på resurser inom de ekonomiska ramarna och de villkor som fastställs i artikel 1.3 i beslut 1110/94/EG.

De verksamheter som skall genomföras enligt programmet kommer att bidra till att utveckla den vetenskapliga sakkunskap och tekniska kompetens som unionen behöver för att fullfölja miljöpolitiken i enlighet med tredje delen avdelning XVI i fördraget.

Programmet kan väsentligt bidra till att stimulera tillväxten, stärka konkurrenskraften och främja sysselsättningen i gemenskapen, vilket påpekas i vitboken om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning.

Innehållet i det fjärde ramprogrammet för gemenskapens FTD-verksamhet har fastställts med beaktande av subsidiaritetsprincipen. I detta särskilda program fastställs vilka åtgärder som med beaktande av den principen skall genomföras inom miljö- och klimatområdet.

I beslut 1110/94/EG fastställs att åtgärder på gemenskapsnivå är motiverade om forskningen bl. a. bidrar till att stärka den ekonomiska och sociala sammanhållningen i gemenskapen och att främja dess harmoniska utveckling i allmänhet, samtidigt som den är förenlig med vetenskapliga och tekniska kvalitetskrav. Syftet med programmet är att bidra till att dessa mål förverkligas.

Gemenskapen bör endast stödja FTD-projekt av hög kvalitet.

De bestämmelser om företags, forskningscentrers (även Gemensamma forskningscentret, GFC) och universitets deltagande och om spridning av forskningsresultaten som antagits genom de åtgärder som föreskrivs i artikel 130j i fördraget är tillämpliga på detta särskilda program.

Åtgärder bör vidtas för att främja att små och medelstora företag deltar i programmet, särskilt genom teknikstimulerande åtgärder.

Kommissionens ansträngningar att förenkla och påskynda förfarandena vid ansökan och urval och därvid åstadkomma ökad klarhet och öppenhet måste fortsätta i syfte att främja genomförandet av programmet och göra det lättare för företag, särskilt små och medelstora företag, forskningscentrer och universitet att delta i gemenskapens FTD-verksamhet.

Programmet kommer att bidra till att öka vinsterna av samordningen mellan de FTD-verksamheter i medlemsstaterna som genomförs av forskningscentrer, universitet och företag, särskilt små och medelstora företag, inom miljö- och klimatområdet samt mellan dessa verksamheter och motsvarande FTD-verksamheter på gemenskapsnivå.

Vid genomförandet av programmet kan det visa sig lämpligt att inleda internationellt samarbete med internationella organisationer och med tredje land.

Programmet bör även omfatta åtgärder för att sprida och utnyttja FTD-resultaten, med särskild inriktning på små och medelstora företag, i synnerhet i de medlemsstater och regioner som deltar minst i programmet, samt åtgärder för att stimulera rörlighet och utbildning för medverkande forskare i den utsträckning som krävs för att genomföra det på ett riktigt sätt.

Tänkbara socioekonomiska konsekvenser och tekniska risker i samband med programmet bör analyseras.

Genomförandet av programmet bör fortlöpande och systematiskt följas upp så att det vid behov kan anpassas till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen på området. Vid lämplig tidpunkt bör en oberoende utvärdering av programmets resultat också göras för att ge den bakgrundsinformation som krävs för att fastställa målen för det femte ramprogrammet för forskning och utveckling. Vid programmets slut bör en slutlig utvärdering göras där de uppnådda resultaten jämförs med de mål som fastställs i detta beslut.

I den resolution som antogs av rådet och företrädare för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet den 1 februari 1993, om ett program för gemenskapens politik och åtgärder i fråga om miljön och en hållbar utveckling(5) utpekades forskning och teknisk utveckling som ett av de främsta medlen för att genomföra denna politik.

Programmet måste integreras i en global strategi från Europeiska gemenskapens sida för att fullfölja de internationella åtaganden som är resultatet av Förenta nationernas konferens om miljö och utveckling, särskilt i fråga om att minska utsläppen av växthusgaser.

Den verksamhet som skall genomföras inom programmet är av ett sådant slag att det krävs samordning med verksamheter som genomförs enligt andra särskilda program och förbättrad samverkan med verksamheter som genomförs inom andra ramprogram, t. ex. Eureka och COST.

Samordningen kommer att förstärkas särskilt när det gäller verksamhet som genomförs enligt GFC-programmet och programmet för samarbete med tredje land och internationella organisationer.

Gemensamma forskningscentret får delta i indirekta åtgärder som omfattas av programmet.

Gemensamma forskningscentret kommer också genom sitt eget program att medverka till att förverkliga gemenskapens FTD-mål inom programmets områden.

Samråd har skett med Kommittén för vetenskaplig och teknisk forskning, CREST.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ett särskilt program för forskning, teknisk utveckling och demonstration inom miljö- och klimatområdet i enlighet med bilaga 1 antas härmed för perioden från och med antagandet av detta beslut till och med den 31 december 1998.

Artikel 2

1. De medel som bedöms nödvändiga för att genomföra programmet uppgår till 532 miljoner ecu, varav högst 7,4 % för kommissionens personal- och administrationskostnader.

2. En vägledning för fördelningen av detta belopp finns i bilaga 2.

3. Budgetmyndigheten skall fastställa anslagen för varje budgetår med hänsyn till de resurser som finns tillgängliga inom de ekonomiska ramarna och i enlighet med villkoren i artikel 1.3 i beslut 1110/94/EG, med beaktande av de principer för sund förvaltning som avses i artikel 2 i budgetförordningen som är tillämplig på Europeiska gemenskapernas allmänna budget.

Artikel 3

1. Allmänna bestämmelser om gemenskapens ekonomiska bidrag fastställs i bilaga 4 till beslut 1110/94/EG.

2. Bestämmelser för företags, forskningscentrers och universitets deltagande i programmet och om spridning av resultaten är fastställda genom de regler som avses i artikel 130j i fördraget.

3. Särskilda bestämmelser för genomförandet av programmet, utöver dem som avses i punkterna 1 och 2, fastställs i bilaga 3.

Artikel 4

1. För att bl. a. bidra till att programmet genomförs på ett kostnadseffektivt sätt skall kommissionen, med tillbörlig hjälp av oberoende externa experter, fortlöpande och systematiskt följa upp hur programmet framåtskrider i förhållande till de mål som anges i bilaga 1 och som preciseras i arbetsprogrammet. Kommissionen skall särskilt undersöka om målen, prioriteringarna och de ekonomiska resurserna fortfarande är anpassade till situationen. Den skall på grundval av resultaten av denna uppföljning vid behov föreslå anpassningar eller tillägg till programmet.

2. För att bidra till den utvärdering av gemenskapens verksamheter som föreskrivs i artikel 4.2 i beslut nr 1110/94/EG skall kommissionen i enlighet med tidsplanen i den punkten låta oberoende kvalificerade experter genomföra en extern utvärdering av de verksamheter som bedrivits inom de områden som omfattas av programmet och av hanteringen av dessa under de fem år som föregår utvärderingen.

3. Vid programmets slut skall kommissionen låta göra en oberoende slutlig utvärdering av de uppnådda resultaten jämfört med de mål som anges i bilaga 3 till beslut nr 1110/94/EG och i bilaga 1 till det här beslutet. Rapporten med den slutliga utvärderingen skall överlämnas till Europaparlamentet, rådet och Ekonomiska och sociala kommittén.

Artikel 5

1. Kommissionen skall upprätta ett arbetsprogram i enlighet med målen i bilaga 1 och vägledningen för fördelning av medel i bilaga 2 och uppdatera detta vid behov. I arbetsprogrammet skall följande närmare anges:

- Vetenskapliga och tekniska mål samt forsknings-uppgifter, i förekommande fall med uppgift om vilka som avses utnyttja resultaten.

- Genomförandeplan, med datum för utlysning av ansökningsomgång.

- De föreslagna ekonomiska och administrativa arrangemangen, inbegripet särskilda villkor för att genomföra teknikstimulerande åtgärder för små och medelstora företag samt andra åtgärder, bl. a. förberedande, kompletterande och stödjande åtgärder.

- Former för samordning med andra FTD-verksamheter inom området, särskilt sådana som genomförs inom andra särskilda program, och, i tillämpliga fall, åtgärder för att förbättra samordningen med verksamheter som genomförs inom andra ramprogram, t. ex. Eureka och COST.

- Former för att sprida, skydda och utnyttja resultaten av FTD-verksamheter som genomförs inom programmet.

2. Kommissionen skall på grundval av arbetsprogrammet utlysa ansökningsomgång.

Artikel 6

1. Kommissionen skall ansvara för genomförandet av programmet.

2. I de fall som avses i artikel 7.1 skall kommissionen biträdas av en kommitté som skall bestå av företrädare för medlemsstaterna och med en företrädare för kommissionen som ordförande.

3. Kommissionens företrädare skall förelägga kommittén ett förslag till åtgärder. Kommittén skall yttra sig över förslaget inom den tid som ordföranden bestämmer med hänsyn till hur brådskande frågan är. Yttrandet skall avges med den majoritet som enligt artikel 148.2 i fördraget skall tillämpas vid beslut som rådet skall fatta på förslag av kommissionen. Medlemsstaternas röster skall vägas på det sätt som anges i den artikeln. Ordföranden får inte rösta.

4. Kommissionen skall själv anta förslaget om det är förenligt med kommitténs yttrande.

5. Om förslaget inte är förenligt med kommitténs yttrande eller om inget yttrande avges, skall kommissionen utan dröjsmål föreslå rådet vilka åtgärder som skall vidtas. Rådet skall fatta sitt beslut med kvalificerad majoritet.

6. Om rådet inte har fattat något beslut inom tre månader från det att förslaget mottagits, skall kommissionen själv besluta att de föreslagna åtgärderna skall vidtas.

Artikel 7

1. Det förfarande som föreskrivs i artikel 6.2 6.6 skall tillämpas på

- utarbetande och uppdatering av det arbetsprogram som avses i artikel 5.1,

- innehållet i utlysningen av ansökningsomgång och närmare bestämmelser om urvalskriterier,

- utvärderingen av de FTD-verksamheter som föreslås få ekonomiskt stöd från gemenskapen och den beräknade storleken på gemenskapens bidrag till varje verksamhet, om bidraget uppgår till minst 0,25 miljoner ecu,

- varje ändring i vägledningen för fördelning av beloppet i bilaga 2,

- särskilda villkor för gemenskapens ekonomiska deltagande i olika planerade verksamheter,

- åtgärder och närmare bestämmelser för utvärdering av programmet,

- eventuella avvikelser från bestämmelserna i bilaga 3,

- deltagande i projekt av rättsliga enheter från tredje land samt av internationella organisationer.

2. Om gemenskapens bidrag i enlighet med punkt 1 tredje strecksatsen är mindre än 0,25 miljoner ecu skall kommissionen underrätta kommittén om projekten och resultatet av utvärderingen av dem.

3. Kommissionen skall regelbundet underrätta kommittén om utvecklingen av programmet i dess helhet.

Artikel 8

Rättsliga enheter från tredje land får delta i enskilda projekt inom programmet utan ekonomiskt stöd av gemenskapen, om deltagandet effektivt bidrar till programmets genomförande och om principen om ömsesidig nytta beaktas.

Artikel 9

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 15 december 1994.

På rådets vägnar

A. MERKEL

Ordförande

(1) EGT nr C 228, 17.8.1994, s. 78.

(2) EGT nr C 341, 5.12.1994.

(3) Yttrandet avgivet den 14 september 1994.

(4) EGT nr L 126, 18.5.1994, s. 1.

(5) EGT nr C 138, 17.5.1993, s. 1.

BILAGA 1

VETENSKAPLIGA OCH TEKNISKA MÅL SAMT INNEHÅLL

Inledning

De urvalskriterier och vetenskapliga och tekniska mål som anges i detta särskilda program överensstämmer fullt ut med riktlinjerna i det fjärde ramprogrammet.

Första verksamhetsområdet punkt 3 (inledningen, del A och del B) i bilaga 3 till det fjärde ramprogrammet är en integrerad del av det här programmet.

Programmet har den kontinuitet som krävs för att vidmakthålla och utveckla den FTD-kapacitet som kommit till stånd under tidigare program. Förutom att fortsätta arbetet och utnyttja dess resultat för att bygga upp en europeisk FTD-verksamhet på miljöområdet kommer programmet att befästa upprättandet av högklassiga nätverk, allt under beaktande av behovet av att främja samverkan när så är lämpligt.

Programmet kommer att koncentreras på ett begränsat antal teman och områden där åtgärder från gemenskapens sida är motiverade. Miljöproblemen blir dock allt mer komplexa och kräver ett tvärvetenskapligt angreppssätt och systemanalytisk forskning.

Programmet omfattar fyra teman: A. naturmiljön, miljökvalitet och global förändring, B. miljöteknik, C. användning av rymdteknik inom miljöövervakning och miljöforskning samt D. miljöförändringens mänskliga dimension.

För att koncentrera gemenskapens forskningsinsats och förbättra dess ställning inom den internationella forskningen om global förändring, kommer den planerade forskningsverksamhen inom detta område att ske inom ramen för European Network for Research in Global Change (Enrich). Verksamheten kommer att bidra till att målen för International Geosphere Biosphere programme (IGBP), World Climate Research programme (WCRP) och Human Dimensions of Global Environmental Change programme (HDP) uppnås på ett sådant sätt att resultaten kan utnyttjas när det femte ramprogrammet för miljön genomförs. Hänsyn kommer även att tas till de vetenskapliga krav som kom till uttryck när Global Climate Observing System (GCOS) och Global Terrestrial Observing System (GTOS) inrättades. Dessutom kommer programmets verksamhet att samordnas med verksamheten inom programmet for havsforskning och havsteknik.

Enligt ramprogrammet skall den forskning som genomförs inom varje tema och dess olika områden svara mot följande mål:

1. Den skall bidra till att stärka den vetenskapliga grund som krävs för att genomföra unionens miljöpolitik genom att utveckla den strategiska kapaciteten för genomförandet, om så behövs genom grundforskning, och genom att jämka samman begreppen mänsklig hälsa och säkerhet, miljöskydd och en hållbar resurshushållning med Europas berättigade förhoppning om utveckling och ekonomisk tillväxt (tema A D).

2. Den skall bidra till att förverkliga målen för de internationella programmen för forskning om global förändring (tema A, C och D) genom inriktning på de aspekter där endast ett ingripande från unionen, i form av stora projekt organiserade i samverkan med medlemsstaterna, har den karaktären att det kan leda till betydande resultat.

3. Den skall bidra till att utveckla miljöprodukter, teknologier, tekniker och tjänster som uppfyller nya behov och vars utnyttjande kan bidra till att främja den ekonomiska tillväxten (på en varaktig och hållbar grund) och skapa nya arbetstillfällen, såsom kommissionen framhöll i vitboken om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning (tema B D).

Dessa mål kan lättare förverkligas på ett effektivt sätt om de användare som slutligen skall utnyttja resultaten i förekommande fall identifieras. Forskning i syfte att stärka den vetenskapliga grunden bör inriktas på specifika forskarsamhällen, nätverk och internationella program. Forskning i syfte att stärka utvecklingen och genomförandet av gemenskapens miljöpolitik bör återspegla de behov som finns inom gemenskapens program för miljön och en hållbar utveckling(1) och inom Europeiska miljöbyrån. Eventuell industriell exploatering av projektresultaten bör underlättas genom inriktning på särskilda industribranscher och branschorgan, särskilt sådana där små och medelstora företag ingår.

Denna verksamhet kommer att genomföras i samverkan med universitet, vetenskapliga institutioner och företag inom medlemsstaterna, inbegripet små och medelstora företag.

Åtgärder för teknikstimulering baserade på erfarenheterna från CRAFT-åtgärderna och bidragen till genomförbarhetsundersökningar kommer att vidtas för att uppmuntra och underlätta små och medelstora företags deltagande, med beaktande av dessa företags behov i mindre utvecklade regioner.

Regionala nätverk för tvärvetenskaplig forskning kan komma att inrättas för studier i ett europeiskt perspektiv av de särskilda problemen i vissa av Europas regioner, inbegripet Medelhavsbäckenet, Östersjöområdet, Nordsjöområdet, Alperna, de norra och arktiska regionerna, inbegripet polcirkeln.

Kompletterande åtgärder kommer att genomföras av Gemensamma forskningscentret inom dess kompetensområde, särskilt områdena A I "Klimatförändring och effekter på naturresurserna", A II "Atmosfärsfysik och atmosfärskemi, interaktion med biosfären och miljöförändringens mekanismer", B I "Instrument, tekniker och metoder för miljöövervakning", B II "Teknik och metoder för bedömning av risker för miljön och för skydd och återställande av miljön" samt tema C "Användning av rymdteknik inom miljöövervakning och miljöforskning", som beskrivs nedan(2).

INNEHÅLL

A. Forskning om naturmiljön, miljökvalitet och global förändring

I arbetsprogrammet kommer klara riktlinjer att ges för uppdelningen mellan mål och forskningsuppgifter inom detta tema och relaterade delar av i synnerhet programmet för havsforskning och havsteknik och andra särskilda program i tillämpliga fall. Det är lämpligt att beakta passande mekanismer för samordning via Enrich.

Område I: Klimatförändring och effekter på naturresurserna

A.I.1 Klimatsystemets grundläggande processer

Mål

- Att åstadkomma en bättre förståelse och beskrivning av klimatsystemets grundläggande processer, särskilt deras ömsesidiga inverkan på global och regional nivå.

- Att åstadkomma bättre klimatmodeller genom att beakta den förbättrade kunskapen om de viktigaste klimatprocesserna och införliva den i modellerna.

Forskningsuppgifter

A.I.1.1 Analys och beskrivning av interaktionen mellan markytan och atmosfären, inbegripet undersökning av sänkor och reservoarer för växthusgaser i relation till klimatsystemets dynamiska processer och betydelse för det hydrologiska kretsloppet, särskilt på regional nivå.

A.I.1.2 Analys och beskrivning av sambanden mellan atmosfärsprocesser och världshavens omsättning.

A.I.1.3 Analys och beskrivning av sambanden mellan atmosfären, kryosfären och världshaven och deras betydelse för klimatsystemet.

A.I.1.4 Undersökning av strålningssamband, inbegripet växthusgasernas effekt i troposfären och den lägre stratosfären, molnen och deras dynamik, aerosoler.

A.I.1.5 Undersökning av växthusgasernas globala kretslopp, balansen i atmosfären samt flöden och omvandlingar i världshaven, biosfären och litosfären.

A.I.2 Klimatsystemet under tidigare epoker

Mål

Att bidra till en detaljerad rekonstruktion av de klimat- och miljöförhållanden som är kopplade till klimatet för att fördjupa kunskapen om klimatsystemet och öka förståelsen av hur det fungerar.

Forskningsuppgifter

A.I.2.1 Rekonstruktion av klimat- och miljöförhållanden i såväl global som regional skala under de senaste klimatcyklerna (ca 250 000 år).

A.I.2.2 Anskaffning, validering, analys och tolkning av data från borrkärnor från gamla islagerföljder och liknande glaciologiska undersökningar. Modellering av isens mekaniska egenskaper och rörelse.

A.I.2.3 Rekonstruktion av klimatets utveckling och variabilitet under holocenen och den sena holocenen.

A.I.2.4 Analys av rekonstruerade klimats dynamik och variabilitet.

A.I.3 Klimatvariabilitet, klimatsimulering och prognostisering av klimatförändringar

Mål

- Att beskriva klimatets utveckling och variabilitet under senare tid (ungefär det senaste århundradet) och att göra uppskattningar av dessa faktorer för nästa århundrade, särskilt i förhållande till tänkbara scenarier med ändrade koncentrationer av växthusgaser och sulfataerosoler i atmosfären samt uttunning av ozonskiktet.

- Att åstadkomma bättre klimatmodeller, särskilt genom att förbättra återgivningen av de viktigaste dynamiska, fysikaliska, kemiska och biologiska processer som anses ha en avgörande inverkan på klimatsystemets nuvarande tillstånd och framtida utveckling.

- Att utveckla bättre scenarier för klimatförändring i regional (europeisk) skala, för att förutse effekterna på miljön, samhället och ekonomin.

För att förverkliga detta mål kommer europeiska centrer för klimatmodellering att förenas i en samordnad verksamhet så att forskargrupperna får tillgång till de senaste modellerna och instrumenten.

Forskningsuppgifter

A.I.3.1 Utveckling, validering och tillämpning av förbättrade klimatmodeller över nuvarande och tidigare klimatförhållanden.

A.I.3.2 Analys och beskrivning av det nuvarande klimatet och dess variabilitet med användning av globala och regionala data.

A.I.3.3 Analys av den klimatvariabilitet som förutses med nuvarande klimatmodeller. Utveckling och tillämpning av statistiska metoder som är lämpliga för att validera modellens förutsägelser mot verkliga data.

A.I.3.4 Utveckling av nya och förbättrade scenarier för klimatförändring på både global och regional nivå.

A.I.3.5 Utveckling av modeller för säsongsprognoser för klimatparametrar, inbegripet modeller för säsongsprognoser för extrema förhållanden (nederbörd, torka). Utveckling av metoder för att validera dessa modeller.

A.I.3.6 Utveckling av nedskalningsmetoder för att kunna göra riktiga simuleringar av vädrets variabilitet (t. ex. nederbörden) i en detaljerad tids- och rumsskala. Utveckling av förbättrade prognoser av förändring av meteorologiska extremers typ, spridning och frekvens.

A.I.3.7 Undersökning av långsiktiga miljöförändringars återkoppling till klimatsystemet (årtionden/århundraden), med särskild uppmärksamhet på det hydrologiska kretsloppet och förändringar i biosfären.

A.I.3.8 Undersökning av förändringar av den genomsnittliga havsnivån, statistik om havsnivån, stormar och översvämningar, särskilt för områden som är utsatta för övervämningar.

A.I.4 Klimatförändringar och andra miljöfaktorers inverkan på naturresurserna

Mål

Att uppskatta de viktigaste inverkningarna på naturresurserna och dessas långsiktiga förmåga att anpassa sig till ändrat befolkningstryck och klimatets variabilitet och förändring.

A.I.4 a Europeiska vattenresurser

Mål

Att förbättra kunskapen om sannolika effekter av klimatförändring och annan miljöförändring (inbegripet ändringar av mänsklig efterfrågan och befolkningstryck) på yt- och grundvattenresurserna i kvantitativa och kvalitativa termer, i syfte både att öka förståelsen av bakomliggande processer och att ge den informationsbakgrund som krävs för att utveckla strategier för att hushålla med vattenresurserna i framtiden.

Forskningsuppgifter

A.I.4 a 1 Utveckling av metoder (och modeller) för att uppskatta, förutse och förbättra tillgången på vattenresurser sedan miljön har ändrats, särskilt i regioner där det sannolikt finns ett gap mellan tillgång och efterfrågan.

A.I.4 a 2 Utveckling av tekniker för att uppskatta och förbättra grundvattenreserverna och för att bedöma sambandet mellan grundvattnet och växelverkan mellan vatten och mark i olika geologiska omgivningar, transport av föroreningar genom mättade och omättade grundvattenzoner och växelverkan mellan havsvatten och grundvatten.

A.I.4 a 3 Utveckling av undersökningar av integrerade avrinningsområden och modellering av flodsystem (inbegripet flödesmodeller).

A.I.4 a 4 Utveckling av tekniker för att återställa kvaliteten hos yt- och grundvatten som har påverkats av förorening orsakad av jordbruksmetoder, olämplig markanvändning och andra föroreningskällor.

A.I.4 a 5 Bedömning och validering av tekniker och metoder för integrerad hushållning med både yt- och grundvatten kopplad till lämplig verksamhet inom telematikprogrammet.

A.I.4 a 6 Bedömning av hur vattentillgången i kustregionerna påverkas av variationer i havsnivån och av andra faktorer.

A.I.4 a 7 Bedömning av klimatförändringars effekter på vattenresursernas kvalitet och kvantitet i bergsområden, inbegripet alpina glaciärers betydelse som vattenkälla. Upprättande av metoder för övervakning och för att bedöma om ett hållbart utnyttjande är möjligt.

A.I.4 b Jordbruk, skogar och naturmiljön

Mål

Att undersöka och bedöma den troliga effekten på grödor, skogar och andra markekosystem av klimatförändringar och andra miljöförändringar och deras konsekvenser för markresurserna i Europa. Att ge en grund för att bedöma dessa konsekvensers socioekonomiska effekter och att utveckla strategier för att hushålla med dem i framtiden.

Forskningsuppgifter

A.I.4 b 1 Analys och beskrivning av klimatförändringens och andra av människan orsakade faktorers långsiktiga effekt på naturmiljön och på jord- och skogsbrukets hållbarhet och produktivitet i Europa.

A.I.4 b 2 Utveckling, validering och tillämpning av regionala mekanistiska modeller som beskriver hur ändringar av klimatet och av parametrar som är kopplade till exempelvis CO2-koncentrationen påverkar jord- och skogsbruket samt naturliga ekosystem, med beaktande av andra faktorer orsakade av människan.

A.I.4 b 3 Utveckling av prognosmodeller för att bedöma hur den biologiska mångfalden påverkas av miljöförändring. Bedömning av klimatförändringens konsekvenser för den biologiska mångfalden. Utveckling av en vetenskaplig grund för bevarandestrategier för specifika lokaler. Utveckling av kriterier för optimering av landskapets struktur i syfte att hindra utrotning och bibehålla en tillräcklig artrikedom.

A.I.4 b 4 Undersökningar av klimatförändringens särskilda effekter på skogarna i norr och på marginella ekosystem som våtmarker, tundra och taiga i de arktiska och subarktiska zonerna och på skogarna i Medelhavsregionen.

A.I.4 b 5 Integrerade undersökningar av hur klimatet och av människan orsakade faktorer påverkar bergsekosystem och fastställande av samband för att bedöma de socioekonomiska konsekvenserna.

A.I.4 b 6 Utveckling av modeller för att bedöma ökad UV-B-strålnings potentiella effekt på miljön (både naturlig och urban) och på hälsan.

A.I.4 b 7 Bedömning av hur övergödning och förorening av vattensystem kan påverkas av markanvändningen, via sådana verksamheter som skogs- och jordbruk, urbanisering, insamling och behandling av avfall, avloppsvatten, koncentration av vissa industriella verksamheter till kustzonerna, turism och byggande.

A.I.4 b 8 Bidra till förståelsen av hur skogsekosystem ändras och återetableras efter skogsbränder.

A.I.4 c Markresurser och risken för ökenspridning och jorderosion i Europa

Mål

- Att skapa ett integrerat angreppssätt för att i samband med klimatförändring förstå processen bakom ökenspridning och jorderosion i Europa i syfte att kunna vända denna process. Därvid skall man beakta det komplexa system av varierande och av varandra beroende faktorer som leder till försämrade markresurser i områden som är känsliga för ökenspridning och jorderosion.

- Att utveckla den vetenskapliga grunden för rationell hushållning med markresurser i de delar av Europa som hotas eller påverkas av ökenspridning och jorderosion.

Forskningsuppgifter

A.I.4 c 1 Integrerad forskning för att kvalitativt och kvantitativt bedöma den relativa betydelsen av olika processer som medverkar till ökenspridning och jorderosion: klimatologiska, hydrologiska, biologiska och markrelaterade.

A.I.4 c 2 Modellering av de olika berörda processernas komplexa dynamik i olika tids- och rumsskalor, i system som övergått till öken eller som är mottagliga för ökenspridning eller jorderosion, och även hur detta återverkar på klimatet, för att förutse fenomenets framtida utveckling.

A.I.4 c 3 Fastställande av vilka uppsättningar av data som är lämpliga för att upptäcka förändringar och för att validera modeller. Indentifiering av tecken på potentiell ökenspridning och jorderosion.

A.I.4 c 4 Utveckling och förbättring av motåtgärder och strategier för att kontrollera och minska försämringen av markresurser i områden som är känsliga för ökenspridning och jorderosion, inbegripet bedömning av viktiga tekniska åtgärder.

Område II: Atmosfärfysik och atmosfärkemi, interaktion med biosfären och aktionsmekanismer för miljöförändringar.

A.II.1 Atmosfärfysik och atmosfärkemi

Mål

- Att förstå de processer som styr ozonskiktets tillstånd och utveckling i stratosfären, särskilt de som kan orsaka uttunning av ozonskiktet, och att förstå mänskliga verksamheters miljöpåverkan för att kunna förutse förändringar av ozonskiktets tillstånd.

- Att förstå och kvantifiera klimatprocesser i troposfären. Att bedöma regionala processers bidrag (i europeisk skala) till miljöförändringar på halva eller hela jordklotet.

Det är nödvändigt att förbättra infrastrukturen för insamling och spridning av data från europeiska samarbetsprojekt och att underlätta tillgången till gemensamma anläggningar och utrustning för att genomföra sådana experiment, t. ex. forskningsflygplan, särskild utrustning för markbaserad observation och lämpliga laboratoriefaciliteter. Enrich-mekanismen kommer att utnyttjas i dessa verksamheter. Detta kommer också att kräva nära samarbete med andra program.

Forskningsuppgifter

A.II.1 a Stratosfärskemi och uttunning av ozonskiktet

Det är uppenbart att stöd kan komma att krävas för att göra det lättare att få tillgång till vissa större faciliteter så att storskaliga europeiska samarbetsexperiment som planeras enligt forskningsuppgiften nedan kan genomföras effektivt.

- Insamling av data, tolkning och modellering av den lägre stratosfärens dynamik och av trender i dess kemiska sammansättning på höga och medelhöga latituder på norra halvklotet. Upptäckt av begynnande störningar av kemisk natur och störningarnas utbredning samt därav orsakad ozonförlust. Kartläggning av hur ozon- och spårämneskoncentrationer i den lägre stratosfären utvecklas i tid och rum. Bedömning av effekten av horisontell och vertikal transport av kemiskt påverkad luft.

- Förståelse och modellering av homogena och heterogena processer som påverkar distribution och spridning av aktiva halogen-, kväve- och väteradikaler i stratosfären. Undersökning av luftens dynamik och sammansättning i den lägre stratosfären. Bedömning av UV-strålningens betydelse och utveckling i Europa. Bedömning av utbytet mellan troposfär och stratosfär.

A.II.1 b Troposfärsfysik och troposfärskemi

- Atmosfärens egen reningsförmåga: undersökningar av de kemiska och meteorologiska processer som styr koncentrationen av oxiderade föreningar som t. ex. hydroxylradikaler och ozon, inbegripet flygplans och andra förbränningsutsläpps effekter på ozonhalten i atmosfären, inbegripet dess trender och effekten av utsläpp i Medelhavsområdet på troposfären över andra regioner.

- Identifiering av fysikalisk-kemiska förändringar av ozonpartiklar i atmosfären och dessa förändringars ursprung och interaktion med moln. Undersökningar av molnens sammansättning och kemi.

- Kvantifiering av naturliga (gasformiga och partikelformiga) utsläpps betydelse för atmosfärskemin. Avgång av flyktiga organiska föreningar från vegetationen och dessa föreningars bidrag till ozonbildningen, avgång av svavel- och halogenföreningar på grund av biologisk aktivitet i havsmiljön och biologisk avgång av kväve i reducerade och oxiderade former. Bedömning av effekten av utsläpp som härrör från fossila bränslen.

- Karaktärisering av tidiga kemiska varningssignaler om potentiell global förändring av atmosfären, som t. ex. uttunning av troposfärens ozonskikt över Arktis och höga koncentrationer vintertid av sura kväveföreningar i städer (i syfte att leda till regionala system för tidig varning).

- Utveckling och validering av modeller och utvärderingsmetoder som gör det möjligt att beskriva ozonets dynamik i tid och rum i bergsregioner.

A.II.2 Biosfärsprocesser

Mål

- Att bättre förstå de processer som äger rum i mark, vatten- och flodsystem samt kustekosystem och hur och i vilken grad dessa olika system störs av miljöförändringar. Detta bör inbegripa giftiga ämnens spridningsvägar och effekter samt effekterna av UV-B-strålning.

- Att bättre förstå den biologiska mångfaldens roll i ekosystem. Att förstå de mekanismer som kontrollerar bevarandet eller evolutionen av den biologiska mångfalden och hur dessa mekanismer påverkas av miljöförändringar, inbegripet effekterna av mänskliga verksamheter.

Forskningsuppgifter

A.II.2 a Ekosystemens funktion

A.II.2 a 1 Analys av ekosystemprocesser. Identifiering av störningar av dessa processer till följd av förändrade miljöfaktorer samtidigt som man beaktar variationen i tid och rum.

Fokusering på primärproduktion och flöden av kemiska ämnen, organiskt stoff, vatten och energi inom och mellan ekosystemen (t. ex. mellan land- och kustekosystem), av fysikalisk-kemiska och biologiska mekanismer som styr dessa flöden, särskilt organiska ämnens kretslopp och återkopplingsprocesser (t. ex. sådana som styr gasformiga utsläpp från ekosystem till atmosfären, absorption och utsläpp av kol etc.) och av biologiska processer som är viktiga för populationers funktion och dynamik (demografiska och genetiska aspekter och biomassans evolution).

A.II.2 a 2 Kvantifiering av organiska och oorganiska föroreningsflöden inom och mellan ekosystem. Analys av dessa föroreningars beteende, omvandling och påverkan av ekosystemprocesser. Undersökningar av hur föroreningar och övergödning påverkar varandra.

A.II.2 a 3 Utveckling av indikatorer för olika föroreningars och växthusgasers miljöeffekter. Vid behov kan dessa differentieras efter region för att ge vägledning vid teknikval och strategier för att byta en typ av utsläpp mot en annan typ. Denna forskning kan medverka till att man kan hitta indikatorer som är känsliga för minskningar av olika föroreningar.

A.II.2 a 4 Undersökningar av de faktorer som styr ekosystemens stabilitet, anpassning och förmåga att motstå miljöförändringar, inbegripet reaktioner på förbättrade miljöförhållanden.

A.II.2 a 5 Bedömning av naturliga och av människan orsakade miljöfaktorers effekter på viktiga biologiska processer och strukturer i ett ekosystemperspektiv.

A.II.2 a 6 Utveckling av metoder för funktionsanalys som grund för integrerad hushållning med ekosystem och valda biotoper, med speciell betoning av känsliga ekosystem som t. ex. alpina ekosystem, bergsekosystem, våtmarker, öar och kustregioner.

A.II.2 a 7 Bestämning och jämförelse av interaktioner och samband mellan olika processer och effekter på regional och lokal nivå som t. ex. samband mellan övergödning och förorening samt ändrad markanvändning. Fysikaliska processers effekter under olika förhållanden.

A.II.2 a 8 Ekotoxikologiska undersökningar som fokuseras på giftiga ämnens och ämneskombinationers spridning och effekter. Kombinerade effekter av föroreningar och andra miljöfaktorer.

A.II.2 b Ändrade processer p. g. a. UV-B-strålning(3)A.II.2 b 1 Ökad exakthet vid angivandet av dos-responsförhållandet beroende på UV-strålningens våglängd i de fall som har mest signifikanta effekter.

A.II.2 b 2 Identifiering av mekanismer som styr levande varelsers adaptionstolerans och känslighet på genotyp- och fenotypnivå.

A.II.2 b 3 Kvantifiering av synergistiska eller antagonistiska interaktioner mellan UV-B-strålning och andra aspekter av global förändring, t. ex. ökad temperatur och CO2-koncentration.

A.II.2 b 4 Bedömning av UV-B-strålningens kedja av sekundära effekter på ekosystemprocesser och de biogeokemiska kretsloppen, t. ex. förändringar i sammansättningen inom och mellan arter, nedbrytningshastighet, konkurrens etc.

A.II.2 c Biologisk mångfald och miljöförändring

A.II.2 c 1 Förståelse av den biologiska mångfaldens (inbegripet populationsdynamik) betydelse för att vidmakthålla ekosystemens struktur, funktion och stabilitet.

A.II.2 c 2 Förståelse av de mekanismer som anpassar den biologiska mångfalden på landskapsnivå (forskning om biologisk mångfald på lägre organisationsnivåer kan komma att krävas i detta sammanhang). Bedömning av effekterna av att landskapet fragmenteras.

B. Miljöteknik

Område I: Instrument, tekniker och metoder för övervakning av miljön

Mål

- Att bidra till att utveckla och förbättra metoder för analys och övervakning av föroreningsutsläpp och vissa delar av miljön för att bättre kunna övervaka och prognostisera miljöförändring.

Detta bidrag kommer att göras a) i form av samordnad verksamhet som samlar tillverkare och potentiella användare av instrument, Gemensamma forskningscentret (inom de områden som det berörs av) och FTD-programmet för mätning och provning. Syftet med denna samordnade verksamhet är att identifiera potentiella användares behov och att vägleda utvecklingsarbetet och b) genom FTD-projekt med kostnadsdelning i samverkan med FTD-programmet för mätning och provning.

- Att utveckla förfaranden och metoder för identifiering och undersökning av miljöförändring (mark, insjövatten och kustmiljöer).

Dessa mål syftar bl. a. till att tillgodose Europeiska miljöbyråns behov.

Forskningsuppgifter

B.I.1 Bidra till utveckling av instrument med en specificering, reaktionstid, känslighet och precision som är lämplig för att från marken eller luften mäta de spårämnen och aerosoler i atmosfären mellan utsläppspunkten och den fria troposfären som orsakar viktiga miljöfenomen (uttunning av ozonskiktet, ändrad UV-strålning, fotokemiska reaktioner etc.).

B.I.2 Bidra till utveckling av analysmetoder för att identifiera och mäta vissa föroreningar och föreningar i industriellt avloppsvatten och i icke industriellt vatten.

B.I.3 Bidra till utveckling av nya sensorer, t. ex. biosensorer för tillämpning inom miljöövervakning där konventionella metoder visat sig otillräckliga, t. ex. i fråga om känslighet, selektivitet, precision, tillförlitlighet, provpreparering, kontinuerlig övervakning, kostnadseffektivitet.

B.I.4 Utveckling och validering av mark- och luftbaserade metoder (rymdbaserade metoder behandlas i tema C) och förfaranden för tidig upptäckt av förändringar i inlands- och kustmiljön och för undersökning av sådana förändringars utveckling.

B.I.5 Utveckling av nya teknologier för att förbättra dosimetrin för UV-B-strålning.

B.I.6 Utveckling av nya tekniker (arkeologisk miljömätning) för att rekonstruera miljövillkor tidigare i historien.

Område II: Tekniker och metoder för bedömning av risker för miljön och för skydd och återställande av miljön

Mål

- Att utveckla metoder för indentifiering, förståelse, värdering, jämförande bedömning samt hantering och minskning av de risker för miljön, naturresurserna och människans hälsa och säkerhet som jordbruksmetoder, industriprocesser, produkter (inbegripet kemiska produkter), urbanisering och kulturarvet medför.

- Att bidra till att utveckla industriella processer och konstgjorda produkter som är mindre riskabla för miljön. Att bidra till att utveckla, förbättra och tillämpa både förebyggande och återställande tekniker.

Detta bidrag kommer att göras a) i form av samordnad verksamhet som samlar forskare som är ansvariga för att analysera och förstå miljörisker och stora industriella risker, företag som är ansvariga för teknologisk utveckling, företag som kan komma att dra nytta av den tekniska utvecklingen, Gemensamma forskningscentret (inom de områden som det berörs av), lagstiftare och FTD-programmet för industriell teknik och materialteknik samt b) i form av projekt med kostnadsdelning i samverkan med berörda FTD-program.

Forskningsuppgifter

B.II.1 Metoder för värdering och hantering av risker för miljön och människan

B.II.1.1 Förbättring av metoderna för att uppskatta den hälso- och miljömässiga exponeringen för andra faror och risker orsakade av kemikalier i miljön än sådana som rör arbetsmiljön (särskilt när det gäller tidiga tecken på exponering). Utveckling av lämplig metodologi för bedömning av effekterna, inbegripet alternativ till djurförsök. Denna forskning kommer att inbegripa metoder för att förutse exponering. Viktiga delar i detta forskningstema inbegriper utvärdering av befintliga bedömnings- och provmetoders validitet genom förbättring både av de data som används och av den vetenskapliga grunden för de antaganden som utnyttjas, särskilt validiteten av extrapoleringar som görs t. ex. från försök in vitro till försök in vivo, från djurmodeller till människan, från laboratoriet till fältet, från höga till låga doser, från kort- till långtidsexponering, från vissa populationer till känsliga grupper och från exponering för enstaka ämnen till exponering för kemikalieblandningar.

B.II.1.2 Bättre förståelse för mekanismerna bakom oavsiktliga utsläpp från industrier av produkter som skadar miljön och människans hälsa. Utveckling av säkerhetssystem och system för att begränsa effekterna. Forskningen bör i första hand inriktas på material, produktionssystem och operationer som på grund av sin giftighet, förmåga att orsaka inflammation, explosivitet, utbredda användning inom industrin eller sina fysikaliska egenskaper (t. ex. benägenhet att bilda moln som ligger kvar nära marken eller fyller svackor, från vinden avskärmade ytor o. dyl.) orsakar risker som uppenbarar sig långt från källan. Arbetet inom detta område bör kopplas till EU:s politik för motverkande av industriolyckor och olyckor på arbetsplatsen, och syfta till att utveckla dämpande tekniker och metoder samt väl validerade bedömningsverktyg.

Atmosfärsförorening kommer att fungera som ett pilotfall, i vilket alla ovan nämnda aspekter kan integreras till ett paradigm för riskhantering för att kontrollera luftkvaliteten, dvs. från karakterisering av utsläpp och bedömning av exponering och effekter, biomonitoring och riskanalys till utvecklandet av kontrollmetoder.

B.II.2 Analys av industriella och syntetiska produkters livscykel

Utveckling och validering av metoder för att analysera och bedöma industriella och syntetiska produkters livscykel, t. ex. pappersprodukter och förpackningar.

B.II.3 Tekniker för att skydda och återställa miljön

B.II.3.1 Bidra till att utveckla och förbättra industriprocesser och produkter så att deras påverkan på miljön hindras eller minskas så långt möjligt.

B.II.3.2 Bidra till att utveckla och förbättra integrerade tekniker för att så långt möjligt minska fasta, flytande och gasformiga utsläpp. Valet av teknik måste bygga på en djupgående förståelse av olika föroreningars synergistiska effekter.

B.II.3.3 Bidra till utveckling och förbättring av nya tekniker för återanvändning av material, inbegripet nedbrytning till återanvändbara råmaterial och utvinning av energi samt tillvaratagande av avfall. Undersökningar av system för att främja återanvändning av produkter.

B.II.3.4 Bidra till att utveckla och förbättra processer för behandling av organiskt avfall från industri, jordbruk och bebyggelse. Undersökningar av system och mikrobiologiska processer för att stärka en säker kretsloppshantering av organiska ämnen och näringsämnen.

B.II.3.5 Hantering av farligt avfall. Utveckling av säkra förfaranden för bearbetning av detta avfall, inbegripet återanvändning av material eller utvinning av energi för att bidra till kostnadseffektiv hantering, i tillämpliga fall. Bearbetning av restprodukter för att säkerställa att de är avgiftade, stabila och säkert bortskaffade.

B.II.3.6 Programmet kommer att bidra till utveckling av teknik för att återställa förorenade industriområden och övergivna avfallsupplag. Utveckling av snabba och skonsamma metoder för att lokalisera och mäta föroreningar och för att undersöka föroreningars absorptions- och desorptionsprocesser, spridningsvägar och biotillgänglighet för att medverka till att lämpliga tekniker för återställande av markområden utvecklas.

B.II.4 Tekniker för att skydda och återställa historiska platser

I överensstämmelse med Europeiska unionens politik kommer skyddet och bevarandet av kulturarvet att stärkas. Den vetenskapliga grunden för att identifiera och bedöma konsekvenserna av olika tekniker behöver breddas. Forskningen om detta tema kommer att kompletteras med bedömning av miljömässiga riskfaktorer (inbegripet effekterna av turism) för en rad olika material genom utveckling och förbättring av analys- och mätmetoder som inte innebär att undersökningsobjektet förstörs, metoder för att kartlägga risker och skador etc.

Område III: Tekniker för att förutse, hindra och minska naturliga risker

Mål

Att tillhandahålla kvantitativa data och utveckla fysiska metoder för att förbättra metoder för att förutse, övervaka och hantera naturkatastrofer och naturliga risker. Jämförelse mellan teoretiska förutsägelser, observationer och fältmätningar bör eftersträvas liksom tvärvetenskapliga angreppssätt.

Forskningsuppgifter

B.III.1 Hydrologiska och hydrogeologiska risker

B.III.1.1 Utveckling och validering av metoder för att förutse översvämning på grundval av lokala data och fjärranalys, inbegripet utveckling av metoder för modellering av nederbördens spridning i tid och rum, särskilt för komplex terräng. Utveckling och experiment med översvämningsmodeller (vattenavledningmodeller), inbegripet snö- och islagers beteende i förekommande fall. Utveckling av och experiment med sammankopplade meteorologiska och hydrologiska modeller för att förbättra översvämningsprognoserna. Utveckling av integrerade modeller av vattenresurser och flodsystem för att bedöma regionala och långsiktiga konsekvenser av byggande i vatten.

B.III.1.2 Undersökning av trender, övervakning och kartläggning av risken för översvämningar, jordskred och laviner, särskilt i bergsterräng i samband med effekterna av förändrad markanvändning och turism och förändringar av snö- eller istäcket. Förbättring av övervakningen av jordskred, gyttjeströmmar och laviner samt av varningstekniker, inbegripet utlösande mekanismer. Bedömning av mekanismer för gravitationsdeformation och utlösande av jordskred.

B.III.2 Seismiska risker

B.III.2.1 Utveckling av avancerade tekniker för att observera och analysera spänningar och förskjutningar i seismiska riskområden där de ekonomiska och sociala konsekvenserna skulle bli stora, inbegripet undersökningar av aktiva förkastningar och seismiska händelsers frekvens. En ökad förståelse av riskerna för tsunamis kan även komma att övervägas. Utveckling av avancerade instrument för att lokalisera och upptäcka jordbävningar liksom lokal markrörelse på grund av särskilda lokala effekter. Mer specifika undersökningar kan inbegripa olika bergarters reaktion på jordbävningar, förkastningsmekanismer i porösa medier och geomorfologiska effekter av jordbävningar.

B.III.2.2 Utveckling av avancerade automatiska sensorer för kontinuerlig mätning och kontroll av jordbävningsrelaterade fenomen inbegripet effekter på människans bosättningar i ur tektonisk synvinkel strategiska zoner som uppträder antingen under eller före den seismiska aktiviteten. Integrering och validering av varningssystem och av de system som avses ovan för att förutse jordbävningar och tsunamis. Förbättring och harmonisering av strukturer och tekniska medel för att inom Europa samla, överföra, lagra och utväxla information om jordbävningar. Tillämpning av prognosmodeller med lokala geologiska och geotekniska villkor inom stadsplanering och byggande.

B.III.2.3 Förbättring av Europas databaser inom området seismiska risker och stöd för att underlätta tillgången till stora anläggningar när så behövs, särskilt för att experimentera och prova nya strukturer och nya material som är bättre anpassade till att minska den seismiska risken.

B.III.3 Risk för vulkanutbrott

B.III.3.1 Utveckling av automatiska sensorer för övervakning av geofysiska och geokemiska fenomen i samband med fortsatt grundforskning om vulkaners egenskaper och beteende och forsatt undersökning av de naturliga laboratorievulkanerna i Europa. Utveckling och validering av automatiska system för att övervaka vulkanisk aktivitet. Utveckling av och experiment med fjärranalys för att övervaka askmoln. Utveckling av metoder för databearbetning för att integrera dessa olikartade informationskällor (t. ex. övervakning på plats och lokala geofysiska och geokemiska data).

B.III.3.2 Utveckling av flyttbara varningssystem

B.III.4 Skogsbränder

Kartläggning av brandrisk och bedömning av brandskador genom fjärranalys. Modellering av bränders utveckling. Förbättring av den vetenskapliga grunden för att utveckla metoder för att hantera och minska skogsbränderna. Förbättring av riskklassificering, insamling och analys av statistiska uppgifter om skogsbränder.

C. Användning av rymdteknik inom miljöövervakning och miljöforskning

Eftersom jordobservation är en relativt ny teknologi kommer ytterligare forskning och utveckling liksom praktisk tillämpning att krävas för att den skall kunna nå sin fulla potential och ge fördelar i det allmännas intresse som står i proportion till den pågående investeringen inom rymdområdet, samt förbättra förmågan att övervaka och förstå systemet jorden på global, regional och lokal nivå, hjälpa kommissionen och medlemsstaterna att genomföra sin politik mer effektivt samt öka användningen av jordobservationsdata så att en tjänstesektor som har till uppgift att tillhandahålla sådan information kan utvecklas.

Område I: Metodforskning och pilotprojekt

Mål

- Att förbättra och målinrikta den europeiska tekniska och vetenskapliga kapaciteten att behandla och tolka data från jordobservation.

- Att utveckla tillämpningar av jordobservationsdata av europeiskt intresse och att förbättra kvaliteten och kostnadseffektiviteten hos den härledda informationen.

Dessa mål avser att bl. a. tillgodose Europeiska miljöbyråns behov.

Forskningsuppgifter

Forskningsprojekt som finansieras inom detta område måste vara inriktade på tillämpningsområden som är av betydelse för Europeiska unionens miljöpolitik, inbegripet relevanta aspekter av EU:s andra politikområden. Projekten bör koppla samman andra lämpliga forskningsverksamheter inom ramprogrammet, särskilt inom områdena havsforskning och havsteknik samt jordbruk, skogsbruk och fiske.

Åtgärder med kostnadsdelning och samordnade åtgärder kommer att kompletteras av Gemensamma forskningscentrets direkta åtgärder inom de områden där det har kompetens och genomför lämplig forskning genom att främja samarbete mellan miljöforskare, jordobservationsforskare, företag som ökar förädlingsvärdet, operationella användare och leverantörer av fjärranalysdata.

C.I.1 Metodforskningen bör syfta till att lösa högprioriterade specifika problem vid användningen av jordobservationsdata. Denna forskning skall genomföras i nära samverkan mellan forskare från olika tillämpningsdiscipliner och instrumentutvecklare för att säkerställa att jordobservationsdata kan utnyttjas fullt ut.

Följande tekniska teman skall behandlas:

- Utveckling av förbättrade datamängder från jordobservationsinstrument som är lämpade att anpassas till geografiska informationssystems datastruktur. Därigenom blir det lättare att integrera jordobservationsdata med statistiska informationssystems data av särskilt intresse för klimatförändring och tidig upptäckt och för undersökningar av miljöförändring i land- och kustmiljön, miljöövervakning, miljöskydd, jordbruk, skogsbruk och fiske.

- Förbättring av samarbetet mellan användare av satellitdata för miljöändamål i syfte att öka utnyttjandet av jordobservationsdata och tekniker och främja överföring av lämpliga data till tillämpningarna.

- Utveckling av generiska verktyg och tekniker för automatisk förarbetning, tolkning och integrering av fjärranalysdata och data från markbaserad observation. Utveckling av metoder för datareducering. När Gemensamma forskningscentret har kompetens för dessa och genomför forskning om expertsystem, neurala nätverk, parallellbearbetning och integrerade GIS kommer den att ge kompletterande bidrag till projekt som genomförs inom detta område. I synnerhet kommer lämpliga datamodeller och datastrukturer att utvecklas för Gemensamma forskningscentret i syfte att göra det lättare att integrera jordobservationsdata i statistiska informationssystem.

- Stöd för planering av fältmätningar och kampanjer för insamling av data från marken och utveckling av förbättrade förfaranden för kalibrering och validering.

C.I.2 Pilotprojekt för att undersöka satellit- och luftburna sensorers kostnadseffektivitet i ett urval tillämpningar.

Pilotprojekten kommer att beakta behovet av att utveckla sådan samordnad verksamhet som tidigare skett inom området och kommer normalt att bestå av följande delar: analys av samverkande användares operationella behov, värdet av information från jordobservation som en funktion av informationskvalitet; identifiering av lämpliga kanaler för att tillhandahålla data och lämpliga bearbetningsrutiner för att härleda den önskade informationen; förberedande av en genomförandeplan i nära samverkan med användare; upprättande av ett föroperationellt pilotsystem.

Lämpliga kopplingar till relevant verksamhet inom Gemensamma forskningscentret kommer att eftersträvas, i synnerhet inom områdena för miljöövervakning, bedömning av regnskogarnas situation, av förbränning av biomassa, jordbruksövervakning och övervakning av havsfärgen.

Pilotprojekt kan också komma att upprättas inom ramen för genomförandet av område III för att testa infrastrukturer för databehandling och för att bidra till att upprätta samordnade användarsamhällen.

Område II: Forskning och utvecklingsarbete för tänkbara framtida operationella verksamheter

För att underbygga utvecklingen av politiken agerar kommissionen både som en viktig kund och som en företrädare för andra användare med särskild uppgift att främja utvecklingen av kostnadseffektiva tjänster och verksamheter. Detta kräver en systemorienterad inriktning för att göra det möjligt att förstå de operationella kraven, inbegripet identifering av användarsamhället, instrument, uppdrag, markbaserad datahantering, databearbetning och dataspridning. För att uppnå målet med detta program kan stöd ges för utveckling av instrument i fall då det är tydligt att pågående eller planerade satellituppdrag inte är tillräckliga för att tillgodose miljöforskningens eller miljöövervakningens behov. Specificeringen av de instrument som skall finansieras enligt denna åtgärd måste göras av användarsamhället.

Mål

- Att på unionsnivå identifiera och bedöma användarkraven på operationell satellitburen jordövervakning.

- Att säkerställa att rymdinstrumenten av betydelse för Europeiska unionens politik identifieras och utvecklas för att uppfylla nuvarande och potentiella användares behov.

Forskningsuppgifter

C.II.1 Forskningen bör inriktas på att identifiera användarkrav i fråga om Europeiska unionens politik för satellit- och luftburna tjänster, för att säkerställa att operationella data tillhandahålls på ett kostnadseffektivt sätt och för att definiera de instrument, uppdrag och markstrukturer som är nödvändiga.

C.II.2 Utveckling av nya instrument bör föregås av identifiering av användarkrav. Möjligheten att förbättra operationella egenskaper och säkerställa kontinuiteten hos prototypinstrument som utvecklas genom Europeiska rymdorganets program och operationellt inriktade rymdorganisationer som Eumetsat kommer att beaktas i samband med ovanstående mål. Möjligheten att slutföra utvecklingen av instrumentet Vegetation och Amas på grundval av verksamhet inom medlemsstaternas organ är särskilt viktig och kommer att beaktas i enlighet med ovanstående mål, och resultatet kommer att vara till ledning för hantering av liknande förslag i framtiden.

Område III: Centrum för jordobservation

Det krävs en effektiv markinfrastruktur för att det växande användarsamhället skall kunna utnyttja tillgängliga data på bästa sätt och för att operationella tillämpningar skall kunna växa fram.

Mål

Centrum för jordobservation kommer att medverka till att det skapas ett samordnat decentraliserat nätverk för europeisk jordobservation, "European Earth Observation System" (EEOS) för att öka utnyttjandet och värdet av jordobservationsdata.

Forskningsuppgifter

Arbetet kommer att koncentreras på

C.III.1 att främja kommunikation mellan enskilda användare och mellan användarsamhällen,

C.III.2 att stimulera skapandet av avancerade produkter varhelst och närhelst detta är nödvändigt,

C.III.3 att främja datastandardisering och kvalitetssäkring,

C.III.4 att samordna utformningen och driften av befintliga och framtida decentraliserade dataarkiv, databaser och informationstjänster,

C.III.5 att förbättra kännedomen om data, tjänster och sakkunskap inom jordobservationsområdet.

En projektplan för utformning och utveckling av Centrum för jordobservation kommer att föreslås vid slutet av Pathfinder Phase-undersökningen, som enligt planerna skall slutföras under sommaren 1995.

D. Miljöförändringens mänskliga dimension

Område I: Socioekonomiska orsaker till och effekter av miljöförändring

All verksamhet inom denna del av programmet bör nära samordnas med FTD-programmen för icke-nukleär energi, för målinriktad socioekonomisk forskning och för samarbete med tredje land och internationella organisationer.

Mål

- Att öka förståelsen av miljöförändringens viktigaste sociala och ekononomiska krafter på global och europeisk nivå.

- Att bedöma miljöförändringens viktigaste risker och dess effekter på ekonomi och samhälle i allmänhet och på Europeiska unionens utveckling i synnerhet.

- Att förstå växelverkan mellan produktions- och konsumtionsmönster, dessas mottaglighet för förändringar och miljöeffekterna av sådana förändringar på global och europeisk nivå.

Dessa mål har till syfte att tillgodose bl. a. Europeiska miljöbyråns behov.

Forskningsuppgifter

D.I.1 Analys av hur de viktigaste ekonomiska verksamheterna och det sociala beteendet och konsumtionsmönstret totalt och relativt sett bidrar till miljöförändring på global och europeisk nivå. Utveckling av lämpliga metoder för rangordning av och indikatorer för olika typer av miljöbelastning och av modeller som bidrar till att förutse kritiska interaktioner som leder till miljöförsämring.

D.I.2 Bedömning av storleksordningen av miljöförändringens effekt på samhället och på sådana viktiga ekonomiska sektorer som jordbruk, skogsbruk, tillverkningsindustri, transport och turism och viktiga infrastrukturella sektorer som energi- och vattenförsörjning, med särskild uppmärksamhet på regioner som miljömässigt och socialt är särskilt känsliga (t. ex. bergsregioner, kustzoner, flodsystem, urbaniserade områden, alpina zoner i regioner med hög arbetslöshet).

D.I.3 Bedömning av kopplingarna mellan liberalisering av handeln och mer hållbara konsumtionsmönster och deras effekter på miljön liksom på ekonomisk och social utveckling i Europa och i utvecklingsländer.

Område II: Ekonomiskt och socialt gensvar på miljöproblemen

Mål

- Att identifiera och bredda tillgängliga alternativ inom området sociala och ekonomiska åtgärder som reaktion på kritiska miljösituationer.

- Att utveckla ekonomiska och sociala indikatorer och kriterier som kan användas för att bedöma framstegen i genomförandet av en hållbar utveckling.

Forskningsuppgifter

D.II.1 Fastställande av lämpliga kvantitativa indikatorer på hållbar utveckling i tid och rum, inom viktiga ekonomiska sektorer, med avseende på det samlade naturliga och mänskliga kapitalet, ekologisk bärkraft (inbegripet ekologisk mångfald och ekosystemens funktion), material- och energianvändningens effektivitet (industriell ämnesomsättning) och införlivande av etiska överväganden i fråga om miljön (t. ex. rättvisa mellan nuvarande och framtida generationer).

D.II.2 Undersökningar av kulturella, historiska och värderingsmässiga hinder för en hållbar utveckling.

D.II.3 Förbättrade verktyg för att utvärdera och jämföra olika styrmedel inom miljöpolitiken.

D.II.4 Förbättrade metodologiska angreppsätt för att införliva miljökostnader och miljöfördelar i ekonomiska nyckeltal och räkenskapssystem. Fastställande av viktiga angreppssätt för att tillämpa räkensskapssystem som anpassats till miljön på olika nivåer. Förbättring av tekniker för att internalisera miljökostnader. Bedömning av hypoteser och etiska konsekvenser med betoning på alternativa system för miljöbedömning.

D.II.5 Utveckling av strategier och medel för att åstadkomma en hållbar utveckling inom viktiga ekonomiska områden som jordbruk, skogsbruk, utvecklingsbistånd, energi, turism och transport och genom att förbättra den ekonomiska effektiviteten och den vetenskapliga grunden för bästa möjliga kombination av olika miljöinstrument (lagstiftningsåtgärder och ekonomiska incitament), utfärdande av och kvaliteten på miljöstandarder, med speciell uppmärksamhet på sektorer och problem som sträcker sig över geografiska och administrativa gränser.

Område III: Integrering av vetenskaplig sakkunskap och ekonomiska och sociala överväganden vid utformningen av miljöpolitiken

Mål

- Att analysera och förbättra utnyttjandet av vetenskaplig sakkunskap och utvecklingsmetoder för att hantera osäkerheten vid utformningen av miljöpolitiken.

- Att upprätta generiska och tvärvetenskapliga angreppssätt för att förbättra kombinationen vetenskaplig riskvärdering och socioekonomisk riskbedömning vid hanteringen av miljörisker.

- Att öka förmågan att använda miljöstatistik i syfte att utforma politiken på berörda områden.

- Att analysera och förbättra modeller och medel för hantering av miljörisker i de fall då orsak och effekt överskrider internationella och regionala gränser.

Forskningsuppgifter

D.III.1 Utveckling av nya angreppssätt som integrerar vetenskapliga och socioekonomiska parametrar i hanteringen av naturliga och teknologiska risker. Att genomföra fallstudier av komplexa problem som omfattar olika delar av miljön i syfte att undersöka och förbättra riskhantering som integreras på lokal och regional nivå (t. ex. Medelhavsbäckenet, våtmarker, alpina regioner, tätortsmiljö; avfall och problem i samband med vattenhushållning).

D.III.2 Att bedöma och förbättra metoderna och förfarandena för att använda vetenskaplig sakkunskap vid utförmningen, genomförandet och utvärderingen av miljöpolitik och andra politikområden. Att undersöka alternativa angreppssätt för att kunna ta hänsyn till vetenskaplig osäkerhet vid utformningen av politiken och att även ta hänsyn till sådana viktiga miljöprinciper som försiktighetsprincipen.

D.III.3 Utveckling av modeller för att fastställa sambanden mellan miljöskador och andra relevanta fysikaliska och socioekonomiska variabler. Detta kommer att ske genom förbättrad utformning och definition av informationssystem för miljöskador och genom förbättrade tekniker för integrering av miljödata.

D.III.4 Utveckling av metoder för bedömning av miljödata och för att omvandla dem till användbar information, dvs. användbar för beslutsfattare och ideella organisationer.

Område IV: Hållbar utveckling och teknisk förändring

Mål

- Att förstå de viktigaste parametrarna för en miljömässigt hållbar teknisk utveckling och för dess betydelse för konkurrenskraft och sysselsättning i Europeiska unionen.

- Att utveckla metoder för att bedöma FTD:s bidrag till en hållbar utveckling och göra detta så stort som möjligt.

Forskningsuppgifter

D.IV.1 Utveckla och tillämpa kriterier (t. ex. avseende den ekonomiska, regleringsmässiga och sysselsättningsmässiga potentialen, social acceptabilitet) för att precisera en kärna av tekniker som kan ge konkurrensfördelar som ett resultat av miljöförbättringar: antingen genom generiska innovationer som t. ex. minimering av materialanvändning, förbättrad produktutformning etc., eller genom systematisk bedömning av möjliga tekniska lösningar på kritiska miljöproblem (t. ex. global uppvärmning, uttunning av ozonskiktet, förlust av biologisk mångfald, vattenbrist, jordförstöring etc.).

D.IV.2 Utveckla metoder för bedömning av kostnader, risker och fördelar med tekniker som har stor inverkan på miljön, inbegripet integrerade bedömningsmetoder på regional process- och produktionsnivå (t. ex. kostnads-intäktsanalyser, miljörevision, kumulativ miljökonsekvensbedömning, analys av industriell ämnesomsättning/livscykelanalys, omformning av processer), införlivande av hållbarhetskriterier vid utformning, utvärdering och utnyttjande av europeiska FTD-verksamheter.

D.IV.3 Klargöra sambanden mellan sociala preferenser som bygger på miljööverväganden och teknisk förändring, t. ex. olika teknikers samhälleliga acceptabilitet, konsumenters preferenser för gröna produkter, inverkan av nya idéer för miljöskydd som t. ex. kretsloppstänkande, utvidgning av producentansvaret etc. Utveckla kombinerade indikatorer för miljömässiga och kommersiella resultat. Genomföra undersökningar av framgångsrika sätt att åstadkomma hållbar utveckling på företagsnivå.

D.IV.4 Klargöra sambanden mellan olika typer av medel i miljöpolitiken (lagstiftning, ekonomiska styrmedel) och deras inverkan på den tekniska utvecklingen.

(1) Resolution 93/C138/01 av den 1 februari 1993 (EGT nr C 138, 17.5.1993, s. 1).

(2) Den verksamhet som planeras för Gemensamma forskningscentret inom dessa områden beskrivs i förslaget till rådets beslut om Gemensamma forskningscentrets verksamhet (COM(94) 68 slutlig 94/0095 (CNS) av den 30 mars 1994). Ett utdrag från detta förslag bifogas detta beslut.

(3) Förbättring av UV-B-strålningens dosimetri via förbättrade mättekniker behandlas inom område I av Miljöteknik.

BILAGA 2

VÄGLEDNING FÖR FÖRDELNING AV BUDGETERADE MEDEL

>Plats för tabell>

Denna uppdelning utesluter inte att ett projekt kan tillhöra flera områden.

BILAGA 3

SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR GENOMFÖRANDE AV PROGRAMMET

Programmet kommer att genomföras genom indirekta åtgärder, varvid gemenskapen bidrar ekonomiskt till FTD-verksamheter som genomförs av tredje part eller av Gemensamma forskningscentrets institut i samarbete med tredje part.

1. Följande slag av verksamheter med kostnadsdelning:

1.1. FTD-projekt som genomförs av företag, forskningscentrer och universitet, inbegripet grundforskning av industriell betydelse om så är lämpligt.

Gemenskapens bidrag kommer normalt inte att överstiga 50 % av projektkostnaden med progressivt sjunkande procentsats ju mer marknadsnära projektet är. Universitet och andra institutioner utan eget reviderbart ekonomiskt redovisningssystem kommer att få ersättning för 100 % av de ytterligare kostnaderna.

1.2. Teknikstimulerande åtgärder för att främja och underlätta små och medelstora företags deltagande i FTD-verksamheterna:

- Särskilda förstudiebidrag under högst tolv månader till genomförandet av den inledande fasen i FTD-verksamhet, inbegripet sökande efter partner. Förstudiebidraget kommer att beviljas på grundval av ett sammanfattande förslag som normalt skall ha lämnats in av minst två av varandra oavhängiga små eller medelstora företag från olika medlemsstater. Förstudiebidraget kommer att täcka högst 75 % av kostnaderna under inledningsfasen, dock högst 45 000 ecu.

- Stöd till forskningsprojekt som bedrivs i samarbete och genom vilka små och medelstora företag med likartade tekniska problem men utan tillräckliga egna forskningsresurser engagerar andra rättsliga enheter för att genomföra FTD-verksamheter för sin räkning. Gemenskapens bidrag till projekt med forskningssamarbete, i vilka av varandra oavhängiga små och medelstora företag från minst två olika medlemsstater deltar, kommer normalt att täcka 50 % av forskningskostnaderna.

Efter en första utlysning av ansökningsomgång får i båda fallen förslag lämnas in när som helst under den tid arbetsprogrammet genomförs.

Dessa verksamheter kommer att kompletteras av särskilda förberedande, kompletterande eller stödjande åtgärder.

2. Åtgärder som är lämpliga för detta särskilda program:

- Stöd till finansiering av infrastrukturer eller inrättningar som krävs för genomförandet av en samordnad åtgärd.

Gemenskapens finansiering får täcka högst 50 % av kostnaderna för dessa åtgärder.

3. Förberedande, kompletterande och stödjande åtgärder:

- Konferenser, seminarier, workshops och andra vetenskapliga eller tekniska sammankomster, inbegripet sektorvisa eller tvärvetenskapliga samordningsmöten.

- Anlitande av extern sakkunskap, inbegripet tillträde till vetenskapliga databaser.

- Vetenskapliga publikationer och åtgärder för att sprida, främja och utnyttja resultaten under samordning med verksamheter som genomförs enligt tredje verksamhetsområdet. Från starten och under hela FTD-projektet kommer hänsyn att tas till faktorer som kan främja utnyttjande av resultaten och de parter som medverkar i projektet kommer att fungera som det viktigaste nätverket för spridning och utnyttjande av resultaten.

- Analys av socioekonomiska konsekvenser och eventuella miljörisker av alla projekt i programmet. Undersökningarna kommer att genomföras i nära samverkan med programmen för icke-nukleär energi, transport, internationell samverkan och målinriktad socioekonomisk forskning för att säkerställa att deras resultat hela tiden utnyttjas på bästa sätt.

- Utbildning i anknytning till forskning som ingår i programmet.

- Oberoende utvärdering av programmets ledning och genomförandet av verksamheterna.

- Utveckling av internationellt vetenskapligt samarbete, särskilt inom området för forskning om global förändring, och även samarbete med utvecklingsländerna.

- Stöd till driften av nätverk för att ge information och decentraliserat stöd till små och medelstora företag, i samordning med Euromanagementverksamheten för FTD-revision.

Gemenskapens bidrag får täcka upp till 100 % av kostnaderna för dessa åtgärder.

4. Gemensamma åtgärder för att samordna i synnerhet nätverk för samråd mellan programmets FTD-projekt och projekt som redan finansieras av offentliga myndigheter eller privata organ. Gemensamma åtgärder kan också fungera som den nödvändiga samordningen av gemensamma intressegrupper som genom kostnadsdelade FTD-projekt samlar tillverkare, nätverksansvariga, programmeringsföretag, servicelämnare, användare, universitet och forskningscentrer kring samma tekniska eller industriella mål.

Gemenskapens bidrag får täcka upp till 100 % av samordningskostnaderna.

Utdrag ur förslag till rådsbeslut om program för Gemensamma forskningscentret (COM(94) 68 slutlig 94/0095 (CNS) om den verksamhet som planeras för Gemensamma forskningscentret inom de områden som omfattas av det särskilda miljö- och klimatprogrammet

Gemensamma forskningscentret kommer att medverka till främjandet av miljöskydd i nära samverkan med motsvarande program för kostnadsdelade åtgärder och inom följande tre sektorer:

- Naturmiljön, miljökvalitet och global förändring.

- Miljöskyddsteknik.

- Användning av rymdteknik inom miljöövervakning och miljöforskning.

Europeiska gemenskapen bör ge ett betydelsefullt bidrag till internationell forskning om global förändring, i synnerhet genom att delta i viktiga initiativ som tas av det vetenskapliga samhället, som t. ex. International Geosphere Biosphere programme (IGBP) verksamheten inom European IGAC (International Global Atmosphere Chemistry) Project Officce (EIPO) kommer att forsätta vid Ispra för IGBP World Climate Research programme (WCRP) och Human Dimension programme (HDP).

Gemensamma forskningscentret kommer i detta sammanhang att koncentrera sin forskning på följande:

- Övervakning och undersökning särskilt med användning av fjärranalysteknik av biosfärens och atmosfärens växelverkan och av växelverkan mellan processer som äger rum på land och i havet och om relaterade parametrar som påverkar klimatförändringen.

- Fysikaliska och kemiska analyser av atmosfärsprocesser (särskilt undersökning av svavel i atmosfären), inbegripet biologiskt betingade och av människan orsakade utsläppsbeteenden. Detta bör innefatta både mätningar och modellering.

- Övervakning av global förändring med hjälp av fjärranalys genom utveckling av avancerade jordobservationstekniker. Detta bör innefatta forskning om teknikutveckling för att använda rymddata från satellitobservation för övervakning av havsmiljön och av förändringar i terrestra ekosystem. En rad avancerade tekniker (inbegripet statistiska tekniker) för användning av nya jordobservationssystem bör också utvecklas.

Dessutom kommer Gemensamma forskningscentret att ge ett avgörande bidrag till genomförandet av Centrum för jordobservation.

Forskarsamhället och beslutsfattare behöver riktiga och motsägelsefria jordobservationsdata som sträcker sig över en längre period. För att tillgodose detta angelägna behov bör Europeiska gemenskapen inrätta Centrum för jordobservation i nära samverkan med medlemsstaterna och i samverkan med Europeiska rymdbyrån. Detta projekt är avsett att garantera användarna kontinuerlig och långsiktig tillgång till motsägelsefria jordobservationsdata. Det kommer att inrätta ett decentraliserat nätverk av intresserade europeiska organ och därigenom föra samman användare, de organ som är ansvariga för tematisk analys och databehandlingscentrer i ett enda forum. Gemensamma forskningscentret kommer att vara spindeln i detta nätverk medan programmen för kostnadsdelade åtgärder kommer att ge stöd till nätverkets nationella delar.

Gemensamma forskningscentret kommer också att bidra till Enrich-nätverket genom att göra sin vetenskapliga forskning om global förändring tillgänglig.

Gemensamma forskningscentret kommer att fortsätta att bidra till att förbättra miljökvaliteten, främst genom forskning om luft- och vattenkvalitet och utvärdering av de risker som uppkommer av kemiska produkter och avfall. Forskning om luftkvalitet inomhus kommer också att fortsätta, liksom undersökning av förorening orsakad av metaller i spårkvantitet.

Forskning om förnyande tekniker för miljöskydd kommer att syfta till att

- förbättra den industriella säkerheten och miljöhanteringen genom att ge industrin, forskningsorgan och offentliga myndigheter förnyade metoder (särskilt designverktyg) för utvärdering av kemiska installationers säkerhet,

- utveckla mekanismer för kontroll av kemiska reaktioner som kan bli okontrollerbara, verktyg för att förutse spridningen av giftiga eller eldfarliga produkter och konsekvenserna av förbränning och explosion.