BILAGA

RAPPORTERINGSORDNING

Avsnitt 1: Inledning

Statistiken över värdepappersemissioner för euroområdet resulterar i två huvudaggregat:

— Alla emissioner, oavsett valuta, av emittenter som har sin hemvist i euroområdet.

— Alla emissioner i euro, oavsett var emittenten har sin hemvist, dvs. både inhemska och icke-inhemska emissioner.

En primär distinktion måste avse emittentens hemvist, där Eurosystemets nationella centralbanker gemensamt täcker alla emissioner som görs av enheter med hemvist i euroområdet (1). Banken för internationell betalningsutjämning (BIS) redovisar emissioner som görs av ”Övriga utlandet”, d.v.s. alla enheter som inte har sin hemvist i euroområdet (inklusive internationella organisationer som inte har sin hemvist i euroområdet).

Nedanstående tabell sammanfattar rapporteringskraven.

Värdepappersemissioner Av enheter med hemvist i euroområdet (varje nationell centralbank rapporterar sina inhemska enheters emissioner) Av enheter i övriga utlandet (BIS) Medlemsstater utanför euroområdet Andra länder I euro/ nationella denomineringar Grupp A Grupp B I andra valutor (*1) Grupp C Grupp D Behövs inte

Avsnitt 2: Rapporteringskrav

Tabell 1. Grupp A, rapporteringsmall för nationella centralbanker

INHEMSKA EMITTENTERS EMISSIONER I EURO/NATIONELLA DENOMINATIONER Utestående belopp Bruttoemissioner Inlöst belopp Nettoemissioner (*3) A1 A2 A3 A4 1. SKULDINSTRUMENT MED KORT LÖPTID (*2) Totalt S1 S68 S135 S202 Centralbanken S2 S69 S136 S203 MFI (utom centralbanker) S3 S70 S137 S204 OFI S4 S71 S138 S205 varav värdepapperiseringsinstitut S5 S72 S139 S206 Finansiella servicebolag S6 S73 S140 S207 Koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag S7 S74 S141 S208 Försäkringsbolag och pensionsinstitut S8 S75 S142 S209 Icke-finansiella bolag S9 S76 S143 S210 Statlig förvaltning S10 S77 S144 S211 Delstater och kommuner S11 S78 S145 S212 Sociala trygghetsfonder S12 S79 S146 S213 2. SKULDINSTRUMENT MED LÅNG LÖPTID (*2) Totalt S13 S80 S147 S214 Centralbanken S14 S81 S148 S215 MFI (utom centralbanker) S15 S82 S149 S216 OFI S16 S83 S150 S217 varav värdepapperiseringsinstitut S17 S84 S151 S218 Finansiella servicebolag S18 S85 S152 S219 Koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag S19 S86 S153 S220 Försäkringsbolag och pensionsinstitut S20 S87 S154 S221 Icke-finansiella bolag S21 S88 S155 S222 Statlig förvaltning S22 S89 S156 S223 Delstater och kommuner S23 S90 S157 S224 Sociala trygghetsfonder S24 S91 S158 S225 2.1 varav emissioner med fast ränta: Totalt S25 S92 S159 S226 Centralbanken S26 S93 S160 S227 MFI (utom centralbanker) S27 S94 S161 S228 OFI S28 S95 S162 S229 varav värdepapperiseringsinstitut S29 S96 S163 S230 Finansiella servicebolag S30 S97 S164 S231 Koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag S31 S98 S165 S232 Försäkringsbolag och pensionsinstitut S32 S99 S166 S233 Icke-finansiella bolag S33 S100 S167 S234 Statlig förvaltning S34 S101 S168 S235 Delstater och kommuner S35 S102 S169 S236 Sociala trygghetsfonder S36 S103 S170 S237 2.2 varav emissioner med rörlig ränta: Totalt S37 S104 S171 S238 Centralbanken S38 S105 S172 S239 MFI (utom centralbanker) S39 S106 S173 S240 OFI S40 S107 S174 S241 varav värdepapperiseringsinstitut S41 S108 S175 S242 Finansiella servicebolag S42 S109 S176 S243 Koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag S43 S110 S177 S244 Försäkringsbolag och pensionsinstitut S44 S111 S178 S245 Icke-finansiella bolag S45 S112 S179 S246 Statlig förvaltning S46 S113 S180 S247 Delstater och kommuner S47 S114 S181 S248 Sociala trygghetsfonder S48 S115 S182 S249 2.3 varav nollkupongobligationer: Totalt S49 S116 S183 S250 Centralbanken S50 S117 S184 S251 MFI (utom centralbanker) S51 S118 S185 S252 OFI S52 S119 S186 S253 varav värdepapperiseringsinstitut S53 S120 S187 S254 Finansiella servicebolag S54 S121 S188 S255 Koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag S55 S122 S189 S256 Försäkringsbolag och pensionsinstitut S56 S123 S190 S257 Icke-finansiella bolag S57 S124 S191 S258 Statlig förvaltning S58 S125 S192 S259 Delstater och kommuner S59 S126 S193 S260 Sociala trygghetsfonder S60 S127 S194 S261 3. NOTERADE AKTIER ((†)) Totalt S61 S128 S195 S262 Centralbanken S62 S129 S196 S263 MFI (utom centralbanker) S63 S130 S197 S264 OFI S64 S131 S198 S265 Finansiella servicebolag S65 S132 S199 S266 Försäkringsbolag och pensionsinstitut S66 S133 S200 S267 Icke-finansiella bolag S67 S134 S201 S268





Tabell 2. Grupp C, rapporteringsmall för nationella centralbanker

INHEMSKA EMITTENTERS EMISSIONER I ÖVRIGA VALUTOR Utestående belopp Bruttoemissioner Inlöst belopp Nettoemissioner C1 C2 C3 C4 4. SKULDINSTRUMENT MED KORT LÖPTID Totalt S269 S335 S401 S467 Centralbanken S270 S336 S402 S468 MFI (utom centralbanker) S271 S337 S403 S469 OFI S272 S338 S404 S470 varav värdepapperiseringsinstitut S273 S339 S405 S471 Finansiella servicebolag S274 S340 S406 S472 Koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag S275 S341 S407 S473 Försäkringsbolag och pensionsinstitut S276 S342 S408 S474 Icke-finansiella bolag S277 S343 S409 S475 Statlig förvaltning S278 S344 S410 S476 Delstater och kommuner S279 S345 S411 S477 Sociala trygghetsfonder S280 S346 S412 S478 5. SKULDINSTRUMENT MED LÅNG LÖPTID Totalt S281 S347 S413 S479 Centralbanken S282 S348 S414 S480 MFI (utom centralbanker) S283 S349 S415 S481 OFI S284 S350 S416 S482 varav värdepapperiseringsinstitut S285 S351 S417 S483 Finansiella servicebolag S286 S352 S418 S484 Koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag S287 S353 S419 S485 Försäkringsbolag och pensionsinstitut S288 S354 S420 S486 Icke-finansiella bolag S289 S355 S421 S487 Statlig förvaltning S290 S356 S422 S488 Delstater och kommuner S291 S357 S423 S489 Sociala trygghetsfonder S292 S358 S424 S490 5.1 varav emissioner med fast ränta: Totalt S293 S359 S425 S491 Centralbanken S294 S360 S426 S492 MFI (utom centralbanker) S295 S361 S427 S493 OFI S296 S362 S428 S494 varav värdepapperiseringsinstitut S297 S363 S429 S495 Finansiella servicebolag S298 S364 S430 S496 Koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag S299 S365 S431 S497 Försäkringsbolag och pensionsinstitut S300 S366 S432 S498 Icke-finansiella bolag S301 S367 S433 S499 Statlig förvaltning S302 S368 S434 S500 Delstater och kommuner S303 S369 S435 S501 Sociala trygghetsfonder S304 S370 S436 S502 5.2 varav emissioner med rörlig ränta: Totalt S305 S371 S437 S503 Centralbanken S306 S372 S438 S504 MFI (utom centralbanker) S307 S373 S439 S505 OFI S308 S374 S440 S506 varav värdepapperiseringsinstitut S309 S375 S441 S507 Finansiella servicebolag S310 S376 S442 S508 Koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag S311 S377 S443 S509 Försäkringsbolag och pensionsinstitut S312 S378 S444 S510 Icke-finansiella bolag S313 S379 S445 S511 Statlig förvaltning S314 S380 S446 S512 Delstater och kommuner S315 S381 S447 S513 Sociala trygghetsfonder S316 S382 S448 S514 5.3 varav nollkupongobligationer: Totalt S317 S383 S449 S515 Centralbanken S318 S384 S450 S516 MFI (utom centralbanker) S319 S385 S451 S517 OFI S320 S386 S452 S518 varav värdepapperiseringsinstitut S321 S387 S453 S519 Finansiella servicebolag S322 S388 S454 S520 Koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag S323 S389 S455 S521 Försäkringsbolag och pensionsinstitut S324 S390 S456 S522 Icke-finansiella bolag S325 S391 S457 S523 Statlig förvaltning S326 S392 S458 S524 Delstater och kommuner S327 S393 S459 S525 Sociala trygghetsfonder S328 S394 S460 S526 6. NOTERADE AKTIER Totalt S329 S395 S461 S527 MFI (utom centralbanker) S330 S396 S462 S528 OFI S331 S397 S463 S529 Finansiella servicebolag S332 S398 S464 S530 Försäkringsbolag och pensionsinstitut S333 S399 S465 S531 Icke-finansiella bolag S334 S400 S466 S532





Tabell 3. Grupp A memorandumposter, rapporteringsmall för nationella centralbanker

INHEMSKA EMITTENTERS EMISSIONER I EURO/NATIONELLA DENOMINATIONER Utestående belopp Bruttoemissioner Inlöst belopp Nettoemissioner A1 A2 A3 A4 6. NOTERADE AKTIER Koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag S533 S544 S555 S566 7. ONOTERADE AKTIER Totalt S534 S545 S556 S567 MFI (utom centralbanker) S535 S546 S557 S568 OFI S536 S547 S558 S569 Försäkringsbolag och pensionsinstitut S537 S548 S559 S570 Icke-finansiella bolag S538 S549 S560 S571 8. ANDRA ÄGARANDELAR Totalt S539 S550 S561 S572 MFI (utom centralbanker) S540 S551 S562 S573 OFI S541 S552 S563 S574 Försäkringsbolag och pensionsinstitut S542 S553 S564 S575 Icke-finansiella bolag S543 S554 S565 S576

1. Emittentens hemvist

Emissioner av dotterbolag som ägs av enheter med hemvist utanför det rapporterande landet men som är verksamma inom det rapporterande landets ekonomiska territorium måste klassificeras som emissioner av inhemska enheter i det rapporterande landet.

Emissioner av huvudkontor som är belägna inom det rapporterande landets ekonomiska territorium men som är verksamma internationellt måste också betraktas som emissioner av inhemska enheter. Emissioner av huvudkontor eller dotterbolag som är belägna utanför det rapporterande landets ekonomiska territorium men som ägs av enheter med hemvist i det rapporterande landet måste betraktas som emissioner av icke-inhemska enheter. Exempel: En emission som görs av "Volkswagen Brasilien" anses exempelvis ha gjorts av en enhet med hemvist i Brasilien och inte av en enhet inom det rapporterande landets territorium. Om ett företag inte har någon fysisk dimension fastställs dess hemvist med hänsyn till det ekonomiska territorium enligt vars lagar företaget bildats eller registrerats (2).

För att undvika att emissioner räknas dubbelt eller att det uppstår luckor i uppgifterna måste uppgifterna om specialföretagens emissioner hanteras bilateralt mellan rapportörerna. De nationella centralbankerna, inte BIS, ska rapportera frågor kring specialföretag som uppfyller kravet på hemvist i det reviderade europeiska national- och regionalräkenskapssystemet (ENS 2010) som framgår av bilaga A till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 549/2013 (3) och klassas som att de har sin hemvist i euroområdet.

2. Sektoruppdelning av emittenterna

En emission ska klassificeras efter sektorstillhörigheten för den enhet som ådrar sig skulden avseende de emitterade värdepapperen. Sektorklassificeringen omfattar följande tolv typer av emittenter:

— Centralbanken.

— Andra monetära finansinstitut (MFI) (4).

— Andra finansförmedlare (OFI) (5).

— varav: finansiella bolag som ägnar sig åt värdepapperiseringstransaktioner (FVC).

— Finansiella serviceföretag.

— Koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag.

— Försäkringsföretag och pensionsinstitut (6).

— Icke-finansiella företag.

— Statlig förvaltning.

— Delstater och kommuner.

— Sociala trygghetsfonder.

— Internationella institutioner.

Värdepapper som emitteras genom specialföretag, varvid den till emissionen knutna skulden belastar moderbolaget och inte specialföretaget, är det moderbolagets sektorstillhörighet, inte specialföretagets, som avgör klassificeringen. Om t.ex. ett specialföretag emitterar "AJAX Electronics", ett icke-finansiellt företag med hemvist i eurolandet "land A", ska denna allokeras till sektorn icke-finansiella företag och rapporteras av land A. Specialföretaget och dess moderbolag måste dock ha sin hemvist i samma land. Om moderbolaget inte har hemvist i det rapporterande landet måste specialföretaget i stället ses som en "konstruerad inhemsk enhet" med hemvist i det rapporterande landet, och den emitterande sektorn anges enligt specialföretagets verksamhet. Om t.ex. "ACME Motors" är ett icke-finansiellt företag med hemvist i Japan som producerar bilar och "ACME Motor Finance" är ett dotterbolag med hemvist i euroområdets "land B", måste en emission av ACME Motor Finance anges som koncerninternt finansinstitut och utlåningsföretag i land B eftersom moderbolaget ACME Motors inte har hemvist i samma land. Enda undantaget är om ett specialföretag ägs av staten – i detta fall anges att värdepapperet emitterats av staten i det land där moderorganisation har sin hemvist. (7)

Ett offentligt bolag som privatiseras genom emission av noterade aktier ska allokeras till den sektorn icke-finansiella företag. På liknande sätt ska ett offentligt ägt kreditinstitut som privatiseras allokeras till sektorn monetära finansinstitut, utom centralbanker. Emissioner av hushåll eller hushållens icke-vinstdrivande organisationer ska anges som emissioner av icke-finansiella företag.

3. Emissionernas löptider

Skuldinstrument med kort löptid omfattar värdepapper med en ursprunglig löptid av ett år eller mindre, även om de emitteras inom ramen för mer långfristiga faciliteter.

Skuldinstrument med lång löptid omfattar värdepapper med en ursprunglig löptid av mer än ett år. Emissioner med alternativa förfallodagar där den senaste förfallodagen ligger mer än ett år framåt i tiden, samt emissioner med obegränsad löptid, klassas som emissioner med lång löptid.

Någon ytterligare löptidsuppdelning med två år som gräns, som i MFI-balansräkningsstatistiken, är inte nödvändig.

4. Klassificering av skuldinstrument med lång löptid efter räntesats

Skuldinstrument med lång löptid delas upp i:

Skuldinstrument med fast ränta, d.v.s. skuldinstrument som emitteras och återköps till nominellt värde samt skuldinstrument som emitteras till underkurs eller överkurs i förhållande till nominellt värde.

Skuldinstrument med rörlig ränta, d.v.s. skuldinstrument där kupongräntan och/eller kapitalbeloppet är kopplade till ett allmänt prisindex för varor och tjänster (t.ex. konsumentprisindex), en ränta eller priset för en tillgång, vilket resulterar i en rörlig nominell kupongbetalning under emissionens löptid. För statistiken över värdepappersemissioner ska skuldinstrument med blandad ränta klassificeras som skuldinstrument med rörlig ränta (8).

Nollkupongare som emitteras till underkurs, d.v.s. instrument som inte har några räntebetalningar och emitteras till kraftig underkurs jämfört med nominellt värde. Huvuddelen av underkursen motsvarar den upplupna räntan under obligationens löptid.

5. Klassificering av emissioner

Emissionerna delas upp i två huvudkategorier: a) skuldebrev (9), och b) noterade aktier (10). Privatplaceringar täcks så långt som möjligt. Penningmarknadspapper ingår i kategorin skuldinstrument utan att anges separat. Onoterade aktier (11) och andra ägarandelar (12) får rapporteras frivilligt som två separata memorandumposter. Aktier/andelar utgivna av penningmarknadsfonder och andra investeringsfonder exkluderas.

Av nedanstående förteckning framgår instrument som omfattas av statistiken över värdepappersemissioner:

a) Skuldinstrument i) Skuldinstrument med kort löptid Detta omfattar åtminstone följande instrument: — Statsskuldväxlar och andra värdepapper med korta löptider som emitteras av den offentliga sektorn. — Överlåtbara värdepapper med korta löptider som emitteras av finansiella och icke-finansiella företag. En mängd olika begrepp används för sådana papper, bl.a. företagscertifikat, växlar, reverser, handelsväxlar, finansväxlar och inlåningsbevis. — Värdepapper med kort löptid som emitterats med stöd av långfristiga löften om försäljning (note issuance facilities). — Bankaccepter. ii) Skuldinstrument med lång löptid Detta omfattar åtminstone följande instrument: — Innehavarobligationer. — Efterställda obligationer. — Obligationer med alternativa förfallodagar, där den senaste ligger mer än ett år framåt i tiden. — Odaterade obligationer eller obligationer med obegränsad löptid (eviga). — Skuldförbindelser med rörlig ränta. — Konvertibla skuldebrev. — Säkerställda obligationer. — Indexerade värdepapper, vars kapitalbelopp är kopplat till ett prisindex, priset på en råvara eller ett valutakursindex. — Diskonteringsobligationer som har små räntebetalningar och emitteras till underkurs jämfört med återköpsvärdet. — Nollkupongare. — Euroobligationer. — Globala obligationer. — Privat emitterade obligationer. — Värdepapper som ett resultat av konvertering av lån. — Lån som de facto har blivit överlåtbara. — Förlagslån och obligationer som kan konverteras till aktier antingen i det emitterande bolaget eller i ett annat bolag, så länge de inte har konverterats. Om konverteringsoptionen/teckningsoptionen kan skiljas från det underliggande papperet, betraktas den som ett finansiellt derivat och ingår inte. — Aktier som ger rätt till fast avkastning men som inte ger rätt till någon andel av resterande värde vid upplösning av bolag, inklusive preferensaktier utan äganderätt. — Finansiella tillgångar som emitterats i samband med värdepapperiseringen av lån, inteckningslån, kreditkortsfordringar, utestående fordringar och andra tillgångar. Följande instrument ingår inte: — Transaktioner i värdepapper som ingår i återköpsavtal. — Emissioner av värdepapper som inte är överlåtbara. — Lån som inte är föremål för handel.

b) Noterade aktier Noterade aktier omfattar följande: — Kapitalandelar emitterade av aktiebolag. — Inlösta aktier i aktiebolag. — Utdelningsaktier emitterade av aktiebolag. — Preferensaktier som ger rätt till del i utdelningen av det resterande värdet vid upplösning av ett bolag. De kan vara noterade eller onoterade på en erkänd börs. — Privatplaceringar där så är möjligt. Om ett företag privatiseras och staten behåller en del av aktierna medan övriga aktier noteras på en reglerad marknad, registreras hela värdet av företagets kapital under utestående belopp i kategorin ”Noterade aktier” eftersom samtliga aktier vid varje tidpunkt teoretiskt sett skulle kunna handlas till marknadsvärde. Detsamma gäller om en del av aktierna säljs till stora placerare och endast återstoden, s.k. free float, handlas på börsen. Noterade aktier omfattar inte: — Utbjudna men inte tecknade aktier. — Förlagslån och obligationer som kan konverteras till aktier; de omfattas dock när de har konverterats till aktier. — Andelar som har tecknats av komplementärerna i kommanditbolag. — Statens tillskott av kapital till internationella organisationer som juridiskt sett är aktiebolag. — Emissioner av fondaktier (endast vid emissionstidpunkten) och splitemissioner. Fondaktier och splitemissioner medtas emellertid utan separat angivelse i totalstocken av de noterade aktierna.

6. Emissionsvaluta

Obligationer med två valutor måste klassificeras efter den valuta som obligationen är denominerad i. Obligationer med två valutor är obligationer där inlösen eller kupongutbetalning sker i en annan valuta än den som obligationen är denominerad i. Om globala obligationer emitteras i fler än en valuta, ska varje del rapporteras som en separat emission, efter emissionsvaluta. Emissioner som är uttryckta i två valutor, till exempel 70 procent i euro och 30 procent i US-dollar, ska där så är möjligt rapporteras som två separata delar som motsvarar varje valutas andel. I detta exempel måste således 70 procent av emissionen rapporteras som emission i "euro/nationella denomineringar av euro" (13) och 30 procent som emissioner i "övriga valutor". Om en sådan uppdelning efter valutakomponenter inte kan göras, måste det rapporterande landet i sina nationella förklaringar ange hur uppdelningen har gjorts.

7. Tidpunkt för emissionsregistrering

En emission anses äga rum när emittenten erhåller betalning, inte när syndikatet åtar sig emissionsuppdraget.

8. Avstämning av stockar och flöden

De nationella centralbankerna måste rapportera information om utestående belopp, bruttoemissioner, inlösen och nettoemissioner av skuldinstrument med kort och lång löptid samt om noterade aktier.

Nedanstående tabell visar sambandet mellan stockar (d.v.s. utestående belopp) och flöden (d.v.s. bruttoemissioner, inlösta belopp och nettoemissioner). I praktiken är sambandet mer komplicerat på grund av omvärderingar till följd av pris- och växelkursförändringar, återinvestering av (upplupen) ränta, omklassificeringar, revideringar och andra justeringar.

i) Utestående emissioner per rapporteringsperiodens slut ≈ Utestående emissioner per förra rapporteringsperiodens slut + Bruttoemissioner under rapporteringsperioden - Inlösta belopp under rapporteringsperioden + Omklassificeringar och andra ändringar ii) Utestående emissioner per rapporteringsperiodens slut ≈ Utestående emissioner per förra rapporteringsperiodens slut + Nettoemissioner under rapporteringsperioden + Omklassificeringar och andra ändringar

a) Bruttoemissioner

Bruttoemissionerna under rapporteringsperioden måste omfatta alla emissioner av skuldinstrument och noterade aktier där emittenten säljer nyutfärdade värdepapper mot kontant betalning. Vad som avses är att nya instrument skapas på sedvanligt sätt. En emission anses vara slutförd när betalning sker; registreringen av emissioner ska därför så nära som möjligt återspegla tidpunkten för betalningen av den underliggande emissionen.

För noterade aktier ingår i bruttoemissionerna sådana nyutfärdade aktier som emitteras mot kontant betalning av bolag som börsnoterats för första gången, inbegripet nybildade bolag och privata bolag som blir publika bolag. I bruttoemissionerna ingår också nyutfärdade aktier som emitteras mot kontant betalning i samband med privatisering av publika bolag i de fall där aktierna i bolaget börsnoteras. Däremot ingår inte emission av fondaktier (14). Bruttoemissioner ska inte rapporteras om ett företag endast börsnoteras utan att det tillförs nytt kapital.

Byte eller överlåtelse av befintliga värdepapper i samband med övertaganden och fusioner ingår inte (15) i rapporterade bruttoemissioner eller inlösta belopp annat än om nya instrument skapas och emitteras mot kontant betalning av en enhet med hemvist i euroområdet.

Emissioner av värdepapper som efter emissionsdagen kan konverteras till andra instrument måste till en början bokföras som emissioner i den kategori som det ursprungliga instrumentet tillhör. Vid konvertering ska de bokföras som en inlösen i den instrumentkategorin och behandlas sedan som bruttoemission med samma belopp i den nya kategorin (16).

b) Inlösen

Inlöst belopp under rapporteringsperioden omfattar alla fall där emittenten mot kontant betalning köper tillbaka skuldinstrument och noterade aktier av placerare. Här avses reguljär annullering av instrument. Detta omfattar alla skuldinstrument som förfaller till inlösen liksom alla fall av förtida inlösen. Företags återköp av egna aktier ingår i de fall där företaget antingen återköper samtliga aktier mot kontant betalning innan dess associationsform ändras, eller återköper en del av sina aktier mot kontant betalning och därefter annullerar dem, vilket medför att eget kapital minskar. Däremot ingår inte företags återköp av egna aktier i fall där de utgör en investering i egna aktier (17).

Inlösen får inte rapporteras endast för en avregistrering från börsen.

c) Nettoemissioner

Nettoemissioner är saldot av beloppet för de emissioner som gjorts och den inlösen som skett under rapporteringsperioden.

De utestående beloppen för noterade aktier måste täcka marknadsvärdet för de inhemska enheternas samtliga noterade aktier. De utestående belopp för noterade aktier som rapporteras av ett land i euroområdet kan därför öka eller minska efter en börsnoterad enhets omlokalisering. Samma sak gäller också i samband med övertaganden och fusioner där inga instrument skapas och emitteras mot kontant betalning/eller inlöses mot kontant betalning och annulleras. För att undvika att skuldinstrument och noterade aktier räknas två gånger eller att det uppstår luckor i uppgifterna i samband med en emittents omlokalisering till ett annat hemvistland måste de berörda nationella centralbankerna samordna rapporteringstillfället för en sådan händelse bilateralt.

9. Värdering

Värdet av en värdepappersemission har en kurs- eller priskomponent och – om emissionen inte är uttryckt i rapporteringsvalutan – en växelkurskomponent.

De nationella centralbankerna måste rapportera skuldinstrument med korta löptider till återköpsvärdet (18) och noterade aktier till marknadsvärdet. För skuldinstrument med lång löptid kan olika värderingsmetoder användas beroende på typ av ränta, vilket ger en blandad värdering för totalbeloppet. Exempelvis värderas emissioner med fast eller rörlig ränta oftast till återköpsvärdet, medan nollkupongare däremot till nominella värdet. Eftersom nollkupongare i allmänhet utgör bara en liten del av totalbeloppet finns det ingen kod för blandad värdering i kodlistan – totalbeloppet av värdepapper med lång löptider rapporteras med koden för återköpsvärdet. I fall där de ovannämnda företeelserna har väsentlig omfattning används koden "Z" ("ospecificerat"). I situationer där blandad värdering förekommer redovisar NCB i allmänhet mer detaljerad information på attributnivå.

a) Värdering

Stockar och flöden av noterade aktier ska redovisas till marknadsvärde.

Undantag från regeln om att stockar och flöden av skuldinstrument ska rapporteras till återköpsvärdet görs när det gäller diskonteringsobligationer och nollkupongare där utestående belopp och bruttoemissioner bokförs till nominellt belopp, d.v.s. till den diskonterade kursen vid emissionstillfället plus upplupen ränta, och inlösen på förfallodagen bokförs till återköpsvärdet. Det nominella värdet av utestående belopp av nollkupongare kan beräknas enligt nedan.

där

A = nominellt värde = erlagt belopp och upplupen ränta E = diskonterat pris vid emissionstillfället (belopp som betalats vid emissionstillfället) P = återköpsvärde (återbetalas på förfallodagen) T = tid till förfallodagen från emissionsdagen (i dagar) t = tid som gått sedan emissionsdagen (i dagar)

Det kan förekomma vissa skillnader mellan olika länder i fråga om värderingens kurs/pris.

Prisvärdering enligt ENS 2010, där det krävs att flöden av skuldinstrument och aktier ska bokföras till transaktionsvärdet och stockar därav till marknadsvärdet, tillämpas inte i det här sammanhanget.

För diskonteringsobligationer och nollkupongare måste de rapporterande nationella centralbankerna göra en beräkning av upplupen ränta där detta är möjligt.

b) Rapporteringsvaluta och värderingens växelkurskomponent

De nationella centralbankerna måste rapportera alla uppgifter till ECB uttryckta i euro, inbegripet historiska serier. Vid omräkning till euro av värdepapper som emitterats av inhemska enheter i övriga valutor (block C) (19) måste de nationella centralbankerna så noggrant som möjligt följa nedanstående principer för växelkursrelaterad värdering, vilka bygger på ENS 2010 (20):

i) Utestående emissioner måste omräknas till ”euro/nationella denomineringar av euron” med användning av marknadens mittkurs vid rapporteringsperiodens slut, d.v.s. per stängningsdags sista bankdagen i rapporteringsperioden.

ii) Bruttoemissioner och inlösta belopp måste omräknas till "euro/nationella denomineringar av euro" med användning av marknadens mittkurs vid betalningstillfället. Om det inte är möjligt att exakt fastställa den växelkurs som gäller för denna omräkning, får den kurs som vid betalningstillfället ligger närmast marknadens mittkurs användas.

10. Begreppsmässig enhetlighet

Statistiken över värdepappersemissioner stämmer överens med MFI-balansräkningsstatistiken när det gäller MFI:s emissioner av överlåtbara instrument. Det råder begreppsmässig enhetlighet i fråga om vilka instrument och MFI-emittenter som täcks, liksom i fråga om indelningen av instrumenten i löptidskategorier och uppdelningen efter valuta. Däremot finns det skillnader i värderingsprinciper (d.v.s. återköpsvärdet används för statistiken över skuldinstrument och marknadsvärdet för MFI-balansräkningsstatistiken). Bortsett från dessa skillnader redovisas för varje rapporterande land i statistiken över värdepappersemissioner det utestående beloppet för värdepapper emitterade av MFI som motsvarar post 11 (”Emitterade skuldinstrument”) på skuldsidan av balansräkningen för MFI-sektorn. Definitionen av skuldinstrument med korta löptider enligt statistiken över värdepappersemissioner motsvarar emitterade skuldinstrument upp till 1 år. Skuldinstrument med lång löptid enligt definitionen i statistiken över värdepappersemissioner är lika med summan av emitterade värdepapper över 1 år och upp till 2 år, samt emitterade skuldinstrument över 2 år.

De nationella centralbankerna måste se över täckningen för statistiken över värdepappersemissioner och MFI-balansräkningsstatistiken, och i förekommande fall redovisa begreppsmässiga skillnader dem emellan till ECB. Enhetligheten kontrolleras på tre olika plan i fråga om emissioner av a) nationella centralbanker i euro/nationella denomineringar av euron, b) monetära finansinstitut, utom centralbanker i euro/nationella denomineringar av euron samt c) monetära finansinstitut, utom centralbanker i övriga valutor. Mindre begreppsmässiga skillnader får förekomma mellan statistiken över värdepappersemissioner och MFI-balansräkningsstatistiken eftersom de statistiska uppgifterna hämtas från nationella rapporteringssystem som tjänar olika syften.

11. Krav på uppgifter

Statistiska uppgifter ska lämnas från varje land för varje tillämplig tidsserie. Om en viss post inte är tillämplig i ett visst land, ska den nationella centralbanken omedelbart skriftligen informera ECB om detta och lämna en förklaring. Om en viss företeelse inte existerar kan de nationella centralbankerna få ett tillfälligt undantag från kravet att rapportera denna tidsserie. Sådana fall och andra avvikelser från den rapporteringsordning som beskrivs i denna bilaga måste också anmälas. De nationella centralbankerna ska också informera ECB varje gång en revidering med tillhörande förklaring rapporteras.

Avsnitt 3: Nationella förklaringar

Varje nationell centralbank måste lämna en rapport där den beskriver de uppgifter som lämnas i detta sammanhang. Rapporten ska omfatta de aspekter som beskrivs nedan och i största möjliga utsträckning följa den föreslagna utformningen. De nationella centralbankerna ska lämna tilläggsinformation i de fall där de rapporterade uppgifterna avviker från denna riktlinje eller där inga uppgifter lämnas, samt beskriva orsakerna för detta. Rapporten får inte sändas senare än uppgifterna.

1. Uppgiftskällor/system för uppgiftsinsamling: Här redovisas information om vilka uppgiftskällor som har använts för att sammanställa statistiken över värdepappersemissioner: förvaltningskällor för statliga emissioner, direktrapportering från monetära finansinstitut och andra institut samt tidningar och dataleverantörer som International Financial Review etc. De nationella centralbankerna måste ange om uppgifterna samlas in och lagras emissionsvis och vilka kriterier som har använts. Om uppgifterna i stället samlas in och lagras i form av totalbelopp för enskilda emittenters emissioner under rapporteringsperioden, vilket kan förekomma i system för direktrapportering, ska detta anges. Där direktrapportering förekommer måste de nationella centralbankerna redovisa vilka kriterier som används för att identifiera rapporterande enheter och vilken information som måste lämnas.

2. Sammanställningsmetoder: Här beskrivs kortfattat den metod som använts för att sammanställa uppgifterna, t.ex. aggregering av information om enskilda värdepappersemissioner, hur befintliga tidsserier framställs och om de offentliggörs eller ej.

3. Emittentens hemvist: Här måste de nationella centralbankerna ange om det är möjligt att fullständigt tillämpa definitionen av hemvist/inhemsk enligt ENS 2010 (och IMF) vid klassificeringen av emissioner. Om detta inte eller bara delvis är möjligt, måste de ge en fullständig förklaring av de kriterier som faktiskt använts.

4. Sektoruppdelning av emittenter : Här måste de nationella centralbankerna ange avvikelser från den sektorklassificering av emittenter som redovisas i avsnitt 2.2. Både upptäckta avvikelser och eventuella gråzoner måste förklaras.

5. Emissionsvaluta: Här måste de nationella centralbankerna förklara avvikelser från vad som sägs i dessa anvisningar i de fall där det är omöjligt att dela upp en emission i dess olika valutakomponenter. Nationella centralbanker som inte för alla värdepapper kan göra åtskillnad mellan emissioner i den lokala valutan, i andra denomineringar i euro/nationella denomineringar av euron och i övriga valutor, måste beskriva hur de olika emissionerna har klassificerats och ange totalbeloppet av emissioner som inte fördelats på vederbörligt sätt för att indikera missvisningens omfattning.

6. Klassificering av emissioner : De nationella centralbankerna måste här lämna heltäckande information om vilken typ av värdepapper som omfattas av de nationella uppgifterna, inbegripet deras nationella benämningar. Om det är känt att täckningen är ofullständig, måste de nationella centralbankerna förklara luckorna. De nationella centralbankerna måste lämna följande information: — Privatplaceringar: de nationella centralbankerna måste ange om dessa ingår i de rapporterade uppgifterna eller ej. — Bankaccepter: om dessa är överlåtbara och ingår i de rapporterade uppgifterna för skuldinstrument med korta löptider, ska den rapporterande nationella centralbanken i sina nationella förklaringar redovisa hur dessa instrument registreras och vilka egenskaper de har. — Noterade aktier: de nationella centralbankerna ska ange om onoterade aktier eller andra ägarandelar ingår i de rapporterade uppgifterna samt redovisa en skattning av beloppet för onoterade aktier och/eller andra ägarandelar, så att det blir möjligt att bedöma omfattningen av den missvisning som uppstår. De nationella centralbankerna måste i sina nationella förklaringar ange om det finns några kända luckor i täckningen av noterade aktier.

7. Uppdelning av värdepapper med långa löptider : om summan av värdepapper med fast ränta, rörlig ränta och nollkupongare avviker från totalbeloppet för skuldinstrumenten med långa löptider, ska de nationella centralbankerna redovisa för vilka typer av värdepapper med lång löptider det saknas uppdelning och vilka belopp detta motsvarar.

8. Emissionernas löptider: om det är omöjligt att strikt följa definitionen värdepapper med kort/lång löptid, måste de nationella centralbankerna ange var de rapporterade uppgifterna avviker.

9. Inlösen : De nationella centralbankerna måste redovisa hur de får fram informationen om inlöst belopp och om detta sker genom direktrapportering eller genom beräkning av restvärde.

10. Pris/kursvärdering : i de nationella förklaringarna ska de nationella centralbankerna i detalj ange vilket förfarande de använder för värdering av a) skuldinstrument med kort löptid, b) skuldinstrument med lång löptid, c) diskonteringsobligationer och d) noterade aktier. Om stockar och flöden värderas på annat sätt måste detta förklaras.

11. Rapporteringsfrekvens, tidsfrister och räckvidd : här måste de nationella centralbankerna ange i vilken utsträckning de sammanställda uppgifterna har tillhandahållits i enlighet med användarkraven, d.v.s. en tidsfrist på fem veckor för månatliga uppgifter. Information om längden på tidsserien måste också lämnas här. Dessutom ska här i förekommande fall rapporteras avbrott i serier, exempelvis förändringar i fråga om vilka värdepapper som omfattas.

12. Revideringar : De nationella centralbankerna måste kortfattat förklara de revideringar som gjorts samt deras orsak och omfattning.

13. Skattning av täckningen för olika instrumentkategorier med inhemska emittenter : De nationella centralbankerna måste redovisa nationella skattningar av täckningen för varje instrumentkategori med inhemska emittenter, d.v.s. för emissioner av värdepapper med korta löptider, värdepapper med långa löptider samt noterade aktier i den lokala valutan, i andra denomineringar i euro/nationella denomineringar av euron, inbegripet ecu, och i övriga valutor, i enlighet med nedanstående tabell. I skattningarna av "täckning i %" ska man ange täckningen för varje kategori som procentuell andel av det totala emissionsbeloppet, som ska anges under respektive rubrik enligt rapporteringsanvisningarna. Korta beskrivningar kan lämnas under "kommentarer". De nationella centralbankerna måste också ange förändringar i täckningen som föranletts av deltagande i valutaunionen. Täckning i procent: Kommentarer: Emissioner i euro/ nationella denomineringar av euro Lokal denominering STS LTS QUS Euro/övriga nationella denomineringar av euron än den lokala valutan, inbegripet ecu STS LTS I övriga valutor STS LTS STS = skuldinstrument med kort löptid. LTS = skuldinstrument med lång löptid. QUS = noterade aktier.

Avsnitt 4: Krav avseende Banken för internationell betalningsutjämning (BIS)

BIS rapporteringskrav följer samma principer som kraven för den nationella centralbankerna i avsnitt 1–3, med följande undantag:

Tabell 4. Grupp B rapporteringsmall för BIS

ICKE-INHEMSKA EMITTENTERS EMISSIONER I EURO/NATIONELLA DENOMINATIONER Utestående belopp Bruttoemissioner Inlöst belopp B1 B2 B3 9. SKULDINSTRUMENT MED KORT LÖPTID Totalt S577 S642 S707 Centralbanken S578 S643 S708 MFI (utom centralbanker) S579 S644 S709 OFI S580 S645 S710 varav värdepapperiseringsinstitut S581 S646 S711 Finansiella servicebolag S582 S647 S712 Koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag S583 S648 S713 Försäkringsbolag och pensionsinstitut S584 S649 S714 Icke-finansiella bolag S585 S650 S715 Statlig förvaltning S586 S651 S716 Delstater och kommuner S587 S652 S717 Sociala trygghetsfonder S588 S653 S718 Internationella organisationer S589 S654 S719 10. SKULDINSTRUMENT MED LÅNG LÖPTID Totalt S590 S655 S720 Centralbanken S591 S656 S721 MFI (utom centralbanker) S592 S657 S722 OFI S593 S658 S723 varav värdepapperiseringsinstitut S594 S659 S724 Finansiella servicebolag S595 S660 S725 Koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag S596 S661 S726 Försäkringsbolag och pensionsinstitut S597 S662 S727 Icke-finansiella bolag S598 S663 S728 Statlig förvaltning S599 S664 S729 Delstater och kommuner S600 S665 S730 Sociala trygghetsfonder S601 S666 S731 Internationella organisationer S602 S667 S732 10.1 varav emissioner med fast ränta: Totalt S603 S668 S733 Centralbanken S604 S669 S734 MFI (utom centralbanker) S605 S670 S735 OFI S606 S671 S736 varav värdepapperiseringsinstitut S607 S672 S737 Finansiella servicebolag S608 S673 S738 Koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag S609 S674 S739 Försäkringsbolag och pensionsinstitut S610 S675 S740 Icke-finansiella bolag S611 S676 S741 Statlig förvaltning S612 S677 S742 Delstater och kommuner S613 S678 S743 Sociala trygghetsfonder S614 S679 S744 Internationella organisationer S615 S680 S745 10.2 varav emissioner med rörlig ränta: Totalt S616 S681 S746 Centralbanken S617 S682 S747 MFI (utom centralbanker) S618 S683 S748 OFI S619 S684 S749 varav värdepapperiseringsinstitut S620 S685 S750 Finansiella servicebolag S621 S686 S751 Koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag S622 S687 S752 Försäkringsbolag och pensionsinstitut S623 S688 S753 Icke-finansiella bolag S624 S689 S754 Statlig förvaltning S625 S690 S755 Delstater och kommuner S626 S691 S756 Sociala trygghetsfonder S627 S692 S757 Internationella organisationer S628 S693 S758 10.3 varav nollkupongobligationer: Totalt S629 S694 S759 Centralbanken S630 S695 S760 MFI (utom centralbanker) S631 S696 S761 OFI S632 S697 S762 varav värdepapperiseringsinstitut S633 S698 S763 Finansiella servicebolag S634 S699 S764 Koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag S635 S700 S765 Försäkringsbolag och pensionsinstitut S636 S701 S766 Icke-finansiella bolag S637 S702 S767 Statlig förvaltning S638 S703 S768 Delstater och kommuner S639 S704 S769 Sociala trygghetsfonder S640 S705 S770 Internationella organisationer S641 S706 S771

Emissionernas löptider

Vad gäller löptid så betraktar BIS alla euro-företagscertifikat (ECP) och andra euroväxlar utställda inom ramen för ett kortfristigt program som instrument med korta löptider, och alla instrument utställda inom ramen för ett långfristigt program som instrument med långa löptider, oavsett ursprunglig löptid.

Sektoruppdelning av emittenterna

BIS tillämpar relationerna enligt nedanstående tabell när det gäller förhållandet mellan sektoruppdelningen av emittenter i BIS databas och den uppdelning som krävs enligt rapporteringsmallarnar.

Sektorvis uppdelning i BIS databas Klassificering i rapporteringsblanketterna Centralbanken → Centralbanken Affärsbanker → MFI OFI → OFI Statlig förvaltning → Statlig förvaltning Annan offentlig förvaltning Statliga organ → Delstater och kommuner Företag → Icke-finansiella bolag Internationella institutioner → Internationella institutioner (övriga utlandet)

Klassificering av emissioner

Följande instrumentkategorier i BIS-databasen klassificeras som skuldinstrument i statistiken över värdepappersemissioner:

— Inlåningsbevis.

— Företagscertifikat.

— Statsskuldväxlar.

— Obligationer.

— Euro-företagscertifikat (ECP).

— Skuldförbindelser med medellång löptid.

— Andra instrument med kort löptid.

Värdering

Enligt BIS nuvarande värderingsregler värderas skuldinstrument till återköpspriset och noterade aktier till emissionskursen.

BIS rapporterar till ECB alla emissioner uttryckta i euro/nationella denomineringar av euron (block B) som görs av enheter med hemvist i ”Övriga utlandet”. Dessa uppgifter uttrycks i US-dollar utifrån växelkurser per periodens slut för utestående belopp och periodens växelkursgenomsnitt för emissioner och inlösen. ECB räknar om alla uppgifter till euro enligt samma princip som BIS använder. För tiden före den 1 januari 1999 måste i stället växelkursen mellan ecu och US-dollar användas.

ORDLISTA

Aktie emitterad av aktiebolag (capital shares issued by limited liability companies): värdepapper som ger innehavaren ställning av delägare med rätt till en andel i företagets sammanlagda utdelade vinst och till en andel i det egna kapitalet vid en likvidation.

Andra finansförmedlare, utom försäkringsbolag och pensionsinstitut (OFI) (other financial intermediaries, except insurance corporations and pension funds (OFIs)) är finansiella bolag och kvasibolag som främst ägnar sig åt finansiell förmedling genom att ådra sig skulder i andra former än sedlar, mynt och inlåning (eller nära substitut för inlåning) eller aktier/andelar i investeringsfonder eller i förbindelse med försäkring, pension och standardiserade garantier från institutionella enheter (ENS 2010, punkterna 2.86–2.94).

Andra ägarandelar (other equity) omfattar alla transaktioner i andra ägarandelar som inte omfattas av noterade och onoterade aktier.

Centralbanken (central bank) är ett finansiellt bolag och kvasibolag vars främsta funktion är att ge ut sedlar och mynt, att vidmakthålla det interna och externa värdet hos valutan och att förvalta alla eller delar av de internationella reserverna i ett land.

Delstater och kommuner (state and local government) består av de typer av offentlig förvaltning som är separata institutionella enheter och utövar förvaltningsfunktioner, utom förvaltning av sociala trygghetsfonder, på en nivå under statens men över de offentliga institutionella enheter som finns på lokal nivå. Kommuner avser de typer av offentlig förvaltning vars behörighet sträcker sig endast över en lokal del av ekonomin, förutom lokala sociala trygghetsfonder (ENS 2010, punkterna 2.115–2.116).

Dotterbolag (subsidiaries): fristående juridiska enheter i vilka någon annan enhet är majoritetsägare eller ensam ägare.

Efterställda obligationer, ofta kallade för efterställd skuld (subordinated bonds, often referred to as subordinated debt) medför en underordnad fordran på emissionsinstitutet som endast kan göras gällande sedan alla bättre ställda fordringar (t.ex. in- och utlåning eller fordringar med bättre förmånsrätt) tillgodosetts, vilket medför att de under vissa omständigheter kan få egenskaper som liknar aktier och andra ägarandelar.

Emissioner med rörlig ränta (variable rate issues) omfattar alla värdepapper där en kupongbetalning sker och där kupongbetalningen eller kapitalbeloppet regelbundet anpassas till en oberoende ränta eller ett index.

Emittentens hemvist (residency of issuer) en emitterande enhet definieras som en inhemsk enhet i ett land när den har ett centrum av ekonomisk betydelse på det ekonomiska territoriet i det landet – vilket innebär att den under en utsträckt tid (ett år eller mer) inriktar sig på ekonomiska aktiviteter inom det ekonomiska territoriet.

Emittenter av värdepapper (issuers of securities) är företag och kvasibolag vars verksamhet består i att emittera värdepapper och åta sig en rättslig skyldighet gentemot innehavarna av dessa instrument i enlighet med emissionsvillkoren.

Eurobonds (eurobonds) är obligationer som samtidigt placeras på marknaden i minst två länder och som är utställda i en valuta som inte behöver vara någon av dessa länders, vanligtvis genom internationella syndikat av finansiella företag från olika länder.

Finansiella bolag som ägnar sig åt värdepapperiseringstransaktioner (s.k. värdepapperiseringsinstitut) (financial vehicle corporations engaged in securitisation transactions (FVCs)) definieras i artikel 1.1 i förordning (EU) nr 1075/2013 (ECB/2013/40).

Finansiella servicebolag (financial auxilliaries) består av alla finansiella bolag och kvasibolag som främst ägnar sig åt verksamhet som är nära relaterad till finansiell förmedling men som inte själva är finansförmedlare. Huvudkontor vars dotterbolag helt eller till övervägande del består av finansiella bolag är också finansiella serviceföretag (ENS 2010, punkterna 2.95–2.97).

Försäkringsbolag (insurance corporations) är finansiella bolag och kvasibolag som främst ägnar sig åt finansiell förmedling som en följd av riskspridning, huvudsakligen i form av direkt försäkring eller återförsäkring (ENS 2010, punkterna 2.100–2.104).

Försäljning utanför börsen (private placements) avser försäljning av en aktieemission till en enda köpare eller till ett begränsat antal köpare utan att aktierna erbjuds allmänheten.

Globala obligationer (global bonds) är obligationer som emitteras samtidigt på den inhemska marknaden och euromarknaden.

Hushåll (households) består av individer eller grupper av individer, såväl i egenskap av konsumenter som företagare, som producerar varor samt icke-finansiella och finansiella tjänster för marknaden (marknadsproducenter), förutsatt att produktionen av varor och tjänster inte utförs av separata enheter som behandlas som kvasibolag. Här ingår också individer eller grupper av individer i egenskap av producenter av varor och icke-finansiella tjänster uteslutande för egen slutlig användning (ENS 2010, punkterna 2.118–2.128).

Hushållens icke-vinstdrivande organisationer (non-profit institutions serving households (NPISHs)) består av icke-vinstdrivande organisationer som är separata juridiska enheter, som betjänar hushåll och som är privata icke-marknadsproducenter. Deras huvudsakliga resurser är frivilliga bidrag kontant eller in natura från hushåll i deras egenskap av konsumenter, betalningar från offentliga förvaltningen och kapitalinkomst (ENS 2010, punkterna 2.129–2.130).

Icke-finansiella bolag (non-financial corporations) är institutionella enheter som är självständiga juridiska enheter och marknadsproducenter och vars primära verksamhet är att producera varor och icke-finansiella tjänster. Denna sektor omfattar också icke-finansiella kvasibolag (ENS 2010, punkterna 2.45–2.54).

Inlösta aktier i aktiebolag (redeemed shares in limited liability companies) är aktier vars kapital har återbetalats men vars innehavare fortsätter att vara delägare som är berättigade till en del av den vinst som återstår efter det att utdelningarna på det återstående registrerade kapitalet betalats och även till en del av det återstående överskottet vid likvidering.

Internationella institutioner (international institutions) omfattar överstatliga och internationella organisationer som t.ex. Europeiska investeringsbanken, IMF och Världsbanken.

Koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag (captive financial institutions and money lenders) omfattar alla finansiella bolag och kvasibolag som varken ägnar sig åt finansiell förmedling eller finansiell serviceverksamhet, om merparten av deras tillgångar eller skulder inte är föremål för transaktioner på öppna marknader. Denna delsektor omfattar holdingbolag som innehar en kontrollerande andel av egenkapitalet i en grupp dotterbolag och vars primära verksamhet är att vara ägare till gruppen utan att tillhandahålla några andra tjänster till de företag de har andelar i, dvs. de varken förvaltar eller leder de andra enheterna (ENS 2010, punkterna 2.98–2.99).

Konstruerade inhemska statistiska enheter (notional resident units) är a) utländska enheter som har sin ekonomiska hemvist (vilket innebär att de genomför ekonomiska transaktioner under minst ett år) inom landets ekonomiska territorium eller b) utländska enheter i sin egenskap av ägare till mark eller byggnader på landets ekonomiska territorium men då bara i fråga om transaktioner som avser sådan mark eller sådana byggnader.

Monetära finansinstitut (MFI) andra än centralbanker (monetary financial institutions (MFIs) other than central banks) definieras i artikel 1 i förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33).

Nollkupongobligationer (zero coupon bonds) omfattar alla värdepapper utan kupongbetalning. Oftast emitteras sådana obligationer till underkurs och inlöses till nominella värdet. De inkluderar också obligationer som emitteras till nominellt värde och inlöses till överkurs, t.ex. obligationer där inlösenvärdet är knutet till utvecklingen för en valutakurs eller ett index. Huvuddelen av under- eller överkursen motsvarar den upplupna räntan under obligationens löptid.

Noterade aktier, även kallade börsnoterade aktier, exklusive fondandelar (listed shares, also referred to as quoted shares, excluding investment fund’s shares/units) är aktier vars pris noteras på en erkänd fondbörs. En sådan börs kan vara en erkänd aktiebörs eller någon annan form av andrahandsmarknad. Noterade aktier kallas även marknadsaktier. Förekomsten av kurser på aktier som är noterade på en börs innebär att aktuella marknadspriser normalt är lätt tillgängliga.

Offentlig förvaltning (central government) omfattar institutionella enheter som är icke-marknadsproducenter och vars produktion är avsedd för individuell och kollektiv konsumtion och finansierad med obligatoriska betalningar av enheter som hör till andra sektorer, samt institutionella enheter som främst ägnar sig åt omfördelning av inkomst och förmögenhet (ENS 2010, punkterna 2.111–2.113). Den offentliga förvaltning omfattar statlig, delstatlig och kommunal förvaltning samt sociala trygghetsfonder (ENS 2010 punkterna 2.114–2.117).

Onoterade aktier, aktier/andelar i investeringsfonder (unlisted shares, excluding investment fund shares) är aktier som inte är noterade på en fondbörs.

Pensionsinstitut (pension funds) är finansiella bolag och kvasibolag som främst ägnar sig åt finansiell förmedling som en följd av spridning av sociala risker och de försäkrade personernas behov (social försäkring). Pensionsinstitut ger i sin egenskap av sociala försäkringssystem en inkomst efter pensionering och ofta förmåner vid dödsfall eller invaliditet (ENS 2010, punkterna 2.105–2.110).

Privat emitterade obligationer (privately issued bonds) är obligationer som genom bilaterala avtal riktar sig till vissa placerare, om de åtminstone potentiellt kan bli föremål för handel.

Skuldinstrument (debt securities) är överlåtbara finansiella instrument som fungerar som skuldbevis, och som vanligen har en andrahandsmarknad eller kan användas för avräkning på marknaden och som inte ger innehavaren någon form av äganderätt i förhållande till utställarinstitutet.

Skuldinstrument med kort löptid (short-term debt securities) omfattar all utgivning av skuldinstrument med en ursprunglig löptid av mindre än ett år; värdepapper med korta löptider emitteras vanligen till underkurs. Här inräknas inte värdepapper för vilka handeln, om än teoretiskt möjlig, är mycket begränsad.

Skuldinstrument med lång löptid (long-term debt securities) omfattar all utgivning av skuldinstrument med en ursprunglig löptid av mer än ett år; värdepapper med långa löptider emitteras vanligtvis med kupong.

Sociala trygghetsfonder (social security funds) omfattar alla statliga, delstatliga och kommunala institutionella enheter vars primära verksamhet är att tillhandahålla sociala förmåner och som uppfyller följande två kriterier: a) genom lag eller förordning är det obligatoriskt för vissa grupper av befolkningen att delta eller att betala avgifter, b) den offentliga förvaltningen är ansvarig för ledningen av institutionen när det gäller att bestämma eller godkänna avgifter och förmåner oberoende av dess roll som tillsynsorgan eller arbetsgivare (ENS 2010, punkt 2.117).

Splitemissioner (split share issues) är aktieemissioner där företaget eller kvasibolaget ökar antalet aktier i ett visst förhållande eller enligt en viss multiplikator.

Staten (central government): alla administrativa statliga departement och andra centrala myndigheter vars behörighet sträcker sig över hela det ekonomiska territoriet, utom vad avser administration av socialförsäkring (ENS 2010, 2.114).

Utdelningsaktier emitterade av aktiebolag (dividend shares issued by limited liability companies): värdepapper vilka allt efter land och omständigheter vid emissionerna har olika namn som t.ex. stiftaraktier, vinstaktier, utdelningsaktier etc. Dessa värdepapper a) ingår inte i det registrerade kapitalet, b) ger inte innehavarna delägarstatus i egentlig mening och c) berättigar inte innehavarna till en del av den vinst som återstår efter det att utdelningarna på det registrerade kapitalet betalats eller till en del av det återstående överskottet vid likvidering.

Utgivning av fondaktier (issue of bonus shares) är utgivningen av sådana nya aktier som aktieägarna erhåller i proportion till sina innehav.

Utländska emittenter (non-resident issuers) omfattar enheter som är a) belägna inom det rapporterande landets ekonomiska territorium men som varken bedriver, eller avser att bedriva, ekonomisk aktivitet eller ekonomiska transaktioner under ett år eller mer inom det rapporterande landets territorium eller b) belägna utanför det rapporterande landets ekonomiska territorium.

Värdepapper med fast ränta (fixed rate issues) omfattar alla värdepapper där kupongbetalningen, baserad på kupongräntan, inte ändras under värdepapperets löptid.

Värdepapperisering (securitisation) definieras i artikel 1.2 i förordning (EU) nr 1075/2013 (ECB/2013/40).

(1) Om rapporteringsskyldiga står inför en metodfråga som inte uttryckligen beskrivs i den här riktlinjen, ska de tillämpa europeiska national- och regionalräkenskapssystemet (ENS 2010) som framgår av bilaga A till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 549/2013 av den 21 maj 2013 om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i Europeiska unionen (EUT L 174, 26.6.2013, s. 1).

(*1) ”Andra valutor” avser alla andra valutor, inbegripet de nationella valutorna i medlemsstater utanför euroområdet.

(*2) Andra skuldinstrument än aktier avser "andra värdepapper än aktier, med undantag av finansiella derivat".

(*3) Nettoemissioner behöver bara rapporteras om den nationella centralbanken inte kan överföra antingen bruttoemissioner eller inlösta belopp.

((†)) Noterade aktier avser ”noterade aktier med undantag av aktier/andelar i investeringsfonder och penningmarknadsfonder”.

(2) Se punkt 2.07 i ENS 2010.

(3) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 549/2013 av den 21 maj 2013 om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i Europeiska unionen (EUT L 174, 26.6.2013, s. 1).

(4) För sektorn penningmarknadsfonder samlas inga uppgifter in.

(5) För sektorn investeringsfonder samlas inga uppgifter in.

(6) I praktiken emitterar pensionsinstitut inga skuldinstrument.

(7) Se punkterna 2.17 och 2.20 i ENS 2010.

(8) Se punkt 5.102 i ENS 2010.

(9) Kategori F.3 i ENS 2010.

(10) Kategori F.511 i ENS 2010.

(11) Kategori F.512 i ENS 2010.

(12) Kategori F.519 i ENS 2010.

(13) Grupp A för de nationella centralbankerna och grupp B för BIS.

(14) Emission av fondaktier anses inte vara en finansiell transaktion; se ENS 2010, punkterna 5.158 och 6.59, och avsnitt 2 punkt 5 b i denna bilaga.

(15) Transaktioner på andrahandsmarknaden som innebär byte av innehavare; omfattas inte av denna statistik.

(16) Betraktas som två finansiella transaktioner; se ENS 2010, punkterna 5.96 och 6.25, och avsnitt 2 punkt 5 a ii i denna bilaga.

(17) Transaktioner på andrahandsmarknaden som innebär byte av innehavare; omfattas inte av denna statistik.

(18) För mer detaljerad information om "återköpsvärde", "marknadsvärde" och "nominellt värde" se punkterna 5.90, 7.38 och 7.39 i ENS 2010.

(19) Sedan den 1 januari 1999 behövs ingen växelkursrelaterad värdering av värdepapper emitterade i euro (del av block A), medan värdepapper emitterade av inhemska enheter i nationella denomineringar av euro (återstoden av block A) räknas om till euro med användning av den oåterkalleliga omräkningskursen per den 31 december 1998.

(20) Se punkt 6.64 i ENS 2010.