PROGNOSER FÖR STÅLSEKTORN FÖR FÖRSTA HALVÅRET OCH HELÅRET 1999

(1999/C 206/04)

(Text av betydelse för EES)

INLEDNING

Den negativa utveckling av det internationella konjunkturläget som ligger till grund för den kraftiga ekonomiska avmattning som förutses under 1999 tycks komma att stabiliseras under året. Den vikande tillväxten i gemenskapsekonomin skulle därmed begränsas till första halvåret, eftersom en viss återhämtning bör ge sig till känna redan under första delen av 1999, vilket bör leda till en förbättring av framtidsutsikterna, främst för den industriella verksamheten.

Den ekonomiska avmattningen under första halvåret, som förstärkts av den allmänna tendensen att tömma lagren, skulle därmed åtföljas av en ökning av den industriella verksamheten, i synnerhet inom de stålförbrukande sektorerna. Därmed skulle den väntade efterfrågeuppgången i kombination med en begränsning av utbudet till följd av produktionsnedgången, normaliseringen av lagren och det minskade importtrycket leda till att det återupprättas sådana villkor på gemenskapsmarknaden för stål som möjliggör en nödvändig prisökning.

Svårigheterna att exportera stål från gemenskapen till marknaderna i tredje land och riskerna för att det internationella utbudet omdirigeras på grund av hårdnande protektionistiska åtgärder gör att vissa osäkerhetsfaktorer kvarstår kring möjligheterna att varaktigt stabilisera unionens stålmarknad. I detta perspektiv har stålmarknadens alla aktörer interesse av att noga följa den aktuella utvecklingen.

1. DEN EKONOMISKA SITUATIONEN I EUROPEISKA UNIONEN

De ekonomiska prognoserna för våren 1999 bekräftar att unionens och euro-områdets BNP under 1998 ökat med 2,9 % respektive 3 %, i enlighet med föregående prognos från i höstas.

Till grund för denna tillväxt ligger en mycket kraftig efterfrågan på den inre marknaden. Detta trots att gemenskapens ekonomi som en följd av det försämrade internationella konjunkturläget tappade fart under det andra halvåret 1998, sedan den minskade exporten påverkat industriproduktion och investeringar.

I de senaste prognoserna för 1999 beräknas tillväxten av gemenskapens ekonomi bli långsammare än i föregående prognos från hösten 1998. Den ekonomiska tillväxten beräknas därför endast uppgå till 2,1 % för Europeiska unionen och 2,2 % för euroområdet. Detta innebär att siffrorna minskat med 0,3 respektive 0,4 procentenheter, vilket är en tillbakagång med vardera 0,8 procentenheter jämfört med föregående års tillväxt.

Till grund för dessa revideringar ligger olika faktorer som sammanhänger med det internationella konjunkturlägets relativt negativa utveckling, även om detta åtminstone delvis kompenseras av att Förenta staternas ekonomiska uppsving varit större än väntat.

De grundläggande ekonomiska förutsättningarna inom Europeiska unionen är dock fortfarande goda. Det saknas inflationsdrivande faktorer, räntorna är lägre än någonsin och konsumenternas framtidstro stark.

Tecknen på en gradvis stabilisering av det internationella konjunkturläget gör därför att den vikande tillväxten i gemenskapens ekonomi kan antas bli kortvarig och en viss återhämtning är att vänta under andra halvåret 1999.

På efterfrågesidan väntas export och investeringar i utrustning drabbas hårdare under 1999, medan konsumtion och investeringar i anläggningar torde visa sig mer stabila. Under 1999 bör emellertid den allmänna investeringsökningstakten uppgå till 3,7 %, jämfört med 4,9 % för 1998. Ökningen av den privata konsumtionen bör stabiliseras kring 2,6 %.

Inflationen har sedan 1991 stadigt minskat och var 1998 nere i 1,5 %. Den beräknas fortsätta att minska under 1999 för att hamna på 1,3 %. Detta är för de senaste årtiondena en historiskt låg nivå.

Sysselsättningen ökade under 1998 med 1,1 %, vilket är den största ökningen sedan 1990. År 1999 bör sysselsättningen fortsätta att öka, om än mindre snabbt, beroende på att tillväxten har bromsats.

För övrigt bör den tillfälliga produktionsminskning som förutspås under 1999 inte medföra några större sysselsättningsminskningar. Härigenom kan arbetslösheten minskas med 0,4 procentenheter och stanna vid 9,6 % av den aktiva befolkningen, jämfört med 10 % under 1998.

Tack vare de stora framsteg som på senare år gjorts för att sanera budgeten har Europeiska unionens budgetunderskott kunnat minskas från 6,1 % av BNP för 1993 till 2,3 % av BNP för 1997 och 1,5 % för 1998. Den långsammare tillväxten och de mer blygsamma budgetbesparingarna bör resultera i att unionens genomsnittliga budgetunderskott ligger kvar på 1,5 % under 1999.

2. NULÄGE OCH FRAMTIDSUTSIKTER PÅ STÅLMARKNADEN

2.1. EUROPEISKA UNIONENS PRODUKTION AV RÅSTÅL

Från och med augusti 1998 inleddes en negativ utveckling för gemenskapens stålproduktion, efter en ganska lång period av anmärkningsvärda månatliga ökningar. Den negativa utvecklingens snabba förlopp ledde emellertid till att den genomsnittliga ökning på ungefär 7 % som konstaterats efter halva tiden omintetgjordes för året som helhet.

De högst avsevärt försämrade marknadsvillkoren under andra halvåret och minskningen av lagren medförde att stålproduktionen minskade mycket kraftigt, i storleksordningen 10 respektive 21 % för november och december. Den sammanlagda årsproduktionen för 1998 stabiliserade sig därmed på 1997 års nivå (+ 0,1 %), med 159,6 miljoner ton. Detta är 1,5 % lägre än i skattningen i föregående prognos(1).

Under de tre första månaderna av 1999 fortsatte gemenskapens stålproduktion att minska avsevärt och den totala minskningen för första kvartalet närmade sig 10 % jämfört med motsvarande kvartal 1998.

I april och maj föll produktionen än en gång kraftigt. Trots att den negativa utvecklingen förväntades avta beräknades produktionen under första halvåret därför uppgå till 76,5 miljoner ton, vilket innebär en minskning med 9,7 % jämfört med nivån under första halvåret 1998.

Efter perioden med lagerminskning, när importvolymerna minskat jämfört med 1998, kommer emellertid gemenskapsproduktionen sannolikt att få en positiv utveckling under andra delen av 1999. De kombinerade effekterna av dessa faktorer och den förväntade efterfrågeökningen från de stålförbrukande sektorerna bör därför innebära att produktionen skjuter ny fart. På så vis kommer en nivå på 78,5 miljoner ton att kunna uppnås under andra halvåret, vilket motsvarar en ökning med 4,5 % jämfört med andra halvåret 1998.

Unionens stålproduktion för hela året bör uppgå till ungefär 155 miljoner ton. Detta motsvarar en minskning med 2,6 % jämfört med föregående års produktionsnivå och med 1 % jämfört med föregående skattning(2). När utvecklingen vänder inom produktionen under andra halvåret 1999 bör detta följaktligen visa sig genom ett bättre kapacitetsutnyttjande.

Det finns dock skäl att än en gång mana till försiktighet, eftersom världsmarknaden fortsätter att präglas av det mycket negativa inflytandet från de omsvängningar som orsakas av överskottsutbudet från vissa geografiska områden, även om turbulensen på världsmarknaden bör ge mindre kännbara effekter på unionens stålhandel än 1998.

I tabellen i bilaga 1 (Tillgång och efterfrågan på råstål) sammanfattas aktuella volymer och de senaste tendenserna när det gäller EU:s förbrukning, externa handel, produktion och lager i fråga om stål. Den ger också en vägledning om den förväntade utvecklingen för första halvåret och helåret 1999.

2.2. UTSIKTER FÖR FÖRSTA HALVÅRET OCH HELÅRET 1999

Den kraftiga nedgången i gemenskapens ekonomi under 1999 orsakas av den internationella ekonomiska krisen, som har påverkat handel, industriproduktion och investeringar. Nedgången bör vara kortvarig och en återhämtning, om än måttlig, är att vänta under andra halvåret.

Ett slut på den långa perioden av allmän lagerminskning tillsammans med det förbättrade internationella konjunkturläget bör mot denna bakgrund leda till att optimismen gradvis återställs bland företagarna. Därmed skulle en viss ökning av den totala efterfrågan kunna ske, genom att orderingången mellan olika industrier ses över och mot bakgrund av hushållens ökande konsumtion. Uppgången på de asiatiska marknaderna som väntas hålla i sig, den goda nivån på utrikeshandeln och den amerikanska dollarns stabilitet kan komma att gynna en långsam återhämtning av exporten under året, förutsatt att den pyrande protektionismen inte blossar upp.

Den ökade optimism hos företagarna som uppmättes i april tyder därmed på en gradvis uppgång i den ekonomiska verksamheten under andra halvåret 1999. Konsumenternas framtidstro är fortsatt god.

I detta gynnsamma klimat bör den industriella verksamheten gradvis komma att förstärkas. Främst gäller detta de viktigaste stålförbrukande sektorerna. Deras efterfrågan på stål påverkades fram till början av 1999 negativt av behovet att minska lagren.

Vid nyligen hållna möten har stålproducenterna emellertid uttryckt sin oro. Oron gäller inte så mycket den synliga stålkonsumtionens avsevärda nedgång, utan främst importen och de protektionistiska åtgärder som vidtagits eller planeras av vissa länder utanför gemenskapen. Stålproducenterna fruktar att exportflödet kan komma att omdirigeras till gemenskapsmarknaden, vilket skulle förhindra den nödvändiga höjningen av stålpriset på den inre marknaden.

Stålgrossisterna har däremot under dessa möten visat prov på en försiktig optimism, eftersom de ser positivt på de aktuella tendenserna inom gemenskapsmarknaden för stål. All exotisk import (dvs. från länder som traditionellt sett inte exporterar till EU) tycks redan för övrigt helt ha försvunnit eller väntas snabbt försvinna från denna marknad.

Den gradvist ökade verksamhetstakten inom de viktigaste stålförbrukande sektorerna (varav de viktigaste analyseras mer i detalj i denna prognos), tyder på att förbrukningen av stålprodukter kommer att öka igen under andra delen av 1999. Fordonsindustrin kommer trots vissa exportsvårigheter att fortsätta att gynnas av en stark efterfrågan på hemmamarknaden. Elektriska och elektroniska industrier bör fortsätta att gå bra. Verkstadsindustrin drabbas hårdare av exportsvårigheterna och väntas få en långsammare utveckling, medan byggsektorn kommer att öka sin långsiktiga tillväxt.

Tack vare denna intensifierade verksamhet under andra halvåret 1999 kommer en hygglig återhämtning att kunna ske efter den kraftiga efterfrågenedgången under första halvåret. Denna berodde främst på att lagren minskats. För helåret 1999 kan stålförbrukningen därför komma att hamna lite under 1998 års nivå.

Att lagerminskningen har avslutats bör därför visa sig i en mer dynamisk efterfrågan på stål under andra halvåret 1999. Detta är något gemenskapsindustrin i ökad utsträckning bör kunna dra fördel av.

Situationen på stålmarknaden tycks därmed vara på väg att i någon mån saneras under året. Detta kan bidra till den gradvisa höjning av stålpriset som krävs för att säkra betalningen av de investeringar som gjorts inom sektorn.

Tabellerna 2 och 2a i bilagan ger verksamhetsindex för de viktigaste stålförbrukande sektorerna, både för första halvåret och helåret 1999. Dessa index skall emellertid analyseras med försiktighet eftersom inte alla ställer sig bakom de uppgifter från nationella branschorganisationer på vilka de grundar sig.

2.2.1. Första förädlingsledet inom stålsektorn

Verksamheten inom alla de branscher som hör till det första förädlingsledet inom stålsektorn har kraftigt minskat, sedan det första halvårets ekonomiska ljusning avbrutits under den senare delen av 1998. Alltsedan de första månaderna av 1999 har man kunnat konstatera en fortsatt negativ efterfråge- och prisutveckling för produkter från dessa verksamheter, till följd av lagerminskningarna och den allmänna ekonomiska avmattningen inom Europeiska unionen. Även om de viktigaste stålförbrukande sektorerna under denna långa negativa period har fortsatt att uppvisa goda resultat främst i fråga om volymer, har den kraftigt minskade efterfrågan och det sjunkande priset på de produkter som framställs i det första förädlingsledet inom stålsektorn till sist skapat en ökande pessimism inom dessa yrkesgrupper och främst hos stålrörstillverkarna.

Den allt svårare marknadssituationen för dessa produkter som berördes i föregående prognos har därmed bekräftats, även om det kan finnas skäl att sätta den i sitt rätta sammanhang, med tanke på det utmärkta utgångsläget. Utsikterna till en gradvis förbättring av verksamheten inom dessa branscher, stålrör undantagna, är obestridliga. Detta med tanke på de sjunkande importvolymerna, de avslutade lagerminskningarna och framför allt med tanke på att de stålförbrukande sektorerna går bra. Efterfrågan väntas därför öka inom de kommande månaderna. För helåret 1999 bör resultaten för dessa branscher endast ligga något under 1998 års nivåer. Undantaget är stålrörsindustrin som befinner sig i en mycket svår situation.

A. Tillverkning av stålrör

Såsom angavs i föregående prognos tillintetgjordes i stort sett de utmärkta resultaten från första halvåret 1998 vad beträffar försäljningsvolymer inom området för stålrör, till följd av att marknadsvillkoren för dessa produkter kraftigt försämrades under andra halvåret. Sålunda ökade den totala stålrörsproduktionen inom unionen 1998 endast med ungefär 1,9 %. Ökningen berodde uteslutande på en avsevärd ökning av produktionen av svetsade rör med stor diameter, föranledd av tidigare exportåtaganden som för övrigt inte förnyats under tiden. Under första halvåret 1999 påverkades rörtillverkningsverksamheten därför kraftigt av det fortsatta importtrycket - främst import till mycket låga priser - i kombination med den dåliga konjunkturen inom sektorn för olja och gas och de skadliga effekter som minskningen av lagren medförde. Detta gick så långt att det ledde till en ytterligare minskning av det redan mycket svaga kapacitetsutnyttjandet i denna industri, med permitteringar som följd.

Den nuvarande situationen inom gemenskapens industri för stålrörstillverkning kan betecknas som kritisk, eftersom det på kort sikt inte finns några tecken på att marknadssituationen för dessa produkter skall vända.

När det gäller sömlösa stålrör har efterfrågan minskat stadigt alltsedan andra halvåret 1998, till följd av återkallade beställningar, brist på nya projekt från oljebolagens sida och tendensen att minska lagren med OCTG. Nedgången har fortsatt under första halvåret 1999, utan tecken på att stabiliseras. Inför andra halvåret förväntar sig gemenskapens tillverkare i bästa fall en mer stabil marknadssituation, utan att för den skull kunna hoppas undslippa den beräknade produktionsminskningen på 25 % för år 1999.

När det gäller svetsade rör med liten diameter (<= 406,4 mm) har marknadsvillkoren även här gradvis försämrats sedan slutet av 1998. Trots detta tyder de goda utsikterna för de viktigaste stålförbrukande sektorerna, normaliseringen av lagren och den minskade importen på en gradvis uppgång för verksamheten under 1999. Härigenom antas produktionsminskningen kunna begränsas till ungefär 2 % för hela året.

Utsikterna är emellertid mycket illavarslande när det gäller svetsade rör med stor diameter (>= 406,4 mm). Även om en viss verksamhet kunde bibehållas under 1998 tack vare tidigare exportavtal lär bristen på nya investeringsprojekt på internationell nivå leda till en kraftig produktionsminskning under 1999. Vi ser därför hur permitteringar blir allt vanligare i denna industri, i syfte att dra ut på några få pågående projekt som nalkas sitt slut och undvika att den rådande situationen övergår i nedläggningar av hela fabriker.

B. Verksamheten inom tråddragningsindustrin

Försäljningsvolymerna av produkter från tråddrangningsindustrin ökande under 1998 med sammanlagt cirka 3 %, trots den kraftiga minskning som konstaterades under andra halvåret. Vad beträffar utrikeshandeln med dessa produkter noterades en kraftig importökning till gemenskapsmarknaden, trots att gemenskapens export av dragen tråd ökade avsevärt. Den verksamhetsminskning som noterades från andra halvåret 1998 fortsatte under första kvartalet 1999, främst till följd av den allmänna tendensen att minska överskottslagren. Det finns emellertid tecken som tyder på förbättrade marknadsvillkor under andra halvåret. Minskningen av volymerna för helåret 1999 beräknas därför stanna på 2 %. Verksamheten inom denna industri bör gå fortsatt bra under kommande månader, med tanke på de goda utsikterna inom de stålförbrukande sektorerna, den väntade importminskningen och den emotsedda exportökningen till följd av uppskrivningen av dollarn och den kraftiga tillväxten i den amerianska ekonomin.

När det gäller industrin för annan dragning, kommer år 1998 att resultera i att försäljningsvolymerna ökar i storleksordningen mellan 7 och 8 %, främst tack vare den stabila efterfrågan från bilproducenterna. Unionens stålhandel har på detta område uppvisat en anmärkningsvärd utveckling, med en importökning på 20 % och motsvarande tendens för gemenskapsexporten. Den volymmninskning på mellan 8 och 10 % som konstaterats alltsedan början av 1999 tycks på samma sätt som för tråddragningsprodukter bero på tendensen att normalisera lagren snarare än på en reell nedgång av förbrukningen.

Under andra halvåret 1999 väntas efterfrågan återhämta sig, eftersom stålanvändarna nu minskat sina lager. Detta bör möjliggöra större leveranser än under andra delen av 1998 - även om verksamheten i fordonsindustrin kan komma att stabiliseras. Minskningen av försäljningsvolymerna av andra dragna produkter bör sålunda för hela året 1999 stanna vid 5 % jämfört med 1998 års leveranser.

C. Kallvalsnings- och kallpressningsindustrin

Även om resultaten från kallvalsningsindustrin under 1998 inte varit lika spektakulära som i den senaste prognosen har de ändå varit helt enastående. I branschen anses 1998 vara det totalt sett bästa året under efterkrigstiden. Året kännetecknas av en ökning av försäljningsvolymerna som gjort att anläggningarna uppnått en lönsamhet utan motstycke, även om ökningen till sist stannade på 3 %.

Konjunkturcyklerna inom denna bransch har emellertid förlängts genom lagerhållning, precis som i den egentliga stålindustrin. Sedan slutet av 1998 ser vi därför en kraftig tillbakagång av den nya orderingången till denna industri. Detta kan dock inte vara annat än en tillfällig effekt av behovet att normalisera lagren, eftersom fordonsindustrin, som är omvalsningsindustrins främsta kund, fortfarande befinner sig i en mycket intensiv verksamhetsfas. Med tanke på det kraftiga raset i orderingången under de senaste månaderna är det dock inte uteslutet att 1999 års försäljningsvolymer resulterar i en minskning med 10 % jämfört med 1998 års volymer. De skulle därmed vara tillbaka på 1996 års nivå.

Som en följd av den negativa utvecklingen har pessimismen tagit överhanden över omvalsingsföretagen. De har sett sig tvingade att skära ned produktionen genom permitteringar, eftersom konkurrensen från import och alternativa produkter på gemenskapsmarknaden uppenbart förhindrar en prishöjning. Omvalsningsföretagen gör ingen hemlighet av att de tvivlar på att utsikterna kommer att förbättras inom den närmaste framtiden.

Verksamheten inom industrin för frompressning av stora produkter kommer i stort sett att ha varit stabil under 1998. En viss ökning har dock skett av tillverkningen av veckad plåt, som främst används i saneringsarbeten för vissa typer av byggnader.

Precis som i övriga branscher inom det första förädlingsledet har efterfrågan och priser såväl för sandwichplåt som veckad plåt gradvis fallit sedan andra halvåret 1998. Orsakerna till den negativa utvecklingen är inte endast importen, utan även lagerminskningen och den förnyade användningen av alternativa och billigare produkter för vissa användningsområden. Efterfrågan på denna typ av profiler minskade likaså i början av 1999. Den långsamma uppgången inom byggsektorn i Europa gör dock att man för 1999 som helhet måste vänta sig en konsolidering av 1998 års resultat. Kapacitetsutnyttjandet i denna bransch skulle därmed ligga kvar på endast 60 %.

Till skillnad mot övriga branscher i det första stålförädlingsledet uppvisade industrin för formpressning av långa produkter år 1998 en mer gynnsam utveckling än väntat och ökade sina leveranser med cirka 15 %. Detta tycks bero på en mycket svagare återhämtning under de två senaste åren och på att konjunkturcyklerna haft mindre inverkan på utvecklingen i denna bransch.

Den efterfrågenedgång som inträdde mot slutet av 1998 fördjupades och fortsatte fram till början av 1999. Avmattningen i denna bransch skulle dock komma att begränsas till det första halvåret 1999 och försäljningsvolymerna för hela året kom därmed att ligga bara mella 2 och 3 % under 1998 års volymer. Splittringen inom sektorn lockar fortfarande till sammanslagningar, som gör det möjligt för större företagsstrukturer att i högre grad inrikta sig på världsmarknaden. De mindre företagen i denna bransch måste däremot sträva efter en högre grad av specialisering för att behålla sin lönsamhet, med tanke på det låga kapacitetsutnyttjandet.

2.2.2. Utsikter inom byggsektorn

Uppsvinget inom byggsektorn kommer att bestå, efter flera års negativ konjunkturutveckling. Den totala byggverksamheten inom unionen har till volymen varierat i storleksordningen 2 % under 1998 och en ökning av sektorstillväxten är väntad under 1999. Allt tyder även på att byggverksamheten under 1999 kommer att vara positiv i alla unionens medlemsstater, med undantag för Danmark där utvecklingen inom sektorn väntas bli fortsatt negativ. Även i Tyskland tycks byggsektorn till sist ha tagit sig ur konjunktursvackan, trots att överskottsutbudet i de nya tyska delstaterna till viss del försenar återhämtningen.

När det gäller bostäder lär flertalet länder få en positiv utveckling, tack vare hushållens ökade inkomster och de sjunkande räntorna. Undantaget är Danmark, där det privatägda boendet går tillbaka. Nybyggnation av bostäder uppges öka särskilt i Frankrike, Förenade kungariket, Nederländerna, Belgien, Sverige och Tyskland.

Annan byggnation väntas fortsätta att öka under 1999, med den privata sektorn som pådrivande kraft. De offentliga investeringarna kommer nämligen som bäst att kunna uppnå en stabilisering efter fyra års negativ utveckling, trots de goda utsikterna för den offentliga sektorn i Spanien, Italien, Nederländerna och Sverige.

Anläggningsarbetena har ökat något under 1998, tack vare de volymmässigt goda resultat som uppvisas i Spanien, Italien, Frankrike, Nederländerna och Sverige. Den positiva utvecklingen väntas förstärkas under 1999, tack vare sektorns mycket goda utsikter i dessa länder och en avsevärd förbättring av situationen i bland annat Tyskland.

2.2.3. Fordonsmarknaden

När det gäller registrering av bilar i unionen var 1998 års resultat långt bättre än väntat, med en ökning på 7 % av volymerna jämfört med 1997. Denna utveckling innebär förvisso en mycket kraftig avvikelse från den väntade uppgången på 4 %, som skulle gjort att bilmarknaden följt den genomsnittliga uppåtgående kurva som har iakttagits under de senaste åren.

Den allmänna underkattningen av gemenskapsmarknaderna beror på en överraskande och oväntat stark inre efterfrågan, liksom på nya modeller och prissänkningar. Den visar i vilken grad fordonssektorn har utvecklats i motsatt riktning jämfört med den stagnation som sedan hösten 1998 råder i de flesta andra sektorer.

Under de fem första månaderna av 1999 fortsatte nyregistreringarna av bilar att öka i mycket snabb takt, för att i slutet av maj uppnå en total genomsnittlig ökning på 7,6 %, med toppar på 22 % i Spanien och 12 % i Frankrike. Även om registreringarna av bilar gradvis tappar fart under kommande månader och senare följs av en svag nedgång kommer detta inte att hindra att resultaten för 1999 blir mycket tillfredsställande. Den förväntade nedgången av registreringarna under året ser i nuläget ut att stanna vid cirka 2 %, istället för den tidigare beräkningen på 4 %. Denna revidering motiveras av de goda konjunkturprognoserna i Spanien som tyder på ytterligare ett år med kraftigt ökande registeringar samt av att tillbakagången av bilregistreringar i Italien varit lägre än väntat, trots att stimulansåtgärderna upphört.

När det gäller bilproduktionen uppvisar gemenskapsindustrin en ökning i storleksordningen 8 % under 1998, vilket innebär en rekordnotering med 16 miljoner tillverkade bilar. Häri ingår personbilar och lätta lastbilar. Med tanke på att exportnivån är god och minskningen av registreringarna på unionens olika marknader förutspås bli lägre än beräknat väntas gemenskapsindustrins totala produktion av personbilar och lätta lastbilar för 1999 sjunka med cirka 2,5 % jämfört med 1998 års produktion, vilket likafullt motsvarar över 15,5 miljoner tillverkade bilar.

2.3. UTSIKTER FÖR IMPORT OCH EXPORT AV STÅLPRODUKTER

2.3.1. Statistik över EU:s externa stålhandel

Den tillgängliga statistiken inom detta område har inlämnats mer punktligt än tidigare, men vid utarbetandet av denna prognos omfattar den år 1998 för samtliga unionens medlemsstater, trots att vissa länder har lämnat färskare uppgifter som omfattar de första månaderna av 1999.

Analysen av statistiken över utrikeshandeln med stålprodukter visar att gemenskapens stålimport under 1998 ökade i storleksordningen 46 % jämfört med 1997 års importvolymer, medan gemenskapsexporten under samma period sjönk med ungefär 20 %. Vad importen beträffar finns det alltså skäl att peka på den kraftiga avmattning som konstaterades under de sista månaderna av 1998, att jämföra med den mycket kraftiga importökningen under årets första halvår. Tendenserna har därför blivit starkt markerade. Denna statistik bekräftar dock den spektakulära importökningen på gemenskapsmarknaden under 1998, främst för stålprodukter av asiatiskt ursprung. Volymerna för dessa uppnådde omräknat till råstål närmare 4 miljoner ton, vilket är åtta gånger mer än 1997.

När det däremot gäller exporten visar statistiken över unionens totala utrikeshandel för 1998 på en stadigt nedåtgående trend över hela året, som dock utmärks av en tillbakagång på 59 % för exporten till Asien och en ökning av gemenskapsexporten till länderna i Central- och Östeuropa.

För gemenskapsmarknaden kommer därmed 1998 att ha inneburit en period av djupgående omvälvningar i handeln med stål med tredje land. Perioden har medfört såväl ett prisras på den inre marknaden som ett trendbrott för unionens externa handel som traditionellt går med överskott och nu för första gången noterar ett underskott på ungefär 1,5 miljoner ton.

Under första halvåret 1999 bör EU:s stålimport fortsätta att minska under inflytande av den tillfälliga efterfrågenedgången på stål, som i första hand beror på behovet av lagerminskning hos mellanhänder och användare. De första indikationerna tyder också på detta. Detta kan yttra sig i en långsammare minskning av gemenskapsimporten, som för helåret 1999 skulle notera en nedgång i storleksordningen 15 % jämfört med den mycket höga nivån 1998.

I detta scenario beaktas inte möjligheten av hårdare protektionistiska åtgärder. Sådana åtgärder skulle kunna påverka nivån på handeln med stål på de viktigaste marknaderna, däribland unionens. Vad gäller exporten är läget ett annat. Utsikterna till ett minskat tryck på världsmarknaden till följd av den gradvisa återhämtningen i vissa asiatiska ekonomier och dollarns starka ställning på finansmarknaderna tyder på att gemenskapens stålexport åtminstone bör komma att stabiliseras på föregående års nivå, även om det inte sker något reellt uppsving under 1999.

Situationen på gemenskapsmarknaden för stål har förvärrats av osäkerheten på världsmarknaden och blivit bekymmersam på grund av den långvariga krisen i olika geografiska områden. I dagsläget finns inga garantier för stabilitet. Därför fortsätter kommissionen att uppmana berörda parter att inta en lämplig hållning med tanke på de rådande förhållandena på stålmarknaden, i syfte att snabbt återskapa bättre framtidsutsikter och i alla marknadsaktörers intresse säkerställa en varaktig stabilitet. Kommissionen bekräftar för övrigt atten, för att skydda gemenskapsintressena inom stålområdet, är beredd att ingripa mot alla berörda parter vid fall av olagliga förfaranden och beteenden som strider mot reglerna för internationell handel.

2.3.2. Den ekonomiska utvecklingen i världen 1999

Den förväntade ekonomiska tillväxten i världen 1999 har reviderats ner något, på grund av det försämrade internationella konjunkturläget under 1998. Orsaken är den asiatiska krisen vars effekter spridit sig till övriga områden och då främst Ryssland och Latinamerika.

Uppgifterna om mycket goda tillväxtsiffror på andra sidan Atlanten, konjunkturuppgången i unionen under året och den stabilisering som är på väg i de asiatiska länderna bör emellertid begränsa avmattningen i världsekonomin under 1999. Tillväxttakten skulle därmed ligga i storleksordningen 2 %, jämfört med uppskattningsvis 2,4 % för 1998.

I detta sammanhang väntas Förenta staterna, följt av Europeiska unionen, fortsätta att utgöra de enda stabila tillväxtcentrerna i världsekonomin, då Latinamerika såväl som OSS befinner sig i en recession.

Med tanke på denna konjunkturutveckling kan världens stålförbrukning komma att sjunka med cirka 3 % under året. De överskottslager som lades upp under 1998 kommer emellertid att ha förbrukats under den första delen av 1999 och man kan därför förvänta sig att det nuvarande trycket på världsmarknaden avtar från och med andra halvåret 1999. Sålunda bör stålpriserna, som har påverkats av det kraftiga produktionsfallet under de senaste månaderna, gradvis återhämta sig efter den pågående stabiliseringen.

Den internationella handeln med stål har minskat avsevärt under året, främst på grund av den högre graden av självförsörjning i vissa områden. Trots detta kvarstår risken för allvarliga störningar på de öppnaste marknaderna, om viss export skulle omdirigeras. Detta är något som kan utlösas av den rådande protektionismen.

2.3.2.1. Förenta staterna

Den amerikanska ekonomin har inte upphört att förvåna genom sin långa period av stark tillväxt. För 1998 väntades den genomsnittliga ökningen av BNP hamna på ungeför 3,9 %, men uppges under fjärde kvartalet ha överskridit 6 %.

Under första kvartalet 1999 har Förenta staternas ekonomi ökat med ytterligare 4 till 5 % och ekonomin utvecklas fortsatt positivt. Inflationen är fortfarande under kontroll och konsumenternas framtidstro orubbad. Därför kommer den väntade avmattningen under de kommande månaderna inte att beröva den amerikanska ekonomin dess roll som världsledande attraktionscentrum. Tillväxten detta år väntas ligga mellan 2 och 2,5 %.

Den tydliga ökningen, nybyggnationen av bostäder och bilförsäljningen tyder på att stålförbrukningen i Förenta staterna i år kommer att ligga kvar på 1998 års höga nivå. Den förväntade produktionsuppgången i samband med att ny kapacitet tas i bruk, i kombination med behovet av att minska lagren, bör emellertid genom en kraftigt minskad stålimport leda till en minskning av landets osedvanligt stora handelsunderskott för 1998, som gynnats av det hårdnande protektionistiska klimatet.

2.3.2.2. Japan

Den japanska ekonomin befann sig fortfarande i recession under 1998, med en utveckling på -2,5 % av BNP. Den förefaller nu gradvis vara på väg att stabiliseras under 1999, under påverkan av en rad åtgärder från regeringens sida. Trots den låga privata investeringsnivån bör de offentliga investeringarna och skattesänkningarna få gynnsamma effekter på efterfrågan, främst när det gäller bostadsbyggandet. Även industriproduktionen gynnas av dessa åtgärder och är på väg uppåt, vilket tyder på att stålförbrukningen kommer att öka under andra delen av 1999. Detta gör att den japanska stålproduktionen sedan lagren anpassats under första halvåret bör komma att stabiliseras och stålexporten från landet minska till följd av en gradvis återhämtning av den inre efterfrågan. De senaste prognoserna ger dock inte anledning att hoppas på någon förbättring av 1998 års resultat under helåret 1999, åtminstone inte vad beträffar stålindustrin.

2.3.2.3. Den ekonomiska utvecklingen i Kina och Sydostasien

De första tecknen på en återhämtning i de viktigaste ekonomierna i Sydostasien kom mot slutet av 1998 och för 1999 kan den genomsnittliga tillväxten i området väntas öka något tack vare de väntat goda resultaten från bland annat tillverkningsindustrin. Stålförbrukningen i området bör öka med ungefär 2 % under 1999, parallellt med den inhemska produktionen. På handelsområdet kommer dock stålunderskottet att förbli oförändrat, beroende på att vissa investeringar inom stålsektorn har uppskjutits. Den mycket positiva utvecklingen i Sydkorea utgör den främsta orsaken till den återhämtning som är på väg i området.

Konjunkturen är fortsatt gynnsam i Kina. Ekonomin har ökat med 7,5 % under 1998 och tillväxten för 1999 förväntas bli 6,5 %. Investeringarna och den inre konsumtionen fortsätter att spela en avgörande roll för ekonomin och under andra halvåret 1999 bör vi få se en intensifierad verksamhet, såväl i verkstadsindustrin som i byggsektorn. Däremot kommer exportsektorn fortfarande att hämmas till följd av konkurrensen från andra länder vars valutor devalverats. Kinas stålförbrukning kan sålunda komma att öka med ungefär 4 % under 1999. Även om man tar hänsyn till en väntad produktionsökning bör importen öka något.

2.3.2.4. Länderna i Latinamerika

Ekonomierna i Latinamerika har drabbats hårt av den ekonomiska krisen i Asien och av finanskrisen i Ryssland - särskilt under andra halvåret 1998. Devalveringen av den brasilianska valutan inträffande när konjunkturen i landet redan var i dalande och kommer under året att påverka den ekonomiska verksamheten i de länder som är Brasiliens främsta handelspartner. Följaktlingen bör regionen under 1999 komma att drabbas av recession, trots att en hygglig återhämtning väntas under andra halvåret i vissa länder, exempelvis Argentina, Chile och Peru. Stålförbrukningen har påverkats av den mycket höga räntenivå som följt på devalveringen av den brasilianska realen och minskar under 1999 i alla latinamerikanska länder. Samma sak gäller den inhemska produktonen. Mot den bakgrunden bör överskottet i utrikeshandeln minska i området, med tanke på svårigheterna att finna avsättning för överskottsutbudet på världsmarknaden.

2.3.2.5. Konjunkturen i de central- och östeuropeiska länderna och OSS

I flertalet länder i Central- och Östeuropa har den ekonomiska uppgång som inleddes 1994 fortsatt utan avbrott under 1998, även om en mycket tydlig avmattning skett i vissa länder i området. Detta är skälet till att den totala tillväxten stannar under 1 %.

Den ekonomiska tillväxten i länderna i Central- och Östeuropa kan komma att förbättras något under 1999, dock utan att överstiga en genomsnittlig ökning på 1,5 %. Den ekonomiska verksamheten i dessa länder bör i alla händelser kunna dra större fördel av det förbättrade internationella konjunkturläget under andra halvåret. Detta kan medföra en mindre ökning av stålförbrukningen som gynnar den inhemska produktionen.

Under 1998 drabbades Ryssland återingen av en djup recession, efter svaga tecken på en återhämtning under 1997. Den negativa ekonomiska trenden antas hålla sig under 1999.

Effekterna av den ryska finanskrisen har spridit sig till ekonomierna i övriga republiker, som påverkats i negativ riktning.

Stålproduktionen i denna region bör fortsätta att minska under 1999, främst med tanke på svårigheterna att på världsmarknaden finna avsättning för det överskott som inte behövs på den inhemska marknaden.

2.4. PRISUTVECKLINGEN

Till följd av den anmärkningsvärda minskningen av stålförbrukningen i världen under 1998, som bland annat berodde på den krissituation som rådde i olika geografiska områden, ledde överskottsutbudet och störningarna i världshandeln till att stålpriserna rasade kraftigt. Prisraset hejdades dock i början av 1999.

På världsmarknaden sjönk priset på platta produkter med mellan 25 och 40 % mellan första kvartalet 1998 och början av 1999. Priset på långa produkter sjönk under samma period med mellan 15 och 35 %.

Det verkar dock som om prisfallet har avstannat. Sedan några månader kan man notera att priset stabiliserat sig, och för vissa produkter rentav ökat något, främst när det gäller armeringsstänger och varmvalsade produkter i rullform.

I Förenta staterna har prisfallet på stål följt en liknande kurva som i EU. Tack vare dynamiken i den amerikanska ekonomin och de handelspolitiska åtgärder som vidtagits eller aviserats (klagomål mot dumpning, antidumpningstullar, importkvoter etc.), vände det allmänna prisfallet redan i slutet av 1998. För de flesta produkter ligger därför de amerikanska priserna för närvarande mellan ungefär 15 till 20 % över priserna på gemenskapsmarknaden.

I Japan och Sydkorea har apprecieringen av valutorna lett till att marknadspriserna stigit något. De priser som noteras i dessa länder ligger dock i allmänhet under EU:s priser, även om skillnaden ser ut att krympa.

På gemenskapsmarknaden har det minskade importtrycket och produktionsminskningen bidragit till att återställa en bättre balans mellan utbud och efterfrågan. Därför tycks den prisnedgång utan like som vi sett under 1998 nu äntlingen vara över i början av 1999. Det betyder att stålpriserna har stabiliserat sig på sista tiden och prisökningar till sist har noterats. Detta gäller främst varmvalsade produkter i rullform och långa lätta produkter - valstråd, armeringsstänger och stångstål för handelsjärn.

När det gäller prisutvecklingen under de närmaste månaderna, kommer de handelsåtgärder som vidtagits eller aviserats av Förenta staterna sannolikt att på sikt uppnå målet att begränsa importen till den amerikanska marknaden. Detta skulle kunna leda till att viss export omdirigeras till gemenskapsmarknaden, med risk för att den ännu vacklande och helt nyligen återställda balansen mellan utbud och efterfrågan sätts ur spel. Om man väger in en rad andra faktorer är det dock trots allt troligt att den svaga prisökningen på gemenskapsmarknaden kommer att bestå under hela 1999.

2.5. TRENDEN PER PRODUKT

Platta produkter

- varmvalsade produkter i rullform

Efter svårigheterna under 1998 har marknadssituation för varmvalsade produkter i rullform förbättrats avsevärt. Bakom denna förbättring ligger importminskningen, som bland annat beror på att klagomål mot dumpning har ingivits och antidumpningstullar införts, dollarns starkare ställning gentemot euron som främjar exporten samt de minskade lagren hos grossisterna och i återförsäljarledet. Den ökade balansen mellan utbud och efterfrågan har lett till en svag prisökning redan under det första kvartalet 1999. Detta bekräftas av kursnoteringarna för andra kvartalet.

- kallvalsad plåt

Efterfrågan på kallvalsad plåt är god, användar- och grossistlagren befinner sig åter på acceptabla nivåer och importen har likaså minskat kraftigt. Även om dessa faktorer talar för en prisökning har priserna under det första kvartalet 1999 endast kunnat stabilisera sig på sin lägsta nivå. Utvecklingen bör dock kunna vända under andra kvartalet, under inverkan av det gynnsammare marknadsläget. För exportens del kommer den bekymmersamma situationen emellertid att bestå, beroende på de olönsamma priserna på världsmarknaden.

- belagd plåt

Krisen i Sydostasien fortsätter att kasta sin skugga över gemenskapsmarknaden, främst genom det fortsatta överskottsutbudet i förhållande till efterfrågan. Den kraftiga importökningen av belagd plåt har haft direkta effekter på leveranserna från gemenskapsproducenterna. Jämsides härmed har utbudet från tredje land lett till ett starkt tryck på de allmänna marknadspriserna, som fortsatt att falla under första kvartalet 1999. Två positiva faktorer talar dock för en prishöjning under de närmaste månaderna, nämligen den fortsatt goda efterfrågan från fordonssektorn och den stigande pristrenden på varmvalsade produkter i rullform.

- kvartoplåt

Exportmarknaden för plåt är för närvarande utsatt för hårt tryck och de amerikanska handelsåtgärderna (antidumpning, importkvoter etc.) tenderar att styra de internationella handelsflödena till andra marknader. Efterfrågan på gemenskapsmarknaden är god, med undantag för sektorn för svetsade rör med stor diameter som fortfarande hämmas av att verksamheten i oljeindustrin inte har tagit fart. De klagomål mot dumpning som vissa europeiska producenter har ingivit gentemot vissa länder utanför gemenskapen verkar dock redan ha bidragit till att minska importen av grovplåt till gemenskapsmarknaden. I kombination med att lagren har återställts till nivåer som är bättre anpassade till förbrukningen bör detta möjliggöra en vändning av prisutvecklingen redan under andra kvartalet 1999.

Långa produkter

- tunga profiler och balkar

Importen av dessa produkter har ökat avsevärt under 1998 och kommer att vara fortsatt hög. Detta gäller särskilt importen från länderna i Central- och Östeuropa och Sydkorea. På gemenskapens marknader som helhet är efterfrågan dock god och lagren har minskats till sin normala nivå. En prisökning på balkar är därför att vänta i och med leveranserna från andra kvartalet.

På exportsidan är efterfrågan från Asien låg och står under stark prispress. Det är därmed föga attraktivt för gemenskapsproducenter att bedriva handel i området. På den amerikanska marknaden har det externa utbudet å andra sidan gradvis pressat ned priserna, med följd att hoten om handelsåtgärder från de amerikanska myndigheternas sida riskerar att försämra tillträdet till denna marknad under 1999.

- valstråd

På den inre marknaden gör fordonsindustrins goda utveckling (kvalitetsvalstråd), ett visst uppsving inom byggsektorn (valstråd för armeringsnät) och lagrens normalisering att en viss prisökning är att vänta under året. På världsmarknaden är konkurrensen däremot hård och priserna inte alltid lönsamma. Tecknen på en ekonomisk återhämtning i Sydostasien tyder emellertid på att den koreanska valstrådens närvaro kommer att minska på världsmarknaden, varför pristrycket väntas bli lägre.

- armeringsstänger

Armeringsstänger var den första produkt som vände den negativa prisutvecklingen under 1998, vilket skedde redan i början av 1999. Denna utveckling bör under de närmaste månaderna kunna fortsätta och rentav påskyndas tack vare den goda efterfrågan inom flertalet av gemenskapens stora marknader och uppsvinget inom byggsektorn, som tycks hålla i sig.

Situationen är däremot klart mindre glädjande på exportsidan, där prisnivån är mycket låg. Detta beror på konkurrensen från övriga tillverkarländer - länderna i Central- och Östeuropa, Ryssland, Turkiet, Sydostasien etc.

- stångstål för handelsjärn

Precis som för övriga långa lätta produkter har en kraftig lagerminskning skett, förbrukningen har tagit ny fart och priserna är på väg upp igen. De tillfälligt högre skrotpriserna som noterats under de senaste veckorna och som har lett till ökade produktionskostnader bör för övrigt bidra till att förstärka prisökningen på dessa produkter.

2.6. UTVÄRDERING AV MARKNADEN FÖR RÅSTÅL FÖR ANDRA HALVÅRET OCH REVIDERING AV PROGNOSEN FÖR HELÅRET 1999

Gemenskapens ekonomi tycks i år i högre grad än under 1998 komma att drabbas av de negativa effekterna av det försämrade internationella konjunkturläget. Den avsevärda tillväxtminskning inom EU som denna yttre faktor har förorsakat tycks dock endast bli kortvarig, eftersom en gradvis förbättring av den ekonomiska verksamheten förutspås inträffa redan under andra halvåret 1999, under inverkan av den väntade uppgången i världsekonomin.

Därför bör det uppsving i den industriella verksamheten som vi sett tecken på under de första månaderna av 1999 komma att befästas under året, vilket skapar goda utsikter till en efterfrågeökning på stål.

Sannolikt kommer därför följderna av normaliseringen av lagren och den minskade importen, i kombination med att den nya orderingången gradvis tar fart, att bidra till att förbättra villkoren på gemenskapsmarknaden för stål, som fram till första kvartalet i år har varit hårt åtstramad.

Den dystra stämning som rådde på marknaden i början av året har gett vika för en stabilisering som följts av en svag uppgång redan i april och vi bör under andra halvåret 1999 få se hur den positiva efterfråge- och prisutvecklingen förstärks.

Den hårdnande externa protektionismen kan dock komma att något förmörka de gynnsamma utsikterna för gemenskapsmarknaden för stål, om denna störs av internationell handel som omdirigeras till gemenskapsmarknaden.

På grundval av de tendenser som visas i tabell 1 (Tillgång och efterfrågan på råstål) för andra halvåret 1999 skulle den verkliga stålförbrukningen uppgå till 78,5 miljoner ton. Detta innebär en ökning med 1,9 % jämfört med motsvarande period 1998. Den synliga förbrukningen ligger kvar på samma nivå med 78,5 miljoner ton efter den nu avslutade lagerminskningen och skulle öka med 3,2 %. Med tanke på att importen har stabiliserat sig och en svag exportökning skett för respektive volymer under andra halvåret 1998 skulle jämviktsproduktionen uppgå till 78,5 miljoner ton. Detta motsvarar en ökning med 4,5 % jämfört med gemenskapsproduktionen av stål för andra halvåret 1998.

Efter ett mycket klent första halvår antas de väntade förbättringarna under andra halvåret ge en minskning av den verkliga förbrukningen för helåret 1999 med 1,4 % jämfört med 1998 års siffra på 156 miljoner ton. Den synliga stålförbrukningen skulle däremot efter en mindre lagerminskning uppgå till 154 miljoner ton. Detta är 4,5 % mindre än 1998. Med tanke på en beräknad importminskning på 15 % och en svag exportökning beräknas jämviktsproduktionen uppgå till 155 miljoner ton. Detta innebär en minskning med 2,9 % jämfört med föregående år.

3. RÅMATERIAL

3.1. SKROTMARKNADEN

Den sjunkande världsproduktionen av stål som följt på det försämrade konjunkturläget i olika länder ledde till en allmän efterfråge- och prissänkning på skrot under hela 1998.

I början av 1999 kunde en svag återhämtning för detta råmaterial noteras på de amerikanska marknaderna och EU-marknaden. Utsikterna för 1999 pekar på en gradvis återhämtning, vilket har flera orsaker. Bland annat har orderingången från Korea och Turkiet tagit ny fart, nya elektriska stålverk - främst i USA - har tagits i drift, priset på sjöfartstransporter har sjunkit efter den kraftiga prisstegringen i slutet av 1998 och priserna på stålprodukter har återhämtat sig.

3.2. JÄRNMALM

Under 1998 föll priset på järnmalm efter att ha ökat under fyra år i följd. Orsaken var den minskade efterfrågan i spåren på Asienkrisen. Krisens effekter har drabbat världens stålindustri hårt genom den allmänna prissänkningen på stål.

Ännu under början av 1999 rådde ett överskottsutbud på stål, i förhållande till den ganska låga efterfrågan. Detta ledde till en anpassning av världens stålproduktion på grundval av förhandlingarna om prissänkningar på järnmalm. Genomsnittspriset kommer under 1999 att vara 11 % lägre än 1998.

En viss återhämtning av efterfrågan på stål från och med andra halvåret 1999 bör emellertid leda till en gradvis ökning av världens stålproduktion och järnmalmsförbrukning. En anpassning av råvarupriset till marknadsvillkoren för stål kan därför komma att ske under 2000.

Marknaden för järnsvamp har blivit lidande av konkurrensen från skrot och tackjärn, då priserna på dessa råvaror fallit mycket kraftigt. Effekterna har begränsat sig till de mindre kvantiteterna av direktreducerat järn (DRI) som saluförs på marknaden, eftersom denna råvara så gott som helt förbrukas av producenterna själva. Denna situation har inte heller påverkat kapacitetsökningen i världen. Sedan ytterligare 10 miljoner ton har installerats överskrider kapaciteten hädanefter 40 miljoner ton och 5 miljoner ton i ny kapacitet beräknas tas i bruk under 1999.

3.3. FERROLEGERINGAR

Efter den gradvisa försämringen av marknadsvillkoren under andra halvåret 1998 återhämtade sig efterfrågan på ferrolegeringar under första halvåret 1999 och tendensen väntas hålla i sig under resten av året. Under tiden kunde prisfallet hejdas och slutligen stabiliseras, tack vare det sjunkade utbudet på marknaden som orsakats av produktionsminskningen.

Under andra halvåret 1999 förväntas en tillredsställande jämvikt kunna bibehållas på marknaden. Priset på ferrolegeringar antas därför bli stabilt eller öka något.

3.4. TENN, ZINK och NICKEL

Under 1998 ökade produktonen av tenn med ungefär 5 % jämfört med motsvarande period 1997, medan den synliga förbrukningens jönk med 3 %. Efter en period av stabilisering i början av året beräknas exporten från Kina minska under andra halvåret 1999 och leda till en bättre balans på marknaden och stigande priser på tenn.

Världens förbrukning av zink kan efter en ökning på 0,7 % under 1998 i år komma att öka med 2,2 %. Den skulle därmed uppgå till 8,05 miljoner ton. I gemenskapen väntas förbrukningen av zink öka med endast 1,7 % under helåret 1999.

Världens produktion av denna råvara steg med 2,2 % under 1998 och beräknas fortsätta öka med 2,1 % under 1999 för att uppgå till 8,2 miljoner ton.

Efter en svagare period har priset på zink ökat och uppgår nu till drygt 1000 dollar per ton. Priset tycks bli stabilt fram till slutet av 1999.

För 1999 uppskattar internationella nickelstudiegruppen jämviktsproduktionen för utbud och efterfrågan på nickel i världen till 1,04 miljoner ton. Under 1999 skulle därmed världens produktion av nickel öka med 2 % jämfört med 1998, medan samma nivå skulle innebära att förbrukningen ökar med 3 %. På gemenskapsmarknaden bör ökningen av nickelförbrukningen bli ännu större under 1999 och hamma på 412000 ton. Detta motsvarar en ökning med 8 % jämfört med 1998.

Nickelpriset har stigit sedan början av året. Detta beror på den goda efterfrågan på nickel i väst, de fortsatt minskande lagren inom LME (London Metal Exchange) och den aviserade produktionsminskningen. Därmed skulle priset på nickel komma att stabiliseras fram till slutet av 1999.

4. SYSSELSÄTTNING

Överallt i Europa pågår en ständig förändring inom sysselsättningens område. Orsaken är bland annat den fortsatt snabba tekniska utvecklingen och företagens behov av att bevara sin konkurrenskraft.

Mot bakgrund av detta krävs det även inom stålindustrin allt fler arbetstagare med höga kvalifikationer och förmåga att anpassa sig till den ökade kompetens som är nödvändig. En effektiv förvaltning av personalresurserna är därför en väsentlig aspekt för att lyckas på en allt mer globaliserad och konkurrensutsatt stålmarknad. Samtidigt måste en mycket viktig roll hädanefter vikas åt att inrätta en strategi för att förutsäga och föregripa framtida förändringar, så att företagen ges möjlighet att gradvis anpassa sig.

Utvecklingen inom stålindustrin går därför mot en allt större specialisering. Detta ligger i linje med den konkurrensfördel som Europeiska unionen i allmänhet tycks besitta när det gäller framställning av kvalitetsprodukter. Omställningen av industrierna som leder till automatiserade produktionsmetoder, trenden med företagskoncentrationer, liksom Asienkrisen och de protektionistiska åtgärderna på den amerikanska marknaden gör emellertid att hotet mot sysselsättningen inom gemenskapens stålindustri växer. Som ett komplement till det minskade antalet arbetstillfällen erbjöds under många år omfattande program för förtidspensioneringar. Dessa har rubbat balansen i åldersstrukturen inom unionens stålindustri och lett till att arbetskraftens erfarenhet gått förlorad i företagen. Eftersom medlemsstaternas kostnader för denna åtgärd är mycket betungande väljer man i högre utsträckning alternativa och ibland nyskapande åtgärder för att så långt som möjligt mildra sysselsättningsminskningarnas sociala konsekvenser och samtidigt begränsa förlusten av erfarenhet inom företagen.

Nettoförlusten av arbetstillfällen beräknas enligt de senaste prognoserna uppgå till ungefär 11000 under 1999. Siffran återspeglar fortfarande problem på marknaderna, även om den inte kan jämföras med sysselsättningsminskningarna från de år då stålindustrin befann sig i djup kris. För de arbetstagare inom sektorn som drabbas av omstruktureringar och nedläggningar kommer kommissionen dock att fortsätta att tillämpa sin socialpolitik och med undantag för utbildningsstöd som kan som finansieras av Europeiska socialfonden kommer samtliga åtgärder som inrättats i enlighet med de bilaterala avtalen om stöd för återanpassning enligt arikel 56.2 b att fortsätta att gälla fram till dess att EKSG-fördraget löper ut den 23 juli 2002.

De ungefär 11000 arbetsstillfällen som väntas gå förlorade under 1999 motsvarar emellertid inte det antal arbetstagare som kan komma i fråga för stöd genom EKSG. Detta beror på att vissa medlemsstater inte deltar i återanpassningspolitiken och vidare på att 1999 års stöd för återanpassning även kommer att beviljas med hänsyn till arbetstillfällen som har gått förlorade under föregående år. Anslagen inom EKSG:s ändringsbudget för traditionella stöd för återanpassning inom kol- och stålindustrin uppgår till 75 miljoner euro.

(1) EGT C 24, 29.1.1999.

(2) EGT C 24, 29.1.1999.

BILAGA

Tabell 1

Tillgång och efterfrågan på råstål

EU-15

>Plats för tabell>

Tabell 2

Verksamhetsindex - EU-12

(ej säsongsjusterat)

>Plats för tabell>

Tabell 2a

Tendenser inom de stålförbrukande branscherna i de viktigaste producentländerna

(Verksamhetsindex)

>Plats för tabell>

Tabell 3

Förändring av arbetsstyrkan i stålindustrin

(inklusive lärlingar)

>Plats för tabell>