KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1091/94 av den 29 april 1994 om vissa tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 3528/86 om skydd av skogarna i gemenskapen mot luftföroreningar

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 3528/86 av den 17 november 1986 om skydd av skogarna i gemenskapen mot luftföroreningar(1), senast ändrad genom förordning (EEG) nr 2157/92(2), särskilt artikel 3 i denna,

med beaktande av resolution nr 1 från den första ministerkonferensen om skydd av skogarna i Europar(3) och den därpå följande resolutionen, och

med beaktande av följande:

Enligt artikel 2.1 tredje och fjärde strecksatsen i förordning (EEG) nr 3528/86 är målet med gemenskapsprogrammet att hjälpa medlemsstaterna att

- genomföra en intensiv och fortlöpande övervakning av skogsekosystemen,

- på ett samordnat och enhetligt sätt utarbeta eller utöka ett nät av permanenta observationsområden, vilket behövs för en sådan intensiv och fortlöpande övervakning.

Enligt artikel 2.2 i förordning (EEG) nr 3528/86 skall medlemsstaterna till kommissionen överlämna de uppgifter som samlats in genom nätet av observationsområden för intensiv och fortlöpande övervakning.

Detta nät av observationsområden upprättas för att göra det möjligt att få fram detaljerade upplysningar om utvecklingen hos skogens ekosystem i gemenskapen. På detta sätt blir det möjligt att fastställa sambanden mellan förändringen i de miljömässiga faktorerna, särskilt luftförorening, och reaktionen hos skogens ekosystem på sådan förändring.

Upplysningarna från nätet möjliggör en bättre tolkning av resultaten från det systematiska nät av observationsområden som föreskrivs i kommissionens förordning (EEG) nr 1696/87(4)enast ändrad genom förordning (EEG) nr 836/94(5).

Ansökningar om stöd som görs i enlighet med förordning (EEG) nr 3528/86 i syfte att genomföra en sådan intensiv och fortlöpande övervakning som avses i artikel 2.1 bör innehålla all den information som behövs för en granskning av dessa åtgärder mot bakgrund av målsättningarna och kriterierna i den förordningen. Denna information bör lämnas i standardiserad form för att underlätta granskning och jämförelse av ansökningarna.

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för skogsbruk.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1. Ett nät av permanenta observationsområden skall upprättas av medlemsstaterna. Senast den 30 juni 1994 skall valet av områden vara avslutat och över 50 % av områdena skall ha upprättats i enlighet med de gemensamma metoderna för upprättande av ett nät av permanenta observationsområden för intensiv och fortlöpande övervakning (se bilaga 1). De sista områdena skall ha upprättats före den 30 juni 1995. Medlemsstaterna skall för alla områden senast den 15 december 1994 till kommissionen sända en översikt över urvalskriterierna och en fullständig förteckning över de utvalda områdena, vilken skall innehålla grundläggande upplysningar såsom läge (longitud, latitud, altitud) och arter, samt allmänna upplysningar om varje upprättat observationsområde i standardiserad form enligt bilaga 7a.

2. I de permanenta observationsområdena skall intensiv och fortlöpande övervakning av skogens ekosystem genomföras. Detta omfattar löpande undersökning av kronornas tillstånd, undersökning av jordmånens och bladens/barrens tillstånd samt mätning av tillväxtförändringar, deposition och väderförhållanden i enlighet med objektiva provtagningsmetoder och etablerade analysmetoder.

3. Medlemsstaterna skall senast den 31 december 1996 till kommissionen i standardiserad form sända de data som samlats in vid den övervakning som genomförts mellan 1991 och 1996 för varje permanent observationsområde och bifoga en tolkning av resultaten enligt bilaga 7.

4. De tekniska upplysningar som rör bestämmelserna i denna artikel anges i bilaga 3-6.

Artikel 2

1. Ansökningar om stöd från gemenskapen enligt artikel 2.1 i förordning (EEG) nr 3528/86 skall innehålla de upplysningar och de dokument som anges i bilaga 2 till den här förordningen och kan röra följande verksamheter:

- Upprättande eller utvidgning av nätet av permanenta observationsområden för intensiv och fortlöpande övervakning.

- Undersökning av kronornas tillstånd.

- Undersökning av jordmånen.

- Undersökning av bladen/barren.

- Mätningar av tillväxten.

- Mätningar av depositionen.

- Meteorologiska mätningar.

Ansökningar skall lämnas i tre exemplar i enlighet med bilaga 2.

Medlemsstaterna skall sända ansökningarna till kommissionen före den 1 november varje år för det påföljande året.

2. Ansökningar som inte uppfyller kraven i punkt 1 skall inte beaktas.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 29 april 1994.

På kommissionens vägnar

René STEICHEN

Ledamot av kommissionen

(1) EGT nr L 326, 21.11.1986, s. 2.

(2) EGT nr L 217, 31.7.1992, s. 1.

(3) December 1990, Strasbourg.

(4) EGT nr L 161, 10.6.1987, s. 1.

(5) EGT nr L 97, 15.4.1994, s. 4.

BILAGA 1

GEMENSAMMA METODER FÖR UPPRÄTTANDE AV ETT NÄT AV PERMANENTA OBSERVATIONSOMRÅDEN FÖR INTENSIV OCH FORTLÖPANDE ÖVERVAKNING (Artikel 2.1 i förordning (EEG) nr 3528/86 med ändringar)

I. Allmänt

Syftet med det program som nämns i artikel 2.1 i förordning (EEG) nr 3528/86 med ändringar är att upprätta ett nät av permanenta observationsområden i gemenskapens medlemsstater och att samla in data genom intensiv och fortlöpande övervakning.

Målen för programmet är

- att genomföra en intensiv och fortlöpande övervakning av skogens ekosystem för att kunna fastställa vilka skador som orsakas av luftförorening och andra faktorer som påverkar skogens tillstånd,

- att öka förståelsen av orsakssammanhangen mellan förändringar i skogens ekosystem och de faktorer som påverkar det, särskilt luftförorening, genom att på en och samma plats utföra olika mätningar samt övervakning av skogens ekosystem och dess beståndsdelar,

- att få fram relevant information om utvecklingen hos ett antal skogsekosystem i gemenskapen.

II. Upprättande av nätet av permanenta observationsområden

II.1 Val av områden

Medlemsstaterna skall senast den 30 juni 1994 välja ut ett tillräckligt stort antal observationsområden i varje land. Antalet områden bör i princip inte överstiga 20 % av antalet nationella områden i gemenskapens rutsystem av områden på 16 × 16 km (förordning EEG nr 1696/87). Medlemsstater som har ett begränsat antal områden i gemenskapens rutsystem får välja ut ett större antal permanenta områden, på villkor att antalet begränsas till högst 15.

Urvalet av dessa områden är medlemsstaternas ansvar, men följande urvalskriterier bör tillämpas:

- Områdenas läge bör vara sådant att de viktigaste trädarterna och de vanligaste växtförhållandena i respektive land är representerade.

- Ett område skall vara minst 0,25 hektar mätt i det horisontala planet.

- För att i möjligaste mån reducera effekterna av verksamhet på närliggande områden skall observationsområdet omges av en buffertzon. Zonens faktiska bredd beror på skogens typ och ålder. Om observationsområdet och dess omgivningar är likartade vad gäller höjd och åldersstruktur kan buffertzonens bredd begränsas till 5 eller 10 meter. Om det skogsområde där observationsområdet ligger består av blandade bestånd, olika arter eller bestånd med olika åldersstruktur, skall buffertzonen utvidgas till en bredd på upp till fem gånger den potentiella maximala höjden på skogen i området.

- Eftersom observationsområdet måste vara tillgängligt för övervakning under lång tid, måste hörnen eller gränserna tydligt märkas och varje provträd i området numreras på ett varaktigt sätt.

- Observationsområdena bör alltid vara lättillgängliga, och det bör inte finnas några begränsningar vad gäller tillgänglighet och provtagning.

- Det bör inte finnas några skillnader i förvaltningen av observationsområdet, dess buffertzon och den omgivande skogen (t. ex. bör skötseln vara jämförbar, och störningar till följd av övervakningen bör reduceras i möjligaste mån).

- Direkt förorening från kända lokala källor bör undvikas. Observationsområdena bör inte ligga i närheten av jordbruksanläggningar, mycket nära större vägar eller i omedelbar närhet av förorenande industrier.

- Ett tillräckligt antal träd bör finnas tillgängliga för provtagning i eller i närheten av området.

- Observationsområdena och buffertzonerna bör vara så likartade som möjligt vad gäller t. ex. arter eller artblandning, ålder, storlek, jordmån och lutning.

- Områdena bör ligga tillräckligt långt från skogskanten.

Medlemsstaterna rekommenderas att välja områden som under de senaste åren har övervakats inom ramen för förordning (EEG) nr 3528/86 eller andra program. Om ytterligare områden måste väljas ut rekommenderas områden som är identiska med eller ligger nära ett av de områden som ingår i gemenskapens nät av områden på 16 × 16 km och som är belägna så att information från andra källor (t. ex. meteorologiska stationer) kan utnyttjas.

II.2 Upprättande av och upplysningar om observationsområdet

Senast den 30 juni 1994 skall medlemsstaterna upprätta helst alla och i vart fall över 50 % av de permanenta observationsområdena. I vissa fall kan det accepteras att det faktiska upprättandet av de sista områdena fördröjs med ett år. Varje upprättat område skall beskrivas i detalj. Allmänna data skall fastställas och rapporteras före den 15 december 1994. Den detaljerade beskrivningen av området skall omfatta områdets exakta läge, en kartskiss som visar den permanenta märkningen av områdets hörn eller gränser, antalet träd i området och alla andra relevanta permanenta element i eller i närheten av området (t. ex. tillfartsväg, floder). I framtiden skall även provtagningsplatsernas exakta läge markeras på denna karta (t. ex. gropar för jordprover).

II.3 Definition av ett delområde

I princip skall alla träd i hela observationsområdet ingå i det prov som tas för bedömning av träden (t. ex. kronbedömning, tillväxtbedömning). Om området har många träd (dvs. täta bestånd), kan ett delområde avgränsas och användas vid dessa undersökningar. Delområdet bör när observationsområdet upprättas vara tillräckligt stort för att möjliggöra tillförlitliga uppskattningar för dessa undersökningar under minst 20 år och helst under beståndets hela livstid. Minst 20 träd i delområdet bör vara tillgängliga under denna period.

II.4 Allmänna uppgifter om varje observationsområde

Följande allmänna uppgifter om varje permanent observationsområde för intensiv och fortlöpande övervakning skall samlas in under upprättandet och de första undersökningarna:

>Plats för tabell>

Medlemsstaterna skall senast den 15 december 1994 för varje upprättat område till kommissionen sända den information som samlats in under upprättandet med hjälp av datafiler (se bilaga 7a, blankett 1a) och rapporter (se bilaga 7a, blankett 1b). Viktig information som framkommer under de år då övervakningen äger rum skall varje år lämnas på blankett 1a och 1b (bilaga 7). Övrig information skall lämnas direkt efter det att den första relevanta undersökningen har genomförts och uppdateras vid behov.

II.5 Utbyte av permanenta observationsområden

Permanenta observationsområden måste kunna användas för övervakning under lång tid.

Vid oförutsedda händelser (t. ex. om träd i området förstörs av brand eller storm) kan det bli nödvändigt att byta ut ett område. Medlemsstaterna skall till kommissionen sända de grundläggande upplysningar om det nya området som anges i denna bilaga.

BILAGA 2

ANSÖKAN OM STÖD FRÅN GEMENSKAPEN FÖR DE ÅTGÄRDER SOM SKALL VIDTAS I ENLIGHET MED ARTIKEL 2 I FÖRORDNING (EEG) NR 3528/86 MED ÄNDRINGAR

Ansökningar om stöd måste lämnas i enlighet med bilaga A till kommissionens förordning (EEG) nr 526/87(1) tillsammans med en sammanfattning av de upplysningar som anges nedan och den tabell (ifylld) som ingår i denna bilaga som blankett 2a.

För varje åtgärd som skall vidtas i enlighet med artikel 2 skall information lämnas om följande:

1. Kort beskrivning av åtgärderna

2. Sökande

Kopplingen mellan den sökande och åtgärderna.

3. Det organ som ansvarar för genomförandet av åtgärderna

Målet för och omfattningen av organets viktigaste verksamhet.

4. Detaljerad beskrivning av åtgärderna

a) Om åtgärderna rör upprättande eller utvidgning av nätet av permanenta observationsområden för intensiv och fortlöpande övervakning:

1. Beskrivning av den nuvarande situationen.

2. Det berörda områdets eller de berörda områdenas geografiska läge och yta (plus kartmaterial).

3. Antal permanenta observationsområden.

b) Om åtgärderna rör utarbetande och genomförande av en undersökning av kronornas tillstånd inom de permanenta observationsområdena:

1. Beskrivning av den nuvarande situationen.

2. Antal permanenta observationsområden som skall ingå i undersökningen av kronornas tillstånd (blankett 2a).

3. Detaljerad beskrivning av den metod som används vid provtagning i observationsområdena (antal träd, markeringar etc.).

4. Tidsplan för genomförandet av de planerade åtgärderna (blankett 2b).

c) Om åtgärderna rör utarbetande och genomförande av en undersökning av jordmånens tillstånd i de permanenta observationsområdena:

1. Beskrivning av den nuvarande situationen.

2. Antal permanenta observationsområden som skall ingå i undersökningen av jordmånens tillstånd (blankett 2a).

3. Detaljerad beskrivning av den metod som används vid provtagning i observationsområdena (antal enskilda prover, beskrivning av jordmånsprofilen etc.).

4. Detaljerad beskrivning av de parametrar som skall bestämmas och de analysmetoder som skall användas, inbegripet en utförlig redogörelse för eventuella kalibreringar, korrigeringar eller omräkningar som är nödvändiga för att göra resultaten jämförbara med de analysresultat som uppnås med de godkända metoderna.

5. Tidsplan för genomförandet av de planerade åtgärderna (blankett 2b).

d) Om åtgärderna rör utarbetande och genomförande av en undersökning av bladens/barrens tillstånd i de permanenta observationsområdena:

1. Beskrivning av den nuvarande situationen.

2. Antal permanenta observationsområden som skall ingå i undersökningen av bladens/barrens tillstånd (blankett 2a).

3. Detaljerad beskrivning av den metod som används vid provtagning i observationsområdena (antal enskilda prover, beskrivning etc.).

4. Detaljerad beskrivning av de parametrar som skall bestämmas och de analysmetoder som skall användas, inbegripet en utförlig redogörelse för eventuella kalibreringar, korrigeringar eller omräkningar som är nödvändiga för att göra resultaten jämförbara.

5. Tidsplan för genomförandet av de planerade åtgärderna (blankett 2b).

e) Om åtgärderna rör utarbetande och genomförande av mätningar av tillväxtförändringar i de permanenta observationsområdena:

1. Beskrivning av den nuvarande situationen.

2. Antal permanenta observationsområden som skall ingå i tillväxtmätningarna (blankett 2a).

3. Detaljerad beskrivning av de mätmetoder som används i observationsområdena (antal mätningar, beskrivning etc.).

4. Detaljerad beskrivning av de parametrar som skall bestämmas och de analysmetoder som skall användas, inbegripet en utförlig redogörelse för eventuella kalibreringar, korrigeringar eller omräkningar som är nödvändiga för att göra resultaten jämförbara med de analysresultat som uppnås med de godkända metoderna.

5. Tidsplan för genomförandet av de planerade åtgärderna (blankett 2b).

f) Om åtgärderna rör utarbetande och genomförande av mätningar av depositionen i de permanenta observationsområdena:

1. Beskrivning av den nuvarande situationen.

2. Antal permanenta observationsområden som skall ingå i depositionsmätningarna (blankett 2a).

3. Detaljerad beskrivning av de mätmetoder som används i observationsområdena (antal mätningar, beskrivning etc.).

4. Detaljerad beskrivning av de parametrar som skall bestämmas och de analysmetoder som skall användas, inbegripet en utförlig redogörelse för eventuella kalibreringar, korrigeringar eller omräkningar som är nödvändiga för att göra resultaten jämförbara med de analysresultat som uppnås med de godkända metoderna.

5. Tidsplan för genomförandet av de planerade åtgärderna (blankett 2b).

g) Om åtgärderna rör utarbetande och genomförande av meteorologiska mätningar i de permanenta observationsområdena:

1. Beskrivning av den nuvarande situationen.

2. Antal permanenta observationsområden som skall ingå i de meteorologiska mätningarna (blankett 2a).

3. Detaljerad beskrivning av de mätmetoder som används i observationsområdena (antal mätningar, beskrivning etc.).

4. Detaljerad beskrivning av de parametrar som skall bestämmas och de analysmetoder som skall användas, inbegripet en utförlig redogörelse för eventuella kalibreringar, korrigeringar eller omräkningar som är nödvändiga för att göra resultaten jämförbara med de analysresultat som uppnås med de godkända metoderna.

5. Tidsplan för genomförandet av de planerade åtgärderna (blankett 2b).

5. Kostnader för åtgärder enligt 4a-4g (blankett 2a)

1. Kostnader för upprättande eller utvidgning av nätet (4a)

1.1 Kostnader per observationsområde

1.2 Totala kostnader

1.3 Det stöd som sökts från gemenskapen

2. Kostnader för utarbetande, genomförande eller provtagning för varje undersökning (4b-4g)

2.1 Kostnader per observationsområde

2.2 Totala kostnader

2.3 Det stöd som sökts från gemenskapen

3. Kostnader för analys och utvärdering för varje undersökning (4b-4g)

3.1 Kostnader per observationsområde

3.2 Totala kostnader

3.3 Stöd som sökts från gemenskapen

4. Total projektkostnad (summan av kostnaderna för 1.2 (upprättande), 2.2 (observation eller provtagning) och 3.2 (analys och utvärdering))

5. Totalt stöd som sökts från gemenskapen (summan av kostnaderna för 1.3 (upprättande), 2.3 (observation eller provtagning) och 3.3 (analys och utvärdering))

6. Fyll i blankett 2a och 2b

(datum och underskrift)

>Start Grafik>

Blankett 2a

PLANERAD FINANSIERING (intensiv övervakning)

Åtgärd Berört skogs-

område

(km2) Antal områden

för intensiv

övervakning Total kostnad(1) Icke gemenskapsdeltagande Sökt stöd

(1)

Stat(1) Region(1) Andra offentliga

medel(1) Privat(1)

Upprättande eller utvidgning av nätet av permanenta observationsområden för intensiv och fortlöpande övervakning

Utarbetande och genomförande av undersökning av kronornas tillstånd

Utarbetande och genomförande av undersökning av jordmånens tillstånd

Utarbetande och genomförande av en undersökning av det kemiska innehållet i blad/barr

Utarbetande och genomförande av mätningar av tillväxtförändringar

Summa

(1) I nationell valuta.

Blankett 2b

GENOMFÖRANDEPLAN FÖR PROJEKTET

att fyllas i för varje projektförslag enligt artikel 2

Fas År

Månad J | F | M | A | M | J | J | A | S | O | N | D J | F | M | A | M | J | J | A | S | O | N | D J | F | M | A | M | J | J | A | S | O | N | D J | F | M | A | M | J | J | A | S | O | N | D

1

2

3

4

5>Slut Grafik>

(1) EGT nr L 53, 21.2.1987, s. 14.

BILAGA 3

GEMENSAMMA METODER FÖR UNDERSÖKNING AV KRONORNAS TILLSTÅND I DE PERMANENTA OBSERVATIONSOMRÅDENA

I. Allmänt

Undersökningen skall genomföras i samtliga permanenta observationsområden år 1994 och upprepas årligen.

II. Undersökningsmetodik

II.1 Urval av provträd

I princip alla förhärskande, härskande och samhärskande träd (Kraft: klass 1-3) i hela observationsområdet skall övervakas. Om observationsområdet har många träd (t. ex. täta bestånd) kan antalet provträd för kronbedömningen minskas genom användning av ett delområde (se bilaga 1, 2.3). I fråga om ett delområde skall samtliga förhärskande, härskande och samhärskande träd (Kraft: klass 1-3) övervakas. I vissa fall kan ett annat, men objektivt och neutralt system användas för att minska antalet provträd. Samma metoder skall tillämpas varje år och minst 20 träd skall bedömas i varje undersökning.

II.2 Bedömningsdag

Undersökningen skall genomföras mellan slutet av den period då nya blad/barr bildas och före höstens missfärgning av bladen.

II.3 Allmän bakgrundsinformation

Följande allmänna uppgifter skall samlas in:

- områdets nummer,

- antal träd,

- trädarter,

- bedömningsdag.

II.4 Bedömning av provträd

1. V i s u e l l b e d ö m n i n g a v b l a d- e l l e r b a r r a v f a l l

Blad-/barrförlust skall beräknas i 5 %-steg i förhållande till ett träd med fullt bladverk/barrskrud enligt förhållandena på orten. Klassificeringen av träd i grader av blad-/barrförlust skall utföras under observationen och registreras i 5 %-steg.

2. V i s u e l l b e d ö m n i n g a v m i s s f ä r g n i n g

Klassificeringen av träd i grader av missfärgning skall utföras efter det att observationerna har gjorts.

Graderna av missfärgning är följande:

>Plats för tabell>

3. T i l l ä g g s p a r a m e t r a r

Tilläggsparametrarna är följande:

- Skada beroende på lätt identifierbara orsaker (insekter, svamp, abiotisk påverkan).

- Identifiering av skadeslag.

- Observationer på trädet i området.

II.5 Överföring av uppgifter

Medlemsstaterna skall med användning av standardiserade blanketter årligen sända dessa uppgifter till kommissionen för varje observationsområde (se bilaga 7, blankett 3a och 3b).

BILAGA 4

GEMENSAMMA METODER FÖR UNDERSÖKNING AV JORDMÅNEN I DE PERMANENTA OBSERVATIONSOMRÅDENA

I. Allmänt

Undersökningen skall utföras i samtliga permanenta observationsområden under perioden 1994-1996. Uppgifter om jordmånen som samlades in och analyserades före år 1994 men efter den 1 januari 1991 kan också användas om de metoder som beskrivs nedan har använts. Undersökningen skall upprepas i varje enskilt provtagningsområde vart 10:e år. Denna bilaga grundar sig på resultaten från jordexpertpanelen vid FN-ECE:s Internationella program för samarbete vid bedömning och övervakning av luftföroreningarnas effekt på skogen (ICP-Skog). Hänvisning görs till den manual (1992) som förbereddes av denna panel. Efter två provtagningsperioder skall en översyn av de parametrar som skall analyseras vid framtida jordmånsprovtagningar göras.

II. Undersökningsmetodik

II.1 Val av provtagningsplats

Jordmånsproven skall vara statistiskt representativa för förhållandena i observationsområdet. Jordmånsprov tas från en profilgrop eller ett borrhål. Man bör undvika att skada rötterna på provträden.

II.2 Allmän bakgrundsinformation

Följande allmänna uppgifter skall samlas in:

- Områdets nummer.

- Dag för provtagning och analys.

II.3 Pedologisk och fysisk beskrivning av provtagningsplatserna

En pedologisk beskrivning skall göras av varje provtagningsplats. Det är tillrådligt att göra profilbeskrivningen i enlighet med FAO:s riktlinjer (FAO guidelines for soil description, tredje reviderade utgåvan, Rom 1990) i buffertzonen. Man bör vara noga med att profilbeskrivningen eller -beskrivningarna görs på en plats som är representativ för hela provtagningsområdet. Det rekommenderas att torrskrymdensiteten bestäms på grundval av orörd jord för att möjliggöra beräkning av det totala innehållet näringsämnen. Om torrskrymdensiteten inte bestäms bör en rimlig beräkning av denna parameter göras. Bestämningen av jordens kornstorlek är obligatorisk. Partikel-storleksfraktionerna är: Plats för tabell>

Det står medlemsstaterna fritt att analysera alla eller del av de frivilliga parametrarna.

II.7 Överföring av uppgifter

Medlemsstaterna skall med användning av standardiserade blanketter årligen sända dessa uppgifter till kommissionen för varje observationsområde (se bilaga 7, blankett 4a-c).

(1*) Jordexperptanelen vid FN-ECE/ICP har enats om att använda de definitioner som anges i FAO:s riktlinjer för jordmånbeskrivning (1190) och definitionerna för de organiska lagren (O- och H-) är följande:

- H-horisonter eller H-lager: Lager som domineras av organiskt material, formade genom ansamling av icke nedbrutet eller delvis nedbrutet organiskt material vid markytan som kan ligga under vatten. Alla H-lager mättas med vatten under längre perioder eller mättades en gång i tiden men är nu artificiellt torrlagda. Ett H-lager kan ligga ovanpå mineralisk jordmån eller på varje djup under ytan om det är täckt.

- O-horisonter eller O-lager: Lager som domineras av organiskt material, bestående av icke nedbruten eller delvis nedbruten förna, t. ex. blad, barr, kvistar, mossa och lavar som har ansamlats på ytan. De kan ligga ovanpå antingen mineralisk eller organisk jordmån. O-lager är under långa perioder inte mättade med vatten. Andelen mineral i sådant material är endast en liten procentandel av materialets volym och i allmanhet betydligt mindre än halva vikten. Ett O-lager kan ligga på ytan eller på varje djup under ytan om det är täckt. En horisont skapad genom anrikning av organiskt material till underliggande mineraljord är inte ett O-lager, även om vissa lager som formats på detta sätt innehåller mycket organiskt material.

BILAGA 5

GEMENSAMMA METODER FÖR UNDERSÖKNING AV BLAD/BARR I DE PERMANENTA OBSERVATIONSOMRÅDENA

I. Allmänt

Undersökningen skall utföras i alla permanenta observationsområden. Den första gemensamma undersökningen skall vara avslutad före sommaren 1996. Det rekommenderas att undersökningen av bladen/barren utförs under de angivna perioderna sommaren 1995 och vintern 1995/96, men det kan dock tillåtas att den delas upp på två år. Undersökningen upprepas med två års mellanrum i varje enskilt område. Följande tekniska upplysningar grundar sig på resultaten från expertpanelen för analys av blad/barr vid ICP-Skog. Det hänvisas till den manual (1993) som utarbetats av denna expertpanel.

II. Undersökningsmetodik

II.1 Tidpunkter för provtagning

Lövfällande arter (inklusive lärkträd): provtagningen skall utföras när de nya löven är fullt utvecklade, och innan bladen börjat gulna och åldras på hösten. Vintergröna arter: provtagningen skall utföras under viloperioden. Medlemsstaterna ombeds att för varje region, och inom varje region för slättland och bergsområden, ange den lämpligaste tidsperioden för provtagning och analys av de olika arterna och att hålla sig till denna period.

II.2 Urval av träd

Vartannat år tas prov från åtminstone fem träd från var och en av huvudarterna inom observationsområdet.

Vid urval av de träd som skall användas för provtagning iakttas följande:

- Att inte samma träd används som vid bedömningen av kronorna för att undvika att flera på varandra följande provtagningar orsakar blad- eller barrförlust.

- Om vitalitetsbedömningen begränsas till träden i delområdet skall träden för provtagning av blad/barr väljas ut i den återstående delen av det totala observationsområdet. Om inget delområde används skall provträden väljas bland träd i buffertzonen. I så fall skall de träd som valts ut i buffertzonen ges ett särskilt nummer (se bilaga 7).

- Att träden tillhör de förhärskande eller härskande klasserna (skog med slutet trädtak) eller inte avviker med mer än +/ 20 % från genomsnittshöjden (skog med öppet trädtak).

- Att träden befinner sig i närheten av de platser där jordmånsprover för analys tagits. Det måste dock ges akt på att provträdens huvudrötter inte skadats av jordmånsproverna.

- Att träden är representativa för observationsområdets genomsnittliga blad- eller barrförlust (I 5 % avvikelse).

- Att träden är representativa för observationsområdets hälsostatus.

Samma provträd skall användas varje år och träden skall numreras. För arter med små kronor och alltför få blad/barr per år är det tillåtet (men inte rekommenderat) att växla mellan två bestånd med vart och ett fem träd, om risk föreligger för skada på provträden. Varje bestånd skall uppfylla villkoren ovan.

Endast träd som tillhör huvudarterna i gemenskapen skall provtas (se bilaga 7, punkt 15).

För träd som används för provtagning av blad/barr skall kronornas tillstånd bedömas (se bilaga 3) varvid de existerande eller särskilt tilldelade numren används.

II.3 Allmän bakgrundsinformation

Följande uppgifter skall samlas in:

- områdesnummer,

- dag för provtagning och analys,

- trädart.

II.4 Urval och kvantitet av blad och barr

Träden i observationsområdet får inte fällas vilket kan påverka metoden för provtagning av blad eller barr. Det är viktigt att de provtagna bladen eller barren har utvecklats i fullt ljus. Allmänt sett är det lämpligast att använda det innevarande årets blad eller barr från vintergröna arter för att bedöma näringsämnesinnehållet, men för ett antal grundämnen kan det vara intressant att jämföra årets koncentrationer med koncentrationen av grundämnen i äldre barr.

Bladen eller barren skall tas från kronans övre tredjedel, men inte från det sista grenvarvet vad gäller barrträd. I bestånd där olika grenvarv klart kan identifieras rekommenderas det att provta mellan det sjunde och det femtonde grenvarvet. På lövfällande arter tas proverna på innevarande års blad eller barr.

På vintergröna arter rekommenderas det att proverna tas både på de blad eller barr som bildats innevarande år och på de som bildats föregående år.

För alla arter är det nödvändigt att tillse att de provtagna bladen eller barren är fullt utvecklade, särskilt för arter som skjuter skott flera gånger per år (t. ex. Pinus halepensis, Pseudotsuga menziesii, Eucalyptus sp., Quercus sp.). Vad gäller Larix sp. och Cedrus sp. tas proven från föregående års korta grenar.

I allmänhet skall provtagning utföras så att alla väderstreck är representerade i beståndet med provträd. Om nödvändigt kan provtagningen utföras från olika sidor av varje träd i provtagningsbeståndet. På särskilda växtplatser med tydlig påverkan från ett väderstreck (t. ex. branta sluttningar eller stark vind från en viss riktning) tas prov endast i ett väderstreck, som alltid skall vara detsamma. I detta fall är det nödvändigt att ange väderstrecket.

För att analysera viktigare grundämnen samt för Fe, Mn, Zn, Cu är den rekommenderade kvantiteten 30 gram färska blad eller barr för varje provtagen åldersklass.

Varje land får besluta att provta en större kvantitet om dess egna analytiska metoder så kräver eller för att bevara prov för framtiden.

II.5 Provtagningsmetoder

Eftersom träden inte får fällas kan varje lämpligt provtagningssätt med hänsyn tagen till slag av och storlek på bestånd etc användas, förutsatt att det inte medför förorening av proven, kraftiga skador på träden eller risker för provtagningsgruppen.

II.6 Behandling av proven innan de skickas till laboratorium för analys

Prov tas från minst fem träd av var och en av de huvudarter som förekommer i observationsområdet. Proven bevaras var och en för sig i påsar. För analysen prepareras ett sammansatt prov genom att blanda lika kvantiteter av vart och ett av de fem proven (om de fem proven analyseras separat beräknas medelvärdet för varje grundämne).

För lövträd kan det vara tillrådligt att avlägsna bladen från kvistarna (och för vissa arter dessutom de små bladen från bladaxeln) men motsvarande förfarande är inte nödvändigt för barrträd. Årets skott och det föregående årets skott skiljs åt och förvaras i separata påsar. Perforerade kraftiga polyetylenpåsar bör användas. Om möjligt torkas proverna i ett rent rum och lagras på en kylig plats i perforerade polyetylenpåsar. Varje prov skall noggrant och tydligt märkas (skog, observationsområdets nummer, art, barrens ålder, etc.) innan det skickas till laboratoriet för analys. Märkningen skall göras utanpå påsen (direkt på påsen med outplånligt bläck, eller genom att sätta fast en etikett på påsen). Märkningen bör upprepas med outplånligt bläck på en pappersetikett inuti påsen. Etiketten bör vikas för att undvika att bladen eller barren förorenas genom kontakt med bläcket.

II.7 Behandling före analys

För den intensiva och kontinuerliga övervakningen av de permanenta observationsområdena och årets skott bör massan av 100 blad eller 1 000 barr liksom skottens massa fastställas.

Det är inte nödvändigt att skära av skaften från bladen men för sammansatta blad kan det vara tillrådligt att avlägsna de små bladen från bladaxeln om detta inte redan gjorts i skogen. För att undvika föroreningar skall pudrade plasthandskar inte användas.

Det är inte nödvändigt att systematiskt tvätta proverna, men det kan vara lämpligt i regioner med en hög halt av luftföroreningar eller som ligger i närheten av havet. Proverna tvättas med vatten utan några tillsatser.

Torkning i ugn skall ske vid högst 80 °C i minst 24 timmar. Barren skall avlägsnas från kvistarna med samma försiktighet som vid avlägsnandet av de små bladen från bladaxeln.

Torrprover skall malas för att få ett fint och så homogent pulver som möjligt. Lite fibrer kommer alltid att finnas kvar beroende på trädart, men det innebär inga större olägenheter om de är små och om pulvret blandas noggrant innan prover tas för analys. För bestämning av Mn, Fe, Cu, Cd, Al och Pb måste det säkerställas att kvarnen inte förorenar proverna. Kvarnen kan kontrolleras genom att mala torkad fibrös cellulosa och analysera cellulosan med avseende på dessa grundämnen före och efter malningen.

II.8 Kemisk analys

För vart och ett av grundämnena är det enbart den totala koncentrationen som fastställs.

I "Manual on methodologies for leaf and needle sampling and analyses", som utarbetats av expertpanelen för analys av blad/barr vid ICP-Skog, beskrivs modellförfaranden för analys av de olika parametrarna för blad/barr.

Varje land får använda sina egna inhemska metoder. Det är dock nödvändigt att jämföra den totala koncentration av grundämnen enligt den inhemska metoden med den koncentration som referensstandardproven visat. Vid undersökningen av blad/barr skiljs det mellan obligatoriska och frivilliga parametrar (se förteckningen nedan).

Parametrar:

>Plats för tabell>

Det står medlemsstaterna fritt att analysera alla eller del av de frivilliga parametrarna.

II.9 Överföring av uppgifter

Medlemsstaterna skall med användning av standardiserade blanketter sända dessa uppgifter till kommissionen för varje observationsområde (se bilaga 7, blankett 5a, b och c).

BILAGA 6

GEMENSAMMA METODER FÖR MÄTNING AV TILLVÄXTFÖRÄNDRINGAR I DE GEMENSAMMA OBSERVATIONSOMRÅDENA

I. Allmänt

De första mätningarna skall utföras i alla observationsområden under perioden 1994 till 1996.

Mätning av tillväxtparametrarna består av två delar:

- Periodiska mätningar av trädparametrar.

- Analys av årsringar med hjälp av borrkärnor och stamskivor (frivillig).

De periodiska mätningarna upprepas i varje enskilt område under viloperioden 1999-2000 och upprepas sedan med fem års mellanrum. Provtagning och analys av borrkärnor och stamskivor kan utföras en gång, företrädesvis under upprättandet av området eller snart därefter.

Följande tekniska upplysningar grundar sig på resultaten från expertpanelen för tillväxt vid ICP-Skog. Det hänvisas till den manual som utarbetats av denna expertpanel.

De metoder som beskrivs här är inte lämpade för maquis och liknande vegetationstyper.

II. Undersökningsmetodik

II.1 Tidpunkt för mätningarna

Mätningarna bör utföras under viloperioden.

II.2 Urval av provträd

I princip skall alla träd övervakas. Om det finns många träd i området (t. ex. täta bestånd), kan ett delområde ha avgränsats för bedömning av träden (t. ex. bedömning av kronor och tillväxt). I så fall skall alla träd i delområdet övervakas. Storleken på delområdet vid tidpunkten för undersökningen bör vara tillräckligt stor för att ge tillförlitliga skattningar för beståndstillväxten över hela mätperioden. Delområdets exakta storlek skall fastställas och rapporteras.

II.3 Metoder

Periodiska mätningar.

Alla träd i (del)området skall mätas vart femte år.

Analys av årsringar (borrkärnor och stamskivor). Eftersom uttag av borrkärnor kan påverka andra mätningar bör dessa prover tas från träd utanför området. Eftersom de träd från vilka det tas prov i form av stamskivor måste fällas, skall de utvalda träden befinna sig så långt bort från området att fällningen inte på något sätt kan påverka de träd som övervakas inom området. De provtagna träden skall samtidigt vara representativa för träden inom området. Så långt möjligt skall träd som fälls inom ramen för den normala verksamheten användas.

II.4 Allmän bakgrundsinformation

Följande uppgifter skall samlas in:

- områdesnummer,

- dag för provtagning och analys,

- trädnummer

II.5 Parametrar som skall mätas

>Plats för tabell>

Det står medlemsstaterna fritt att analysera alla eller del av de frivilliga parametrarna.

Medlemsstaterna får använda sina egna inhemska system och metoder. Förslag till metoder och uppgifter om mätningsförfaranden beskrivs i "Submanual on increment" som utarbetats av expertpanelen för tillväxt vid ICP-Skog.

II.6 Överföring av uppgifter

Medlemsstaterna skall med användning av standardiserade blanketter årligen sända dessa uppgifter till kommissionen för varje observationsområde (se bilaga 7, blankett 6a, b, c och d).

BILAGA 7

GEMENSAMMA RIKTLINJER FÖR INRAPPORTERING AV RESULTATEN FRÅN ÖVERVAKNINGEN AV DE PERMANENTA OBSERVATIONSOMRÅDENA OCH FÖR TOLKNINGEN AV DESSA

I. Allmänt

Syftet med nätet av permanenta observationsområden är att få detaljerade uppgifter om utvecklingen av skogsekosystemen i gemenskapen och att försöka finna samband mellan förändringar i omvärldsfaktorer, särskilt luftföroreningar, och reaktioner hos skogsekosystemen.

Detta syfte kan endast uppnås genom att utvärdera resultaten på områdesnivå. Jämförelser mellan resultaten från olika permanenta observationsområden på regional nivå eller gemenskapsnivå måste göras med största försiktighet.

Så snart de verifierade uppgifterna från varje undersökning (eller avslutad del därav) blivit tillgängliga skall de överlämnas till kommissionen med användande av de standardiserade blanketterna i denna bilaga. Medlemsstaterna skall, för varje permanent observationsområde, till kommissionen sända de uppgifter som samlats in från de olika undersökningar som utförts mellan 1991 och 1996 tillsammans med en tolkning av resultaten för varje område.

Senast den 31 december 1996 skall alla data och den nationella tolkningen finnas tillgängliga i standardiserad form hos kommissionen för vidare utvärdering.

De verifierade uppgifterna från undersökningarna efter 1996 sänds till kommissionen när de är avslutade, med nya tidsfrister vart femte år (t. ex. den 31 december 2001, 2006, etc.).

I denna bilaga ges upplysningar om överlämnande av undersökningsresultaten och tolkningen av dessa.

II. Allmänna tekniska upplysningar om överlämnande av data

II.1 Krav på maskinvaran

Som medium för dataöverföringen har valts en 3,5" diskett (DSDD eller HD). Denna diskett har blivit världsstandard och den är billig och hållbar. Disketter av god kvalitet skall användas.

II.2 Krav på programvaran

Disketterna skall vara formaterade på disketter med lämplig densitet (DSDD = låg densitet och HD = hög densitet) med hjälp av DOS 2,1 eller högre och skall vara 100 % IBM-kompatibla. Teckenuppsättningen ASCII skall användas för all information på disketten.

II.3 Datafiler

Varje diskett (eller uppsättning disketter) skall innehålla områdesfil och resultatfil, dvs. filen med sammanfattningen av uppgifterna om observationsområdena (områdesfil) och en eller flera filer med undersökningsresultaten för varje undersökning (resultatfiler). Närmare upplysningar om namn och innehåll för dessa filer anges i bilaga 7a.

II.4 Diskettmall

På begäran kan en diskett med ett exempel på filernas uppbyggnad och innehåll ställas till förfogande.

BILAGA 7a

ÖVERLÄMNANDE AV DATA I DIGITALT FORMAT FÖR VARJE ENSKILT PERMANENT OBSERVATIONSOMRÅDE

Översikt av filnamnen för de enskilda undersökningarna

I föregående bilagor har de enskilda delarna i undersökningsmetoderna beskrivits. Efter bedömning, provtagning/analys, verifikation och utvärdering skall uppgifterna sändas till kommissionen i standardiserad form. I denna bilaga beskrivs den standardiserade formen för varje bedömning.

För varje bedömning skall de verifierade uppgifterna framläggas i en eller flera filer med standardformat.

>Plats för tabell>

Varje filnamn består av en landskod med två bokstäver (representerat av XX i namnkolumnen), följt av bedömningsår (1995 i exemplet) eller GENER när uppgifterna lämnas en enda gång, punkt (.) och därefter en kod med tre bokstäver. För områdesfilen utgörs dessa tre bokstäver av PL och den första bokstaven i bedömning av jordmån (S), blad/barr (F) samt tillväxt (I). För resultatfilen utgörs de tre bokstäverna av två bokstäver (eller en); FO (= Foliage) för blad/barr, SO (= Soil) för jordmån eller I (= Increment) för tillväxt följt av en eller två bokstäver, M för att ange obligatorisk (M = Mandatory), O för att ange frivillig (O = Optional) eller för att ange de olika delarna av tillväxtbedömningen.

Om behandlingen av data för observationsområdena på 16 × 16 km sker på samma ställe kan det leda till förväxlingar om samma filnamn används. Filernas årskoder kan i så fall ökas med 1 000 (t. ex. XX2995. SOM).

>Hänvisning till >

>Start Grafik>

Kolumn Se förklarande kommentar nummer

1 4 Områdenas löpnummer (1 till 9 999)

6 7Landskod (Frankrike = 01, Belgien = 02, osv.)(1)

9 12Observationsområdesnummer (högst 9 999)(2)

14 20Latitud i + grader/minuter/sekunder (t. ex. + 50 58 52)(4)

22 28Longitud i (+ eller ) grader/minuter/sekunder (t. ex. 03 55 31)(4)

30 31Höjd (i 50-meterssteg från 1 till 51)(7)

33Väderstreck (N = 1, NÖ = 2, osv.)(8)

35 40Dag för upprättande DDMMÅÅ(3)

42 47Områdets totala storlek (i 0,0001 ha)(11)

49 52Antal träd i hela området(12)

54 59Delområdets storlek (i 0,0001ha)(11)

61 62Genomsnittsålder för det härskande skiktet (i 20-årssteg från 1 till 8)(9)

64 66Huvudarter av träd(15)

68Uppskattad avkastning absolut(13)

70Uppskattad avkastning relativ(13)

I den sista kolumnen kan en kommentar om området införas:

72 82Övriga observationer (i ord)(99)

>Slut Grafik>

>Hänvisning till >

>Hänvisning till >

>Start Grafik>

KolumnSe förklarande kommentar nummer

1 4Områdenas löpnummer (1 till 9 999)

6 7Landskod (Frankrike = 01, Belgien = 02, osv.)(1)

9 12Områdesnummer (högst 9 999)(2)

14 19Bedömningsdag(3)

21 27Latitud i + grader/minuter/sekunder (t. ex. + 50 58 52)(4)

29 35Longitud i (+ eller ) grader/minuter/sekunder (t. ex. 03 55 31)(4)

37 38Höjd (i 50-meterssteg från 1 till 51)(7)

40 41Genomsnittsålder för det härskande skiktet (i 20-årssteg från 1 till 8)(9)

I den sista kolumnen kan en kommentar om området införas:

43 53Övriga observationer (i ord)(99)

>Slut Grafik>

>Hänvisning till >

>Start Grafik>

KolumnSe förklarande kommentar nummer

1 5Trädens löpnummer (1 till 99 999)(2)

7 10Områdesnummer (högst 9 999)(3)

12 17Undersökningsdag i dag/månad/år (t. ex. 220690)(14)

19 22Trädnummer (enligt märkning vid upprättandet)(15)

24 26Arter (001 till 199)(16)

28 30Blad- eller barrförlust (0, 5, 10, 15, 20,..., 95, 100 %)(17)

32Missfärgning (0, 1, 2, 3, eller 4)(18)

34(*)Skada orsakad av: Vilt och bete (1 = ja)(18)

36(*)Skada orsakad av: Insekter (1 = ja)(18)

38(*)Skada orsakad av: Svamp (1 = ja)(18)

40(*)Skada orsakad av: Abiotisk påverkan (1 = ja)(18)

42(*)Skada orsakad av: Direkt påverkan av människa (1 = ja)(18)

44(*)Skada orsakad av: Eld (1 = ja)(18)

46(*)Skada orsakad av: Känd lokal/regional föroreningskälla (1 = ja) (18)

48(*)Annan skada (1 = ja)(18)

50 55(*)Identifikation av skadeslag(19)

57 67Övriga observationer (i ord)(20)

(*) Ifylles endast om skada konstaterats).

>Slut Grafik>

>Hänvisning till >

>Start Grafik>

Kolumn Se förklarande kommentar nummer

1 4(Områdenas löpnummer (1 till 9 999)

6 7Landskod (Frankrike = 01, Belgien = 02, osv.)(1)

9 12Områdesnummer (högst 9 999)(2)

14 19Provtagningsdag i dag/månad/år (t. ex. 22 06 90)(3)

21 27Latitud i + grader/minuter/sekunder (t. ex. + 50 58 52)(4)

29 35Longitud i (+ eller ) grader/minuter/sekunder (t. ex. 03 55 31)(4)

37 38Höjd (i 50-meterssteg från 1 till 51)(7)

40 42Jordmånsslag (101 till 253)(10)

44Vattentillgång (otillräcklig = 1, tillräcklig = 2, i överflöd = 3)(5)

46Humusform (mull = 1, moder = 2, osv.)(6)

I den sista kolumnen kan en kommentar om området införas:

48 58Övriga observationer (i ord)(99)

>Slut Grafik>

>Hänvisning till >

>Start Grafik>

(*) De metoder och omräkningar som använts skall beskrivas i detalj i en bilaga till rapporten om jordmånstilllståndet.

(**) Maximala värden används när det faktiskt registrerade värdet är lika med eller högre än det maximala värdet. När det faktiskt registrerade värdet är lägre än det minsta värde som kan införas används minimivärdet. Om ingen kvantitet har kunnat uppmätas (dvs. under detektionsgränsen) skall en särskild kod 1 (minus 1) användas. Om ingen analys utförts för denna parameter anges en nolla eller lämnas fältet tomt.

(***) Baserat på ugnstorr vikt.

Blankett 4 c

XX1993.500

>Slut Grafik>

>Hänvisning till >

>Start Grafik>

Frivillig fil

Parametrar Enheter(***) H/O Min. Godkänd metod Kommentarer

25-27 CaCO3 (g/kg) Frivillig AFNOR X 31-105 (om pH CaCl2 > 6)

29-32 Na (mg/kg) Frivillig Frivillig Extraktion med kungsvatten

34-38 Al (mg/kg) Frivillig Frivillig Extraktion med kungsvatten

40-44 Fe (mg/kg) Frivillig Frivillig Extraktion med kungsvatten

46-48 Cr (mg/kg) Frivillig Extraktion med kungsvatten

50-52 Ni (mg/kg) Frivillig Extraktion med kungsvatten

54-57 Mn (mg/kg) Frivillig Frivillig Extraktion med kungsvatten

59-60 Zn (mg/kg) Frivillig Frivillig Extraktion med kungsvatten

63-65 Cu (mg/kg) Frivillig Frivillig Extraktion med kungsvatten

67-69 Pb (mg/kg) Frivillig Frivillig Extraktion med kungsvatten

71-73 Cd (mg/kg) Frivillig Frivillig Extraktion med kungsvatten

75-78 Hg (mg/kg) Frivillig

80-83 S (mg/kg) Frivillig Frivillig Extraktion med kungsvatten

85-87 pH(H2O) Frivillig Frivillig pH-elektrod

89-90 Konduktivitet (EC) (mS/m) Frivillig Frivillig Konduktivitetsmätare

92-94 Ac-Exc (cmol+/kg) Frivillig Titrering Utbytbar surhet

96-99 BCE (cmol+/kg) Frivillig Extraktion med BaCl2 Utbytbara basiska katjoner

101-104 ACE (cmol+/kg) Frivillig Extraktion med BaCl2 Utbytbara sura katjoner

106-109 CEC (cmol+/kg) Frivillig Katjonsutbytningskapacitet

111-112 BaseSat % Frivillig

114-116 P (mg/kg) Frivillig Extraktion med kungsvatten

118-121 Ca (mg/kg) Frivillig Extraktion med kungsvatten

123-126 Mg (mg/kg) Frivillig Extraktion med kungsvatten

128-131 K (mg/kg) Frivillig Extraktion med kungsvatten

133-143 Observationer Ord

Tomt fält = krävs ej.

(*) De metoder och omräkningar som använts skall beskrivas i detalj i en bilaga till rapporten om jordmånstilllståndet.

(**) Maximala värden används när det faktiskt registrerade värdet är lika med eller högre än det maximala värdet. När det faktiskt registrerade värdet är lägre än det minsta värde som kan införas används minimivärdet. Om ingen kvantitet har kunnat uppmätas (dvs. under detektionsgränsen) skall en särskild kod 1 (minus 1) användas. Om ingen analys utförts för denna parameter anges en nolla eller lämnas fältet tomt.

(***) Baserat på ugnstorr vikt.

>Slut Grafik>

>Hänvisning till >

>Start Grafik>

KolumnSe förklarande kommentar nummer

1 4Områdenas löpnummer (1 till 9 999)

6 7Landskod (Frankrike = 01, Belgien = 02, osv.)(1)

9 12Områdesnummer (högst 9 999)(2)

14 19Provtagninsdag i dag/månad/år (t. ex. 22 06 90)(3)

21 27Latitud i + grader/minuter/sekunder (t. ex. + 50 58 52)(4)

29 35Longitud i (+ eller ) grader/minuter/sekunder (t. ex. 03 55 31)(4)

37 38Höjd (i 50-meterssted från 1 till 51)(7)

I den sista kolumnen kan en kommentar om området införas:

40 50Övriga observationer (i ord)(99)

>Slut Grafik>

>Hänvisning till >

>Hänvisning till >

>Hänvisning till >

>Start Grafik>

(*) Maximala värden används när det faktiskt registrerade värdet är lika med eller högre än det maximala värdet. När det faktiskt registrerade värdet är lägre än det minsta värde som kan införas används minimivärdet. Om ingen kvantitet har kunnat uppmätas (dvs. under detektionsgränsen) skall en särskild kod 1 (minus 1) användas. Om ingen analys utförts för denna parameter anges en nolla eller lämnas fältet tomt.

(**) Baserat på material som torkats vid 105 °C.

KolumnSe förklarande kommentar nummer

1 4Områdenas löpnummer (1 till 9 999)

6 7Landskod (Frankrike = 01, Belgien = 02, osv.)(1)

9 12Områdesnummer (högst 9 999)(2)

14 19Observationsdag i dag/månad/år (t. ex. 22 06 94)(3)

21 27Latitud i + grader/minuter/sekunder (t. ex. + 50 10 27)(4)

29 35Longitud i + eller grader/minuter/sekunder (t. ex. 01 15 32)(4)

37 42Områdets totala storlek i hektar (högst 9,9999 hektar)(11)

44 48Antal träd i hela området(12)

50 55Provtagningsområdets storlek i hektar (högst 9,9999 hektar)(11)

57 67Övriga observationer (i ord)(99)

>Slut Grafik>

>Hänvisning till >

>Hänvisning till >

>Start Grafik>

DBHt (m. b.)Diameter i brösthöjd med bark bedömningsåret (= t)

Diameter*tDiameter i brösthöjd utan bark bedömningsåret (= t)

Se förklarande kommentar

Kolumn

nummer

1 4Löpnummer (1 till 99 999)

6 9 Områdesnummer (högst 9 999)(2)

11 14Trädnummer med R för ringanalys och S för skivanalys(24)

16 18Art (001 till 199)(15)

20 24Faktisk DBH med bark (högst 999,9 cm)(27)

26 30Faktisk diameter utan bark (högst 999,9 cm)(33)

32 36Diameter utan bark för 5 år sedan (högst 999,9 cm)(33)

38 42Diameter utan bark för 10 år sedan (högst 999,9 cm)(33)

44 48Diameter utan bark för 15 år sedan (högst 999,9 cm)(33)

50 54Diameter utan bark för 20 år sedan (högst 999,9 cm)(33)

56 60Diameter utan bark för 25 år sedan (högst 999,9 cm)(33)

62 66Diameter utan bark för 30 år sedan (högst 999,9 cm)(33)

68 72Diameter utan bark för 35 år sedan (högst 999,9 cm)(33)

74 78Diameter utan bark för 40 år sedan (högst 999,9 cm)(33)

80 84Diameter utan bark för 45 år sedan (högst 999,9 cm)(33)

86 90Diameter utan bark för 50 år sedan (högst 999,9 cm)(33)

92 102Övriga observationer (i ord)(33)

>Slut Grafik>

>Hänvisning till >

FÖRTECKNINGAR ÖVER KODER FÖR DE UNDERSÖKNINGSDATA FRÅN DE PERMANENTA OBSERVATIONSOMRÅDENA SOM SKALL VIDAREBEFORDRAS TILL KOMMISSIONEN

Vid ifyllandet av de gemensamma blanketterna för undersökningsdata skall följande instruktioner och koder följas respektive användas:

Upplysningar om observationsområdena

1. Land

01: Frankrike

02: Belgien

03: Nederländerna

04: Tyskland

05: Italien

06: Förenade kungariket

07: Irland

08: Danmark

09: Grekland

10: Portugal

11: Spanien

12: Luxemburg

2. Observationsområdesnummer

Observationsområdets nummer är ett individuellt nummer som tilldelas området då det väljs ut eller upprättas.

3. Observationsdag, bedömningsdag, analysdag

Datum skall anges enligt ordningsföljden dag, månad, år:

>Plats för tabell>

4. Latitud-/longitudkoordinater

Latitud- och longitudkoordinaterna för centrum av observationsområdet anges med sex siffror.

Exempel:

>Plats för tabell>

Den första kolumnen används för att markera + eller - koordinat.

5. Tillgång till vatten för huvudarterna (uppskattning)

1: Otillräcklig

2: Tillräcklig

3: I överflöd

6. Humusform

1: Mull

2: Moder

3: Mår

4: "Anmor"

5: Torv

6: Annan

7: "Raw"

7. Altitud

1: ≤ 50 m

2: 51 100 m

3: 101 150 m

4: 151 200 m

5: 201 250 m

6: 251 300 m

7: 301 350 m

8: 351 400 m

9: 401 450 m

10: 451 500 m

11: 501 550 m

12: 551 600 m

13: 601 650 m

14: 651 700 m

15: 701 750 m

16: 751 800 m

17: 801 850 m

18: 851 900 m

19: 901 950 m

20: 951 1 000 m

21: 1 001 1 050 m

22: 1 051 1 100 m

23: 1 101 1 150 m

24: 1 151 1 200 m

25: 1 201 1 250 m

26: 1 251 1 300 m

27: 1 301 1 350 m

28: 1 351 1 400 m

29: 1 401 1 450 m

30: 1 451 1 500 m

31: 1 501 1 550 m

32: 1 551 1 600 m

33: 1 601 1 650 m

34: 1 651 1 700 m

35: 1 701 1 750 m

36: 1 751 1 800 m

37: 1 801 1 850 m

38: 1 851 1 900 m

39: 1 901 1 950 m

40: 1 951 2 000 m

41: 2 001 2 050 m

42: 2 051 2 100 m

43: 2 101 2 150 m

44: 2 151 2 200 m

45: 2 201 2 250 m

46: 2 251 2 300 m

47: 2 301 2 350 m

48: 2 351 2 400 m

49: 2 401 2 450 m

50: 2 451 2 500 m

51: > 2 500 m

8. Väderstreck

1: N

2: NÖ

3: Ö

4: SÖ

5: S

6: SV

7: V

8: NÖ

9: flack

9. Genomsnittsålder för det härskande skiktet (år)

1: ≤ 20

2: 21 40

3: 41 60

4: 61 80

5: 81 100

6: 101 120

7: > 20

8: oregelbundna bestånd

10. Jordmånstyp

F l u v i s o l s

101 Eutric Fluvisols

102 Calcaric Fluvisols

103 Dystric Fluvisols

104 Mollic Fluvisols

105 Umbric Fluvisols

106 Thionic Fluvisols

107 Salic Fluvisols

G l e y s o l s

108 Eutric Gleysols

109 Calcic Gleysols

110 Dystric Gleysols

111 Andic Gleysols

112 Mollic Gleysols

113 Umbric Gleysols

114 Thionic Gleysols

115 Gelic Gleysols

R e g o s o l s

116 Eutric Regosols

117 Calcaric Regosols

118 Gypsic Regosols

119 Dystric Regosols

120 Umbric Regosols

121 Gelic Regosols

L e p t o s o l s

122 Eutric Leptosols

123 Dystric Leptosols

124 Rendzic Leptosols

125 Mollic Leptosols

126 Umbric Leptosols

127 Lithic Leptosols

128 Gelic Leptosols

C h e r n o z e m s

179 Haplic Chernozems

180 Calcic Chernozems

181 Luvic Chernozems

182 Glossic Chernozems

183 Gleyic Chernozems

P h a e o z e m s

184 Haplic Phaeozems

185 Calcaric Phaeozems

186 Luvic Phaeozems

187 Stagnic Phaeozems

188 Gleyic Phaeozems

G r e y z e m s

189 Haplic Greyzems

190 Gleyic Greyzems

L u v i s o l s

191 Haplic Luvisols

192 Ferric Luvisols

193 Chromic Luvisols

194 Calcic Luvisols

195 Vertic Luvisols

196 Albic Luvisols

197 Stagnic Luvisols

198 Gleyic Luvisols

L i x i s o l s

199 Haplic Lixisols

200 Ferric Lixisols

201 Plinthic Lixisols

202. Albic Lixisols

203 Stagnic Lixisols

204 Gleyic Lixisols

A r e n o s o ls

129 Haplic Arenosols

130 Cambic Arenosols

131 Luvic Arenosols

132 Ferralic Arenosols

133 Albic Arenosols

134 Calcaric Arenosols

135 Gleyic Arenosols

159 Calcic Gypsisols

160 Luvic Gypsisols

A n d o s o l s

136 Haplic Andosols

137 Mollic Andosols

138 Umbric Andosols

139 Vitric Andosols

140 Gleyic Andosols

141 Gelic Andosols

165 Gypsic Solonetz

166 Stagnic Solonetz

V e r t i s o l s

142 Eutric Vertisols

143 Dystric Vertisols

144 Calcic Vertisols

145 Gypsic Vertisols

170 Calcic Solonchaks

171 Gypsic Solonchaks

C a m b i s o l s

146 Eutric Cambisols

147 Dystric Cambisols

148 Humic Cambisols

149 CalcaricCambisols

150 Chromic Cambisols

151 Vertic Cambisols

152 Ferralic Cambisols

153 Gleyic Cambisols

154 Gelic Cambisols

P l a n o s o l s

205 Eutric Planosols

206 Dystric Planosols

207 Mollic Planosols

208 Umbric Planosols

209 Gelic Planosols

F e r r a l s o l s

P o d z o l u v i s o l s

210 Eutric Podzoluvisols

211 Dystric Podzoluvisols

212 Stagnic Podzoluvisols

213 Gleyic Podzoluvisols

214 Gelic Podzoluvisols

P o d z o l s

215 Haplic Podzols

216 Cambic Podzols

217 Ferric Podzols

218 Carbic Podzols

219 Gleyic Podzols

220 Gelic Podzols

A c r i s o l s

221 Haplic Acrisols

222 Ferric Acrisols

223 Humic Acrisols

224 Plinthic Acrisols

225 Gleyic Acrisols

A l i s o l s

226 Haplic Alisols

227 Ferric Alisols

228 Humic Alisols

229 Plinthic Alisols

230 Stagnic Alisols

231 Gleyic Alisols

C a l c i s o l s

155 Haplic Calcisols

156 Luvic Calcisols

157 Petric Calcisols

G y p s i s o l s

158 Haplic Gypsisols

161 Petric Gypsisols

S o l o n e t z

162 Haplic Solonetz

163 Mollic Solonetz

164 Calcic Solonetz

167 Gleyic Solonetz

S o l o n c h a k s

168 Haplic Solonchaks

169 Mollic Solonchaks

172 Sodic Solonchaks

173 Gleyic Solonchaks

174 Gelic Solonchaks

K a s t a n o z e m s

175 Haplic Kastanozems

176 Luvic Kastanozems

177 Calcic Kastanozems

178 Gypsic Kastanozems

N i t i s o l s

232 Haplic Nitisols

233 Rhodic Nitisols

234 Humic Nitisols

235 Haplic Ferralsols

236 Xanthic Ferralsols

237 Rhodic Ferralsols

238 Humic Ferralsols

239 Geric Ferralsols

240 Plinthic Ferralsols

P l i n t h o s o l s

241 Eutric Plinthosols

242 Dystric Plinthosols

243 Humic Plinthosols

244 Albic Plinthosols

H i s t o s o l s

245 Folic Histosols

246 Terric Histosols

247 Fibric Histosols

248 Thionic Histosols

249 Gelic Histosols

A n t h r o s o l s

250 Aric Anthrosols

251 Fimic Anthrosols

252 Cumulic Anthrosols

253 Urbic Anthrosols

11. Observationsområdets totala storlek, delområdets storlek

Områdets eller delområdets totala storlek skall anges i 0,0001 ha.

12. Antal träd i hela området

Alla träd i hela området. Samtliga träd från 5 cm (DBH) och uppåt skall räknas.

13. Avkastningsuppskattningar

Avkastningsuppskattningarna består av en uppskattning av den absoluta och av den relativa avkastningen. Uppskattningen av den absoluta avkastningen motsvarar den uppskattade genomsnittsavkastningen över beståndets totala livslängd. Uppskattningen av den relativa avkastningen anger om uppskattningen av den absoluta avkastningen betraktas som låg, normal eller hög för beståndet i fråga. Följande koder skall användas:

>Plats för tabell>

99. Övriga observationer

Övriga relevanta uppgifter om området anges här.

Uppgifter om träd

För användning vid kronbedömningen.

14. Provträdsnummer

Trädnumret är det nummer som tilldelats trädet vid områdets upprättande.

15. Arter (Referens: Flora Europea)

Lövträd (* = arter som skall användas för undersökning av blad)

001: Acer campestre *

002: Acer monspessulanum *

003: Acer opalus

004: Acer platanoides

005: Acer pseudoplatanus *

006: Alnus cordata

007: Alnus glutinosa *

008: Alnus incana

009: Alnus viridis

010: Betula pendula *

011: Betula pubescens *

012: Buxus sempervirens

013: Carpinus betulus *

014: Carpinus orientalis

015: Castanea sativa (C. vesca) *

016: Corylus avellana *

017: Eucalyptus sp. *

018: Fagus moesiaca *

019: Fagus orientalis

020: Fagus sylvatica *

021: Fraxinus angustifolia spp

spp.oxycarpa (F. oxyphylla) *

022: Fraxinus excelsior *

023: Fraxius ornus *

024: Ilex aquifolium

025: Juglans nigra

026: Juglans regia

027: Malus domestica

028: Olea europaea *

029: Ostrya carpinifolia *

030: Platanus orientalis

031: Populus alba

032: Populus canescens

033: Populus hybrides *

034: Populus nigra *

035: Populus tremula *

036: Prunus avium *

037: Prunus dulcis (Amygdalus communis)

038: Prunus padus

039: Prunus serotina

040: Pyrus communis

041: Quercus cerris *

042: Quercus coccifera (Q. calliprinos) *

043: Quercus faginea *

044: Quercus frainetto (Q. conferta) *

045: Quercus fruticosa (Q. lusitanica)

046: Quercus ilex *

047: Quercus macrolepis (Q. aegilops)

048: Quercus petraea *

049: Quercus pubescens *

050: Quercus pyrenaica (Q. toza) *

051: Quercus robur (Q. peduculata) *

052: Quercus rotundifolia *

053: Quercus rubra *

054: Quercus suber *

055: Quercus trojana

056: Robinia pseudoacacia *

057: Salix alba

058: Salix caprea

059: Salix cinerea

060: Salix eleagnos

061: Salix fragilis

062: Salix sp.

063: Sorbus aria

064: Sorbus aucuparia

065: Sorbus domestica

066: Sorbus torminalis

067: Tamarix africana

068: Tilia cordata

069: Tilia platyphyllos

070: Ulmus glabra (U. scabra, U. montana)

071: Ulmus laevis (U. effusa)

072: Ulmus minor (U. campestris, U. carpinifolia)

073: Arbutus unedo

074: Arbutus andrachne

075: Ceratonia siliqua

076: Cercis siliquastrum

077: Erica arborea

078: Erica scoparia

079: Erica manipuliflora

080: Laurus nobilis

081: Myrtus communis

082: Phillyrea latifolia

083: Phillyrea angustifolia

084: Pistacia lentiscus

085: Pistacia terebinthus

086: Rhamnus oleoides

087: Rhamnus alaternus

099: Muut lehtipuut

Barrträd (* = arter som skall användas för undersökning av barr)

100: Abies alba *

101: Abies borisii-regis *

102: Abies cephalonica *

103: Abies grandis

104: Abies nordmanniana

105: Abies pinsapo

106: Abies procera

107: Cedrus atlantica

108: Cedrus deodara

109: Cupressus lusitanica

110: Cupressus sempervirens

111: Juniperus communis

112: Juniperus oxycedrus *

113: Juniperus phoenicea

114: Juniperus sabina

115: Juniperus thurifera *

116: Larix decidua *

117: Larix kaempferi (L. leptolepis)

118: Picea abies (P. excelsa) *

119: Picea omorika

120: Picea sitchensis *

121: Pinus brutia *

122: Pinus canariensis

123: Pinus cembra

124: Pinus contorta *

125: Pinus halepensis *

126: Pinus heldreichii

127: Pinus leucodermis

128: Pinus mugo (P. montana)

129: Pinus nigra *

130: Pinus pinaster *

131: Pinus pinea *

132: Pinus radiata (P. insignis) *

133: Pinus strobus

134: Pinus sylvestris *

135: Pinus uncinata *

136: Pseudotsuga menziesii *

137: Taxus baccata

138: Thuya sp.

139: Tsuga sp.

199: Muut havupuut

16. Blad-/barrförlust

Blad-/barrförlusten för varje provträd uttryckt i procent (i 5 %-steg) jämfört med ett träd med fullständigt bladverk/barrskrud. Den faktiska procentsatsen anges.

0 = 0 %

5 = 1- 5 %

10 = 6-10 %

15 = 11-15 %

osv.

17. Koder för missfärgning

0: Ingen missfärgning (0-10 %)

1: Lätt missfärgning (11-25 %)

2: Måttlig missfärgning (26-60 %)

3: Stark missfärgning (> 60 %)

4: Dött

18. Lätt identifierbara skadeorsaker

Ange (1) i motsvarande kolumn(er)

T1 = Vilt och bete

T2 = Närvaro eller spår av ett alltför stort antal insekter

T3 = Svamp

T4 = Abiotisk påverkan (vind, snö, frost, torka,...)

T5 = Direkt påverkan av människa

T6 = Eld

T7 = Känd lokal/regional föroreningskälla

T8 = Annat

19. Identifikation av skadeslag

Om möjligt specificeras skadeslaget ytterligare, t. ex. för insekter: art eller grupp (exempelvis "barkborrar").

20. Övriga observationer beträffande träd

Eventuella ytterligare observationer som kan vara av intresse skall anges tydligt på blanketten (t. ex. möjliga påverkande faktorer [torka nära tillbaka i tiden, extrema temperaturer] eller andra skade- eller stressymptom).

a t t a n v ä n d a v i d u n d e r s ö k n i n g e n a v j o r d m å n e n s t i l l s t å n d

21. Kod för djupnivå

O = Organiskt lager (se fotnoten till punkt II.4 för definition)

H = Organiskt lager (se fotnoten till punkt II.4 för definition)

M05 = Mineralisk jordmån mellan 0 och 5 cm (frivillig)

M51 = Mineralisk jordmån mellan 5 och 10 cm (frivillig)

M01 = Mineralisk jordmån mellan 0 och 10 cm (obligatorisk)

M12 = Mineralisk jordmån mellan 10 och 20 cm (obligatorisk)

M24 = Mineralisk jordmån mellan 20 och 40 cm (obligatorisk)

M48 = Mineralisk jordmån mellan 40 och 80 cm (obligatorisk)

22. Kod för provanalysmetod (SAM)

För varje parameter som bestämts i ett eller flera jordmånsprover skall en av följande koder föras in på den första raden och användas för att ange provanalysmetod i spalten provkod.

0 = Ingen avvikelse från godkänd metod

1 = Parametrarna har bestämts genom en alternativ metod (närmare upplysningar skall lämnas i bilaga till rapporten om jordmånstillståndet), eller första (del)prov

2-8 = Koder som skall användas för efterföljande delprover

9 = Parametrarna har bestämts genom omräkning av data som uppnåtts genom en annan metod (närmare upplysningar skall lämnas i bilaga till rapporten om jordmånstillståndet)

a t t a n v ä n d a v i d u n d e r s ö k n i n g e n a v b l a d / b a r r

23. Provkod

Provkoden för undersökningen av blad/barr består av koden för trädart (se förklaring punkt 15) följt av koden för innevarande års blad/barr (= 0) eller för föregående års blad/barr (1) (t. ex. betecknas provet för föregående års barr (1) av Picea abies (118): 118.1).

24. Provträdens nummer

Eftersom träd utanför det normala området (eller delområdet) måste användas vid en del provtagningar (blad/barr, tillväxt) är det nödvändigt att använda särskilda nummer. Numren för dessa träd skall börja med en bokstav (F = blad/barr, R = analys av årsringar genom borrkärnor, S = analys av stamskivor) följt av ett löpnummer (t. ex. F001). Numren skall rapporteras.

25. Massa av 100 blad eller 1 000 barr

Massan för 100 blad eller 1 000 barr skall bestämmas i gram (ugnstorr vikt).

26. Skottmassa

Skottens massa skall bestämmas i gram (ugnstorr vikt).

a t t a n v ä n d a v i d b e d ö m n i n g e n a v t i l l v ä x t

27. Diameter i brösthöjd (DBH)

Diameter i brösthöjd (1,30 m) med bark, i 0,1 cm. Om måttband används är ett värde tillräckligt. Om klave används skall maximi- och minimidiametern (med bark) bestämmas och rapporteras (diameter 1 och diameter 2).

28. Bark

Barkens tjocklek på 1,30 m höjd, i cm med en decimals noggrannhet.

29. Trädhöjd

Trädets höjd i meter och avrundat till närmaste 0,5 meter.

30. Trädvolym

På grundval av den/de uppmätta diametern/diametrarna samt höjd kan trädvolymen beräknas genom att använda lokalt kända formtal eller genom att använda giltiga volymtabeller. Trädvolymen skall uttryckas i kubikmeter (m3) med tre decimaler.

31. Kronlängd

Kronlängden avrundat till närmaste 0,5 meter bestäms från toppen på stammen till den lägsta levande grenen med undantag för vattenskott.

32. Kronbredd

Den genomsnittliga kronbredden bestäms av genomsnittet av minst fyra kronradier, multiplicerat med två och avrundat till närmaste 0,5 meter.

33. Diameter utan bark

Den faktiska diametern utan bark beräknas som diametern med bark minus barkens tjocklek på bägge sidorna. Diametern utan bark för fem år sedan beräknas som den faktiska diametern utan bark minus tillväxten de senaste fem åren på trädets båda sidor. Diametern utan bark uttrycks i 0,1 cm.

34. Grundyta per område

Den faktiska grundytan per område beräknas som den samlade grundytan för samtliga träd i området. Grundytan per område för fem år sedan beräknas på grundval av den uppskattade diametern utan bark för samtliga träd i området fem år tillbaka i tiden. Grundytan per område uttrycks i 0,1 m2.

35. Volym per område

Den faktiska volymen per område beräknas som den samlade volymen för samtliga träd i området. Volymen per område för fem år sedan beräknas på grundval av den uppskattade diametern utan bark för samtliga träd i området fem år tillbaka i tiden. Volymen per område uttrycks i 0,1 m3.

36. Gallring

Om en gallring har ägt rum i femårsperioden mellan de två år då diameter, grundyta per område och volym per område bestämts, skall detta anges (ja = 1, nej = 0). Gallringen beskrivs så utförligt som möjligt i ett tillägg (inklusive gallringsmetod, gallringsår, gallringsintensitet uttryckt i antal träd, grundyta/ha, volym/ha).

99. Övriga observationer

Övriga relevanta uppgifter anges här och förklaras i motsvarande utvärderingsrapport (se bilaga 7b).

BILAGA 7b

NÄRMARE UPPLYSNINGAR FÖR ÖVERLÄMNANDE AV BAKGRUNDSINFORMATION OCH FÖR TOLKNING AV RESULTATEN FRÅN DE PERMANENTA OBSERVATIONSOMRÅDENA

I. Allmänt

Vid överlämnandet av undersökningsresultaten skall medlemsstaterna bifoga en bilaga med bakgrundsinformation och tolkning av resultaten, antingen för varje område eller för samtliga nationella observationsområden.

- I princip skall varje överföring av undersökningsdata åtföljas av bakgrundsinformation som beskriver de metoder som faktiskt använts för bestämning/provtagning/mätning osv. samt uppgifter om metoderna för registrering och validering, enligt beskrivningen i punkt II nedan.

- Tillsammans med undersökningsresultaten skall en tolkning enligt punkt III nedan inkluderas.

- Om data från flera undersökningar skickas in samtidigt (eller om undersökningsdata tidigare skickats in) skall tolkningen i andra strecksatsen ovan kompletteras med en integrerad tolkning (enligt punkt IV).

Denna bilaga beskriver uppbyggnaden av dessa rapporter.

II. Bakgrundsinformation

II.1. Allmänna uppgifter

Den allmänna delen skall innehålla följande uppgifter (för landet i fråga eller, i förekommande fall, för varje region/provins):

- Skogsareal (i 1 000 ha).

- Antal områden (totalt).

- Antal områden (i den undersökning som överlämnats).

- Urvalskriterier (om de överlämnade uppgifterna berör färre områden än det totala antalet områden).

- Historisk redogörelse för områdena med avseende på undersökningen.

- Samband med andra undersökningar.

II.2. Undersökningsmetoder

En sammanfattning av undersökningsmetoden skall ges, inklusive närmare upplysningar om använd utrustning, upprättande och registrering. I synnerhet när upplysningarna rör sådant som inte uttryckligen föreskrivits är en tydlig framställning av den använda undersökningsmetoden väsentlig för framtida tolkning, möjliga jämförelser och utvärdering av de resultat som framkommit. I många undersökningar råder stor frihet vid val av utrustning, djup, tidpunkt och intensitet. Närmare upplysningar om använd utrustning, registrerade djup, tidpunkter och frekvens för undersökningen/provtagningen skall anges. När prover har tagits skall upplysningarna om dessa prover inkludera lagringen (kallt, mörkt etc.).

Eventuella kontrollmätningar skall kortfattat beskrivas.

II.3. Metoder för analys och beräkning av resultaten

I de flesta fall rekommenderas bestämda metoder för den kemiska analysen av proverna. Uppgifter om de metoder som faktiskt använts (inklusive lagring, utvärdering och beräkning/omräkning av de resultat som framkommit) skall anges. I tillämpliga fall skall resultaten från kalibreringstesten anges.

II.4. Undantag och störningar

Särskild uppmärksamhet skall ägnas exceptionella förhållanden beträffande undersökning, provtagning, lagring, analys, beräkning eller tolkning. Om det av en eller annan orsak förekommer glapp i uppgifterna kan uppskattningar ibland göras grundade på resultaten från andra källor. Antaganden skall noggrant dokumenteras. Regionala skillnader skall anges och förklaras i detalj (t. ex. olika laboratorier).

III. Tolkning av en enskild undersökning

III.1. Intern tolkning

En tolkning av insamlade och utvärderade data skall göras för varje undersökning för sig. Om möjligt skall samband mellan de olika parametrarna i undersökningen påvisas.

III.2. Intern tolkning med ledning av tidigare undersökningar

Resultaten från på varandra följande undersökningar skall utvärderas och såvitt möjligt skall trender anges.

III.3. Tolkning med ledning av externa data

Resultaten från undersökningen skall granskas och jämföras med resultaten från andra (liknande) undersökningar som utförts i samma region/land. Likheter och skillnader skall anges och i tillämpliga fall bör skillnaderna utvärderas. Data från andra källor som kan förklara relationer mellan parametrarna skall också inkluderas här.

IV. Integrerad tolkning

IV.1. Tolkning

Alla undersökningsresultat på nationell nivå samlas i den nationella centralen. Samband mellan parametrar i olika undersökningar skall undersökas. De olika tolkningarna av de enskilda undersökningsresultaten skall också beaktas och granskas mot bakgrund av integreringen.

IV.2. Tolkning med ledning av tidigare år

Resultat på nationell nivå från tidigare undersökningar skall också användas i den integrerade tolkningen. Såvitt möjligt skall trender anges och förklaras.

IV.3. Tolkning med ledning av externa data

Resultaten från den integrerade tolkningen skall granskas och jämföras med resultaten från andra källor. Likheter och skillnader skall anges och såvitt möjligt förklaras.