KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 940/96 av den 23 maj 1996 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av texturerat filamentgarn av polyester med ursprung i Indonesien och Thailand

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1), särskilt artikel 23 i denna,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2423/88 av den 11 juli 1988 om skydd mot dumpad eller subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska ekonomiska gemenskapen (2), senast ändrad genom förordning (EG) nr 522/94 (3), särskilt artikel 11 i denna,

efter samråd med rådgivande kommittén, och

med beaktande av följande:

A. FÖRFARANDE

(1) I juli 1994 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande i Europeiska gemenskapernas officiella tidning att ett antidumpningsförfarande skulle inledas beträffande import av texturerat filamentgarn av polyester med ursprung i Indien, Indonesien och Thailand (4) och inledde en undersökning.

(2) Förfarandet inleddes till följd av ett klagomål som ingivits av Internationella kommittén för rayon och syntetfibrer (CIRFS) på de gemenskapsproducenters vägnar vars samlade produktion av garnet i fråga utgjorde en större del av den samlade gemenskapsproduktionen av detta garn.

Klagomålet innehöll bevis för att import av produkten i fråga med ursprung i de länder som anges ovan dumpas och därmed vållar väsentlig skada. Dessa bevis bedömdes vara tillräckliga för att inleda ett förfarande.

(3) Kommissionen underrättade officiellt de berörda producenter, exportörer och importörer som var kända, företrädare för exportländerna och den klagande och gav de berörda parterna möjlighet att lämna synpunkter skriftligen och begära att bli hörda.

(4) Företrädare för några exportörer, den klagande och en intresseorganisation för exportörer lämnade synpunkter skriftligen. Intresseorganisationen för indiska exportörer begärde och beviljades att bli hörda.

(5) Kommissionen sände frågeformulär till alla berörda parter som var kända och erhöll detaljerade uppgifter från de klagande gemenskapsproducenterna, ett antal producenter i Indien, Indonesien och Thailand och en importör i gemenskapen som är en indisk producent närstående.

(6) Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla upplysningar som den ansåg vara nödvändiga för ett preliminärt fastställande och den genomförde undersökningar på platsen hos följande företag:

(a) Gemenskapsproducenter

Rhône-Poulenc, Frankrike

Hoechst AG, Tyskland

Nylstar, Tyskland

Unifi, Irland

Montefibre Spa Enichem, Italien

Akzo Fibres and Polymers Division, Nederländerna

Nurel SA, Spanien

Exsa, Förenade kungariket

b) Producenter/exportörer i exportländerna

Indien

Akai Impex Limited, Bombay

Bahuma Polytex Ltd., Ahmedabad

Century Enka Ltd., Pune

DCL Polyesters Ltd., Hyderabad

Indo Rama Synthetics (India) Ltd., Bombay

Raymond Synthetics Ltd., Allahabad

Reliance Industries Ltd., Bombay

Indonesien

PT Hadtex Indosyntec, Bandung

PT Indo Rama Synthetics, Jakarta

PT Polysindo Eka Perkasa, Jakarta Pusat

PT Susilia Indah Synthetics Fibres Industries, Jakarta Pusat

PT Vastex Prima Industries, Bandung

Thailand

Sunflag (Thailand) Ltd., Bangkok

Tuntex (Thailand) Public Company Limited., Bangkok

Chareonsawatt Stretched Yarn Co. Ltd., Nakhorn Pathom.

(7) Dumpningsundersökningen omfattar perioden 1 juli 1993-30 juni 1994 ("undersökningsperioden").

(8) Eftersom undersökningen omfattade många parter och den mängd uppgifter som inhämtades och kontrollerades därför var stor och komplex överskred undersökningsperioden den normala undersökningsperiod som avses i artikel 7.9 a i förordning (EEG) nr 2423/88 (nedan kallad "grundförordningen").

B. PRODUKT SOM ÄR FÖREMÅL FÖR UNDERSÖKNING OCH LIKADAN PRODUKT

1. Beskrivning av den berörda produkten

(9) Den produkt som klagomålet avser är texturerat filamentgarn av polyester som omfattas av KN-nummer 5402 33 10 och 5402 33 90. Den framställs direkt ur delvis orienterat polyestergarn och används inom vävnings- och stickningssektorn för tillverkning av polyestertyg och polyester/bomullstyg.

Det finns olika typer av texturerat filamentgarn av polyester vilket beror på att de har olika vikt ("denier"), antal filament och lyster. Det finns även olika kvantiteter vilket beror på att inte alla tillverkningsprocesser är lika effektiva. Det finns emellertid inga större skillnader i de grundläggande fysiska egenskaperna eller användningen av olika typer och kvaliteter av texturerat filamentgarn av polyester. Under dessa omständigheter bör alla typer av texturerat filamentgarn av polyester betraktas såsom varande en enda produkt vad gäller detta förfarande.

2. Likadan produkt

(10) Undersökningen visade att sådant texturerat filamentgarn av polyester som säljs på de inhemska marknaderna i Indien, Indonesien och Thailand har liknande grundläggande egenskaper och användningar som det som exporteras från dessa länder till gemenskapen. På samma sätt har sådant texturerat filamentgarn av polyester som tillverkas av gemenskapsindustrin och som säljs på gemenskapens marknad samma grundläggande egenskaper och användningar som det som exporteras från de berörda länderna till gemenskapen.

(11) Följaktligen är texturerat filamentgarn av polyester som säljs på de exporterande ländernas respektive inhemska marknader och det som exporteras från dessa länder till gemenskapen och det som produceras och säljs i gemenskapen likadana produkter i enlighet med artikel 2.12 i grundförordningen.

C. DUMPNING

1. Normalvärde

a) Indien

(12) Först undersöktes om varje indisk producents försäljningsvolym av den berörda produkten på hemmamarknaden utgjorde minst 5 % av exportvolymen för den likadana produkten till gemenskapen, en procentsats som hela tiden ansetts utgöra en tillräcklig försäljningsvolym för att möjliggöra en riktig jämförelse. De sju indiska företag som samarbetade uppnådde var och en en försäljningsvolym på hemmamarknaden som var större än denna tröskel på 5 %.

(13) För var och en av de produktslag som de sju indiska producenterna sålde på hemmamarknaden och som befunnits vara identiska eller direkt jämförbara med de produktslag som såldes på export till gemenskapen fastställde kommissionen sedan om försäljningsvolymen på hemmamarknaden var tillräcklig.

(14) Försäljningen på hemmamarknaden för varje produktslag ansågs vara tillräcklig enligt artikel 2.3 i grundförordningen om försäljningsvolymen för varje slag av texturerat filamentgarn av polyester som såldes i Indien under undersökningsperioden uppgick till minst 5 % av exportvolymen till gemenskapen för det jämförbara slaget av texturerat filamentgarn av polyester.

(15) Därefter undersökte kommissionen för var och en av de sju indiska producenterna om försäljningen på hemmamarknaden för varje slag av texturerat filamentgarn av polyester kunde anses ha skett vid normal handel, vilket skedde genom att se till hur stor andel av försäljningen av de berörda produkterna som var lönsam.

(16) Följande metod användes för att bestämma den normala handeln för försäljning på hemmamarknaden:

I de fall försäljningsvolymen för det slag av texturerat filamentgarn av polyester som såldes till ett nettopris som var lika med eller högre än den beräknade produktionskostnaden enligt artikel 2.3 b ii i grundförordningen utgjorde mer än 80 % av den totala försäljningsvolymen för produktslaget, fastställdes normalvärdet som ett vägt genomsnitt av all försäljning på hemmamarknaden av det berörda produktslaget under undersökningsperioden, oavsett om den var lönsam eller ej.

I de fall försäljningsvolymen för det slag av texturerat filamentgarn av polyester som såldes till ett nettopris som var lika med eller högre än den beräknade produktionskostnaden utgjorde mindre än 80 % men fortfarande en tillräcklig kvantitet av den totala försäljningsvolymen för produktslaget, fastställdes normalvärdet som ett vägt genomsnitt av den lönsamma försäljningen på hemmamarknaden av det berörda produktslaget.

I de fall försäljningsvolymen för det slag av texturerat filamentgarn av polyester som såldes till ett nettopris som var lika med eller högre än den beräknade produktionskostnaden utgjorde en otillräcklig kvantitet av den totala försäljningsvolymen för produktslaget, ansågs det berörda produktslaget inte ha sålts vid normal handel och därför måste ett normalvärde konstrueras.

(17) Genom den metod som anges ovan kunde normalvärdet för alla de produktslag av texturerat filamentgarn av polyester som fem indiska företag exporterade till gemenskapen fastställas på grundval av det inhemska försäljningspriset för jämförbara produktslag efter det att försäljningspriset i enlighet med artikel 2.3 a i grundförordningen minskats med alla rabatter som direkt hänför sig till den berörda försäljningen. För ett indiskt företag som exporterar två slags texturerat filamentgarn av polyester till gemenskapen fastställdes normalvärdet för det ena produktslaget på grundval av det inhemska försäljningspriset för ett jämförbart produktslag och för det andra produktslaget konstruerades ett normalvärde i enlighet med punkt 18 eftersom ingen försäljning av detta produktslag förekom på hemmamarknaden. Även för ett annat företag som endast exporterade ett slags texturerat filamentgarn av polyester till gemenskapen och sålde ett jämförbart produktslag på hemmamarknaden med förlust konstruerades ett normalvärde i enlighet med artikel 2.3 b ii i grundförordningen.

(18) Det konstruerade värdet beräknades på grundval av produktionskostnaden för berörda produktslag jämte ett skäligt belopp för att täcka försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst.

Storleken på försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnader fastställdes för de två berörda producenterna på grundval av de utgifter som åsamkats var och en av producenterna i samband med lönsam försäljning av likadana produkter på hemmamarknaden. För den ene producenten beräknades vinsten på grundval av dennes vinst i samband med lönsam försäljning av likadana produkter på hemmamarknaden. För den andre producenten, som inte hade någon lönsam försäljning av likadana produkter på hemmamarknaden, beräknades vinsten på grundval av storleken på de andra producenternas vinster på sin lönsamma försäljning av den likadana produkten på hemmamarknaden.

b) Indonesien

(19) Vid bedömningen av om de samarbetsvilliga indonesiska producenternas försäljning på hemmamarknaden av den berörda produkten kunde anses vara tillräcklig för att möjliggöra en riktig jämförelse samt om denna försäljning skett vid normal handel använde kommissionen samma metod som för de indiska producenterna (se punkterna 12-16).

(20) På denna grund befanns att för var och en av de berörda indonesiska producenterna var både den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden av texturerat filamentgarn av polyester och den totala försäljningen av varje slag av texturerat filamentgarn av polyester på hemmamarknaden högre än 5 % av motsvarande försäljningsvolym av den likadana produkten som såldes på export till gemenskapen. Följaktligen ansågs den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden och försäljningen av varje produktslag på hemmamarknaden vara tillräckliga för att möjliggöra en riktig jämförelse.

(21) Av totalt 49 slags texturerat filamentgarn av polyester som såldes på export till gemenskapen av de fem berörda indonesiska producenterna befanns att av endast 32 slag hade motsvarande likadan produkt sålts på hemmamarknaden vid normal handel. Normalvärdet för dessa 32 produktslag fastställdes därför på grundval av det inhemska försäljningspriset för jämförbara produktslag efter det att försäljningspriset i enlighet med artikel 2.3 a i grundförordningen minskats med alla rabatter som direkt hänför sig till den berörda försäljningen.

(22) För de övriga 17 slagen av texturerat filamentgarn av polyester som såldes på export till gemenskapen fick ett normalvärde konstrueras eftersom några jämförbara produktslag inte hade sålts på hemmamarknaden vid normal handel.

(23) För var och en av de indonesiska producenterna beräknades det konstruerade värdet på grundval av produktionskostnaden för de berörda produktslagen jämte ett skäligt belopp för att täcka försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst. Detta belopp fastställdes på grundval av de utgifter som åsamkats producenten och varje producents vinst på lönsam försäljning av likadana produkter på hemmamarknaden.

c) Thailand

(24) Vid värderingen av om de samarbetsvilliga thailändska producenternas försäljning på hemmamarknaden av den berörda produkten kunde anses vara tillräcklig för att möjliggöra en riktig jämförelse samt om denna försäljning skett vid normal handel använde kommissionen samma metod som för de indiska producenterna (se punkterna 12-16).

(25) På denna grund befanns att för var och en av de berörda thailändska producenterna var både den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden av texturerat filamentgarn av polyester och den totala försäljningen av varje slag av texturerat filamentgarn av polyester på hemmamarknaden högre än 5 % av motsvarande försäljningsvolym av den likadana produkten som såldes på export till gemenskapen. Följaktligen ansågs den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden och försäljningen av varje produktslag på hemmamarknaden vara tillräckliga för att möjliggöra en riktig jämförelse.

(26) Av totalt 19 slags texturerat filamentgarn av polyester som såldes på export till gemenskapen av de tre berörda thailändska producenterna befanns att av endast 14 slag hade motsvarande likadan produkt sålts på hemmamarknaden vid normal handel. Normalvärdet för dessa 14 produktslag fastställdes därför på grundval av det inhemska försäljningspriset för jämförbara produktslag efter det att försäljningspriset i enlighet med artikel 2.3 a i grundförordningen minskats med alla rabatter som direkt hänför sig till den berörda försäljningen.

(27) För de övriga fem slagen av texturerat filamentgarn av polyester som såldes av en av de berörda thailändska producenterna på export till gemenskapen fick ett normalvärde konstrueras eftersom några jämförbara produktslag inte hade sålts på hemmamarknaden vid normal handel.

(28) För denne producent beräknades det konstruerade normalvärdet på grundval av produktionskostnaden för de berörda produktslagen jämte ett skäligt belopp för att täcka försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst. Detta belopp fastställdes på grundval av de utgifter som åsamkats den berörde producenten och dennes vinst på lönsam försäljning av likadana produkter på hemmamarknaden.

2. Exportpris

(29) Exportpriset fastställdes i allmänhet på grundval av det pris som faktiskt betalats eller skulle ha betalats för den berörda produkten när den såldes på export till gemenskapen enligt artikel 2.8 a i grundförordningen.

(30) I ett fall när en indisk exportör som sålde en liten mängd av produkten till en närstående importör i gemenskapen konstruerades exportpriserna enligt artikel 2.8 b i grundförordningen på grundval av det pris till vilket den importerade produkten första gången såldes vidare till en oberoende köpare i gemenskapen. När exportpriserna konstruerades gjordes justeringar för alla kostnader som tillkommit mellan importen och återförsäljningen samt en vinstmarginal på 3 % som preliminärt befanns vara rimlig mot bakgrund av de uppgifter som var tillgängliga för kommissionen vad gäller oberoende importörers vinster i den berörda sektorn.

3. Jämförelse

(31) Normalvärdet för varje produktslag jämfördes med exportpriset för motsvarande produktslag transaktion för transaktion, fritt fabrik och i samma handelsled.

(32) För att jämförelsen skulle bli rättvis justerades normalvärdet och exportpriset i enlighet med artikel 2.9 och 2.10 i grundförordningen i syfte att ta hänsyn till andra olikheter som påverkar prisernas jämförbarhet. Dessa justeringar avsåg importavgifter och indirekta skatter samt skillnader i försäljningskostnader på grund av olika försäljningsvillkor. Justeringar för de skillnader som anges ovan medgavs endast då tillräckliga bevis kunde lämnas för att de hade direkt samband med försäljningen i fråga.

(33) Några exportörer i Thailand och Indien beviljades en justering för importavgifter för råmaterial som fysiskt ingår i den likadana produkten när produkten är avsedd för förbrukning i ursprungslandet och beloppet bevisligen inte tas ut eller återbetalas för den produkt som exporteras till gemenskapen.

4. Dumpningsmarginaler

a) Samarbetsvilliga producenter

(34) Jämförelsen visade att dumpning förekom vad gäller alla berörda samarbetsvilliga företag. Dumpningsmarginalerna är lika med det belopp med vilket det fastställda normalvärdet överstiger exportpriset till gemenskapen.

Den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen per producent, uttryckt som en procentandel av priset fritt gemenskapens gräns, oförtullat, är följande:

Indien

>Plats för tabell>

Indonesien

>Plats för tabell>

Thailand

>Plats för tabell>

b) Icke-samarbetsvilliga producenter

(35) Vad gäller de producenter i de berörda exportländerna som antingen inte lämnat tillfredsställande svar på kommissionens frågeformulär eller på annat sätt givit sig till känna, fann kommissionen att dumpningsmarginalen borde fastställas på grundval av tillgängliga uppgifter enligt artikel 7.7 b i grundförordningen. I detta avseende befanns de rimligaste tillgängliga upplysningarna vara de som kontrollerats av kommissionen under undersökningen. I syfte att undvika att bristande samarbete belönas och att säkra att de åtgärder som vidtas utgör ett effektivt skydd för gemenskapsindustrin mot illojalt handelsbruk bör dumpningen för de icke-samarbetsvilliga producenterna i varje berört land preliminärt fastställas till en nivå som motsvarar den högsta dumpningsmarginalen för samarbetsvilliga producenter i respektive land.

På grundval av detta fastställdes de preliminära dumpningsmarginalerna för icke-samarbetsvilliga producenter till 42,9 % i Indien, 22 % för Indonesien och 29,6 % i Thailand.

D. GEMENSKAPSINDUSTRIN

(36) Alla producenter av texturerat filamentgarn av polyester i gemenskapen samarbetade inte i undersökningen. För att fastställa den sammanlagda produktionen av texturerat filamentgarn av polyester i gemenskapen och definiera gemenskapsindustrin enligt artikel 4.5 i grundförordningen användes därför de uppgifter som lämnats i frågeformulären, uppgifter från Eurostat och kommittén för syntetfibrer rörande de icke-samarbetsvilliga företagens produktion. På grundval av detta uppskattades den sammanlagda produktionen av texturerat filamentgarn av polyester i gemenskapen till 95 000 ton.

(37) Kommissionen övervägde om ett samarbetsvilligt företag som producerar texturerat filamentgarn av polyester i gemenskapen och som är dotterföretag till en producent i Turkiet och samarbetade i undersökningen, skulle tillhöra gemenskapsindustrin i enlighet med artikel 4.5 i grundförordningen eller inte.

I detta avseende bör det erinras om att detta företag köpte huvudinsatsvaran i produktionen av texturerat filamentgarn av polyester, delvis orienterat polyestergarn, från sitt moderbolag i Turkiet, vilket befanns exportera delvis orienterat polyestergarn och texturerat filamentgarn av polyester till gemenskapen. Eftersom det turkiska företaget är en producerande exportör är det en berörd part i översynen av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av delvis orienterat polyestergarn och texturerat filamentgarn av polyester med ursprung i bland annat Turkiet och som har genomförts samtidigt med detta förfarande.

(38) I enlighet med praxis inom gemenskapen befanns att denna gemenskapsproducent genom sin relation till producenten/exportören i Turkiet var skyddad mot den dumpade importens skadeverkningar. Dessutom befanns det i enlighet med denna praxis att om denne producent skulle bedömas tillhöra gemenskapsindustrin skulle detta leda till en snedvridning av bedömningen av skadeverkningarna. Det faktum att den berörde gemenskapsproducenten producerar texturerat filamentgarn av polyester av delvis orienterat polyestergarn som köpts till internpris av det turkiska företag det är förbundet med och som befunnits ha dumpat och vållat den klagande skada, gör att uppgifterna om produktionskostnaderna för den berörda produkten är otillförlitliga. Under dessa omständigheter fann man att den berörde gemenskapsproducenten inte kunde anses tillhöra gemenskapsindustrin.

(39) På grund av omständigheterna ovan uppgick de klagande och samarbetsvilliga producenternas andel av den totala gemenskapsproduktionen under undersökningsperioden till mer än 50 %. Följaktligen kan dessa klagande anses svara för en betydande del av den sammanlagda gemenskapsproduktionen av den berörda produkten och utgöra gemenskapsindustrin i enlighet med definitionen i artikel 4.5 i grundförordningen.

E. SKADA

1. Konsumtion av texturerat filamentgarn av polyester i gemenskapen

Kommissionen fastställde att den sammanlagda påvisade gemenskapskonsumtionen av texturerat filamentgarn av polyester hade utvecklats på så vis att den ökade från 230 000 ton 1991 till 237 000 ton 1992 och minskade till 221 000 ton 1993 för att öka något igen till 241 000 ton under undersökningsperioden. Detta motsvarar en total konsumtionsökning med ungefär 5 % under den berörda perioden.

2. Exportörernas beteende på gemenskapsmarknaden

a) Kumulering av dumpad import

(40) Kommissionen undersökte om importen från de berörda länderna skulle analyseras kumulativt för att utvärdera dess återverkningar på gemenskapsindustrin. Denna analys utfördes på grundval av följande kriterier: Importvolymen från varje berört land, likheter i fysiska egenskaper, utbytbarhet av slutanvändning mellan de importerade produkterna och mellan dessa och likadana produkter tillverkade i gemenskapen och likheter i distributionskanaler och prisbeteenden på gemenskapens marknad vad gäller producenter i de berörda länderna.

(41) Vad gäller Indien så har import med ursprung i detta land kontinuerligt minskat sedan 1992 och den föll till 2 274 ton under undersökningsperioden, vilket motsvarar 0,9 % av den totala konsumtionen i gemenskapen under denna period. Denna importvolym var försumbar och i överensstämmelse med praxis inom gemenskapen och med avseende på det preliminära avgörandet har importen av den berörda produkten med ursprung i Indien inte bidragit till den väsentliga skada som vållats gemenskapsindustrin och denna import skall därför inte tas med vid fastställandet av skada.

(42) Vad gäller import med ursprung i Indonesien och Thailand hävdade de berörda producenterna i dessa länder att deras respektive export till gemenskapen på grund av den påstått låga nivån inte skulle slås samman med importen från andra berörda länder. Emellertid har importen från de bägge berörda länderna kontinuerligt ökat sedan 1991 och under undersökningsperioden exporterade Indonesien 11 518 ton texturerat filamentgarn av polyester, vilket motsvarar 4,8 % av konsumtionen i gemenskapen och Thailand exporterade 6 925 ton, vilket motsvarar 2,9 % av konsumtionen i gemenskapen. Dessa importnivåer kan inte anses vara försumbara i vare sig absoluta eller relativa tal.

(43) Efter det att fakta undersökts fastställdes att importerat texturerat filamentgarn av polyester från Indonesien och Thailand, både sinsemellan och i förhållande till texturerat filamentgarn av polyester tillverkat i gemenskapen, var lika i alla avseenden och i hög grad utbytbara.

Undersökningen visade dessutom att texturerat filamentgarn av polyester som importeras från Indonesien och Thailand konkurrerar sinsemellan och med den likadana produkt som produceras av gemenskapsindustrin. I gemenskapen säljs denna import dessutom genom likartade distributionskanaler och prisutvecklingen är jämförbar. Under dessa omständigheter fastslogs att verkningarna av den berörda importen med ursprung i Indonesien och Thailand skulle bedömas kumulativt.

b) Den dumpade importens volym och marknadsandelar

(44) Importen av texturerat filamentgarn av polyester med ursprung i Indonesien och Thailand ökade sammanlagt från 3 863 ton 1991 till 9 490 ton 1993 och till 18 443 ton under undersökningsperioden. Detta innebär att marknadsandelen på gemenskapens marknad ökade från 1,7 % 1991 till 4,3 % 1993 och till 7,7 % under undersökningsperioden.

3. Den dumpade importens pris

(45) För att undersöka om prisunderskridande förekom, gjordes en uppdelning av alla produktslag som tillverkades av gemenskapsindustrin och som importerades till gemenskapen från Indonesien och Thailand i tre grupper utifrån de olika produktslagens vikt ("denier"). Kommissionen jämförde därefter gemenskapsindustrins vägda genomsnittliga försäljningspris för varje produktslag med varje berört exportföretags vägda genomsnittliga pris för motsvarande produktslag och i samma handelsled. Prisunderskridandemarginalerna för varje produktslag viktades därefter i syfte att fastställa en marginal för varje exportföretag.

För gemenskapsindustrin användes priset fritt fabrik och för exportörerna priset fritt gemenskapens gräns, förtullat.

(46) Denna jämförelse visade att prisunderskridandemarginaler förekommit under undersökningsperioden. För Indonesien varierade marginalen mellan 37,4 % och 46,8 %, beroende på berörd exportör, och det sammanlagda vägda genomsnittet var 41,3 %. För Thailand varierade marginalen mellan 48,2 % och 52,7 % och det sammanlagda vägda genomsnittet var 49,6 %.

4. Gemenskapsindustrins situation

a) Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

(47) Gemenskapsindustrins produktion av texturerat filamentgarn av polyester minskade stadigt från 104 000 ton 1991 till 92 000 1993 och återhämtade sig något till 95 000 ton under undersökningsperioden. Detta motsvarar en sammanlagd minskning av gemenskapsproduktionen med 8,6 % samtidigt som konsumtionen ökade med 5 % under samma period.

(48) Gemenskapsindustrins produktionskapacitet avseende texturerat filamentgarn av polyester har ökat med ungefär 7 % från 114 000 ton 1991 till 122 000 ton under undersökningsperioden.

(49) Gemenskapsindustrins kapacitetsutnyttjande vad gäller texturerat filamentgarn av polyester minskade totalt sett från 91 % till 78 %. Eftersom polyestergarnindustrin är mycket kapitalintensiv (ett kapacitetsutnyttjande på upp till 90 % anses vara normalt), inverkade det minskade kapacitetsutnyttjandet väsentligt på fördelningen av fasta kostnader.

b) Försäljningsvolym och marknadsandelar

(50) Den mängd texturerat filamentgarn av polyester som gemenskapsindustrin sålde i gemenskapen minskade från ungefär 87 000 ton 1991 och 1992 till 83 000 ton 1993 för att sedan öka till 87 000 ton under undersökningsperioden i en situation med ökad efterfrågan.

(51) Gemenskapsindustrins marknadsandel på gemenskapens marknad utvecklades på så sätt att den minskade från 37,7 % 1991 till 36,8 % 1992 och ökade till 37,7 % 1993 och minskade till 36 % under undersökningsperioden. Den totala förhållandevis stabila försäljningen medförde en smärre minskning av marknadsandelen på grund av ökad konsumtion i gemenskapen.

c) Prisutveckling

(52) Priserna på texturerat filamentgarn av polyester har fluktuerat i takt med priserna på de råmaterial som används för produktion av delvis orienterat polyestergarn i ett tidigare produktionsled, dvs. ren tereftalsyra, dimetyletylen och glykol. De prisökningar på texturerat filamentgarn av polyester som konstaterades i slutet av undersökningsperioden (första halvåret 1994) jämfört med 1993 (andra halvåret), beror på en brist i världen på dessa råmaterial och de prisökningar som detta gett upphov till.

Prisökningarna inträffade följaktligen samtidigt för alla marknadsaktörer.

d) Lönsamhet

(53) Från och med 1992 uppvisade gemenskapsindustrin generellt försämrade ekonomiska resultat. Den generella lönsamheten 1992 övergick i förluster och situationen har förvärrats i synnerhet under undersökningsperioden då de genomsnittliga förlusterna uppgick till ungefär 10 % av omsättningen. Alla klagande gemenskapsproducenter hade antingen stora förluster eller minskande lönsamhet.

e) Sysselsättning och investeringar

(54) Det är att märka även om produktionen av texturerat filamentgarn av polyester inte är arbetsintensiv så har sysselsättningen stadigt sjunkit i gemenskapsindustrin. Investeringsnivån sjönk generellt i de flesta företagen. Den ökade produktionskapaciteten för texturerat filamentgarn av polyester beror i synnerhet på betydande investeringar som gjorts 1992 och 1993 av ett företag som är närstående till en producent i tredje land. Detta företag minskade kraftigt sin import av delvis orienterat polyestergarn från moderbolaget och ökade istället sin produktion av delvis orienterat polyestergarn och därmed sin produktionskapacitet vad gäller texturerat filamentgarn av polyester i gemenskapen.

5. Slutsatser beträffande skada

(55) På grundval av den negativa utveckling som de ekonomiska måtten ovan uppvisar, vilka huvudsakligen utgörs av en nedgång i produktionen, kapacitetsutnyttjandet och marknadsandelarna (trots en viss ökning i konsumtionen av texturerat filamentgarn av polyester i gemenskapen) samt ökade ekonomiska förluster, dras den preliminära slutsatsen att gemenskapsindustrin lider väsentlig skada.

F. VÅLLANDE AV SKADA

(56) Kommissionen har undersökt om den dumpade importen orsakat den väsentliga skada som vållats gemenskapsindustrin eller om andra orsaker vållat eller bidragit till denna skada.

1. Verkningar av den dumpade importen från Indonesien och Thailand

(57) Med hänsyn till den ökade inbrytningen på marknaden tillsammans med den offensiva lågprisimporten av texturerat filamentgarn av polyester med ursprung i Indonesien och Thailand, förefaller det som om denna import har bidragit till gemenskapsindustrins försämrade situation. Sedan 1991 har importen från de bägge berörda länderna uppnått väsentligt större marknadsandelar på gemenskapens marknad (7,7 % under undersökningsperioden) än importen från andra tredje länder. Under samma period förlorade gemenskapsindustrin marknadsandelar något, trots den konstaterade konsumtionsökningen i gemenskapen, och den gjorde betydande ekonomiska förluster. Den ökade importen från Indonesien och Thailand kan till stor del förklaras av deras låga priser som väsentligt underskred gemenskapsindustrins priser. Detta var fallet även under den andra delen av undersökningsperioden (första halvåret 1994) då gemenskapspriserna återhämtade sig något på grund av prisökningar på råmaterial.

2. Verkningar av andra faktorer

(58) Kommissionen undersökte även om den skada som vållats gemenskapsindustrin berodde på andra faktorer än importen från Indonesien och Thailand. Denna analys var desto mer befogad eftersom lönsamheten för gemenskapsindustrin började försämras redan 1992 under det att den mest betydande ökningen av importen från Indonesien och Thailand skedde 1993.

a) Import från andra länder

- Taiwan och Turkiet

(59) Det måste erinras om att de antidumpningsåtgärder avseende import av texturerat filamentgarn av polyester med ursprung i Turkiet och Taiwan som infördes 1988 fortfarande är i kraft. Kommissionens pågående översyn av dessa åtgärder kan komma fram till slutsatsen att importen från Taiwan och Turkiet, även om den minskat vad gäller volym och marknadsandelar, vållat gemenskapsindustrin skada och bidragit till gemenskapsindustrins utsatta situation.

- Förenta staterna, Malaysia, Slovakien och Sydafrika

(60) Det hävdades att import från dessa länder påverkat gemenskapsindustrins situation.

(61) Vad gäller Malaysia inleddes ett antidumpningsförfarande i april 1995 och detta förfarande pågår fortfarande. Eftersom kommissionen drog den slutsatsen att det förelåg tillräckliga bevis om skadlig dumpning för att inleda en undersökning kan det inte uteslutas att importen från Malaysia, vars marknadsandel på gemenskapens marknad ökade från 0 % 1991 till 1,9 % under undersökningsperioden, bidragit till den skada som vållats gemenskapsindustrin.

(62) Även om importen av texturerat filamentgarn av polyester från Förenta staterna fortfarande är betydande (4,1 % i marknadsandel under undersökningsperioden) så sjönk den med 16 % volymmässigt mellan 1991 och undersökningsperioden. Importen av texturerat filamentgarn av polyester från Sydafrika ökade sina marknadsandelar på gemenskapens marknad från 1,07 % 1991 till 1,47 % under undersökningsperioden. Eurostats uppgifter ger emellertid inga upplysningar om vilka slag av texturerat filamentgarn av polyester som importerats och därför kan inga slutsatser dras vad gäller till vilka priser texturerat filamentgarn av polyester från Förenta staterna och Sydafrika importerats.

(63) Vad gäller Slovakien uppgick marknadsandelen för importen av texturerat filamentgarn av polyester till gemenskapen från detta land till 3,1 % under undersökningsperioden. På grund av en gemenskapsproducents investering i Slovakien verkar det emellertid som om merparten av importen till gemenskapen med ursprung i Slovakien sedan 1993 skett till internpriser mellan närstående parter. Det är inte rimligt att anta att den berörde gemenskapsproducenten avsett att denna import skulle påverka den egna lönsamheten negativt. Följaktligen dras slutsatsen att importen från Slovakien inte kan ha inverkat på gemenskapsindustrins situation.

- Slutsats

(64) Import av texturerat filamentgarn av polyester från Malaysia, Taiwan och Turkiet som har befunnits utgöra skadlig dumpning eller som är föremål för en undersökning inom ramen för ett antidumpningsförfarande kan ha bidragit till gemenskapsindustrins ogynnsamma situation. Vad gäller import av texturerat filamentgarn av polyester från Förenta staterna och Sydafrika, för vilken det inte finns några avgörande prisuppgifter, kan det inte uteslutas att denna bidragit till den skada som vållats gemenskapsindustrin. Om den slutsatsen skulle komma att dras att denna import har bidragit till den skada som vållats så medför detta emellertid inte att skadeverkningarna av importen från Indonesien och Thailand undanröjs.

b) Andra gemenskapsproducenter

(65) Eftersom de klagande gemenskapsproducenterna svarar för ungefär 50 % av den sammanlagda produktionen av texturerat filamentgarn av polyester i gemenskapen var det nödvändigt att undersöka beteendet hos andra gemenskapsproducenter och deras eventuella inverkan på de klagandes situation.

(66) De andra gemenskapsproducenternas uppskattade produktionskapacitet vad gäller texturerat filamentgarn av polyester verkar ha varit stabil under de senaste fyra åren. Detta är även tillämpligt på deras faktiska produktion som ökade något i likhet med gemenskapsindustrins produktion under första halvåret 1994. Vad gäller dessa andra gemenskapsproducenters marknadsandel minskade den något under undersökningsperioden i likhet med den klagande industrins.

(67) Därför verkar det inte som om dessa producenters beteende haft annan skadlig inverkan på den klagande industrins utsatta situation än den som följer av normal konkurrens.

c) Gemenskapsindustrins konkurrenskraft

(68) Indiska exportörer hävdade att gemenskapsindustrin genom omfattande omstrukturering hade utvecklat tekniskt mycket avancerade anläggningar vilket lett till överskottskapacitet. Dessa exportörer hävdade vidare att under dessa omständigheter var den väsentliga skadan, i den mån den förekom, självförvållad.

(69) Kommissionen undersökte detta argument och drog slutsatsen att för vissa gemenskapsföretag var investeringsnivån fortsatt hög, särskilt eftersom denna industri kräver ständig förnyelse av maskiner och anläggningar. Dessa investeringar är nödvändiga om företagen skall kunna konkurrera effektivt och de förklarar endast delvis gemenskapsindustrins minskade kapacitetsutnyttjande. Hur som helst var gemenskapsindustrins totala produktionskapacitet inte för stor i förhållande till konsumtionen i gemenskapen och rimliga avsättningsmöjligheter.

d) Gemenskapsindustrins export

(70) En del producenter i de berörda exporterande länderna hävdade att den kritiska situation som gemenskapsindustrin hävdar råder på gemenskapens marknad kan förklaras av det faktum att gemenskapsindustrins export ökat sedan 1991.

(71) Som svar på detta argument är det att märka att Eurostats statistisk rörande gemenskapens export av texturerat filamentgarn av polyester visar på att denna export ökat i volym med 15,5 % under undersökningsperioden. Denna siffra hänför sig emellertid endast till export från gemenskapsproducenter som inte ingår i gemenskapsindustrin eftersom exporten från den senare minskade något under samma period. Följaktligen är det argument som framförts av exportörerna i de berörda exportländerna inte välgrundat.

e) Växelkurser och marknadsvillkor

(72) Indonesiska exportörer hävdade att gynnsamma växelkurser för amerikanska dollar gentemot ecun har främjat indonesisk export till gemenskapen.

(73) Det faktum att växelkursen mellan amerikanska dollar och ecu kan ha gjort det mer begärligt för importörerna att importera texturerat filamentgarn av polyester fakturerat i amerikanska dollar, inverkar inte på det faktum att produkten exporterades till dumpade priser under hela undersökningsperioden och att skadeverkningarna av denna import kan ha förstärkts.

(74) Indonesiska exportörer hävdade även att arbetskraftskostnaderna är högre i gemenskapen än i Indonesien vilket medför högre priser på texturerat filamentgarn av polyester som produceras i gemenskapen än för sådant som produceras i Indonesien.

(75) Det är att märka arbetskraftskostnaderna utgör en mindre del av produktionskostnaderna i denna typ av industri. Prisskillnaden mellan det dumpade importerade garnet och garn producerat av gemenskapsindustrin kan inte till någon större del hänföras till skillnader i arbetskraftskostnader.

(76) Producenter i Thailand hävdade att det vore helt oberättigat att införa antidumpningsåtgärder under nuvarande omständigheter eftersom den drastiska ökningen av deras exportpriser sedan våren 1994 varit mer än tillräcklig för att undanröja all påstådd dumpning eller skada under undersökningsperioden.

(77) Prisökningen under första halvåret 1994, dvs. den andra delen av undersökningsperioden, beror huvudsakligen på en kostnadsökning till följd av höjda priser på råmaterial och återspeglar därför en allmän prisökning i hela världen. Såsom tidigare angetts förblev prisunderskridandemarginalerna desamma under tidsperioden i fråga.

(78) Dessutom bör det erinras om att enligt kommissionens praxis vid antidumpningsförfaranden undersöks fakta och sifferuppgifter för en avgränsad undersökningsperiod. Händelser som inträffar efter undersökningsperioden, i detta fall efter juni 1994, kan normalt inte beaktas vid beräkningen av dumpning och skada eftersom dessa händelser måste kontrolleras och detta skulle medföra att undersökningen blev praktiskt taget beständig. Det skulle även göra det möjligt för exportörer att manipulera resultaten med hjälp av kortvariga prisökningar efter inledandet av antidumpningsförfarandet. På grundval av de upplysningar som inhämtats för undersökningsperioden är prisökningen, även om den kvarstår efter undersökningsperioden, ändå otillräcklig för att undanröja en skadlig dumpningsnivå.

3. Slutsatser beträffande vållande av skada

(79) Det följer av vad som anges ovan att efter det att andra faktorer uteslutits, vilka endast hade ringa eller ingen inverkan, utgör importen av texturerat filamentgarn av polyester med ursprung i Indonesien och Thailand en bidragande orsak till gemenskapsindustrins försämrade situation.

(80) Ökningen av import från Indonesien och Thailand som genomgående såldes till låga, dumpade priser under undersökningsperioden har haft en särskilt destabiliserande inverkan på gemenskapsindustrin som ännu inte hade återhämtat sig från den skada som vållats av annan dumpad import.

Den senare underskred fortfarande gemenskapsproducenternas priser under undersökningsperioden men med mindre än importen från Indonesien och Thailand.

(81) Därför måste den slutsatsen dras att genom inbrytningen på gemenskapens marknad genom låga, dumpade priser som lett till en sänkning av prisnivån på gemenskapens marknad, vilket orsakat minskad lönsamhet för gemenskapsindustrin, har den kumulerade dumpade importen från Indonesien och Thailand vållat väsentlig skada för den gemenskapsindustri som producerar texturerat filamentgarn av polyester.

G. GEMENSKAPENS INTRESSE

1. Allmänna överväganden

(82) Ett avgörande om ett ingripande är nödvändigt med hänsyn till gemenskapens intresse måste grunda sig på en uppskattning där alla olika intressen beaktas, inbegripet intressena hos producenter, användare och konsumenter i gemenskapen.

Vid en sådan undersökning skall behovet av att undanröja handelssnedvridande verkningar av skadlig dumpning och återupprättandet av effektiv konkurrens särskilt beaktas.

2. Gemenskapsindustrins intressen och inverkan på konkurrensen

(83) Inom ramen för undersökningen har det fastställts att gemenskapsindustrin vållas skada i form av en allmän nedgång i produktionen, stagnerande försäljning och prispress och en något vikande marknadsandel, vilket sammantaget har lett till betydande ekonomiska förluster. Dessutom har man tvingats minska antalet anställda.

Undanröjandet av de orättvisa fördelar som uppnåtts genom dumpning borde göra det möjligt för gemenskapsindustrin att konkurrera med import på lika villkor. Om detta inte sker riskerar gemenskapsindustrin att förlora sin konkurrenskraft. Konkurrenskraft inom denna sektor beror till stor del av regelbunden modernisering av produktionsutrustningen och det kan bli svårt för gemenskapsindustrin att genomföra sådana investeringar med hänsyn till dess svåra och allt mer förvärrade ekonomiska situation.

(84) Vid undersökningen av vilken inverkan eventuella antidumpningsåtgärder har på konkurrensen i detta fall måste hänsyn tas till det faktum att gemenskapsindustrins marknadsandel var 36 % under undersökningsperioden. I detta sammanhang förefaller övervägandena i punkterna 85, 86 och 87 vara relevanta.

(85) Införandet av antidumpningsåtgärder kommer att påverka prisnivåerna för import från Indonesien och Thailand till gemenskapen och detta kan i sin tur inverka på denna imports konkurrenskraft. Konkurrensen på gemenskapens marknad kan emellertid inte förväntas minska till följd av sådana åtgärder.

(86) Tvärtom skall undanröjandet av orättvisa fördelar som uppnåtts genom dumpning förhindra ytterligare försämringar för gemenskapsindustrin och eventuellt för producenter i tredje land som säljer till gemenskapen utan att tillgripa illojal prissättning i syfte att säkra ett brett utbud av producenter av texturerat filamentgarn av polyester. Det verkar som om gemenskapsindustrins situation ovedersägligen ytterligare kommer att förvärras om inte åtgärder vidtas.

(87) Det bör erinras om att gemenskapsindustrin har påverkats av import från andra tredje länder, nämligen Taiwan och Turkiet, som för närvarande omfattas av antidumpningsåtgärder. Dessa länder skulle diskrimineras och verkan av åtgärderna skulle undergrävas om inga åtgärder vidtogs för att undanröja skadeverkningarna av dumpad import från Indonesien och Thailand.

3. Andra särskilda intressen

(88) Det måste även beaktas vilken inverkan införandet av antidumpningsåtgärder mot import av texturerat filamentgarn av polyester från Indonesien och Thailand har på de särskilda intressena hos andra parter än gemenskapsindustrin, inbegripet förädlingsindustrin och konsumenter.

(89) Användarna framlade inga argument vad gäller vilken inverkan priset på texturerat filamentgarn av polyester har på slutprodukterna. Med tanke på den begränsade nivån på de föreslagna åtgärderna bör verkningarna på slutprodukterna, huvudsakligen tyger och mattor, uppskattningsvis vara måttliga.

(90) En del producenter i Indonesien och Thailand hävdade att införandet av antidumpningsåtgärder inte låg i gemenskapens intresse eftersom gemenskapens anläggningar inte hade tillräcklig produktionskapacitet för att förse köparna i gemenskapen. Producenterna i Thailand tillade att antidumpningsåtgärder skulle vara skadliga för förädlingsindustrin i gemenskapen samt bidra till att ytterligare förstärka den nuvarande obalansen på marknaden som beror på utbudsunderskott.

(91) Dessa argument måste tillbakavisas eftersom det inte verkar finnas ett strukturellt underskott om man ser till produktionskapaciteten både i den klagande gemenskapsindustrin och i den övriga gemenskapsindustrin (konsumtionen och produktionskapaciteten är i genomsnitt 240 000 ton).

4. Slutsatser rörande gemenskapens intresse

(92) Efter att ha undersökt de olika intressen som berörs drar kommissionen slutsatsen att om gemenskapsindustrin för texturerat filamentgarn av polyester tillåts fortsätta lida skada, vilket visar sig särskilt genom ekonomiska förluster, minskad produktion och en mindre förlust av marknadsandelar, utan att skydd ges mot skadlig dumpning, skulle detta påskynda en nedgång för denna industri, vilket inte ligger i gemenskapens intresse. Dessutom är det nödvändigt att säkra att texturerat filamentgarn av polyester med ursprung i Indonesien och Thailand inte diskrimineras jämfört med import av texturerat filamentgarn av polyester med ursprung i andra tredje länder och som för närvarande omfattas av antidumpningsåtgärder. Inga tvingande skäl för att inte införa antidumpningsåtgärder har framkommit.

(93) Därför dras slutsatsen att det ligger i gemenskapens intresse att införa antidumpningsåtgärder.

H. TULL

(94) I syfte att förhindra att gemenskapsindustrin vållas ytterligare skada under undersökningen, anser kommissionen att antidumpningsåtgärder bör införas med avseende på import av texturerat filamentgarn av polyester med ursprung i Indonesien och Thailand så att gemenskapsindustrin kan uppnå de rimliga vinster den gått miste om på grund av den dumpade importen. För detta ändamål bör en provisorisk antidumpningstull i form av en värdetull införas.

(95) I syfte att fastställa den provisoriska antidumpningstullens nivå har kommissionen tagit hänsyn till den konstaterade dumpningsnivån och den tull som krävs för att undanröja den skada som vållats gemenskapsindustrin.

(96) Vid beräkningen av lämplig storlek på den tull som krävs för att avhjälpa gemenskapsindustrins utsatta situation har kommissionen fått beakta att denna situation till största delen består av försämrade ekonomiska resultat till följd av prispress som orsakats av prisunderskridande. Undanröjandet av denna skada kräver att de åtgärder som vidtas ger gemenskapsindustrin möjlighet att sälja till priser som möjliggör rimlig vinst.

(97) I detta sammanhang har kommissionen beräknat den prisnivå som anses vara tillräcklig för att undanröja skada på grundval av den vägda genomsnittliga produktionskostnaden för gemenskapsindustrin, inbegripet en vinst på 6 % som anses vara rimlig för att långsiktigt säkra gemenskapsindustrins investeringar i produktionen. Därefter har den jämfört den nivå som krävs för att undanröja skadan med det genomsnittliga importpriset fritt gemenskapens gräns, förtullat. Eftersom de skademarginaler som fastställts, vad gäller alla berörda företag och länder, överskred de dumpningsmarginaler som fastställts, bör tullen grunda sig på dumpningsmarginalerna i enlighet med artikel 13.3 i grundförordningen.

(98) Vid fastställandet av nivån på den provisoriska tullen för de producenter i varje berört exportland som varken besvarade kommissionens frågeformulär eller på annat sätt gav sig till känna, anser kommissionen att i enlighet med de skäl som anförs i punkt 35 nivån på den provisoriska antidumpningstullen bör fastställas till den dumpningsmarginal som fastställs i punkt 35 för import med ursprung i Indonesien och Thailand, dvs. 22 % respektive 29,6 %.

(99) Såsom det framgår av punkt 41 har den preliminära slutsatsen dragits att import av de berörda produkterna med ursprung i Indien inte kan anses ha bidragit till den väsentliga skada som vållats gemenskapsindustrin. Kommissionen anser därför att det är onödigt att införa skyddsåtgärder mot denna import i detta skede av undersökningen.

I. BERÖRDA PARTERS RÄTTIGHETER

(100) Enligt god förvaltningssed bör en period fastställas inom vilken de berörda parterna kan inkomma med sina synpunkter skriftligen och begära att bli hörda. Det bör dessutom påpekas att alla slutsatser i samband med denna förordning är preliminära och kan komma att omprövas med avseende på alla slutgiltiga tullar som kommissionen kan komma att föreslå.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1. Härmed införs en provisorisk antidumpningstull på import av texturerat filamentgarn av polyester med ursprung i Indonesien och Thailand som hänför sig till KN-nr 5402 33 10 och 5402 33 90.

2. Följande tullsatser skall tillämpas på nettopriset fritt gemenskapens gräns, oförtullat:

>Plats för tabell>

3. Om inte annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

4. De produkter som avses i punkt 1 skall övergå till fri omsättning i gemenskapen endast på villkor att säkerhet ställs som motsvarar storleken på den provisoriska tullen.

Artikel 2

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 7.4 b och c i förordning (EEG) nr 2423/88 får de berörda parterna lämna synpunkter skriftligen och begära att bli hörda muntligen inom en månad från och med den dag denna förordning träder i kraft.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 23 maj 1996.

På kommissionens vägnar

Leon BRITTAN

Vice ordförande

(1) EGT nr L 56, 6.3.1996, s. 1.

(2) EGT nr L 209, 2.8.1988, s. 1.

(3) EGT nr L 66, 10.3.1994, s. 10.

(4) EGT nr C 209, 29.7.1994, s. 2.