BOKSLUT FÖR KOL- OCH STÅLGEMENSKAPEN PER DEN 31 DECEMBER 1996 (97/C 242/05)

Balansräkning per den 31 december 1996

(Belopp i ecu)

- Före avsättning av resultatet -

>Plats för tabell>

- Före avsättning av resultatet -

>Plats för tabell>

Resultaträkning för räkenskapsåret som slutar den 31 december 1996

(Belopp i ecu)

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

Avsättning av resultatet för räkenskapsåret som slutar den 31 december 1996

(Belopp i ecu)

>Plats för tabell>

NOTER TILL EKSG:S BOKSLUT PER DEN 31 DECEMBER 1996

(Belopp i ecu)

1. PRESENTATION AV BOKSLUTET

1.1 Europeiska kol- och stålgemenskapen (EKSG) inrättades genom fördraget av den 18 april 1951. Enligt detta har EKSG till uppgift att bidra till medlemsstaternas ekonomiska utveckling genom att upprätta en gemensam kol- och stålmarknad. Den största delen av EKSG:s medel utgörs av inkomster från avgiften, "nettosaldot" av den eknomiska verksamheten, lån som tagits på kapitalmarknaden och direkta bankkrediter.

1.2 EKSG:s bokslut per den 31 december 1996 presenteras enligt bestämmelserna i rådets båda direktiv 78/660/EEG och 86/635/EEG om årsbokslut och sammanställd redovisning för banker och andra finansiella institut (EGT nr L 222, 14.8.1978 och EGT nr L 372, 31.12.1986).

1.3 EKSG för sina böcker i de olika valutor som används vid den ekonomiska verksamheten. Beloppen i bokslutet uttrycks i ecu.

Följande kurser har använts när balansposterna skall räknas om till ecu årets slut:

>Plats för tabell>

1.4 För balansräkningen per den 31 december 1996 gäller följande fördelning mellan de olika valutor som nämns i punkt 1.3 och ecun (i tusen ecu):

>Plats för tabell>

2. BOKFÖRINGSPRINCIPER OCH -METODER

2.1 Bokslutet är upprättat enligt allmänt accepterade bokföringsprinciper.

2.2 Räkenskapsårets kostnader och intäkter noteras i olika valutor. De omräknas till ecu med den månatliga omräkningskurs som gällde på transaktionsdagen.

3. TILLGODOHAVANDEN I CENTRALBANKERNA

Denna post utgör EKSG:s tillgodohavanden i vissa medlemsstaters centralbanker.

4. FORDRINGAR HOS KREDITINSTITUT

4.1 Kapitalräkning, uppsägningskonto

Den kvarvarande löptiden för dessa fordringar är enligt följande:

>Plats för tabell>

4.2 Lån

Den kvarvarande löptiden för dessa lån är enligt följande:

>Plats för tabell>

5. KUNDFORDRINGAR

5.1 Lån

Lån som har beviljats till kreditinstitut visas i posten "Fordringar till kreditinstitut" (se not 4).

Fördelning av övriga lån:

>Plats för tabell>

5.2 Avgifter

Före värdekorrigering uppgår denna post till 8 171 552 ecu per den 31 december 1996 (6 355 018 ecu per den 31 december 1995). Den omfattar bl.a. ett belopp på 6 042 902 ecu för rättsliga förfaranden (6 110 892 ecu per den 31 december 1995) och ett belopp på 414 223 ecu för anstånd gällande kol i lager (416 014 ecu per den 31 december 1995).

Enligt ett allmänt beslut från 1972 ges tillfälligt anstånd med avgiften för kol i lager.

5.3 Böter

Denna post omfattar kommissionens fordringar på de företag som har bötesbelagts i enlighet med fördragets regler.

Efter värdekorrigeringar uppgår den till 68 565 376 ecu (64 703 179 ecu per den 31 december 1995).

Denna post består till största delen av böter på sammanlagt 104 364 350 ecu (beslut 94/215/EKSG(1) av den 16 februari 1994) som kommissionen har ålagt stålföretag för att de inte har iakttagit konkurrensreglerna vid saluförande av stålbalkar. I enlighet med detta beslut har 32 151 350 ecu inkasserats, något som har överklagats i förstainstansrätten av nästan samtliga berörda företag.

5.4 Räntebidrag som skall återbetalas

Denna post visar fordringar på de företag som har erhållit lån med räntegaranti där kommissionen har tvingats begära hel eller delvis återbetalning av de räntebdirag som redan utbetalats.

6. OBLIGATIONER OCH ANDRA VÄRDEPAPPER MED FAST AVKASTNING

6.1 Värdering

Värdet på obligationer och andra värdepapper med fast avkastning fastställs antingen till det genomsnittliga anskaffningspriset eller marknadsvärdet den 31 december 1996, beroende på vilket som är lägst.

Denna regel gäller inte för värdepapper som betraktas som finansiella anläggningstillgångar (not 6.5).

6.2 Fördelning

Obligationer och andra värdepapper med fast avkastning uppvisar följande fördelning:

>Plats för tabell>

6.3 Förfallodag 1997

Under 1997 förfaller värdepapper ur värdepappersportföljen till ett belopp motsvarande:

>Plats för tabell>

6.4 Börsnotering

Värdepappersportföljen består av värdepapper som börsnoterats till ett värde av 1 393 595 584 ecu och värdepapper som inte är börsnoterade för resten, motsvarande 53 794 188 ecu.

6.5 Finansiella anläggningstillgångar

6.5.1 Som finansiella anläggningstillgångar räknas värdepapper vilka är avsedda att förbli i värdepappersportföljen fram till slutförfallodagen.

Det rör sig huvudsakligen om korta eller medellånga papper samt EKSG-obligationer som har återköpts i syfte att säkerställa upplåningen.

6.5.2 Värdepapper som betraktas som finansiella anläggningstillgångar värderas antingen till det genomsnittliga anskaffningsvärde eller till värdet vid inlösen, beroende på vilket som är lägst.

Värdet för inlösen av dessa värdepapper överstiger det genomsnittliga anskaffningsvärdet med ett sammanlagt belopp av 540 274 ecu.

6.5.3 De finansiella anläggningstillgångarna uppvisar följande fördelning (i ecu):

>Plats för tabell>

7. MATERIELLA OCH IMMATERIELLA TILLGÅNGAR

>Plats för tabell>

Enligt avtal hade Europeiska gemenskapen till en början nyttjanderätt till de olika fastigheter som ägs av EKSG, i utbyte mot en avgift. Detta innebar en förräntning av EKSG:s investerade medel.

I enlighet med dessa nyttjanderättsavtal betalade kommissionen under 1994 och 1995 den resterande avgiften till EKSG för att EKSG:s äganderätt till fastigheterna skulle kunna övergå till Europeiska gemenskapen.

Överlåtelsen av fastigheterna i New York och Marseille slutfördes under 1996.

För EKSG innebar denna transaktion en realisationsvinst på 741 225 ecu, dvs. skillnaden mellan försäljningspris (1 848 062 ecu) och bokfört nettovärde (1 106 837 ecu) på avyttringsdagen.

Vad gäller övriga fastigheter står Europeiska gemenskapens förskottsbetalningar uppförda på balansräkningens passivsida och utgör sammanlagt 5 440 293 ecu (not 12), i avvaktan på att de behöriga myndigheterna skall slutföra de juridiska formaliteterna i samband med överföringen.

8. ÖVRIGA TILLGÅNGAR

>Plats för tabell>

9. FÖRUTBETALDA KOSTNADER OCH UPPLUPNA INTÄKTER

>Plats för tabell>

10. SKULDER TILL KREDITINSTITUT

Den kvarvarande löptiden är enligt följande:

>Plats för tabell>

11. SKULDEBREV

En del av lånen per den 31 december 1996 löper ut under räkenskapsåret 1997. Dessa uppgår totalt till 900 334 738 ecu.

12. ÖVRIGA SKULDER

>Plats för tabell>

13. UPPLUPNA KOSTNADER OCH FÖRUTBETALDA INTÄKTER

>Plats för tabell>

14. RESERVER FÖR RISKER OCH KOSTNADER

>Plats för tabell>

15. ÅTAGANDEN FÖR EKSG:S DRIFTBUDGET

Förändring av åtagandena för EKSG:s driftbudget under 1996:

>Plats för tabell>

16. RESERV FÖR FINANSIERING AV EKSG:S DRIFTBUDGET

>Plats för tabell>

17. RESERVER FÖR STORA EXPONERINGAR

Mot bakgrund av EKSG-fördragets utgång år 2002 och den gradvisa minskningen av utestående lån ökar riskkoncentrationen på vissa lån betydligt (dessa stora exponeringar har definierats i enlighet med direktiv 92/121/EEG av den 21 december 1992 om övervakning och kontroll av kreditinstituts stora exponeringar).

Reserven för stora exponeringar gäller lån utan första gradens säkerhet, vilka överstiger 25 % av EKSG:s egna medel.

Den avser särskilt att täcka riskkoncentration vid eventuella betalningssvårigheter.

Beräknat utifrån utestående stora exponeringar per den 31 december 1996 uppgår denna reserv enligt rekommendationer från en grupp internationella experter till 36 miljoner ecu.

18. RESERVER

>Plats för tabell>

Garantifonden är avsedd att täcka in- och utlåningstransaktioner. Efter avsättning av 1996 års andel av bidragen från de nya medlemsstaterna (14 429 322 ecu) och en avsättning på 19 miljoner ecu uppgår garantifonden per den 31 december 1996 till 468 743 644 ecu. Denna ökning av garantifonden görs mot bakgrund av EKSG-fördragets utgång

Den 11 september 1996 bekräftade kommissionen att man avser att reserverna till 100 % skall motsvara de utestående lånen utan säkerhet från en medlemsstat efter den 23 juli 2002. Detta innebär att garantifonden successivt måste öka till en nivå på 700 miljoner ecu (inklusive eventuella särskilda värdekorrigeringar).

Den kontinuerliga nedgången av utestående lån fram till och efter den 23 juli 2002 samt ökningen av garantifonden kommer att medföra att soliditeten går från de 14-16 % som hade fastställts för fortsatt verksamhet och rör sig mot 100 %.

Soliditeten ökade också från 16 % per den 31 december 1995 till 21 % per den 31 december 1996.

Specialreserven är avsedd för att bevilja lån från EKSG:s eget kapital för att finansiera subventionerade bostäder.

Den f.d. pensionsfonden omfattade före den 5 mars 1968 alla EKSG:s pensionsåtaganden. Från och med denna dag övertog medlemsstaterna ansvaret för tjänstemännens pensionsutbetalningar genom den allmänna budgeten. Denna fond används nu för att finansiera bostadslån till Europeiska gemenskapernas tjänstemän. Den har även använts för att bevilja särskilda lån till kol- och stålindustrin.

Vad gäller bidraget från de nya medlemsstaterna föreskriver protokoll nr 5 i bilagan till anslutningsakten för Finland, Sverige och Österrike ett bidrag till EKSG:s reservfonder på 44 100 000 ecu som skall betalas i två räntefria och lika stora andelar den 1 januari 1995 och den 1 januari 1996.

Den andra betalningen 1995 på 22 050 000 ecu skall sålunda fördelas mellan garantifonden, specialreserven och den f.d. pensionsfonden.

19. ANALYS AV RESULTATET

I sin helhet påverkas EKSG:s resultat både av resultatet från sådan verksamhet som inte behandlas i budgeten (in- och utlåning, investeringar, växelkursförändringar) och av utfallet av EKSG:s driftbudget.

19.1 Transaktioner som inte behandlas i budgeten

>Plats för tabell>

19.2 Utfall av EKSG:s driftbudget

>Plats för tabell>

19.3 Räkenskapsårets resultat

>Plats för tabell>

20. RÄNTOR OCH LIKNANDE KOSTNADER

>Plats för tabell>

21. ADMINISTRATIONSKOSTNADER

Ett schablonbelopp på 5 miljoner ecu har betalats in till Europeiska kommissionens allmänna budget för att täcka EKSG:s administrationskostnader.

22. ÖVRIGA RÖRELSEKOSTNADER

>Plats för tabell>

23. UPPLUPNA RÄNTOR OCH LIKNANDE INTÄKTER

>Plats för tabell>

24. ÖVRIGA RÖRELSEINTÄKTER

>Plats för tabell>

25. INTÄKTER I SAMBAND MED EKSG:s DRIFTBUDGET

>Plats för tabell>

26. ÅTAGANDEN UTANFÖR BALANSRÄKNINGEN

26.1 Mottagna åtaganden

>Plats för tabell>

26.2 Genomförda åtaganden

>Plats för tabell>

27. FINANSIERINGSANALYS FÖR DET RÄKENSKAPSÅR SOM SLUTAR DEN 31 DECEMBER 1996

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

(1) EGT nr L 116, 6.5.1994.