ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(8)

Enligt artikel 32.5 i förordning (EG) nr 1290/2005 ska de ekonomiska följderna av den uteblivna indrivningen efter oegentligheter bäras till 50 % av den berörda medlemsstaten, om ingen indrivning har ägt rum inom fyra år efter det datum då det första administrativa eller rättsliga konstaterandet av oegentligheterna gjordes, eller inom åtta år i de fall då indrivningen ingår i ett rättsligt förfarande i det nationella rättsväsendet. I artikel 32.3 i samma förordning åläggs medlemsstaterna att tillsammans med årsräkenskaperna lämna in en sammanfattande redovisning till kommissionen av de förfaranden för återkrav som har inletts med anledning av oegentligheter. Tillämpningsföreskrifter när det gäller medlemsstaternas rapporteringsskyldigheter beträffande de belopp som ska återkrävas fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 885/2006 av den 21 juni 2006 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1290/2005 när det gäller godkännande av utbetalningsställen och andra organ och avslutande av räkenskaperna för EGFJ och EJFLU (3). I bilaga III till den förordningen ingår den tabell som medlemsstaterna ska lämna in under 2009. Utifrån de uppgifter som medlemsstaterna anger i tabellerna bör kommissionen besluta vilka de ekonomiska följderna ska bli om ingen indrivning ägt rum inom fyra respektive åtta år. Detta beslut påverkar inte framtida beslut om överensstämmelse i enlighet med artikel 32.8 i förordning (EG) nr 1290/2005.
34.

En kommersiell operatör som genomför minst 243 flygningar per period ska omfattas av gemenskapens system under hela det kalenderår under vilket tröskeln på 243 flygningar uppnås.
3.2.5

I det fjärde steget avgörs huruvida antalet betydande olyckor per tågkilometer, jämfört med de föregående åren, är stabilt (eller har minskat). Kriterierna för denna bedömning ska vara huruvida det föreligger en statistiskt signifikant ökning av antalet betydande olyckor per tågkilometer. Detta ska utvärderas med hjälp av en övre toleransgräns i en Poisson-fördelning som fastställer den godtagbara variabiliteten på grundval av antalet olyckor som inträffade i de olika medlemsstaterna. Om antalet betydande olyckor per tågkilometer inte överstiger den ovan nämnda toleransgränsen, antas någon statistiskt signifikant ökning inte föreligga, och resultatet av detta bedömningssteg ska klassificeras som ”positivt”. Beroende på vilken riskkategori de olika NRV som ingår i bedömningen hänför sig till, ska följande betydande olyckor beaktas i detta bedömningssteg: a) Risker för passagerare: alla relevanta betydande olyckor. b) Risker för personal eller anställda, inbegripet personal hos underleverantörer: alla relevanta betydande olyckor. c) Risker för plankorsningstrafikanter: alla relevanta betydande olyckor i kategorin ”plankorsningsolyckor”. d) Risker för obehöriga personer som befinner sig på järnvägsområdet: alla relevanta betydande olyckor i kategorin ”personolyckor som orsakas av rullande materiel i rörelse”. e) Risker för övriga: alla relevanta betydande olyckor. f) Risker för samhället som helhet: alla betydande olyckor.
2.

a) ICO Satellite Limited, 269 Argyll Avenue, Slough SL1 4HE, Förenade kungariket, b) Inmarsat Ventures Limited, 99 City Road, London EC1Y 1AX, Förenade kungariket, c) Solaris Mobile Limited, 30 Upper Pembroke Street, Dublin 2, Irland, d) TerreStar Europe Limited, c/o TerreStar Global Ltd, 2nd Floor, 145–157 St John Street, London EC1V 4PY, Förenade kungariket.
(4)

Den externa finansieringen väntas bli utsatt för fortsatta påfrestningar, eftersom det ihållande om än minskande bytesbalansunderskottet i förening med behovet av att förnya betydande kort- och långfristiga lån i utländsk valuta sannolikt inte kommer att täckas helt av utländska direktinvesteringar och andra slag av kapitalinflöden i den finansiella balansen och kapitalbalansen under perioden 2009–2011. Upplåningsbehovet i utlandet beräknas till cirka 20 miljarder EUR under perioden till första kvartalet 2011. När det ömsesidiga biståndet godkänts, antas utländska banker kunna förnya 100 % av sin låneexponering i Rumänien. Detta motsvarar det åtagande om bibehållen exponering mot Rumänien som begärdes av de viktigaste utländska bankerna (bekräftat i deras gemensamma uttalande av den 26 mars 2009). Däremot antas bara 50 % av företags utlandsskuld till sina utländska moderbolag och de rumänska bankernas utlandskrediter kunna förnyas år 2009. Under 2010 och 2011 antas 100 % av alla utländska skulder som löper ut kunna förnyas, i linje med den väntade stabiliseringen av finansmarknaden och den begynnande återhämtningen på Rumäniens viktigaste exportmarknader. Utöver målet med en tillräckligt stor valutareserv (drygt 100 % av de utestående utländska kortfristiga skulderna), har också försiktiga antaganden gjorts om andra slag av kapitalutflöden för att bygga in ytterligare försiktighetsmarginaler i beräkningarna. Dessa antaganden gäller hemtagning av utländska insättares medel, lägre handelskrediter och utflöden av portföljplaceringar.
(9)

Kontrollbesök gjordes också på plats hos följande företag: Tillverkare i gemenskapen: — Métaux Spéciaux (MSSA SAS), Saint-Marcel, Frankrike Exporterande tillverkare i Förenta staterna: — DuPont Reactive Metals (DuPont), Niagara Falls, New York och E. I. DuPont De Nemours and Company, Wilmington, Delaware Användare i gemenskapen: — Rohm and Haas Europe Sàrl, Morges, Schweiz — Evonik Degussa GmbH, Frankfurt, Tyskland
(55)

Den 1 januari 2008 hade 6 313 anställda i 2 015 företag utnyttjat stödordningen, vilket motsvarar 16,6 procent av företagen och 4,5 procent av de anställda i sektorn. Av de stödmottagande företagen utnyttjade 56 procent åtgärden för endast en arbetstagare, 30 procent för två, tre eller fyra arbetstagare och 13 procent för 5–30 arbetstagare. Endast 1 procent utnyttjade åtgärden för över 30 arbetstagare, och 1 428 företag mottog stöd på mindre än 500 euro. Budgeten för denna åtgärd uppgick till 15 miljoner euro per år. Det genomsnittliga stödbeloppet per arbetstagare i åldern 55–58 år var 151 euro per månad, vilket motsvarar en stödintensitet på 8,3 procent av arbetskostnaderna. Stödet till arbetstagare i åldern 59 år uppgick till 44 euro per månad, dvs. 2,6 procent av arbetskostnaden. Endast 5,2 procent av arbetstagarna inom sektorn var berättigade till stöd enligt åtgärden. Den genomsnittliga effekten för ett företag var 0,3 procent av dess arbetskostnader.
(11)

Enligt uppgift (8) uppgick de sammanlagda globala bevisade olje- och gasreserverna den 31 december 2007 till totalt 378,6 miljarder kubikmeter oljeekvivalenter (nedan Sm3 oljeekvivalenter). Den 1 januari 2008 uppgick den totala bevisade olje- och gasreserven i Nederländerna till cirka 1,426 miljarder Sm3 oljeekvivalenter (9), vilket motsvarar något mer än 3,7 ‰. NAM:s andel är ännu mindre. NAM:s marknadsandel skulle, enligt uppgifter, också betraktas som försumbar om den förväntade produktionen skulle användas som måttstock. NAM:s nuvarande oljeproduktion på 0,04 miljoner fat olja per dag förväntas att stiga till 0,06 miljoner fat per dag genom att produktionsmöjligheterna vid oljefältet i Schoonebeek i östra Nederländerna kommer att användas fullt ut. Denna siffra måste dock jämföras med en global oljeproduktion på 81 533 miljoner fat olja per dag och således utgör dess andel ungefär 0,7 ‰. Med hänsyn till den höga koncentrationen på prospekteringsmarknaden som, vid sidan av statligt ägda företagen, kännetecknas av tre internationella vertikalt integrerade privata aktörer kallade de ”superstora” (BP, ExxonMobil och Shell) och ett antal ”stora” bör dessa faktorer ses som en indikator för verksamhet som är konkurrensutsatt.
(3)

Under 1960-talet ökade risken för att exotiska stammar av mul- och klövsjuka fördes in i Europa, och därför uppmanades de länder som var medlemmar i EUFMD att inrätta en förvaltningsfond för de nödåtgärder som skulle genomföras på Balkan, varifrån sjukdomen oftast kommer in i gemenskapen. Den förvaltningsfonden delades senare upp i fond 911100MTF/003/EEC som stöddes av de medlemsländer som också var medlemsstater i gemenskapen, och i fond 909700MTF/004/MUL som stöddes av de länder som var medlemmar i EUFMD men som då inte var eller som inte är medlemsstater i gemenskapen.
12.

Ställ in mätinstrumentet med avstängd UUT och frånläge så att det börjar samla in värden för den aktiva effekten med högst en avläsning per sekund. Samla in effektvärden under ytterligare fem minuter och registrera genomsnittsvärdet (aritmetiskt medelvärde) för femminutersperioden (3).
(24)

Rent praktiskt föreskrivs i Storhertigförordningarna av den 22 maj 2001 och den 9 december 2005 att den största eldistributören i Luxemburg, Cegedel, som är huvudsakligen privatägt, ska köpa all grön el som produceras i Luxemburg till ett pris som fastställs av staten. Det gör köpen i sitt eget namn eller i de distributörers namn som har ingått leveransavtal med producenter av grön el. Därefter säljer den största eldistributören den gröna elen till sina konkurrenter i proportion till deras marknadsandelar på den luxemburgska marknaden och till ett pris som fastställts av staten utifrån marknadspriset på el under föregående år. Merkostnaderna för grön el motsvarar skillnaden mellan det av staten fastställda pris till vilket den gröna elen köps in från producenterna (inmatningspris) och det av staten fastställda pris till vilket den vidaresäljs till de övriga distributörerna. Samtliga distributörer redovisar en gång i månaden sina inköp av grön el till Luxemburgs energitillsynsmyndighet, Institut Luxembourgeois de Régulation (nedan kallat ILR). I slutet av året utför tillsynsmyndigheten en utjämning mellan distributörerna: Om distributören har köpt mer grön el producerad i Luxemburg än vad som motsvaras av dennes marknadsandel, erhåller den en kompensation från fonden. Om distributören har köpt en lägre andel grön el än dennes marknadsandel, måste den däremot betala motsvarande avgift till fonden. Syftet med kompensationsfonden är alltså att se till att varje distributör som är verksam i Luxemburg köper en andel grön el producerad i Luxemburg som motsvarar dennes andel av den luxemburgska marknaden.
(10)

De behöriga myndigheterna har i sin beräkning av företagets skada grundat sig på uppgifter hämtade ur företagets balansräkningar för räkenskapsåren 1998 till 2002 och då erhållit beloppet 6 858 448 euro (3). De har beräknat skadan enligt följande metod: de fasta kostnadernas andel per ton framställt socker under en referensperiod (19982000) har beräknats och jämförts med de fasta kostnaderna per ton framställt socker under åren 2001 och 2002. Som fasta kostnader räknas kostnader för fast anställd personal, underhåll (externa tjänster och lageruttag), allmänna omkostnader, amorteringar och finansiella kostnader (4). Under referensperioden uppgick de fasta kostnadernas andel av tillverkningskostnaden till 166,61 euro/ton (5). För perioden 2001–2002 gav samma räkneoperation följande resultat: de fasta kostnaderna för 2001 uppgick till 287,95 euro/ton (6) och för 2002 uppgick de till 569,18 euro/ton (7). Ökningen av de fasta kostnaderna jämfört med referensperioden erhölls genom att de fasta kostnaderna för 2001 och 2002 minskades med de fasta kostnaderna för referensperioden. Resultatet för 2001 uppgår till 121,34 euro/ton och för 2002 uppgår det till 402,58 euro/ton (8). För att beräkna den sammanlagda skada som lidits multiplicerades 2001 och 2002 års totala sockerproduktion med ovan angivna tal. För 2001 beräknades skadan uppgå till 2 427 278 euro och år 2002 till 4 431 170 euro (9), det vill säga totalt 6 858 448 euro.
—

ANEC (European Association for the Co-ordination of Consumer Representation in Standardisation).
(2)

Förfarandet inleddes till följd av ett klagomål som ingetts den 29 september 2008 av Defence Committee of the Welded Steel Tubes Industry of the European Union (nedan kallad klaganden) för gemenskapstillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 25 %, av gemenskapens samlade produktion av hålprofiler. Klagomålet innehöll prima facie-bevisning för dumpning av hålprofiler med ursprung i de berörda länderna och om därav följande väsentlig skada som ansågs tillräcklig för att motivera att ett förfarande inleddes.
(4)

Den irländska tonnageskatten, som infördes 2002, är en ”skatteordning som tillämpas på rederier som ägnar sig åt maritim transport. Rederier som uppfyller kraven för att få omfattas av ordningen kan välja att få sin transport beskattad på grundval av flottans nettotonnage istället för på grundval av sitt reella överskott. Rederier som uppfyller kraven måste välja att använda skatteordningen inom tre år från och med att lagstiftningen träder i kraft. Företag som valt att låta sig omfattas av skatteordningen måste följa den under en tioårsperiod (tonnageskatteperiod). Om flera irländska företag som uppfyller kraven är medlemmar i samma koncern, måste alla företag i koncernen välja samma tonnageskattesystem. Affärsverksamhet som inte omfattas av tonnageskatten beskattas enligt normala regler för företagsbeskattning. I enlighet med tonnageskatteordningen […] fastställs att rederier som uppfyller kraven fastställs på underlag av nettotonnaget för deras fartyg som uppfyller kraven. För alla fartyg som omfattas av tonnageskatten, ska den beskattningsbara vinsten som rör verksamhet som omfattas av skatteordningen fastställas till ett schablonbelopp som beräknas enligt fartygets nettotonnage enligt följande, per 100 nettoton (NT) och per påbörjad 24-timmarsperiod, oavsett om fartyget är i drift eller ej: Till och med 1 000 nettoton 1,00 EUR per 100 NT Mellan 1 001 och 10 000 nettoton 0,75 EUR per 100 NT Mellan 10 001 och 25 000 nettoton 0,50 EUR per 100 NT Över 25 000 nettoton 0,25 EUR per 100 NT Den gängse irländska bolagsbeskattningen på 12,5 % tillämpas därefter på de vinster som fastställs på det sättet.” (5)
(305)

Under punkt 2 i de gemensamma riktlinjerna för ministern och det ungerska energiverket anges också att genomförandet av ovan nämnda mål bör leda till en ”a modern electricity system satisfying the requirements of environment protection, guaranteeing the European cooperation, the return of justified investments and the costs assumed by efficiently operating license holders, as well as Priss containing a profit necessary for a durable operation. All the above aims shall be achieved in a way guaranteeing …the safety of the primary energy supply, enable those intending to invest in this area to feel their investments, the return on investments in safety, …, the fulfilment of the declared government intentions in safety.”
(74)

Genom åtgärden frigörs medel som stod helt under aktieägarkontroll och som skulle användas av RM för att ändra de underskottsbetalningar som företaget var skyldigt att göra till sin pensionsplan genom att sätta in dessa medel på ett spärrkonto (trots att reserverna för brevtjänster formellt sett stod upptagen i RM:s balansräkning kunde företaget inte utnyttja reserverna och anknytande tillgångar utan statens godkännande). Även om detta frigörande av medel inte är ett rent kapitaltillskott är det ändå mest jämförbart med detta, sett till effekterna av denna transaktion. Om dessa medel inte hade frigjorts skulle Royal Mail inte ha kunna upprätta spärrkontot utan att hämta kapital från andra källor eller utnyttja andra reserver. Det stämmer att åtgärden innefattade att medlen skulle återgå till statens kontroll när spärrkontot upplöstes. Men den beräknade tidsperiod som skulle krävas för att detta skulle inträffa (sjutton år), osäkerheten vad gäller om medlen i praktiken kunde återgå till aktieägaren om RM skulle få vikande ekonomiska resultat under denna period samt avsaknaden av en garanterad ränteinkomst gjorde att kommissionen förkastade möjligheten att likställa denna transaktion med tillhandahållandet av ett lån. Kommissionen beslöt att denna slutsats var desto mer rimlig eftersom de brittiska myndigheterna hade skjutit till 54 miljoner pund som nytt kapital när reserverna för brevtjänster endast uppgick till 796 miljoner pund per den 31 mars 2007 med syftet att reserverna för brevtjänster skulle komma upp i den överenskomna nivån på 850 miljoner pund innan spärrkontot upprättades. Mot denna bakgrund och i syfte att analysera förenligheten med den marknadsekonomiska investerarprincipen har kommissionen analyserat frigörandet av medel som stod helt under aktieägarkontroll och som skulle användas av RM som ett kapitaltillskott.
(5)

Under undersökningen förklarade sig de uruguayanska myndigheterna vara villiga att se över möjligheterna till en ömsesidigt godtagbar lösning. Kommissionens avdelningar gick med på att diskutera möjliga sätt att lösa de problem som tas upp i klagomålet. På grundval av denna diskussion föreslog de uruguayanska myndigheterna en lösning av ärendet med följande inslag: a) Som svar på de uruguayanska myndigheternas första metod, att utestänga all whisky som är äldre än tre år från den lägsta skattekategorin (medan EU:s regler kräver att whisky ska lagras i minst tre år), erbjöd sig Uruguay att dra tillbaka detta krav från och med den 1 juli 2005. b) När det gäller det diskriminerande kravet på att förse flaskor med importerad whisky med skattemärken, åtog sig Uruguay att ändra sina bestämmelser senast den 30 juni 2005, och ändringen skulle träda i kraft inom 90 dagar. c) För det tredje hade SWA även hävdat att Uruguays inhemska skattesystem för spritdrycker strider mot Gattavtalet, eftersom systemet inte förvaltas på ett enhetligt, opartiskt och rimligt sätt. De uruguayanska myndigheterna föreslog att de skulle verka för en förändring i strukturen av IMESI-punktskatterna i syfte att anpassa dem till gängse skattesystem på internationell nivå till 2006. d) När det gäller den fjärde aspekten, dvs. kravet på att importskatten betalas in i förväg för 80 % av varornas tullvärde, godtog kommissionen att Uruguay behöll sitt system med inbetalning av IMESI-skatterna i förväg för att förhindra skatteundandragande.
b)

Infordran av förslag till EMRP-projekt (Etapp 2): När forskningsområdena väl har valts ut ska Euramet e.V. offentliggöra förslagsinfordran och uppmana forskarteam från nationella metrologiska institut och utsedda institut från de deltagande medlemsstaterna att skapa konsortier och lämna in projektförslag. Förslagsinfordran ska vara öppen i minst två månader. Euramet e.V. ska utvärdera alla förslag som mottagits med hjälp av minst tre fristående experter som utsetts av Euramet på grundval av kriterierna som anges i reglerna för deltagande i sjunde ramprogrammet. Experterna ska fastställa en rangordningslista som ska vara bindande för tilldelningen av gemenskapsmedel och nationella medel. Följande centrala utvärderingskriterier ska gälla för EMRP-projekten: i) Vetenskaplig och/eller teknisk kompetens. ii) Relevans för EMRP:s mål. iii) Potentiella effekter genom utveckling, spridning och utnyttjande av projektresultaten. iv) Genomförandets och ledningens kvalitet och effektivitet. Förslagsinfordran ska innehålla en konkretisering av de centrala utvärderingskriterierna. Ytterligare kriterier kan komma att introduceras under förutsättning att de offentliggörs i förslagsinfordran, inte är diskriminerande och inte ersätter de centrala utvärderingskriterierna. I de konsortier som skickar in förslag till EMRP-projekt kan andra europeiska eller utomeuropeiska organisationer som inte är bidragsberättigade ingå, under förutsättning att konsortiet på ett trovärdigt sätt kan visa att det förfogar över de resurser som behövs för att delta. Ett konsortium kan, när det skickar in ett förslag till EMRP-projekt, även lämna ett förslag till kompetensbidrag för forskare, under förutsättning att det tillför projektet ett nödvändigt vetenskapligt värde. I så fall ska utvärderingen av förslaget till kompetensbidrag för forskare ingå som en del av den allmänna utvärderingen av projektet. Om projektet väljs ut för finansiering ska det automatiskt medföra att kompetensbidraget beviljas. Euramet e.V.:s forskningsråd, som nämns i bilaga II, ska avge ett självständigt yttrande om de övergripande resultaten från utvärderingen av en förslagsinfordran för EMRP-projekt (Etapp 1 och 2), men inte om några enskilda EMRP-projekt. Detta yttrande ska i vederbörlig ordning beaktas av Euramet e.V. i följande förslagsinfordringar.
(4)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) ombads den 11 februari 2008 att yttra sig i frågan och avgav sitt vetenskapliga yttrande (Scientific Opinion of the Panel on Dietetic Products Nutrition and Allergies on a request from the European Commission on the safety of ’Alfalfa protein concentrate’ as food) den 13 mars 2009.
—

För kontroll av viral och bakteriell kontamination av tvåskaliga blötdjur: Laboratory of the Centre for Environment, Fisheries and Aquaculture Science (CEFAS), Weymouth laboratory, Barrack Road, The Nothe, Weymouth, Dorset, DT4 8UB, FÖRENADE KUNGARIKET.
Allmän dokumentation (inklusive beskrivning av det nya, moderniserade eller ombygga fordonet och dess avsedda användning, uppgifter om utformning, reparation, drift och underhåll, tekniskt underlag etc.)

1.1

Allmän dokumentation
(56)

Kostnaderna för fordon, underhåll, försäkringar, skatter etc. beräknas uppgå till cirka […] euro per år. Här ingår en försäkringskostnad per fordon på cirka […] euro per år och materialkostnader på […] euro per körd kilometer. Underhållskostnaderna för 25 bussar uppgår totalt till […] euro per år och garagehyran för 1 500 m2 till […] euro per år.
(4)

Genom en skrivelse per fax av den 28 oktober 2008 inkom Volvo Aeros f.d. styrelseordförande och vd, Fred Bodin, med sina synpunkter. Genom en skrivelse av den 31 oktober 2008 inkom GE Aviation med sina synpunkter. Genom en skrivelse per e-post av den 3 november 2008 inkom IF Metalls avdelning vid Volvo Aero med sina synpunkter.
(9)

Information om lagförslaget med en bedömning av dess inverkan på och överensstämmelse med gemenskapslagstiftningen ges i — det dokument som lämnades in tillsammans med anmälan den 5 maj 2009 med titeln ”Establishment of the Autonomous Region of Madeira (RAM) as an ’Area Free of Genetically Modified Organisms (GMOs)’ – Arguments”, — de kompletterande uppgifter som lämnades in den 31 juli 2009 med titeln ”Establishment of the Autonomous Region of Madeira as an Area Free of Genetically Modified Organisms (GMOs) – Additional information”.
(42)

Särskilt med avseende på punkt 51.2 b i riktlinjerna, på grundval av vilka undantagen för företagen ska ha beslutats i samband med att avgiften infördes, hänvisade de italienska myndigheterna till kommissionens beslut K(2005) 4436 av den 7 december 2005. I det beslutet sägs följande: ”Det är möjligt att de berörda punktskatterna till en början inte hade något uttryckligt miljömål och att skattebefrielserna beviljades […] långt innan 2001 års riktlinjer trädde i kraft. Därför kan man hävda att skattebefrielserna beslutades i samband med att punktskatterna infördes. I enlighet med punkt 51.2 i riktlinjerna kan således bestämmelserna i punkt 51.1 tillämpas på de skattebefrielser som bedöms i detta beslut.” De italienska myndigheterna tillade att nedsättningarna av punktskatterna beviljades till följd av en förändring av den ekonomiska situationen (särskilt en exponentiell ökning av oljepriset) som försatte växthusodlarna i en särskilt svår konkurrenssituation i jämförelse med dem som odlade utomhus och fick myndigheterna i andra länder anta åtgärder till förmån för växthusodlare och fiskerinäringen. Myndigheterna angav att gasolja som används för uppvärmning under den aktuella perioden varierade på följande sätt: +37 % under 1999–2000, +26 % under 1999–2001 och +26 % under 1999–2002. Prisstrukturen under samma tid var följande (i euro/liter i årligt genomsnitt): euro per liter Nettopris före skatt Skatt Konsumentpris 1999 0,217 0,524 0,741 2000 0,342 0,523 0,865 2001 0,317 0,504 0,821 2002 0,292 0,542 0,834 2003 0,314 0,547 0,861 2004 0,354 0,555 0,909