RÅDETS BESLUT av den 15 december 1994 om ett särskilt program för forskning, teknisk utveckling och demonstration inom området för målinriktad socioekonomisk forskning (1994 1998) (94/915/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 130i.4 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag(1),

med beaktande av Europaparlamentets yttrande(2),

med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande(3), och

med beaktande av följande:

Genom beslut 1110/94/EG(4) antog Europaparlamentet och rådet det fjärde ramprogrammet för gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (FTD) för perioden 1994 1998 och angav bl. a. de åtgärder som skall genomföras inom området målinriktad socioekonomisk forskning. I detta beslut beaktas den motivering som fastställdes i ingressen till det beslutet.

Enligt artikel 130i.3 i fördraget skall ramprogrammet genomföras med hjälp av särskilda program som utvecklas inom varje verksamhetsområde inom ramprogrammet, och i varje sådant program skall det fastställas närmare genom-förandebestämmelser, programmets varaktighet och de medel som bedöms nödvändiga.

De medel som bedöms vara nödvändiga för att genomföra detta program är 105 miljoner ecu. Anslagen för varje budgetår skall fastställas av budgetmyndigheten, med hänsyn till befintliga resurser inom de ekonomiska ramarna och villkoren i artikel 1.3 i beslut 1110/94/EG.

Detta program kan väsentligt bidra till att stimulera tillväxten, stärka konkurrenskraften och främja sysselsättningen i gemen-skapen, i enlighet med vitboken om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning.

Innehållet i gemenskapens fjärde ramprogram för FTD-verksamhet har fastställts med beaktande av subsidiaritets-principen. I detta särskilda program anges innehållet i en verksamhet som skall genomföras med beaktande av den principen på området målinriktad socioekonomisk forskning.

I beslut 1110/94/EG fastställs att verksamhet på gemenskaps-nivå är berättigad om forskningen t. ex. bidrar till att stärka den ekonomiska och sociala sammanhållningen i gemenskapen och att främja dess harmoniska utveckling i allmänhet samtidigt som den är förenlig med strävandet efter vetenskaplig och teknisk kvalitet. Detta program är avsett att förverkliga dessa mål.

Gemenskapen bör endast stödja FTD-verksamhet av hög kvalitet.

De bestämmelser för företags, forskningscentrers (inbegripet Gemensamma forskningscentret, GFC) och universitets deltagande och för spridning av forskningsresultat som fastställs genom de regler som avses i artikel 130j i fördraget är tillämpliga på detta särskilda program.

Kommissionen måste fortsätta sitt arbete för att förenkla och påskynda förfarandena vid ansökan och urval och göra dessa mer genomblickbara till stöd för genomförandet av programmet och för att förenkla formaliteterna för de företag, särskilt små och medelstora företag, forskningscentrrer och universitet som vill delta i någon av gemenskapens FTD-verksamheter.

Detta program kommer att bidra till att stärka samverkan mellan de FTD-verksamheter som genomförs på området målinriktad socioekonomisk forskning av forskningscentrer, universitet och företag i medlemsstaterna liksom mellan dessa och motsvarande FTD-verksamheter på gemenskapsnivå.

De verksamheter som genomförs enligt detta program måste stimulera, utnyttja och komplettera de verksamheter som genomförs för att utvärdera den socioekonomiska effekten av övriga särskilda program inom det fjärde ramprogrammet. I detta syfte måste nödvändiga åtgärder vidtas för att säkerställa ömsesidig information och samordning.

Det kan vara lämpligt att inleda internationellt samarbete med internationella organisationer och tredje land för att kunna genomföra detta program.

Detta program bör även omfatta stödåtgärder för spridning och utnyttjande av FTD-resultat liksom åtgärder för att stimulera rörlighet och yrkesutbildning för forskare inom detta program i den utsträckning som är nödvändig för att programmet skall kunna genomföras på ett tillfredsställande sätt.

Genomförandet av detta program bör fortlöpande och systematiskt följas upp så att det vid behov kan anpassas till vetenskaplig och teknisk utveckling på området. Vid lämplig tidpunkt bör en oberoende utvärdering av programmets resultat genomföras för att ta fram all den bakgrunds-information som behövs för att fastställa målen för det femte ramprogrammet inom FTD. Då programnet avslutas bör en slutlig utvärdering av de uppnådda resultaten jämföras med de mål som fastställs i detta beslut.

Gemensamma forskningscentret får delta i indirekta åtgärder som omfattas av detta program.

Gemensamma forskningscentret kommer också att genom sitt eget program bidra till förverkligandet av gemenskapens FTD-mål inom de områden som omfattas av detta program.

Samråd har skett med Kommittén för vetenskaplig och teknisk forskning (CREST).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ett särskilt program för forskning och teknisk utveckling, inbegripet demonstrationsprojekt, på området målinriktad socioekonomisk forskning i enlighet med bilaga 1 fastställs härmed för perioden från och med dagen för antagandet av detta beslut till och med den 31 december 1998.

Artikel 2

1. De medel som bedöms vara nödvändiga för programmets genomförande är 105 miljoner ecu, varav högst 14,5 % för personal och administrativa utgifter.

2. En vägledning för fördelningen av detta belopp lämnas i bilaga 2.

3. Budgetmyndigheten skall fastställa anslagen för varje budgetår, mot bakgrund av tillgängliga resurser inom budgetplaneringen och i enlighet med villkoren i artikel 1.3 i beslut 1110/94/EG samt med hänsyn till de principer för sund förvaltning som avses i artikel 2 i finansförordningen, tillämplig på Europeiska gemenskapernas allmänna budget.

Artikel 3

1. Allmänna bestämmelser för gemenskapens ekonomiska bidrag fastställs i bilaga 4 till beslut 1110/94/EG.

2. Bestämmelserna för företags, forskningscentrers och universitets deltagande i programmet liksom för spridningen av resultaten fastställs genom de regler som avses i artikel 130 j i fördraget.

3. I bilaga 3 fastställs de särskilda genomförandebestäm-melser för detta program som kompletterar bestämmelserna i punkterna 1 och 2.

Artikel 4

1. I syfte att bl. a. bidra till detta programs kostnads-effektiva genomförande skall kommissionen med stöd från utomstående, oberoende experter fortlöpande och systematiskt följa upp programmets genomförande i förhållande till de mål som fastställs i bilaga 1 och som beskrivs närmare i arbetsprogrammet. Den skall särskilt undersöka om målen, prioriteringarna och de ekonomiska resurserna fortfarande är anpassade till situationen. Kommissionen skall vid behov och mot bakgrund av resultaten av uppföljningen lämna förslag till anpassning eller kompletteringar av detta program.

2. Till stöd för den utvärdering av gemenskapsverksam-heterna som föreskrivs i artikel 4.2 i beslut 1110/94/EG och för att följa den där fastställa tidsplanen skall kommissionen låta oberoende kvalificerade experter genomföra en extern utvärdering av de verksamheter som genomförs på de områden som omfattas av detta program och förvaltningen av dessa under de fem år som föregår utvärderingen.

3. Vid utgången av detta program skall kommissionen låta utföra en oberoende slutlig utvärdering av de resultat som uppnåtts i jämförelse med de mål som fastställs i bilaga 3 till beslut 1110/94/EG och i bilaga 1 till detta beslut. Den slutliga utvärderingsrapporten skall överlämnas till Europaparlamentet, rådet och Ekonomiska och sociala kommittén.

Artikel 5

1. Ett arbetsprogram skall upprättas i förväg av kommissionen i enlighet med de mål som fastställs i bilaga 1 och med vägledningen för fördelningen av budgeterade medel i bilaga 2 och vid behov uppdateras. Det skall i detalj ange

- de vetenskapliga och tekniska målen samt forsknings-uppgifterna,

- tidsplanen för genomförandet, inbegripet datum för utlysning av ansökningsomgång,

- de föreslagna ekonomiska och administrativa arrange-mangen, inbegripet de särskilda villkoren för genomförandet av teknikstimulerande åtgärder för små och medelstora företag och andra åtgärder, inbegripet förberedande och kompletterande åtgärder samt stödåtgärder,

- förfaranden för samordning med andra FTD-verksam-heter som genomförs inom detta område, särskilt enligt GFC-programmet och andra särskilda program och, i tillämpliga fall, för att säkerställa en bättre växelverkan med verksamheter som genomförs inom andra ramprogram,

- förfaranden för spridning, skydd och utnyttjande av resultaten av de FTD-verksamheter som genomförs i enlighet med programmet.

2. Kommissionen skall utlysa ansökningsomgång på grundval av arbetsprogrammet.

Artikel 6

1. Kommissionen skall ansvara för programmets genom-förande.

2. I de fall som avses i artikel 7.1 skall kommissionen bistås av en kommitté som skall bestå av företrädare för medlemsstaterna och ha en företrädare för kommissionen som ordförande.

3. Kommissionens företrädare skall förelägga kommittén ett förslag till åtgärder. Kommittén skall yttra sig över förslaget inom den tid som ordföranden bestämmer med hänsyn till hur brådskande frågan är. Yttrandet skall avges med den majoritet som enligt artikel 148.2 i fördraget skall tillämpas vid beslut som rådet skall fatta på förslag av kommissionen, varvid medlemsstaternas röster skall vägas enligt fördragets artikel 148.2. Ordföranden får inte rösta.

4. Kommissionen skall själv anta förslaget om det är förenligt med kommitténs yttrande.

5. Om förslaget inte är förenligt med kommitténs yttrande eller om inget yttrande avges skall kommissionen utan dröjsmål föreslå rådet vilka åtgärder som skall vidtas. Rådet skall fatta sitt beslut med kvalificerad majoritet.

6. Om rådet inte har fattat något beslut inom tre månader från det att förslaget mottagits, skall kommissionen själv besluta att de föreslagna åtgärderna skall vidtas.

Artikel 7

1. Det förfarande som fastställs i artikel 6.2 6.6 skall tillämpas på

- utarbetande och uppdatering av det arbetsprogram som avses i artikel 5.1,

- innehållet i utlysning av ansökningsomgång,

- utvärderingen av FTD-verksamheter som föreslås få ekonomiskt stöd från gemenskapen och det beräknade beloppet av gemenskapens stöd till varje verksamhet när detta är lika med eller högre än 0,13 miljoner ecu,

- eventuella justeringar av vägledningen för fördelningen av budgeterade medel enligt bilaga 2,

- särskilda villkor för gemenskapens ekonomiska deltagande i de olika planerade verksamheterna,

- åtgärder och referensramar för programutvärdering,

- varje avsteg från bestämmelserna i bilaga 3,

- deltagande i projekt av rättsliga enheter från tredje land samt av internationella organisationer.

2. Om beloppet för gemenskapens bidrag i enlighet med punkt 1 tredje strecksatsen är lägre än 0,13 miljoner ecu skall kommissionen underrätta kommittén om projekten och utvärderingsresultatet.

3. Kommissionen skall regelbundet underrätta kommittén om utvecklingen av genomförandet av programmet i dess helhet.

Artikel 8

Rättsliga enheter som är etablerade i tredje land kan på projektbasis delta i detta program utan ekonomiska bidrag från gemenskapen, om detta bidrar till ett effektivt genomförande av programmet under hänsynstagande till principen om ömsesidig nytta.

Artikel 9

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 15 december 1994.

På rådets vägnar

A. MERKEL

Ordförande

(1) EGT nr C 228, 17.8.1994, s. 177 och EGT nr C 262, 20.9.1994, s. 23.

(2) EGT nr C 205, 25.7.1994, s. 344.

(3) Yttrandet avgivet den 14 september 1994. Ännu inte offentliggjort i EGT.

(4) EGT nr L 126, 18.5.1994, s. 1.

BILAGA 1

VETENSKAPLIGA OCH TEKNISKA MÅL SAMT INNEHÅLL

De urvalskriterier och vetenskapliga och tekniska mål som anges i detta särskilda program överensstämmer fullt ut med riktlinjerna i fjärde ramprogrammet.

Punkt 7 i bilaga 3 (första verksamhetsområdet) i ramprogrammet utgör en integrerad del av detta program.

1. ALLMÄNNA MÅL OCH SAMMANHANG

Vitboken om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning som behandlades av Europeiska rådet i december 1993 inledde diskussioner på europeisk nivå och har bidragit till de beslut på regional, nationell och europieisk nivå som är nödvändiga för att lägga grunden till en hållbar utveckling av Europas ekonomier så att dessa skall kunna stå sig i internationell konkurrens och skapa arbetstillfällen.

Dessa målinriktade socioekonomiska forskningsverksamheter syftar till att underlätta framtida beslut genom att utveckla en delad kunskapsbas om de utmaningar som väntar Europa, baserad på forskning och annat arbete inom tre samordnade områden:

- Utvärdering av vetenskaps- och teknikpolitiska valmöjligheter.

- Utbildningsforskning.

- Forskning om social integration och social utslagning i Europa.

Forskningen på dessa tre områden kommer att kräva en hög prioritering av begreppsmässigt och metodiskt arbete för insamling och samordning av data och indikatorsystem i en gemensam ansträngning från den europeiska socialvetenskapliga forskningens sida för att göra data jämförbara i hela Europa liksom för att upprätta en gemensam forskningsinfrastruktur (databaser om berörda parter och forskningsresultat; kataloger och handböcker, ordböcker och uppslagsböcker etc.). Det handlar således inte om att helt enkelt harmonisera statistiken utan snarare om att skapa ett vetenskapligt system för social rapportering som kan bidra till en grundläggande förståelse av den sociala och ekonomiska utvecklingen. En lämplig andel av de medel som anslås till detta skall därför avsättas för definitionen av en strategi för genomförandet av detta arbete, utvecklandet av en sådan infrastruktur och därtill knutna pilotprojekt.

En utvärdering av Europas vetenskaps- och teknikpolitiska valmöjligheter kommer att ge en gemensam kunskapsbas inom områdena vetenskaplig och teknisk politik på regional, nationell och europeisk nivå för beslutsfattarna liksom för alla med ansvar för andra verksamhetsområden där vetenskap och teknik är av betydelse, med slutmålet att uppmuntra en större enhetlighet och samordning av FTD-verksamheter i Europa.

Dessa verksamheter blir en uppföljning av Monitor-programmet (FAST, SAST och Spear) och kommer att bygga på det arbete som utförts av Gemensamma forskningscentrets institut för framtidsstudier inom teknik, Value-, Sprint- och Eurostatprogrammen och de erfarenheter som insamlats genom de särskilda programmen (utvärdering av forskningens socioekonomiska effekt), enligt beslut vid antagandet av det tredje ramprogrammet.

Gemensamma forskningscentrets institut för framtidsstudier inom teknik kommer att bidra till gemenskapens FTD-verksamheter på detta område och samordna sitt arbete med detta program(1).

Målet för gemenskapens forskningsverksamhet på utbildningsområdet skall vara att stödja medlemsstaternas strävanden efter att stärka banden mellan forskning och utbildning och att förbättra deras utbildningssystem genom forskning och spridning av sund praxis och innovationer. Målet är att bidra till att främja utvecklingen i Europa av ett samhälle där livslång utbildning har en bestående och central betydelse.

Med beaktande av subsidiaritetsprincipen skall denna forskning komplettera medlemsstaternas och andra internationella organisationers verksamheter (t. ex. OECD). För att undvika dubbelarbete skall forskningen också samordnas med den tekniska forskningen inom samma ämnesområde enligt telematikprogrammet och med gemenskapens verksamheter på utbildningsområdet, dvs. arbetet med Socrates- och Leonardo-programmen, efterföljarna till särskilt Erasmus, Lingua, Cornett, Petra, Force och Eurotecnet-programmen. I detta sammanhang kommer hänsyn också att tas till den grundläggande datainsamling och det systemanalysarbete som utförs inom Eurydice-nätverket och till arbetet inom Cedefop.

Fattigdom och utslagning innebär stora problem för medlemsstaterna. Forskning i social integration och social utslagning i Europa är nödvändig för att det skall gå att bättre förstå dessa problem i syfte att lösa dem.

På detta område finns två mål: Att studera i vilken utsträckning de faktiska framstegen i europeisk integration (den inre marknaden, ekonomisk och monetär union, globalt perspektiv etc.) i sig orsakar social utslagning eller bidrar till social integration, i motsats till sådana faktorer som orsakat förändringar på nationell och lokal nivå, och att låta alla medlemsstaterna utnyttja framgångsrika sociala integrationsprogram genom jämförande forskning och en gemensam tillämpning av utvärderingsresultaten från de mest innovativa projekten.

Forskningen på detta område är nära knuten till gemenskapsinitiativ (särskilt den nya åtgärdsplanen på medellång sikt mot social utslagning) och nationella initiativ som inriktar sig på att bekämpa social utslagning i Europa.

Liksom dessa övergripande målinriktade forskningsverksamheter kommer den socioekonomiska forskningen att genomföras enligt varje särskilt program inom det första verksamhetsområdet (utvärdering av socio-ekonomiska effekter och risker) och även inom det andra verksamhetsområdet (socioekonomiska aspekter på internationellt vetenskapligt och tekniskt samarbete och anknytningen till gemenskapens yttre förbindelser), det tredje verksamhetsområdet (en effektivare förmedling av FTD-resultaten) och det fjärde verksamhetsområdet (utbildning och rörlighet för forskare inom samhällsvetenskap och ekonomi). Detta program kommer att utformas och genomföras för att säkerställa bättre samverkan och stöd till forskning som vidareutvecklar, skapar eller stimulerar liknande arbete enligt andra särskilda program och närliggande gemenskapsåtgärder. En nära kontakt skall upprätthållas med COST-projekten på det samhällsvetenskapliga området och med europeiska organisationer som är verksamma inom detta område.

2. GEMENSKAPSVERKSAMHETER

1. Utvärdering av vetenskaps- och teknikpolitiska valmöjligheter i Europa

a) Särskilda mål

Programmets omedelbara och särskilda mål, definierade med beaktande av subsidiaritetsprincipen är

- att på europeisk nivå sammanföra de olika individer och institutioner som arbetar med utvärdering av vetenskapliga och tekniska möjligheter; att uppmuntra utvecklingen av nätverk för forskare, chefer för parlamentariska avdelningar och departement som ansvarar för utvärdering av vetenskaps- och teknikpolitiska valmöjligheter, industrins experter på socioekonomisk teknik-utvärdering och experter från andra socioekonomiska områden,

- att få fram särskilda analysämnen som tillåter en utvärdering av olika vetenskapliga och tekniska möjligheter på regional, nationell eller europeisk nivå, med hänsyn till dessa nätverks åsikter. Utvärderingarna kommer att ha formen av rapporter, indikatorsamlingar, informationsfiler eller periodiska skrifter och kommer att utnyttja nya media (datasystem, multimediaprodukter etc.).

b) Teman

Gemenskapens forskning i detta ämne kommer att koncentreras på tre huvudsakliga, inbördes besläktade teman.

i) Analys av läget för FTD i Europa i ett globalt perspektiv

Forskningens främsta mål skall vara att få fram fakta som tillåter en utvärdering av styrka och svagheter inom FTD i Europa i jämförelse med andra ledande regioner i världen:

- Läget för FTD i medlemsstaterna, i tredje land, i enskilda regioner eller i mellanregionala sammanhang.

- Den politik som förs på regional, nationell, europeisk och global nivå: hur målen skall uppnås, lagstiftnings-, budget- och skatteaspekter och deras effekt på den vetenskapliga och tekniska kunskapsbasen och den socioekonomiska utvecklingen, även på den makroekonomiska nivån.

- Strategin hos de industri- och affärskretsar som berörs, uppdelat på sektor eller typ av företag. Globalisering och transnationellt samarbete. Tekniska trender i multinationella företag. Incitament för företag att investera i forskning och utveckling. Samarbetets roll. Observation av tröghetsfaktorer och förändringar i produktionssystemen som hämmar utveckling och antagande av ny teknik i små och medelstora företag.

- Forskning om och jämförande analyser av nationella innovationssystem, teknik-administration, teknikens samhällsanpassning och sambandet mellan den vetenskapliga kunskapsbasen och industriell innovation.

ii) Utvärdering av det inbördes sambandet mellan behov på kort och medellång sikt, socioekonomiska förändringar och ny utveckling inom vetenskap och teknik

Strategiska kortsiktiga och medelfristiga (5 10 år) framtidsanalyser av de främsta ekonomiska, sociala och kulturella behoven och utvecklingen inom vetenskap och teknik kommer att ge en god vägledning vid diskussionerna om den inriktning som Europas forskningssträvanden bör ha (på nationell nivå, gemenskapsnivå och europeisk nivå). Särskilt skall ansträngningar göras för att identifiera de vetenskaps- och teknikpolitiska valmöjligheter som har den gynnsammaste effekten på tillväxt, livskvalitet, konkurrenskraft och skapandet av arbetstillfällen i Europa.

Följande behov skall därför analyseras:

- Ekonomiska, industriella och finansiella behov. Detta arbete kommer att koncentreras på en djupanalys av pågående och kommande förändringar i världsekonomin och i de europeiska produktionssystemen och konsekvenserna därav för forskningen, särskilt följderna av nya regionala frihandelsområden (t. ex. Nordamerikanska frihandelssamman-slutningen NAFTA), av snabbt växande regioner (Sydostasien) eller regioner i omvandling (Östeuropa och OSS), de stora världsomspännande problemen (miljö, hälsa och åldrande, rörlighet, energi, livsmedel etc.) och förändringar av produktionssystem och ekonomiska organisationsformer.

- De sociokulturella behoven européernas ökade miljömedvetande, etiska problem och olika aspekter på trygghet, inbegripet hälsa och säkerhet på arbetet, nya fritids- eller kulturaktiviteter, de sociala följderna av "informationssamhället", mental anpassning till förändringar i produktionsmetoder och effekten av dessa faktorer på konsumtionsmönstren kommer att utvärderas med hänsyn till utformning, produktion och spridning av nya kunskaper, nya produkter och metoder. Särskild uppmärksamhet kommer också att ägnas åt förhållandet mellan teknisk utveckling, sysselsättning och samhällsorganisation, inbegripet individuella och kollektiva värderingar. Det kommer att bli nödvändigt att koppla samman "forskningsobservatorier" som skall studera den allmänna opinionen, attityder etc. om vetenskapliga och tekniska frågor, inbegripet forskning om den allmänna förståelsen av och attityderna till vetenskap och teknik. På grundval av vitbokens slutsatser och i nära anslutning till de mest berörda särskilda programmen kommer särskild tonvikt att läggas vid de behov som uppstår på grund av informationssamhällets framväxt. Tvärvetenskapliga undersökningar av den sociala betydelsen av spridningen av informations- och kommunikationsteknik skall genomföras liksom deras samverkan med privata användare för att fastställa genom vilka politiska metoder och val av experiment som sådan teknik kommer att accepteras av allmänheten.

Den potentiella effekten av ny vetenskaplig och teknisk utveckling kommer att utvärderas mot bakgrund av följande:

- De potentiella fördelarna med FTD ur olika synvinklar vetenskapliga (t. ex. nya insikter om naturfenomen, nya metoder), ekonomiska (t. ex. förbättring av företags konkurrenskraft inom olika sektorer) eller sociala (t. ex. nya arbetstillfällen, nya arbetsformer, konsumentskydd etc.).

- De potentiella kostnaderna och riskerna: Ur ekonomisk synvinkel (t. ex. ökande skillnader mellan regioner) och ur social synvinkel (t. ex. försvunna arbetstillfällen, att tekniskt okunniga grupper i samhället marginaliseras, psykosociala effekter etc.) och ur kulturell synvinkel (t. ex. godtagbarheten hos ny teknik, kulturell betydelse etc.).

Dessa strategiska framtidsanalyser kommer att fokusera på allmänna socioekonomiska frågor, nya vetenskapliga och tekniska områden och nya ämnesområden med kontaktytor inom flera olika forskningsområden (t. ex. forskning för att identifiera teknik av stor betydelse för industrin och andra verksamhetsområden i Europa).

iii) Metoder, redskap och tillvägagångssätt

Slutligen kommer en begränsad andel av programmets resurser att tilldelas finansiering av forskning om metoder och redskap för socioekonomisk utvärdering av vetenskap och teknik (arbete med vetenskapliga och tekniska indikatorer, med olika metoder för strategiska framtidsanalyser, t. ex. scenarier, strukturanalys, samråd mellan experter och nya former för samråd mellan de berörda aktörerna och allmänheten, och med metoder för utvärdering av forskningsprogram).

I syfte att ge material till arbetet inom dessa tre områden kommer ett öppet informationssystem som genererar och ger tillgång till statistik och indikatorer inom FTD att utvecklas i samarbete med EUROSTAT. Systemet, som skall innehålla information om resultat för och resultat av FTD och om Europas konkurrenssituation, skall omfatta såväl den offentliga som den privata sektorn och innehålla data som tillåter jämförelser på global nivå. Systemet skall byggas upp kring den statistik och de indikatorer som genereras på nationell nivå, gemenskapsnivå (EUROSTAT och Gemensamma forskningscentrets institut för framtidsstudier inom teknik och OECD-nivå eller genom internationella organisationer (Unesco, Unido, FAO etc.) samt genom originalundersökningar. Relevanta uppgifter skall inkluderas i det statistiska ramprogrammet.

Detta öppna informationssystem skall tillåta regelbundet offentliggörande av en lägesrapport om FTD, i synnerhet i Europa. Datainsamlingsverksamheterna och analyserna skall samordnas nära med de verksamheter som genomförs inom programmet för samarbete med tredje land och internationella organisationer, inbegripet arbete om indikatorers tillförlitlighet.

Verksamheterna på detta område bör anslutas till ETAN (European Technology Assessment Network) för att fastställas enligt detta program. Detta nätverk bör ha ett nära samarbete med de huvudorgan som aktivt deltar i utvärderingen av de vetenskaps- och teknikpolitiska valmöjligheterna i Europa. Avsikten är att åstadkomma bästa möjliga användning av tillgänglig expertis från olika socioekonomiska kretsar och att distribuera information om forskning och annat arbete som pågår inom Europeiska unionen.

2. Utbildningsforskning

a) Särskilda mål

De särskilda målen för programmet, definierade med beaktande av subsidiaritetsprincipen, är följande:

- Att tillhandahålla den kunskapsbas, de redskap och referensramar som är nödvändiga för utvecklingen av utbildningsforskningen i Europa. Detta kommer att bidra till att utveckla en gemensam kunskaps-bas, infrastruktur och instrument som kan användas för särskilda verksamheter.

- Att på europeisk nivå sammanföra resultaten av det arbete som bedrivits av olika individer och institutioner som är aktiva inom utbildningsforskning.

- Att uppmuntra utvecklingen av ett nätverk för utbildningsspecialister (pedagogik, dialektik, utbildningssociologi etc.), utbildningsledare och utbildningsavdelningar hos statlig förvaltning, i företag och hos andra organ som ansvarar för att utbilda dem som har ansvaret för utbildningssystemen, samt industrins olika parter.

- Att forma den intellektuella strukturen på det tvärvetenskapliga området för utbildningsforskning på europeisk nivå.

b) Teman

De teman som omfattas av dessa verksamheter kan indelas i tre huvudkategorier:

i) Effektivitet hos politik och åtgärder

- Effekten av åtgärder som vidtagits på regional, nationell och europeisk nivå; effekten av introduktion av nya utbildningsprogram i utbildningssystemen och utvecklingen av den fortlöpande utbildningen; effekten av större rörlighet, ökad handel, närmare kontakter etc.

- Jämförande analyser av situationen och politiken i fråga om utbildning; social och kulturell grundval för medlemsstaternas politik; rötter till och effekten av utbildningssystemens mångfald i ett mångkulturellt Europa, särskilt vad gäller sysselsättningen.

- Lärare och handledare som utbildningssystemens nyckelpersoner; nya former av växelverkan mellan lärare och elev; metoder för utvärdering av lärares kunskaper och undervisningsmetoder; jämförelse av effektiviteten hos traditionella metoder och självstudiesystem med hjälp av ny teknik, vidareutbildning av lärare och handledare, förvaltning av berörda utbildningsinstitut.

ii) Metoder, redskap och teknik; innovation och kvalitet i formell och informell utbildning

- Ny teknik inom utbildning och nya inlärningsmetoder; principer för och jämförelse av effekten av ny teknik och nya redskap inom utbildning (utbildningsprogramvaror, multimedia och hypertext-system; audiovisuella metoder och multimediametoder; virtuell verklighet etc.). Kognitiva grundvalar och operativa mekanismer för denna teknik; jämförelse av kostnadseffektiviteten hos olika inlärningsmetoder och växelverkan med traditionella metoder och hjälpmedel.

- Spridning av nya undervisningsmetoder: spridningsförfaranden (spontana eller planerade) av nya pedagogiska metoder i undervisningssystemen och näringslivet; intellektuella grundvalar och organisatoriska mekanismer för överföring och spridning av tekniska innovationer genom utbildningsprogram; sociala och kulturella aspekter på spridningen av nya utbildningsmetoder.

- Spridning av utbildningssystem; utvärderingsmetoder och kvalitetskriterier för redskap, program och branscher; fastställandet av kvantitativa kriterier; kostnads- och intäktsanalyser.

iii) Utbildning och ekonomisk utveckling

- Jämförande analyser av utbildningssystem och deras relation till den ekonomiska utvecklingen och sysselsättningen i Europa.

- Jämförande analyser av de olika sätt på vilka utbildningsåtgärder kan anpassas för att motsvara de europeiska företagens och samhällenas ekonomiska krav och sådana behov av kunskap, färdigheter och kvalifikationer som uppstår genom fullbordan av den inre marknaden; utvecklingen av den ekonomiska och sociala potentialen på regional nivå, globaliseringen av handeln, nya produktionsmetoder och ny affärsorganisation, behovet av större konkurrenskraft, vetenskaplig och teknisk förståelse.

- Inlärning genom arbete: Fördelning av utbildning mellan utbildningsinstitut och andra organ, personlig och organisatorisk motivation, utbildningssystem och tillämplighet; inhämtande av nya kunskaper under hela livet; övergång från skola till arbete.

- Utbildningssystem och det mångkulturella samhället: sambanden mellan utbildning, social utslagning och social integration.

3. Forskning om social integration och social utslagning i Europa

a) Särskilda mål

Programmets omedelbara särskilda mål, definierade med beaktande av subsidiaritetsprincipen, är följande:

- Att tillhandahålla den kunskapsbas, de redskap och de referensramar som är nödvändiga för utvecklingen av forskningen om social integration och social utslagning i Europa. Att bidra till utvecklandet av en gemensam kunskapsbas, infrastruktur och instrument som kan användas för särskilda åtgärder.

- Att på europeisk nivå sammanföra olika forskare inom ekonomiska och sociala vetenskaper, juridik och humaniora som är specialiserade på området så att dessa kan samarbeta sinsemellan och med övriga berörda aktörer (statliga organ, icke-statliga organisationer, fackförbund, bransch-organisationer etc.) för att uppnå en bredare förståelse av social integration, olika former av social utslagning i ett mångkulturellt samhälle och tänkbara lösningar.

b) Teman

Med hänsyn till pågående förändringar på hela den europeiska kontinenten och behovet av att analysera effektiviteten hos nationella åtgärder skall de undersökande verksamheterna koncentreras på fyra ämnesområden:

i) Former och processer för social utslagning och social integration

Denna jämförande målinriktade forskning skall analysera den mångdimensionella processen i social utslagning. För samhället som helhet tar sig social utslagning uttryck i bristande integration och fragmentering av sociala relationer och därmed förlorad kontroll över dessa; för individer och vissa grupper innebär social utslagning fattigdom eller andra sociala nackdelar.

Särskild uppmärksamhet skall ägnas åt den sociala utslagningens rumsliga och sociokulturella dimension, dvs. geografisk koncentration av utslagna grupper (t. ex. storstadssegregation) och åt den utslagningsprocess som hänger samman med boende i nedgångna och nedvärderade områden. Bådadera är såväl resultatet av som orsaken till social utslagning respektive integration.

Slutligen bör analysen kunna bidra till att klargöra vägarna till utslagning respektive integration, bl. a. genom analyser av demografiska förändringar (ålders- och familjestrukturer, könsskillnader etc.). Ett exempel på de frågor som skall omfattas är de förändringar som ingår i utslagningsprocessen i form av en ökad utsatthet hos de delar av befolkningen som står på gränsen till social utslagning, exempelvis de som kontiuerligt utnyttjar och upphör att utnyttja socialbidrag och som förlorar den ena anställningen efter den andra.

ii) Orsaker till social utslagning, särskilt arbetslöshet

Detta arbete kommer att koncentreras på

- tvärnationella analyser av politiska interventioners effektivitet,

- effekten av de ekonomiska förändringar som påverkar Europa genom förvärrad eller minskad arbetslöshet, inbegripet den ökade andelen deltidsarbetande och det ökande antalet former av särskild sysselsättning för ungdomar,

- följderna av europeisk integration för nationella former av social trygghet,

- utvecklingen av en informell ekonomi i Europa och följderna av denna.

iii) Migration

Det ökande antalet invandrare från mindre utvecklade länder utanför Europa och från centrala och östra Europa skall beaktas i de traditionella metoderna för att förklara migrationsflödena och effekten av dessa, i syfte att utvärdera deras eventuella betydelse.

iv) Utvärdering av effekten av social integrationspolitik:

Det finns ett överhängande behov av att analysera om den sociala integrationspolitiken är effektiv i ett mångkulturellt Europa. Detta arbete kommer att koncentreras på följande:

- Jämförande utvärderingar av de åtgärder som vidtagits genom befintlig socialpolitik (t. ex. en övergång från välfärdspolitik till aktiv integrationspolitik, främjande av likabehandling, särskilt mellan män och kvinnor) och av de olika berörda aktörernas roll (industrins båda parter, icke-statliga organisationer etc.) med hänsyn till förändringar i formerna av och processerna för social utslagning i Europa.

- Analyser av socioekonomiska faktorer i fråga om hälsa och säkerhet för arbetstagare Tvärnationella kostnads-intäktsanalyser av förebyggande hälsovård och skyddsåtgärder skall göras. Dessa verksamheter kommer att beakta resultaten av den forskning som görs inom andra program, särskilt om dessa skulle kunna bidra till strukturförbättringar på detta område. Detta inbegriper programmen om biomedicin och hälsa (särskilt forskningen om yrkessjukdomar och miljöbetingade sjukdomar), telematikanvändning av allmänt intresse (särskilt telematik för förbättring av sysselsättningen och livskvaliteten) och industri- och materialteknik (särskilt tillförlitligheten hos produktionssystemen). Särskilt skall de socioekonomiska följderna av hälso- och arbetarskydd på rådande konkurrensvillkor i gemenskapen eller i andra regioner analyseras, med särskild tonvikt på sambanden mellan reglering och social utslagning. Hänsyn kommer att tas till de villkor som hänger samman med särarten hos små och medelstora företag.

- Dimensionen av social tillhörighet och medborgarskap i den europeiska integrationsprocessen, utvecklingen av Europas institutioner och de särskilda verksamheterna på gemenskapsnivå. Detta kommer att inbegripa en analys av rättsinstitutionerna.

(1) En beskrivning av de verksamheter som planeras för GFC på dessa områden återfinns i förslaget till rådets beslut om GFC:s verksamheter (COM(94) 68 slutlig, 30 mars 1994, 94/0095 (CNS)). Ett utdrag ur detta förslag bifogas detta beslut.

BILAGA 2

VÄGLEDNING FÖR FÖRDELNINGEN AV BUDGETERADE MEDEL

>Plats för tabell>

Fördelningen mellan olika områden utesluter inte möjligheten att ett projekt kan tillhöra flera områden.

BILAGA 3

SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR GENOMFÖRANDET AV PROGRAMMET

Programmet kommer att genomföras genom indirekta åtgärder, varvid gemenskapen bidrar ekonomiskt till FTD-verksamheter som genomförs av tredje part eller av GFC:s institut i samarbete med tredje part:

1. Verksamheter med kostnadsdelning:

a) FTD-projekt som genomförs av företag, forskningscentrer och universitet.

Gemenskapens bidrag skall normalt inte överstiga 50 % av projektkostnaden. De universitet och andra institutioner som inte har eget reviderbart ekonomiskt redovisningssystem kommer att ersättas med 100 % av de ytterligare kostnaderna.

b) Temanätverk, sammanförande av forskning som genomförs av organisationer, universitet, forskningscentrer och slutanvändare, särskilt fältstudier eller betraktelser, kommer att användas för att underlätta överföringen av teknik eller kunskap och forskarnas rörlighet och för att säkerställa att politikernas behov bättre beaktas. Gemenskapens bidrag till nätverk skall normalt inte överstiga 20 000 ecu i genomsnitt per deltagare och år och omfatta upp till 100 % av extrakostnader för samordning av verksamheten. Medlemmarna i ett nätverk skall också kunna ansöka om forskningsprojekt enligt normala förfaranden.

2. Åtgärder som är tillämpliga på detta särskilda program:

- Temaundersökningar som är inriktade på att snabbt besvara specifika frågor som uppstår under programmets gång.

- Åtgärder för att främja inrättandet och standardiseringen av databaser om de berörda deltagarna och forskningsprojekten.

- System för att tillhandahålla allmänna redskap åt forskningscentrer, universitet och företag (uppslagsböcker, kataloger etc.).

Gemenskapens bidrag omfattar upp till 100 % av kostnaderna för åtgärderna.

3. Förberedelseåtgärder, kompletterande åtgärder och stödåtgärder som exempelvis

- undersökningar till stöd för detta program och som förberedelse för framtida verksamheter,

- stöd till informationsutbyte, konferenser, seminarier, workshops eller andra vetenskapliga eller tekniska möten, inbegripet samordningsmöten som omfattar flera sektorer eller är av tvärvetenskaplig karaktär,

- utnyttjande av extern expertis, inbegripet tillgång till vetenskapliga databaser,

- vetenskapliga publikationer och verksamheter för spridning, främjande och utnyttjande av resultat, i samverkan med de verksamheter som genomförs enligt det tredje verksamhetsområdet; de faktorer som sannolikt kommer att främja ett utnyttjande av resultaten skall beaktas från början och under hela varaktigheten av FTD-projekten, vars deltagare kommer att utgöra ett centralt nätverk för spridningen och utnyttjandet av resultaten,

- utbildningsåtgärder i samband med forskning som omfattas av detta program i syfte att öka yrkesskicklighet,

- oberoende utvärdering av styrningen och genomförandet av programmet och av verksamheternas genomförande.

Gemenskapens bidrag får omfatta upp till 100 % av kostnaderna för dessa åtgärder.

4. Samverkan, bestående av samordning, i första hand genom "samordningsnätverk" för FTD-projekt som finansieras av offentliga myndigheter eller privata organ.

Möjligheten till samordnad verksamhet enligt programmet får också användas som ett sätt att fastställa genomför-barheten och för att definiera innehållet i forskningsverksamheter med kostnadsdelning.

Gemenskapens bidrag kommer att omfatta upp till 100 % av samordningskostnaderna.

5. Internationella organisationers deltagande i verksamheter enligt detta program får i undantagsfall finansieras på samma grundval som verksamhet av rättsliga enheter med hemvist i gemenskapen.

Utdrag ur förslaget till rådets beslut om GFC-program (COM(94) 68 slutlig 94/0095 (CNS)) om de verksamheter som planeras för Gemensamma forskningscentret (GFC) på de områden som omfattas av det särskilda programmet för målinriktad socioekonomisk forskning

Europeiska vetenskaps- och teknikobservatoriet inom Gemensamma forskningscentrets institut för framtidsstudier inom teknik skall tillhandahålla en informationstjänst om framstegen inom vetenskap och teknik och säkerställa en övervakning av den vetenskapliga utvecklingen och teknisk innovation.

I syfte att förbättra kommunikationerna och för att undvika dubbelarbete skall observatoriet utöva ett nära samarbete med Eurostat och upprätta täta kontakter med europeiska organisationer och OECD men också med ESA, CERN, Eureka etc. Dess verksamheter skall genomföras i nära samarbete med de verksamheter som planeras under rubriken för motsvarande verksamhetsprogram med kostnadsdelning.

Observatoriet skall agera inom nätverket ETAN, vars tillkomst är förutsedd inom verksamhetsprogrammen med kostnadsdelning som ett fokus för dels ett nätverk bestående av olika likartade observationer i medlemsstaterna, dels för universitet och industriexperter med ansvar för utvärdering av relevans, utveckling och effekt av vetenskapliga och tekniska genombrott.

Ur gemenskapens perspektiv kommer observatoriet att bidra genom insamling av information för regelbunden utvärdering av situationen inom FTD i Europa och jämföra denna med situationen i andra industriländer.

Målet med observationssystemet skall vara att upptäcka nya vetenskapliga genombrott och teknisk innovation på ett tidigt stadium och att göra de ansvariga inom gemenskapen medvetna om betydelsen och följderna av dessa, särskilt för teknikforskningen och industrin.