Kommissionens beslut

av den 21 december 2000

om statligt stöd som beviljats av Förbundsrepubliken Tyskland till förmån för Zeuro Möbelwerk GmbH, Thüringen

[delgivet med nr K(2000) 4401]

(Endast den tyska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2002/779/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.l a,

efter det att berörda parter uppmanats att yttra sig i enlighet med den ovannämnda artikeln(1), och

av följande skäl:

1. FÖRFARANDE

(1) Genom en skrivelse av den 8 juli 1996 (som inkom den 9 juli 1996) underrättade Tyskland kommissionen om omstruktureringen av Zeuro Möbelwerk GmbH. I skrivelser daterade den 30 juli 1996, 7 oktober 1996 respektive 2 april 1997 begärde kommissionen kompletterande upplysningar som lämnades i skrivelser av den 11 september 1996, 17 februari 1997 och 15 maj 1997 (inkom den 23 maj 1997). Den 7 april 1997 erhöll kommissionen en ändring av den ursprungliga anmälan. Fallet diskuterades under ett möte med den ansvariga tyska myndigheten den 3 februari 1997. Eftersom stödet beviljades redan före tillkännagivandet är det fråga om brott mot artikel 88.3 i EG-fördraget. Stödet registrerades därför som oanmält stöd.

(2) Genom en skrivelse av den 12 augusti underrättade kommissionen Tyskland om sitt beslut att på grund av detta stöd inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget.

(3) Kommissionens beslut att inleda förfarandet offentliggjordes i Europeiska gemenskapernas officiella tidning(2). Kommissionen uppmanade de berörda parterna att yttra sig om stödet i fråga. Inga yttranden överlämnades till kommissionen av berörda parter.

(4) Efter det att förfarandet inletts ägde den 22 september ett möte rum mellan de tyska myndigheterna och kommissionen. De tyska myndigheterna lämnade därefter nya uppgifter i en skrivelse av den 14 november 1997 (inkom den 19 november 1997). Den 15 oktober 1998 och den 22 september 1999 diskuterades fallet återigen av de tyska myndigheterna och kommissionen. Med hänsyn till de frågor som ännu inte lösts bad kommissionen den 5 oktober 1999 åter Tyskland att lämna uppgifter. Tyskland tillmötesgick denna begäran den 4 november 1999.

2. BESKRIVNING

2.1 FÖRETAGETS UTVECKLING

2.1.1 BAKGRUND

(5) Företaget Zeuro Möbelwerk GmbH (Zeuro), som har sitt säte i Thüringen, är verksamt inom möbelbranschen. Andelen arbetslösa i det berörda området uppgår till 17,9 %.

(6) Av Zeuros försäljning sker 85 % på den tyska marknaden, 10 % i de andra medlemsstaterna och 5 % i Östeuropa.

(7) Enligt uppgifter från Tyskland rör det sig i Zeuros fall om ett litet eller medelstort företag enligt gemenskapens ram(3) för statligt stöd till små och medelstora företag och kommissionens rekommendation(4) 96/280/EG av den 3 april 1996 om definitionen på små och medelstora företag.

(8) År 1990 övertog Treuhandanstalt (THA) Zeuro från före detta VEB Möbelkombinat Zeulenroda och ombildade företaget till Zeulenrodaer Möbel GmbH. VEB Kombinat Zeulenroda omfattade nio fabriker och sysselsatte över 2500 personer. Då företaget inte kunde privatiseras i sin helhet försattes det i konkurs av Treuhandanstalt. År 1991 grundade Treuhandanstalt Zeuro Möbel GmbH i Berlin, som övertog större delen av tillgångarna och skulderna från huvudföretaget i Zeulenroda. I mars 1993 överfördes de rörliga tillgångarna och övervägande delen av skulderna till det privata företaget Furnica. År 1994 drabbades företaget, som under tiden bytt namn till Zeuro Möbelwerke GmbH, av likviditetsproblem.

(9) Sålunda övertog Thüringer Industriebeteiligungs GmbH und Co. KG (TIB) i juni 1994 100 % av andelarna i Zeuro för en köpesumma på 1 tysk mark.

(10) Den likviditetskris som uppstod 1994 hade följande orsaker:

a) Zeuro hade förvärvat alltför stora mängder material till alltför höga priser.

b) Zeuro hade för många anställda.

c) Av dessa skäl kunde Zeuro inte ens täcka sina produktionskostnader.

d) Zeuro ville absolut öka omsättningen men underlät dock att kontrollera sina kunders likviditet.

e) Omoderna produkter som ingen velat köpa stannade kvar i sortimentet.

f) Förvaltningen av företaget hade uppenbarligen misskötts sedan 1990.

(11) Herr Wohlfahrt tillträdde som verkställande direktör. Han utarbetade en omstruktureringsplan för att lösa problemen. Den 1 februari 1996 övertog han 51 % av företagets andelar genom en kapitalökning.

(12) Wohlfahrt startade ett gemensamt företag (joint venture) i Litauen, vilket uppenbarligen innefattade ett deltagande från Zeuros sida, och överförde maskiner, tjänster och pengar från det tyska företaget till Litauen. Sedan försvann han. Han underlät inte bara att genomföra omstruktureringsplanen utan skadade även allvarligt företaget (förskingring av cirka en halv miljon tyska mark och skador på grund av det gemensamma företaget i Litauen). I juli 1996 avsattes han som verkställande direktör av TIB genom ett beslut av den 23 juli 1996 och hans andelar drogs in, vilket innebar att 100 % av företaget åter kom i TIB:s ägo.

2.1.2 SENARE FÖRÄNDRINGAR

(13) Herr Gumbel tillträdde som ny verkställande direktör.

(14) En ny omstruktureringsplan utarbetades och den gamla plan som lagts fram av Wohlfahrt omarbetades. Företagets svårigheter beror på följande orsaker:

a) På grund av det gemensamma företaget i Litauen måste företaget leverera maskiner och tillhandahålla tjänster i en omfattning som överskrider dess kapacitet.

b) Företaget förfogar över ett alltför stort urval av produkter (55) och sortimentet är inte av enhetlig karaktär. Hela 40 % av omsättningen kan hänföras till endast två av de 55 produkterna, medan flera andra produkter inte ger upphov till någon omsättning alls.

c) Produkterna har bjudits ut till priser under produktionskostnaderna (negativ vinst på upp till 25 %). Kostnadsberäkningen har inte varit tillförlitlig.

d) Materialkostnaderna är fortfarande för höga.

e) Transportkostnaderna är för höga.

f) Personalkostnaderna är för höga. Efter en kort tid av nedskärningar i personalen ökade åter antalet anställda. (Enligt omstruktureringsplanen från 1995 skulle antalet anställda vara 153. Antalet arbetstagare minskade först verkligen till 190 för att senare återigen öka till 224.) Vidare anställdes personal i det gemensamma företaget i Litauen och på logistikområdet. (Av allt att döma grundades ett dotterbolag för att utföra Zeuros logistiska arbete. Inga upplysningar har lämnats till kommissionen om detta.) En del av dessa anställda och de oberoende rådgivare som Wohlfahrt ingått avtal med får bra betalt. I mars 1995 ingicks avtal om löner som med tanke på Zeuros ekonomiska situation är för höga.

g) Produktionsprocessen är ineffektiv.

h) Företaget har köpt in för många firmabilar och mobiltelefoner.

i) Företaget har accepterat alla slags reklamationer, inklusive sådana som inte på något vis varit motiverade. De kostnader som uppkommit till följd av detta beräknas uppgå till cirka en miljon mark.

2.1.3 UTVECKLING AV FÖRETAGETS EKONOMISKA SITUATION

>Plats för tabell>

(15) På grund av extraordinära intäkter (statligt stöd) på 20393762 mark gjorde företaget 1996 en vinst på 6838681 mark.

2.2 OMSTRUKTURERINGSPLANEN

2.2.1 ÅTGÄRDER FÖR OMSTRUKTURERING

(16) a) Maskinleveranserna och tillhandahållandet av tjänster (som 1996 motsvarade ett värde av 3 miljoner mark) till företaget i Litauen avbryts. Zeuro anstränger sig för att driva in sina fordringar avseende varor och maskiner och för att avyttra sin andel.

b) Sortimentet av produkter begränsas.

c) Inköpspriserna förhandlas om så att kostnaderna kan täckas genom försäljning av produkterna.

d) Materialkostnaderna sänks med 1,5 miljoner mark genom minskning av inköp och användning av material.

e) Transportkostnaderna sänks. Företaget undersöker om det skulle vara mer fördelaktigt att anlita en speditionsfirma i stället för det egna dotterbolaget (detta uppskattas vara 40 % billigare, vilket innebär besparingar på 1,6 miljoner mark).

f) Personalkostnaderna sänks med 1,1 miljoner mark. Företaget förhandlar för närvarande med koncernledningen om löner, arbetstider osv. Antalet anställda minskas.

g) Produktionsprocessen optimeras. Därigenom sparas 22 tjänster.

h) Företagets mark och byggnader har sålts och sanerats. Marken förvärvades till ett pris av 3 miljoner mark.

i) Investeringarna uppgick 1997 till 1,1 miljoner mark för bygg- och anläggningsarbeten och 1,4 miljoner mark för teknisk utrustning och maskiner.

j) Antalet firmabilar och mobiltelefoner minskas.

k) Reklamationssystemet ändras.

l) Företaget befinner sig i förhandlingar med potentiella nya investerare.

2.2.2 FINANSIERING AV FÖRETAGET

>Plats för tabell>

(17) Därav följer att företaget erhållit statliga medel till ett belopp av 49,475 miljoner mark, plus 2 miljoner mark som investeraren Wohlfahrt tillförde företaget innan han avslutade sitt engagemang och för vilka han är personligt ansvarig. Den private investerarens egen andel uppgår till 2,680 miljoner mark och består av en ökning av aktiekapitalet med 0,58 miljoner mark samt den del av lånet från Dresdner Bank (åtgärd L) för vilken statlig garanti saknas, som uppgår till sammanlagt 2,1 miljoner mark.

2.3 INVERKAN PÅ KAPACITETEN

>Plats för tabell>

(18) År 1995 stängdes vissa produktionsanläggningar. Till följd av detta uppgår produktionskapaciteten för närvarande till 1,7 miljoner komponenter per år. Zeuro kommer inte att utöka kapaciteten utan producera mindre inom ramen för den återstående kapaciteten.

2.4 PRODUKTER OCH MARKNADER

(19) Möbelindustrin är en av de största bearbetningsindustrierna i gemenskapen. Den är starkt splittrad och små och medelstora företag spelar en viktig roll.

(20) Försäljningen av möbler fluktuerar och är till största delen beroende av den allmänna ekonomiska konjunkturen och hushållens inkomster. Fram till recessionen i början på 80-talet präglades dock branschen av en sund tillväxt.

(21) Från 1986 till slutet av 1991 befann sig möbeltillverkningen återigen i en uppåtgående fas. Därefter inträffade ett nytt ras. Produktionen sjönk i reella tal med 3,2 % från 1992 till 1993; dessutom försvann 46000 arbetstillfällen i Europa mellan 1991 och 1993. År 1994 försvann ytterligare 12000 arbetstillfällen; 1995 skapades dock åter nya arbeten. År 1994 ökade möbelproduktionen åter med sammanlagt 1,6 %.

(22) Konsumtionen torde återigen få ett uppsving och inom en nära framtid leda till gynnsamma effekter för industrin(5).

3. BEVILJANDET AV STÖD

3.1 STÖDNIVÅ

(23) Åtgärderna A och E-S i punkt 2.2.2 utgör den typ av statligt stöd som beskrivs i artikel 87.1 i EG-fördraget då de gynnar ett visst företag, beviljats i form av statliga medel och påverkar handeln mellan medlemsstaterna genom att det gynnade företaget är verksamt på en marknad inom vilken ett intensivt handelsutbyte äger rum inom gemenskapen, vilket innebär att det finns risk för snedvridning av konkurrensen.

(24) Om åtgärderna B, C och D, som också nämns i punkt 2.2.2 och för vilka företagets ägare TIB är ansvarig, kan sägas att de inte håller för principen om en privat långivare som agerar i ett marknadsekonomiskt perspektiv. Som beskrivs nedan under punkt 3.2.1 investerades bidragen i fråga i ett företag som befann sig i omfattande svårigheter utan att det fanns något skäl att anta att företaget åter skulle bli lönsamt på lång sikt, dvs. under omständigheter som normalt skulle avhålla en privat långivare från investeringar. Kommissionens uppfattning styrks av att de upprepade försöken att finna en långivare förblev fruktlösa. Åtgärderna i fråga är därför också att betrakta som statligt stöd.

3.1.1 STÖD TILL FÖRETAGET SOM SKALL ÅTERBETALAS TILL INVESTERAREN

Åtgärd A

(25) Investeraren satsade 2,58 miljoner mark som härrörde dels från stöd till eget kapital, dels från investerarens egna kapitalandelar.

(26) I fråga om stödet till investeraren Wohlfahrt rörde det sig om ett lån för stöd till eget kapital på 2 miljoner mark. Beloppet betalades ut till företaget och förblev där sedan investeraren avslutat sitt engagemang. Ansvaret för eventuell återbetalning vilar på Wohlfahrt själv och inte på företaget.

(27) Enligt uppgifter från tyska staten beviljades stöd inom ramen för program N 510/95 "Program för stöd till eget kapital i de nya delstaterna" som anmäldes till kommissionen och godkändes av denna(6).

(28) Programmet är begränsat till små och medelstora företag. När förfarandet inleddes hyste kommissionen tvivel om huruvida Zeuro kunde klassas som ett litet eller medelstort företag. Enligt de uppgifter som lämnats av tyska staten var Zeuro vid den tidpunkt då deltagande beviljades ett litet eller medelstort företag. Villkoret avseende små och medelstora företag är således uppfyllt.

(29) Godkännandet av programmet skedde vidare på villkor att krav ställs på framläggande av en omstruktureringsplan som skall leda till att företagets bärkraft återställs. Tyskland har dessutom förklarat för kommissionen att de lån som beviljas inom ramen för programmet endast i undantagsfall används till omstrukturering av företag i svårigheter. Tyskland skall under alla omständigheter tillämpa riktlinjerna för bedömning av statligt stöd för undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter(7). Då stödet beviljades före offentliggörandet av gemenskapens nya riktlinjer för undsättning och omstrukturering av nya företag i svårigheter(8) skall detta stöd beviljas i enlighet med artikel 101 i de nya riktlinjerna med utgångspunkt i riktlinjerna från 1994 (nedan kallade riktlinjerna). Riktlinjerna innefattar bland annat följande:

a) Framläggande och genomförande av en bärkraftig omstruktureringsplan.

b) Begränsning av stödet till lägsta nödvändiga nivå.

(30) I fallet med Zeuro lades visserligen en omstruktureringsplan fram; det återstår dock att pröva huruvida denna alls kunde leda till ett återställande av företagets bärkraft och huruvida stödet begränsades till lägsta nödvändiga nivå.

3.1.2 YTTERLIGARE STÖD TILL FÖRETAGET

3.1.2.1 TIB:s åtgärder

Åtgärderna B, C och D

(31) TIB äger 100 % av andelarna i Zeuro. När TIB övertog företaget 1994 beviljade man ett företagslån på 5 miljoner mark (åtgärderna B och C). År 1996 avstod TIB från återbetalningen av 4 miljoner mark samtidigt som tidsfristen för avbetalning av de återstående 4 miljonerna mark förlängdes till den 30 september 1999. Vidare ökade TIB 1996 aktiekapitalet med ytterligare 2,5 miljoner mark (åtgärd D).

(32) Enligt uppgifter från Tyskland grundas TIB:s deltagande på ett program som anmälts till och godkänts av kommissionen (stödordning N 183/94(9)). Det bör i detta sammanhang påpekas att kommissionen under tiden inlett förfarandet på grund av att programmet använts felaktigt(10). Kommissionen har visserligen ännu inte fattat något definitivt beslut i denna fråga, men en del omständigheter tyder på att de villkor som låg till grund för ordningen inte följdes.

(33) Till följd av programmet är företag som erhåller stöd från TIB under den tid som stödet gäller uteslutna från andra stödprogram som innefattar bidrag i form av statliga medel, såsom programmet för stöd till eget kapital (EKH) och ERP-programmet för delägande. Zeuro erhåller dock sådana medel. Vad beträffar lånet för stöd till eget kapital är det ovisst om stöd från TIB på grund av detta är uteslutet eftersom medel från detta program officiellt utgår till investeraren och inte till själva företaget. Denna fråga behöver inte slutgiltigt redas ut här, eftersom företaget i vilket fall som helst erhåller ytterligare stöd i form av kapitaltillskott i form av en andel i Thüringens konsolideringsfond, lån från TAB osv. För dessa åtgärder gäller med största säkerhet ovannämnda bestämmelse avseende programmet. Följaktligen kan TIB:s delägande inte betraktas som godkänt och bör därför betraktas och bedömas som ad hoc-stöd.

(34) När programmet godkändes medgavs visserligen att TIB får bidra med kapital till företag i svårigheter, men under förutsättning att en omstruktureringsplan som återställer företagets lönsamhet läggs fram och genomförs. En sådan omstruktureringsplan lades visserligen fram, men kommissionen måste nu pröva om företaget på grund av denna åter har blivit lönsamt.

(35) Vidare gäller kommissionens godkännande endast minoritetsandelar. När det gäller majoritetsandelar föreligger en skyldighet att anmäla enskilda fall. Eftersom Tyskland inte uppfyllt denna skyldighet enligt artikel 88.3 i EG-fördraget strider detta stöd formellt mot rättsföreskrifterna. Det återstår att pröva om det är förenligt med den gemensamma marknaden.

3.1.2.2 TAB:s åtgärder

Åtgärd E

(36) Kommissionen underrättades först i maj 1997 om beslutet att avstå från återbetalningen av det driftslån på 1,5 miljoner mark för vilket delstaten Thüringen gått i borgen till 100 % (beviljandet ägde rum i juni 1994, avståendet 1996). Detta stöd beviljades inte inom ramen för något stödprogram och omfattades således av anmälningsplikt. Eftersom Tyskland inte uppfyllt sin anmälningsskyldighet enligt artikel 88.3 i EG-fördraget strider detta stöd formellt mot rättsföreskrifterna och eftersom det utgör ett ad hoc-stöd till omstrukturering måste dess förenlighet med den gemensamma marknaden prövas.

Åtgärderna F och G

(37) 1996 övertog TAB en borgensförbindelse på 65 % för följande lån till ett belopp på sammanlagt 9 miljoner mark:

a) KfW/ERP-lån på 2 miljoner mark med en räntesats på 5 % och en löptid på 15 år (till och med den 30 juni 2011).

b) KfW-lån på 1 miljon mark med en räntesats på 5,9 % och en löptid på 15 år.

c) Lån från Zeuros bank, Dresdner Bank, med en räntesats på 5,9 % och en löptid på tio år (till och med en 30 juni 2006).

d) Driftslån från Dresdner Bank på 5 miljoner mark med en räntesats på 6,75 % och en löptid på 15 år. Lånet kan tas i anspråk för diskonton, växelborgensåtaganden, krediter och kontanttillskott.

(38) KfW/ERP-lånen och KfW-lånen utgjorde statliga lån och beviljades för ett företag i svårigheter. Stödnivån uppgår till 100 %, dvs. 3 miljoner mark (åtgärd F). Lånet och driftslånet från Dresdner Bank härrör från privata medel men TAB har ändå gått i borgen för 65 % av lånen. Stödets omfattning uppgår således till 3,9 miljoner mark (åtgärd G).

(39) Enligt tyska statens uppgifter beviljades borgen i enlighet med TAB:s garantiförordning som anmäldes till kommissionen och godkändes av denna den 6 november 1996 (stödordning N 117/96(11)). Borgen beviljades dock innan kommissionen godkänt antagandet av TAB:s garantiförordning som anmält stöd och kan därför inte anses omfattas av garantiförordningen(12).

(40) Det är vidare uppenbart att de villkor som var knutna till programmet inte följdes. Tyskland hade nämligen förbundit sig att uppfylla de kriterier som uppställts i riktlinjerna när det gällde att inom ramen för förordningen gå i borgen för företag i svårigheter.

(41) TAB:s borgen omfattas sålunda inte av garantiförordningen och är därmed att betrakta som ad hoc-stöd. Då Tyskland inte uppfyllt sin anmälningsskyldighet enligt artikel 88.3 i EG-fördraget strider stödet formellt mot rättsföreskrifterna.

Åtgärderna H och I

(42) Vad beträffar de lån på 5 miljoner mark (åtgärd H) och 2,5 miljoner mark (åtgärd I) för vilka delstaten Thüringen gått i borgen till 100 % beviljades borgen likaledes i enlighet med TAB:s garantiförordning(13). I sitt godkännande begärde kommissionen att Tyskland separat skulle anmäla upprepade åtgärder till förmån för ett företag vars återkommande finansieringsbehov inte beror på omständigheter som ligger utanför företaget. När det gäller åtgärderna H och I rör det sig om upprepade åtgärder för avhjälpande av de återkommande svårigheter inom företaget som åtminstone delvis orsakats av företaget självt eftersom det inte genomfört omstruktureringsplanen. Den borgen som beviljades av TAB borde därför ha anmälts separat och är att betrakta som omstruktureringsstöd.

3.1.2.3 BvS:s åtgärder

Åtgärderna L och K

(43) BvS (Bundesanstalt für Vereinigungsbedingte Sonderaufgaben) övertog 1993 en borgensförbindelse på 6 miljoner mark till förmån för Furnica GmbH (idag Zeuro GmbH) i samband med finansieringen av betalningen av köpesumman från Furnica GmbH till Zeuro Verwaltungs GmbH i.L. (som ägs av BvS). Lånet på 6 miljoner mark beviljades av Deutsche Bank. Zeuro betalade endast 250000 mark av köpesumman på 6,25 miljoner mark och använde de återstående medlen för obehörigt ändamål, nämligen täckande av förluster. År 1995 minskades köpesumman med 500000 mark (åtgärd J). Följaktligen ligger företaget ute med följande belopp: en köpesumma på 5,701 miljoner mark till Zeuro Verwaltungs GmbH i.L. och en skuldförbindelse på 5,75 miljoner mark till Deutsche Bank.

(44) 1996 övertog BvS betalningen av 5,75 miljoner mark till Deutsche Bank (åtgärd L), avstod från sin regressrätt gentemot Zeuro och uppmanade Zeuro Verwaltungs GmbH i.L. att avstå från resten av köpesumman (som inte betalats), dvs. 5,701 miljoner mark (åtgärd K).

(45) BvS:s borgensförbindelse till förmån för Furnica GmbH utgör ett stöd som kan antas omfattas av Treuhand-stödordningen från 1992(14). BvS:s avstående från sin regressrätt gentemot Zeuro utgör inget förnyat stöd.

(46) Minskningen av köpesumman med 500000 mark utgör ett stöd som inte omfattas av Treuhand-stödordningen eftersom det varken utgör ett lån eller en borgensförbindelse. Avståendet från den resterande köpesumman på 5,701 miljoner mark 1996 utgör likaså ett stöd som inte omfattas av något program. Dessa båda bidrag är därför att betrakta som ad hoc-stöd till omstrukturering.

3.1.2.4 Kapitaltillskott i form av en andel i Thüringens konsolideringsfond

Åtgärd M

(47) Om kapitaltillskottet i form av en andel i Thüringens konsolideringsfond, vilket uppgår till 5 miljoner mark (stöd NN 74/95)(15), kan sägas att kommissionen beträffande dessa program inlett ett förfarande avseende felaktig användning. Vad gäller programmets förenlighet med gällande regler har kommissionen ännu inte fattat något beslut. Det finns dock omständigheter som tyder på att de villkor som knutits till godkännandet av programmet inte följts.

(48) Villkoret för kommissionens godkännande av programmet var att medel ur konsolideringsfonden endast fick beviljas efter det att en omstruktureringsplan för återställande av företagets lönsamhet lagts fram. För att avgöra om åtgärden omfattas av programmet krävs följaktligen en utvärdering av omstruktureringsplanen. Vidare tillåter stödordningen ingen fortsatt finansiering eller omstrukturering.

(49) Kapitaltillskottet i form av en andel i Thüringens konsolideringsfond kan inte betraktas som godkänt stöd och är således förenat med anmälningsplikt. Endast en del av stödet - 1,6 miljoner mark - har utbetalats. Denna åtgärd är att betrakta som ad hoc-stöd.

3.1.2.5 Investeringsbidrag

Åtgärderna N och O

(50) Företaget erhöll ett bidrag enligt den tyska stödordningen "25. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe zur Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur" (25:e ramprogrammet rörande gemenskapens handlingsprogram för förbättring av den ekonomiska strukturen på regional nivå) (stöd N 186/96), en stödordning som anmälts till kommissionen och godkänts av denna. De beviljade åtgärderna är inte förenliga med den stödordning som godkänts.

(51) Dessutom erhöll företaget ett bidrag i enlighet med den tyska lagen om investeringsfrämjande åtgärder (stödordning N 49A/95). Också denna stödordning anmäldes till kommissionen och godkändes av denna.

(52) De investeringsbidrag som beviljades på grundval av dessa båda stödordningar uppgick till 4,65 miljoner mark. Därutöver planerades investeringsbidrag till ett belopp av 450000 mark som dock inte beviljades. Dessa bidrag är också förenliga med stödordning N 49A/95.

3.1.2.6 Bidrag till personalkostnaderna (åtgärd Q)

(53) Den rättsliga grunden för dessa bidrag, som uppgick till 671839 mark, har inte redovisats för kommissionen. De är således att betrakta som ad hoc-stöd.

3.1.2.7 Bidrag från Thüringens program för främjande av mässor till försäljningsfrämjande åtgärder/deltagande i mässor (åtgärd S)

Enligt uppgifter från tyska staten tilldelades detta stöd inom ramen för regeln om stöd av mindre betydelse(16). Denna regel säger att det totala beloppet för stöd av mindre betydelse inom tre år räknat från tidpunkten för beviljandet av detta stöd får uppgå till högst 100000 euro. Detta belopp täcker allt statligt stöd som beviljats inom ramen för regeln om stöd av mindre betydelse och påverkar inte det stödmottagande företagets möjlighet att erhålla stöd inom ramen från andra ordningar som godkänts av kommissionen. Bidraget från Thüringens program för främjande av mässor (åtgärd S), vilket uppgår till 111000 mark, understiger tröskelvärdet för stöd av mindre betydelse. Då villkoren för tillämpningen av regeln om stöd av mindre betydelse uppfyllts av Tyskland enligt landets egna uppgifter är denna regel tillämplig på åtgärden.

3.1.2.8 AIF-bidrag (åtgärd P)

(54) Den rättsliga grunden för detta bidrag på 900000 mark har inte redovisats för kommissionen. Bidraget är följaktligen att betrakta som ad hoc-stöd.

3.1.2.9 Bidrag för små och medelstora företag (åtgärd R)

(55) Om detta bidrag på 3 miljoner mark har inga uppgifter lämnats. Det är därför att betrakta som ad hoc-stöd.

3.2 UNDANTAGSBESTÄMMELSER

(56) Kommissionen skall pröva om innehållet i stödet är förenligt med den gemensamma marknaden och om undantagsbestämmelserna i artikel 87.2 och 87.3 kan tillämpas i detta fall.

(57) Kommissionen konstaterar att artikel 87.2 och 87.3 b, d och e uppenbarligen inte kan tillämpas i detta sammanhang och inte heller åberopats av tyska staten.

(58) Ytterligare undantag återfinns i artikel 87.3 a och 87.3 c i EG-fördraget. Enligt kommissionens uppfattning är varken riktlinjerna för främjande av forskning och utveckling eller riktlinjerna för stöd till miljövård, små och medelstora företag, sysselsättning eller utbildning tillämpliga i detta sammanhang.

(59) I Zeuros fall bör man ta hänsyn till att företaget är etablerat i ett område som kan beviljas stöd i enlighet med artikel 87.3 a i EG-fördraget eftersom levnadsstandarden är ovanligt låg där och det råder allvarlig brist på sysselsättning (med 17,9 % ligger andelen arbetslösa över gemenskapens genomsnitt på 10,8 %). Kommissionen anser dock att artikel 87.3 c kan tillämpas i detta fall eftersom det som stod i förgrunden vid beviljandet av stödet inte var främjandet av en missgynnad region utan återställandet av lönsamheten för ett företag i svårigheter. Kommissionen kan med stöd av artikel 87.3 c godkänna stöd vars mål är att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter, när det inte påverkar handeln i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. Eftersom Zeuro tidigare drabbats av förluster kan firman betraktas som ett företag i svårigheter på vilket riktlinjerna kan tillämpas.

(60) Stöd till omstrukturering godkänns endast om det uppfyller de villkor som noga anges i riktlinjerna:

a) Genom omstruktureringen måste företagets långsiktiga lönsamhet återställas (punkt 3.2.2.i i riktlinjerna).

b) Ingen oacceptabel snedvridning av konkurrensen får ske (punkt 3.2.2.ii i riktlinjerna).

- Stödets nivå och omfattning måste begränsas till lägsta möjliga nivå och kostnaderna för stödet får inte vara större än nödvändigt (punkt 3.2.2.iii i riktlinjerna).

- Stöd av detta slag kan endast beviljas på villkor att en omstruktureringsplan för återställande av lönsamheten genomförs fullständigt.

3.2.1 ÅTERSTÄLLANDE AV LÖNSAMHETEN

(61) Omstruktureringsplanen skall vara utformad på ett sätt som gör det möjligt att ur realistisk synvinkel anta att den långsiktiga lönsamheten för Zeuro inom en rimlig tidsram kommer att återställas. Stöd till omstrukturering får i regel endast beviljas en gång.

(62) Omstruktureringsåtgärderna har beskrivits i skäl 16. Enligt uppgifter från Tyskland var de avsedda att återställa Zeuros bärkraft. Följande finansiella utveckling förutsågs:

>Plats för tabell>

(63) Då omstruktureringen påbörjades 1994/1995 hyste kommissionen när förfarandet inleddes tvivel om det rimliga i omstruktureringens tidsplan. Kommissionen påpekade vidare att det i Zeuros fall inte rörde sig om enstaka åtgärder eftersom de åtgärder som ingick i den första omstruktureringsplanen inte avslutats och nya åtgärder tillkommit. Kommissionen menade att de åtgärder som inleddes 1994/1995 inte garanterat någon långsiktig bärkraft utan tvärtom gjort situationen ännu värre.

(64) Vidare tvivlade kommissionen på att omstruktureringsplanen byggde på realistiska antaganden. När förfarandet inleddes påpekade kommissionen att de flesta åtgärderna fortfarande befann sig på planeringsstadiet och uttryckte tvivel om vissa åtgärders genomförbarhet. Dessutom framhölls att anlitandet av en ny investerare inte satts som villkor för den nya omstruktureringsplanen.

(65) Efter det att förfarandet inletts har Tyskland förklarat att den nya taktiken trots allt fortfarande gäller; den nya företagsledningen anstränger sig alltsedan 1996 för att rätta till fel som uppstått i utvecklingen och för att tillämpa den ursprungliga strategin.

(66) En av kärnpunkterna i omstruktureringsplanen utgörs av begränsning och ny utformning av produktsortimentet. Till följd av de åtgärder som inletts i detta syfte hade materialkostnaderna kunnat sänkas. Även de planerade nedskärningarna i personalen äger rum trots att detta leder till betydande kostnader på grund av sociala bestämmelser. När det gäller transportkostnaderna hade omkostnaderna kunnat sänkas från 11 % till 7 %. Ledningen för Zeuro är övertygad om att de låga omsättningstalen under 1998 skulle kunna avhjälpas tack vare de modeller som visades på möbelmässan i september och oktober 1997. Tyskland drar därav slutsatsen att det inte är nödvändigt att utarbeta någon ny omstruktureringsplan eftersom den ursprungliga planen anpassats och slutförts.

(67) TIB har vidare ansträngt sig för att finna en ny investerare. Genomförandet av omstruktureringsplanen är dock inte beroende av huruvida man finner en investerare. Zeuro anser sig självt ha goda chanser att stabilisera och långsiktigt säkerställa sin bärkraft.

(68) Enligt riktlinjerna skall utsikterna beträffande utvecklingen av tillgång och efterfrågan på varumarknaden i fråga beaktas i omstruktureringsplanen. Enligt kommissionens uppfattning bygger Zeuros omstruktureringsplan inte på realistiska antaganden. Detta gäller framför allt utvecklingen av försäljningssiffrorna. Kommissionen anser att omstruktureringsplanen inte kan leda till att företagets lönsamhet återställs eftersom den inte innehåller någon tillräckligt utförlig marknadsanalys. Tysklands argument - att Zeuro inte kunnat öka sina försäljningssiffror som man planerat på grund av det svåra konjunkturläget på möbelmarknaden - håller inte eftersom det i omstruktureringsplanen inte tagits någon hänsyn till utsikterna för utveckling av marknaden och försäljningssiffrorna varit betydligt lägre än vad som förutsetts i prognoserna.

>Plats för tabell>

(69) Utsikterna till tillväxt var dessutom långt ifrån dåliga efter det att möbelindustrin återhämtat sig efter recessionen i mitten av 90-talet. Det faktum att Zeuro inte dragit nytta av denna utveckling och inte kunnat öka sina försäljningssiffror styrker kommissionens bedömning av omstruktureringsplanen.

(70) Kommissionen anser vidare att en privat långivares investeringar utgör ett väsentligt inslag i omstruktureringsplanen. Att man trots TIB:s ansträngningar inte funnit någon investerare som varit beredd att engagera sig finansiellt i Zeuro är enligt kommissionen ytterligare ett tecken på att dess bedömning av omstruktureringsplanen är den riktiga. Inte ens efter fem års sökande och en positiv utveckling på möbelmarknaden delas den tyska bedömningen av omstruktureringsplanens bärkraft av någon privat investerare eftersom ingen varit beredd att ta på sig den finansiella risk som är förenad med omstruktureringen.

(71) Av detta drar kommissionen slutsatsen att kriteriet avseende återställande av företagets långsiktiga lönsamhet inte är uppfyllt.

3.2.2 SNEDVRIDNING AV KONKURRENSEN

(72) Omstruktureringen av Zeuro måste sättas i verket med hjälp av åtgärder genom vilka negativ inverkan på konkurrenterna i möjligaste mån undviks eftersom stödet annars strider mot det gemensamma intresset och inte kan komma i fråga för ett undantag i enlighet med artikel 87.3 c i EG-fördraget.

(73) Då möbelbranschen inte lidit av för hög kapacitet har det heller inte varit nödvändigt att minska kapaciteten. Zeuro ökade inte sin kapacitet utan fortsatte i enlighet med planen att minska den till och med slutet av 1997.

(74) Kommissionen har emellertid uttryckt osäkerhet om huruvida åtgärderna lett till otillbörlig snedvridning av konkurrensen. I samband med utredningen av företagets problem framkom nämligen att den tidigare investeraren sålt produkter till ett pris som underskridit produktionskostnaderna och att den dåvarande ledningen när det gäller några av dessa förpliktelser enligt fördraget har svårigheter att förhandla fram nya villkor. Kommissionen har givit övriga parter tillfälle att yttra sig om sakläget; inga kommentarer har emellertid mottagits.

(75) Tyskland förklarade att ingenting sålts till priser som underskridit produktionskostnaderna men kommenterade inte den tidigare investerarens handlande. Kommissionen kan sålunda inte utesluta att det förekommit otillbörlig snedvridning av konkurrensen. Det andra kriteriet i riktlinjerna har således inte heller uppfyllts.

3.2.3 STÖDETS PROPORTIONALITET MED AVSEENDE PÅ KOSTNADER OCH FÖRDELAR FÖR OMSTRUKTURERINGEN

(76) Stödet skall inskränkas till den minsta omfattning och den lägsta nivå som krävs för omstruktureringen och stå i rimlig proportion till den fördel som förväntas uppnås i ett gemenskapsperspektiv.

(77) Av detta skäl krävs att investeraren bidrar till omstruktureringen med egna medel eller genom extern finansiering på marknadsmässiga villkor.

(78) Den tidigare investeraren tillsköt endast kapital till ett belopp av 2,58 miljoner mark till företaget, varav 2 miljoner mark härrörde från offentliga medel. Till dessa 580000 mark kommer 2,1 miljoner mark från privata lån för vilka staten inte gått i borgen. Det privata bidraget till omstruktureringen uppgår således till 2,68 miljoner mark. Alla övriga finansiella medel, dvs. 49,475 miljoner mark, tillhandahölls av Tyskland - varvid endast det stöd som beviljats företaget beaktas. Investerarens bidrag uppgår således till bara lite drygt 5 % av kostnaderna för omstruktureringen.

(79) Trots TIB:s ansträngningar har man hittills inte kunnat finna någon ny investerare, vilket innebär att TIB fortfarande äger 100 % av andelarna i företaget.

(80) Härav följer att stödets omfattning inte står i rimlig proportion till stödmottagarens eget bidrag. Det kriterium som innebär att stödet skall stå i rimlig proportion till omstruktureringens kostnader och fördelar har således inte uppfyllts.

4. SLUTSATSER

(81) Stödet till investeraren i form av ett lån till eget kapital på 2 miljoner mark uppfyller inte villkoren i stödordning N 510/95 ("Eigenkapitalhilfeprogramm in den neuen Bundesländern" - "Stöd till eget kapital i de nya delstaterna"), eftersom företagets lönsamhet inte gått att återställa med hjälp av omstruktureringsplanen. Det betraktas därför som ad hoc-stöd. Då riktlinjernas kriterier inte följts är villkoren i artikel 87.3 a inte uppfyllda. Det lån på 2 miljoner mark till eget kapital som beviljades Wohlfahrt är således inte förenligt med den gemensamma marknaden i enlighet med vad som föreskrivs i artikel 87.1.

(82) Det företagslån på 5 miljoner mark som TIB beviljat Zeuro och TIB:s ökning av Zeuros aktiekapital på 2,5 miljoner mark uppfyller inte villkoren i ordning N 183/94 och är därför att betrakta som stöd till omstrukturering. Då riktlinjernas kriterier inte följts är villkoren i artikel 87.3 a inte uppfyllda. Det företagslån på 5 miljoner mark som beviljats av TIB och ökningen av aktiekapitalet med 2,5 miljoner mark är således inte förenligt med den gemensamma marknaden i enlighet med vad som föreskrivs i artikel 87.1.

(83) TAB:s avstående från återbetalningen av det driftslån på 1,5 miljoner mark för vilket delstaten gått i borgen till 100 % beviljades inte med stöd av en stödordning och betraktas därför som ad hoc-stöd till omstrukturering. Då kriterierna i riktlinjerna inte följts är villkoren i artikel 87.3 c inte uppfyllda. TAB:s avstående från återbetalningen av det företagslån på 1,5 miljoner för vilket delstaten Thüringen gått i borgen till 100 % är således inte förenligt med den gemensamma marknaden i enlighet med vad som föreskrivs i artikel 87.1.

(84) Lånet på 2 miljoner mark från KfW/ERP och lånet från KfW på 1 miljon mark utgör likaledes stöd till omstrukturering. Då riktlinjernas kriterier inte följts är villkoren i artikel 87.3 c inte uppfyllda. Lånet på 2 miljoner från KfW/ERP är därför inte förenligt med den gemensamma marknaden i enlighet med vad som föreskrivs i artikel 87.

(85) Fullgörandegarantin på 65 % för lån på sammanlagt 9 miljoner mark omfattas inte av ordning N 117/96. Garantin avser 65 % av lånet från KfW och lånet från KfW/ERP - båda dessa stödformer är oförenliga med den gemensamma marknaden - och 65 % av det privata lånet på 6 miljoner mark. Det stöd som utgått i form av offentliga lån uppgår tillsammans med garantin till ett belopp på 6,9 miljoner mark. Detta stöd är att betrakta som stöd till omstrukturering. Då kriterierna i riktlinjerna inte följts är villkoren i artikel 87.3 c inte uppfyllda. Fullgörandegarantin på 65 % för lån som uppgår till 9 miljoner mark är således inte förenlig med den gemensamma marknaden i enlighet med vad som föreskrivs i artikel 87.1.

(86) Zeuro-Verwaltungs GmbH i.L.:s avstående från anspråket på köpesumman på 5,701 miljoner mark och minskningen av köpesumman med 500000 mark betraktas som ad hoc-stöd till omstrukturering. Då villkoren i riktlinjerna för stöd till omstrukturering inte följts är villkoren i artikel 87.3 c inte uppfyllda. Zeuro-Verwaltungs GmbH i.L.:s avstående från anspråket på köpesumman på 500000 mark är således inte förenligt med den gemensamma marknaden i enlighet med vad som föreskrivs i artikel 87.1.

(87) BvS:s beslut att avstå från regressrätten för utbetalningen av en borgen på 5,7 miljoner mark täcks av Treuhand-ordningen från 1992.

(88) Kapitaltillskottet i form av en andel i Thüringens konsolideringsfond på 5 miljoner mark, varav 1,6 miljoner mark redan betalats ut, uppfyller inte villkoren i ordning NN 74/95. Det har därför betraktats som ad hoc-stöd till omstrukturering. Då kriterierna i riktlinjerna inte följts är villkoren i artikel 87.3 c inte uppfyllda. Kapitaltillskottet i form av en andel i Thüringens konsolideringsfond på 5 miljoner mark, varav 1,6 miljoner mark redan betalats ut, är således inte förenligt med den gemensamma marknaden i enlighet med vad som föreskrivs i artikel 87.1.

(89) De redan utbetalade investeringsbidragen på 4,65 miljoner mark och de ännu inte utbetalade bidragen på 450000 mark beviljades med stöd i de ordningar som redan godkänts av kommissionen och omfattas därför av detta godkännande.

(90) Bidragen till personalkostnaderna på 13000 mark utgör ad hoc-stöd till omstrukturering. Då riktlinjernas kriterier inte följts är villkoren i artikel 87.3 c inte uppfyllda. Bidragen på 13000 mark till personalkostnader är därför inte förenliga med den gemensamma marknaden i enlighet med vad som föreskrivs i artikel 87.1.

(91) Bidraget på 111000 mark från Thüringens program för främjande av mässor omfattas av regeln om stöd av mindre betydelse.

(92) AIF-bidraget på 900000 mark utgör ett ad hoc-stöd. Då riktlinjernas kriterier inte följts har villkoren i artikel 87.3 c inte uppfyllts. AIF-bidraget på 900000 mark är således inte förenligt med den gemensamma marknaden i enlighet med vad som föreskrivs i artikel 87.1.

(93) Bidraget till små och medelstora företag på 3 miljoner mark utgör ett ad hoc-stöd. Då kriterierna i riktlinjerna inte följts har villkoren i artikel 87.3 c inte uppfyllts. Bidraget för små och medelstora företag är således inte förenligt med den gemensamma marknaden i enlighet med vad som föreskrivs i artikel 87.1.

(94) Då de åtgärder som klassats som stöd till omstrukturering inte kan godkännas, eftersom de inte förmår säkerställa företagets lönsamhet på lång sikt, kan de inte heller bidra till den regionala utvecklingen. Ett undantag i enlighet med artikel 87.3 a kan därför inte komma i fråga.

(95) Kommissionen konstaterar att tyska staten beviljat ovannämnda stöd på ett otillbörligt sätt i strid med artikel 88.3. Det lån för stöd till eget kapital som beviljats Wohlfahrt skall återkrävas av tyska staten i enlighet med de föreskrifter och förfaranden som tillämpas enligt tysk lagstiftning.

(96) De olika typer av stöd som beviljats Zeuro och som uppgår till 35,114 miljoner mark skall återkrävas av Förbundsrepubliken Tyskland i enlighet med de föreskrifter och förfaranden som tillämpas enligt tysk lagstiftning

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1. Det statliga stöd på 2 miljoner tyska mark som Förbundsrepubliken Tyskland beviljat investeraren Wohlfahrt är oförenligt med den gemensamma marknaden.

2. Följande statliga stöd på 35,114 miljoner mark som tyska staten beviljat Zeuro Möbelwerk GmbH, Thüringen, (nedan kallat Zeuro) är oförenligt med den gemensamma marknaden:

a) Företagslån från TIB på 1 miljon mark.

b) TIB:s avstående från återbetalningen av ett företagslån på 4 miljoner mark.

c) TIB:s ökning av aktiekapitalet med 2,5 miljoner mark.

d) TAB:s avstående från ett tidigare beviljat driftslån på 1,5 miljoner mark.

e) Det offentliga lån på 3 miljoner mark som beviljats av KfW.

f) TAB:s borgen på 65 % för privata lån på 3,9 miljoner mark.

g) Lånet från TAB på 5 miljoner mark.

h) Det lån på 2,5 miljoner mark från TAB för vilket delstaten gått i borgen till 100 %.

i) BvS:s minskning av köpesumman med 500000 mark.

j) BvS:s avstående från den resterande köpesumman på 5,701 miljoner mark.

k) Den redan utbetalade delen, på 1,6 miljoner mark, av det kapitalskott i form av en andel i Thüringens konsolideringsfond.

l) AIF-bidragen på 900000 mark.

m) Bidrag till personalkostnaderna på 13000 mark.

n) Bidrag för små och medelstora företag på 3 miljoner mark.

3. Följande statliga stöd på 3,4 miljoner mark som tyska staten ämnar bevilja Zeuro är oförenligt med den gemensamma marknaden: Den ännu inte utbetalda delen av det kapitaltillskott som utgår i form av en andel i Thüringens konsolideringsfond.

Artikel 2

1. Tyskland skall vidta alla åtgärder som är nödvändiga för att från stödmottagaren återkräva det stöd som avses i artikel 1.1 och 1.2 och som olagligen redan utbetalats till stödmottagaren.

2. Återkrävandet skall ske i enlighet med gällande förfaranden i den berörda medlemsstaten. Det stöd som skall återkrävas skall innefatta ränta som löper från den dag då stödet stod till stödmottagarens förfogande till den dag då stödet har återbetalats. Räntan skall beräknas på grundval av den referensränta som används vid beräkningen av bidragsekvivalenten inom ramen för regionalstöd.

Artikel 3

Tyskland skall inom två månader från delgivningen av detta beslut underrätta kommissionen om vilka åtgärder som vidtagits för att verkställa beslutet.

Artikel 4

Detta beslut riktar sig till Förbundsrepubliken Tyskland.

Utfärdat i Bryssel den 21 december 2000.

På kommissionens vägnar

Mario Monti

Ledamot av kommissionen

(1) EGT C 25, 24.1.1998, s. 2.

(2) Se fotnot 1.

(3) EGT C 213, 23.7.1996, s. 4.

(4) EGT L 107, 30.4.1996, s. 4.

(5) Panorama der EU-Industrie 1997, kapitel 18.

(6) N 510/95, SG (95) D/11491.

(7) EGT C 368, 23.12.1994, s. 12.

(8) EGT C 288, 9.10.1999, s. 2.

(9) N 183/94, SG (94), D/11661.

(10) SG (99) D/1972, 15.3.1999.

(11) N 117/96, SG (96) D/11696.

(12) Se även ärende C 36/2000, statligt stöd till förmån för Graf von Henneberg Porzellan GmbH, Ilmenau, Thüringen.

(13) N 117/96, SG (96) D/11696.

(14) Stödordning E 15/92.

(15) NN 74/95, SG (96) D/1946.

(16) Kommissionens meddelande om stöd av mindre betydelse (EGT C 68, 6.3.1996).