KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2022/58

av den 14 januari 2022

om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa kornorienterade valsade platta produkter av kisellegerat elektrostål med ursprung i Amerikas förenta stater, Japan, Folkrepubliken Kina, Ryska federationen och Republiken Korea till följd av en översyn vid giltighetens utgång enligt artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 11.2, och

av följande skäl:

1. FÖRFARANDE

1.1 Ursprunglig undersökning och gällande åtgärder

(1) Genom genomförandeförordning (EU) 2015/1953 (2) införde kommissionen antidumpningstullar på import av vissa kornorienterade valsade platta produkter av kisellegerat elektrostål (kornorienterade elektroplåtar) med ursprung i Amerikas förenta stater (nedan kallat Förenta staterna), Japan, Folkrepubliken Kina (nedan kallat Kina), Ryska federationen (nedan kallat Ryssland) och Republiken Korea (nedan kallat Sydkorea) (nedan kallade de ursprungliga åtgärderna). Den undersökning som ledde till införandet av de ursprungliga åtgärderna kallas nedan den ursprungliga undersökningen.

(2) På grundval av de särskilda omständigheterna i den ursprungliga undersökningen beslutade kommissionen att den lämpligaste formen av åtgärder var rörliga tullar i form av tre minimiimportpriser för tre olika produktkategorier av kornorienterade elektroplåtar av följande skäl: — För det första skulle tre minimiimportpriser göra det möjligt för unionstillverkare att återhämta sig från verkningarna av den skadevållande dumpningen. De skulle vara ett skyddsnät som skulle kunna göra det möjligt för dem återgå till en hållbar lönsamhet och uppmuntra dem att göra nödvändiga investeringar för att tillverka proportionellt sett fler högpermeabla produkttyper av den likadana produkten. — För det andra borde de tre minimiimportpriserna också förhindra eventuella negativa effekter av otillbörliga prisökningar efter undersökningsperioden som skulle kunna påverka användarnas verksamhet mycket kraftigt. — För det tredje skulle de också lindra oron hos användare, eftersom de fruktade en brist på kornorienterade elektroplåtar, framför allt i fråga om vissa produkttyper med en maximal järnförlust på 0,90 W/kg som det vid den tidpunkten fanns ett akut behov av för att uppnå effektivitetsmålen enligt fas 1 i ekodesignförordningen. Generellt sett skulle de förhindra allvarliga störningar i försörjningen av unionsmarknaden.

(3) De tre minimiimportpriser som för närvarande är tillämpliga varierar mellan 1 536 euro/ton och 2 043 euro/ton. De gäller för de individuellt namngivna exporterande tillverkare för vilka individuella dumpningsmarginaler har fastställts från alla berörda länder, dvs. Kina, Japan, Sydkorea, Ryssland och Förenta staterna enligt följande: — Om priset cif vid unionens gräns är lika med eller högre än minimiimportpriset tas ingen tull ut. — När exportpriset är lägre än minimiimportpriset, ska den tillämpliga tullsatsen utgöras av den lägre av skillnaden mellan det tillämpliga minimipriset och nettopriset fritt unionens gräns, före tull och antidumpningsvärdetullsatser. Följaktligen ska individuella tullsatser tillämpas på varje exporterande tillverkare. Under inga omständigheter bör antidumpningstullen vara högre än de antidumpningsvärdetullsatser som är specifika för varje enskild exporterande tillverkare i varje berört land.

1.2 Begäran om översyn vid giltighetstidens utgång

(4) Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart kommer att löpa ut (3) mottog kommissionen en begäran om en översyn i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.

(5) Begäran om översynen ingavs den 29 juli 2020 av European Steel Association (nedan kallad Eurofer eller sökanden) såsom företrädare för tillverkare som svarar för mer än 50 % av unionens sammanlagda produktion av kornorienterade elektroplåtar. Begäran om översyn grundas på att det är sannolikt att dumpningen och skadan för unionsindustrin skulle fortsätta eller återkomma om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

1.3 Inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång

(6) Kommissionen fastslog efter samråd med den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i grundförordningen att bevisningen var tillräcklig för att motivera en översyn vid giltighetstidens utgång och inledde därför den 30 oktober 2020 en översyn vid giltighetstidens utgång avseende import av kornorienterade elektroplåtar med ursprung i Kina, Japan, Sydkorea, Ryssland och Förenta staterna (nedan kallade de berörda länderna) på grundval av artikel 11.2 i grundförordningen. Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning (4) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande).

1.4 Översynsperiod och skadeundersökningsperiod

(7) Undersökningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning omfattade perioden från den 1 juli 2019 till den 30 juni 2020 (nedan kallad översynsperioden). Undersökningen av de tendenser som är relevanta för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2017 till och med utgången av översynsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

1.5 Förenade kungarikets utträde ur EU

(8) Detta ärende inleddes den 30 oktober 2020, under den övergångsperiod som avtalats mellan Förenade kungariket och EU då Förenade kungariket fortfarande omfattades av unionsrätten. Denna period upphörde den 31 december 2020. Från och med den 1 januari 2021 betraktas därför företag och intresseorganisationer från Förenade kungariket inte längre som berörda parter i detta förfarande.

(9) Genom en notering till handlingarna i ärendet (5) den 14 januari 2021 uppmanades de aktörer i Förenade kungariket som ansåg att de ändå var berörda parter att kontakta kommissionen. Inga synpunkter inkom från aktörer i Förenade kungariket.

1.6 Berörda parter

(10) I tillkännagivandet om inledande uppmanades berörda parter att kontakta kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom underrättade kommissionen sökanden, kända unionstillverkare, kända exporterande tillverkare i de berörda länderna, importörer, användare, handlare samt intresseorganisationer som såvitt känt var berörda om översynen och uppmanade dem att delta.

(11) De berörda parterna gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av översynen vid giltighetstidens utgång och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden.

(12) Kommissionen hörde flera användare, flera intresseorganisationer för användare och exporterande tillverkare under översynen vid giltighetstidens utgång.

1.7 Stickprovsförfarande

(13) I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den kunde komma att tillämpa ett stickprovsförfarande i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

1.7.1 Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

(14) I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare som skulle undersökas. Kommissionen utfärdade emellertid samma dag som tillkännagivande om inledande offentliggjordes, den 30 oktober 2020, en notering till ärendehandlingarna där det angavs att något stickprovsförfarande av unionstillverkare inte ansågs nödvändigt på grund av det begränsade antalet kända tillverkare i Europeiska unionen och uppmanade de berörda parterna att lämna synpunkter. Inga synpunkter inkom. Alla fyra kända unionstillverkare ombads därför att inkomma med ett detaljerat svar på frågeformuläret och godkänna en kontroll av svaren på frågeformuläret.

1.7.2 Stickprovsförfarande avseende importörer

(15) För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, uppmanade den icke-närstående importörer att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande.

(16) Endast en icke-närstående importör gav sig till känna och lämnade de begärda uppgifterna. Kommissionen beslutade därför att det inte behövdes något stickprovsförfarande.

1.7.3 Stickprovsförfarande avseende tillverkare i de berörda länderna

(17) Mot bakgrund av det till synes stora antalet tillverkare i de länder som berörs av denna översyn vid giltighetstidens utgång planerades ett stickprovsförfarande i tillkännagivandet om inledande.

(18) För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt, och i så fall göra ett urval, ombad kommissionen alla tillverkare i de berörda länderna att lämna de uppgifter som efterfrågades i tillkännagivandet om inledande. Dessutom bad kommissionen de berörda ländernas beskickningar att identifiera och/eller kontakta andra eventuella tillverkare som kunde vara intresserade av att delta i undersökningen.

(19) Fyra exporterande tillverkare eller grupper av exporterande tillverkare (två företag i Japan, ett företag i Kina och ett i Ryssland) lämnade de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i urvalet. Ingen av de amerikanska eller sydkoreanska tillverkare som kontaktades gav sig till känna och lämnade de begärda uppgifterna. Med tanke på det låga antalet samarbetsvilliga tillverkare beslutade kommissionen att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt avseende något av de berörda länderna.

1.8 Svar på frågeformuläret

(20) Kopior av frågeformulären fanns tillgängliga på GD Handels webbplats (6) när ärendet inleddes.

(21) Kommissionen skickade även ett frågeformulär till den kinesiska regeringen om förekomsten i Kina av betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen. Den kinesiska regeringen svarade inte på frågeformuläret och informerades därför om att kommissionen skulle tillämpa tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen.

(22) Svar på frågeformuläret erhölls från alla fyra kända unionstillverkare och den samarbetsvilliga icke-närstående importören. Sju användare gav sig till känna och förklarade sig villiga att delta i undersökningen. De ombads fylla i det frågeformulär som var avsett för användarna. Emellertid samarbetade endast fyra av dem fullt ut i denna undersökning genom att lämna in ifyllda svar på frågeformuläret i både öppna och konfidentiella versioner.

(23) En grupp exporterande tillverkare i Kina, China Baowu Steel Group Co. Ltd (Baoshan Group) – bestående av två exporterande tillverkare, Baoshan Iron & Steel Co., Ltd (Baosteel) och Wuhan Iron & Steel Co., Ltd, (WISCO) – och en grupp exporterande tillverkare i Japan, Nippon Steel & Sumitomo Metal Corporation, Tokyo, Japan (Nippon Steel) har inkommit med svar på frågeformuläret. Den ryska tillverkaren Novolipetsk Steel (NLMK), som ursprungligen hade gått med på att ingå i urvalet, lämnade inte ett fullständigt svar på frågeformuläret, men lämnade i sitt yttrande av den 10 december 2020 uppgifter som var begränsade till dess specifika kapacitet och tillverkning. Kommissionen underrättade följaktligen företaget och Ryssland om att den skulle tillämpa tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. NLMK svarade efter att den angivna tidsfristen löpt ut, men svaret hade ändå inte ändrat kommissionens bedömning.

(24) Efter utlämnandet av uppgifter hävdade NLMK att kommissionen inte hade angett någon uttrycklig tidsfrist för inlämnande av synpunkter om kommissionens tillämpning av artikel 18 i grundförordningen. Vidare hävdade NLMK att kommissionen inte skulle ha tillämpat artikel 18 med avseende på denna del av företagets svar på frågeformuläret.

(25) Det är korrekt att kommissionen inte angav någon uttrycklig tidsfrist för att besvara skrivelsen i vilken avsikten att tillämpa artikel 18 tillkännagavs. Emellertid hade NLMK redan i sitt yttrande av den 10 december 2020 angett att företaget hade avbrutit besvarandet av frågeformuläret på grund av särskilda omständigheter och inte skulle lämna ett fullständigt svar på frågeformuläret. Sammantaget tillhandahöll NLMK endast fragmentarisk information som var begränsad till dess särskilda produktionskapacitet och produktionsvolym.

(26) Eftersom NLMK inte tillhandahöll tillräckligt tillförlitlig information i fråga om produktionskapacitet och produktionsvolym, såsom förklarats i skälen 241 och 245, använde kommissionen andra tillgängliga uppgifter i ärendehandlingarna. Såsom anges i skäl 242 använde kommissionen emellertid så långt som möjligt den information som NLMK lämnat i detta avseende.

(27) Den andra gruppen exporterande tillverkare i Japan, JFE Steel Corporation (JFE Steel), som ursprungligen hade gått med på att ingå i urvalet, inkom med ett ofullständigt svar på frågeformuläret, som var begränsat till exportförsäljningen till EU och till resten av världen. Följaktligen underrättade kommissionen nämnda tillverkare om att den skulle tillämpa tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen vad gällde de uppgifter som saknades.

(28) Inga tillverkare i Förenta staterna och Sydkorea samarbetade. Kommissionen underrättade följaktligen Förenta staterna och Sydkorea om att den skulle tillämpa tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen.

1.9 Kontroll

(29) Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 18 i grundförordningen, inhämtade och kontrollerade kommissionen alla uppgifter som ansågs nödvändiga för att fastställa sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada, samt för att fastställa unionens intresse.

(30) På grund av covid-19-utbrottet och de isoleringsåtgärder som infördes av olika medlemsstater och tredjeländer kunde kommissionen inte göra några kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen. I stället dubbelkontrollerade kommissionen alla uppgifter som ansågs vara nödvändiga för dess beslut på distans i linje med tillkännagivandet om covid-19-utbrottets konsekvenser för antidumpnings- och antisubventionsundersökningar (7). Kommissionen genomförde dubbelkontroller på distans hos följande berörda parter: — Unionstillverkare (8): — ThyssenKrupp Electrical Steel UGO SAS, Isbergues, Frankrike — ThyssenKrupp Electrical Steel GmbH, Gelsenkirchen, Tyskland — Stalprodukt s.a., Bochnia, Polen — Icke-närstående importör i unionen: — Metal One Deutschland GmbH, Düsseldorf, Tyskland — Användare i unionen: — SGB-Smit Group, Regensburg, Tyskland — Končar – Distribution and Special Transformers, Inc., Zagreb, Kroatien — Exporterande tillverkare i de berörda länderna: — Baosteel, Shanghai, Kina — WISCO Wuhan, Kina — Nippon Steel, Tokyo, Japan — Närstående importörer/handlare: — Wisco Europe, Tyskland — Baosteel Germany, Tyskland — Baosteel Italy, Italien

1.10 Utlämnande av uppgifter

(31) Den 21 oktober 2021 lämnade kommissionen ut uppgifter om de viktigaste omständigheter och överväganden mot bakgrund av vilka den ämnade bibehålla de gällande antidumpningstullarna. Alla parter beviljades en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter på de uppgifter som lämnats ut. Den 22 november 2021 skickade kommissionen ett ytterligare slutligt utlämnande av uppgifter till Nippon Steel om en korrigering av beräkningarna av dumpningen. Inga synpunkter inkom.

(32) Kommissionen övervägde synpunkterna från de berörda parterna och beaktade dem i tillämpliga fall. De parter som begärde att bli hörda beviljades detta.

2. PRODUKT SOM ÖVERSYNEN GÄLLER OCH LIKADAN PRODUKT

2.1 Produkt som översynen gäller

(33) Den produkt som översynen gäller är densamma som i den ursprungliga undersökningen, nämligen kornorienterade valsade platta produkter av kisellegerat elektrostål, med en tjocklek av mer än 0,16 mm, med ursprung i Kina, Japan, Sydkorea, Ryssland och Förenta staterna, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7225 11 00 (Taric-nummer 7225110011, 7225110015 och 7225110019) och ex 7226 11 00 (Taric-nummer 7226110012, 7226110014, 7226110016, 7226110092, 7226110094 och 7226110096) (nedan kallade produkt som översynen gäller).

(34) Kornorienterade elektroplåtar framställs av olika tjocka varmvalsade ringar eller rullar av kisellegerat stål, vilkas kristallkorn är riktade åt samma håll, vilket gör den magnetiska ledningsförmågan mycket effektiv. Bristande magnetisk ledningsförmåga kallas järnförlust, som är den främsta indikatorn på produktens kvalitet och denna uttrycks i W/kg. Kornorienterade elektroplåtar kan tillverkas antingen som kornorienterade elektroplåtar med hög permeabilitet eller som vanliga eller konventionella kornorienterade elektroplåtar. När det gäller de högpermeabla typerna kan en lägre grad av järnförlust uppnås för varje given plåttjocklek. Dessutom kan högpermeabla typer tillverkas som typer med ännu lägre järnförlust (DR-typer, av engelskans domain refined), genom att tunna linjer ristats in på stålets yta.

(35) Trots skillnaderna i permeabilitet, tjocklek och bredd har alla typer av den produkt som översynen gäller i stort sett samma grundläggande fysiska egenskaper och i huvudsak samma grundläggande användningsområden.

(36) Kornorienterade elektroplåtar används huvudsakligen i elektrisk utrustning där det magnetiska flödet kan riktas i den ”orienterade” riktningen, såsom när elektrisk energi överförs över stora avstånd. Följaktligen används den produkt som översynen gäller som huvudsakligt material i kraft- och distributionstransformatorer.

(37) Kornorienterade elektroplåtar används också i shuntreaktorer, som används i överföringssystem för högspänning för att stabilisera spänningen vid belastningsvariationer. Den produkt som översynen gäller kan även användas i utrustning där mindre transformatorer används, bland annat i hushållsapparater, flyg- och luftfartsutrustning samt elektronisk utrustning. Vidare kan kornorienterade elektroplåtar användas i stora, högpresterande generatorer där utformningen tillåter en effektiv användning av de riktade magnetiska egenskaperna.

2.2 Likadan produkt

(38) Såsom fastställs i den ursprungliga undersökningen bekräftar denna översyn vid giltighetstidens utgång att följande produkter har både samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden: — Den produkt som översynen gäller. — Den produkt som tillverkas och säljs på de berörda ländernas hemmamarknad. — Den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin.

(39) Dessa produkter anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

2.3 Invändningar gällande produktdefinition

(40) NLMK och den ryska regeringen hävdade att de lägre genomsnittliga importpriserna från Ryssland förklaras av en betydande andel exporterade kornorienterade elektroplåtar av andra- och tredjesortering (med flera defekter, fogar och brist på planhet) och att de senare typerna inte konkurrerar med andra typer av den produkt som översynen gäller. De kornorienterade elektroplåtar av andra- och tredjesortering som exporterats utgör olika produkter och uppfyller inte de europeiska tekniska standarderna. De hävdade därför att deras material av andra- och tredjesortering antingen borde undantas från produktdefinitionen eller tilldelas en separat (fjärde) minimiimportprisnivå som återspeglar deras mycket låga värde på marknaden.

(41) Kommissionen avvisade detta krav, eftersom varken produktdefinitionen eller minimiimportpriset kan ändras inom ramen för en översyn vid giltighetstidens utgång.

(42) Efter utlämnandet av uppgifter uppgav NLMK att en opartisk undersökande myndighet skyndsamt skulle ha inlett en partiell interimsöversyn som var begränsad till produktdefinitionen och/eller åtgärdernas form. Kommissionen avvisade detta påstående, eftersom den inte hade tillräcklig bevisning för att inleda en sådan undersökning.

3. SANNOLIKHETEN FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE DUMPNING

(43) I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte kommissionen om dumpningen från de berörda länderna skulle fortsätta eller återkomma om de gällande åtgärderna skulle tillåtas upphöra.

3.1 Inledande anmärkningar

(44) Ingen av tillverkarna i Ryssland, Förenta staterna och Sydkorea samarbetade i undersökningen.

(45) Kommissionen informerade myndigheterna i alla tre berörda länder att den på grund av den bristande samarbetsviljan kan komma att tillämpa artikel 18 i grundförordningen vad gäller resultaten i förhållande till Ryssland, Förenta staterna och Sydkorea. Kommissionen fick inte in några synpunkter eller någon begäran om ingripande från förhörsombudet för de tre ländernas myndigheter i detta avseende.

(46) Resultaten när det gäller sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning med avseende på Ryssland, Förenta staterna och Sydkorea måste därför grundas på tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18.1 i grundförordningen, särskilt offentligt tillgänglig information såsom offentliga företagswebbplatser, uppgifter i begäran om översyn och de uppgifter som under översynen erhölls från samarbetsvilliga parter. Kommissionen använde också olika importstatistik, inbegripet importstatistik från Eurostats COMEXT och Global Trade Atlas (GTA).

(47) Med avseende på Baoshan Group och efter dubbelkontroller på distans tillämpade kommissionen dessutom artikel 18.1 i grundförordningen när det gäller arbetskraftskostnader. Såsom förklaras i skäl 207 underlät företaget att tillhandahålla kontrollerad och tillförlitlig bevisning för beräkningen av antalet arbetstimmar som hänförts till tillverkningen av kornorienterade elektroplåtar.

3.2 Japan

3.2.1 Inledande anmärkningar

(48) Endast en japansk exporterande tillverkare (Nippon Steel) samarbetade helt och hållet i den aktuella undersökningen. Efter inledandet av undersökningen gav sig den andra kända japanska exporterande tillverkaren (JFE Steel) till känna med ett ofullständigt svar på frågeformuläret, vilket var begränsat till exportförsäljning, tillverkning och kapacitet. Kommissionen underrättade därför JFE Steel och Japans regering om sin avsikt att tillämpa tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Inga synpunkter inkom.

(49) Undersökningsresultaten i detta avsnitt baserades därför delvis på tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen med avseende på den inhemska försäljningen. För detta ändamål användes de uppgifter som Nippon Steel lämnat, de uppgifter som JFE Steel lämnat om exportförsäljning, begäran om översyn vid giltighetstidens utgång, statistik från Eurostat och offentligt tillgängliga uppgifter.

(50) De två japanska exporterande tillverkarna stod för 100 % av exporten från Japan till unionen under översynsperioden.

3.2.2 Dumpning under översynsperioden

3.2.2.1 Normalvärde

(51) Kommissionen fastställde normalvärdet för Nippon Steel på grundval av följande: Kommissionen undersökte först huruvida den fullt ut samarbetsvilliga exporterande tillverkarens totala försäljningsvolym på hemmamarknaden var representativ, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden är representativ om den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden av den likadana produkten till oberoende kunder på hemmamarknaden per exporterande tillverkare motsvarar minst 5 % av företagets totala exportförsäljning av den produkt som översynen gäller till unionen under översynsperioden. På grundval av detta konstaterades det att den enda samarbetsvilliga exporterande tillverkarens totala försäljning av den likadana produkten på hemmamarknaden var representativ.

(52) Därefter identifierade kommissionen de produkttyper som såldes på hemmamarknaden och som var identiska eller jämförbara med de produkttyper som såldes på export till unionen för den exporterande tillverkare som hade en representativ försäljning på hemmamarknaden.

(53) Kommissionen undersökte sedan huruvida den fullt ut samarbetsvilliga exporterande tillverkarens försäljning på hemmamarknaden av varje produkttyp som är identisk eller jämförbar med en produkttyp som säljs på export till unionen var representativ, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden av en produkttyp är representativ om den totala försäljningsvolymen av den till oberoende kunder på hemmamarknaden under översynsperioden motsvarar minst 5 % av den totala exportförsäljningen till unionen av den identiska eller jämförbara produkttypen. Kommissionen fastslog att dessa produkttyper var representativa.

(54) Därefter fastställde kommissionen andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden för varje produkttyp under översynsperioden för Nippon Steel som helhet för att avgöra om man kunde använda det faktiska försäljningspriset på hemmamarknaden för att beräkna normalvärdet i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen.

(55) Normalvärdet grundas på det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp, oavsett om denna försäljning är lönsam eller inte, om a) försäljningsvolymen för produkttypen på hemmamarknaden, vid försäljning till nettopriser som är lika med eller högre än den beräknade tillverkningskostnaden, utgör mer än 80 % av den totala försäljningsvolymen för denna produkttyp, b) det vägda genomsnittliga försäljningspriset för denna produkttyp är lika med eller högre än tillverkningskostnaden per enhet.

(56) I detta fall är normalvärdet det vägda genomsnittet av priserna för all försäljning på hemmamarknaden av produkttypen under översynsperioden.

(57) Normalvärdet är det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp enbart för den lönsamma försäljningen på hemmamarknaden av produkttypen under översynsperioden, om någondera av följande villkor uppfylls: a) Volymen av den lönsamma försäljningen av produkttypen i fråga utgör högst 80 % av den totala försäljningsvolymen för produkttypen. b) Det vägda genomsnittliga priset för produkttypen i fråga är lägre än tillverkningskostnaden per enhet.

(58) Analysen av försäljningen på hemmamarknaden visade att över 90 % av den totala försäljningen på hemmamarknaden var lönsam och att det vägda genomsnittliga försäljningspriset var högre än tillverkningskostnaden. Beroende på produkttyp beräknades normalvärdet därför som ett vägt genomsnitt av priserna för all försäljning på hemmamarknaden under översynsperioden i den situation som beskrivs i skäl 56, eller som ett vägt genomsnitt av den lönsamma försäljningen endast i den situation som beskrivs i skäl 57.

(59) När ingen försäljning eller endast otillräcklig försäljning av en typ av den likadana produkten förekommit vid normal handel, konstruerade kommissionen normalvärdet i enlighet med artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen.

(60) För sådana produkttyper konstruerades normalvärdet genom att man till den enda samarbetsvilliga exporterande tillverkarens genomsnittliga tillverkningskostnad för den likadana produkten under översynsperioden adderade a) de vägda genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnader för den enda samarbetsvilliga exporterande tillverkarens försäljning av den likadana produkten på hemmamarknaden vid normal handel under översynsperioden, b) den vägda genomsnittliga vinst som den enda samarbetsvilliga exporterande tillverkaren gjorde på sin hemmamarknadsförsäljning av den likadana produkten vid normal handel under översynsperioden.

(61) För de produkttyper som inte sålts alls på hemmamarknaden lades de vägda genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnaderna och vinsten till för alla transaktioner som skett vid normal handel på hemmamarknaden.

(62) När det gäller JFE Steel använde kommissionen, eftersom bolaget inte samarbetade, tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen när det gäller inhemsk försäljning. Eftersom det inte fanns några tillförlitliga uppgifter om företagets priser på hemmamarknaden, fastställde kommissionen ett konstruerat normalvärde med hjälp av metoden och värdena i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång.

3.2.2.2 Exportpris

(63) Nippon Steel exporterade endast till unionen genom närstående handlare. Exportpriset fastställdes därför på grundval av artikel 2.9 i grundförordningen, dvs. på grundval av det pris till vilket de importerade produkterna första gången såldes vidare till en oberoende köpare. Justeringar av priset skedde för alla kostnader som tillkommit mellan importen och återförsäljningen, inbegripet försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader, samt förväntad vinst.

(64) JFE Steel exporterade direkt till EU och dess exportpris var därför det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas för den produkt som översynen gäller när den säljs på export till unionen, i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen.

3.2.2.3 Jämförelse

(65) Kommissionen jämförde normalvärdet och exportpriset som fastställts enligt ovan fritt fabrik.

(66) När så var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen normalvärdet och/eller exportpriset för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten. Justeringar gjordes för kostnader för transport, försäkring, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader, förpacknings- och kreditkostnader och bankavgifter som betalats av den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren, när detta var tillämpligt och berättigat.

(67) Nippon Steel hade ingen inhemsk försäljning för vissa av de produkttyper som bolaget exporterade till EU. Med tanke på den stora exportförsäljningsvolym för vilken en jämförelse kunde göras och med hänsyn till att det i samband med en översyn vid giltighetstidens utgång inte är nödvändigt att fastställa dumpningens exakta storlek, utan endast huruvida dumpningen sannolikt skulle fortsätta eller återkomma i framtiden, ansåg kommissionen att den fastställda jämförelsen var korrekt.

(68) Efter utlämnandet av uppgifter hävdade Nippon Steel att kommissionen borde ha beräknat den dumpningsmarginal som var tillämplig på Nippon Steel på grundval av all exportförsäljning till EU och hänvisade till befintlig rättspraxis (9).

(69) Kommissionen erinrade om att dumpningsmarginalen inte omfattade all exportförsäljning till EU, eftersom (såsom förklarats i skäl 67) det inte förelåg någon motsvarande inhemsk försäljning av vissa av de produkttyper som företaget exporterade till EU. Dessa produkttyper (vilka utgjorde 38 % av den sammanlagda exportkvantiteten) togs inledningsvis inte med vid beräkningen av dumpningen, eftersom företaget inte hade angett de motsvarande tillverkningskostnaderna för dem. För att kunna beräkna en dumpningsmarginal för all exportförsäljning till EU och i avsaknad av mer exakta uppgifter från företaget, beslutade kommissionen att dela in produkttyperna i grupper på grundval av deras bredd, vilken är ett kriterium som har mindre inverkan på tillverkningskostnaderna och försäljningspriserna än järnförlust och tjocklek. På denna grundval konstruerade den normalvärdet för alla produkttyper. De korrigerade beräkningarna av dumpningen lämnades ut till företaget och inga synpunkter inkom.

3.2.2.4 Dumpningsmarginal

(70) För både Nippon Steel och JFE Steel visade jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset att deras försäljning till EU skedde till dumpade priser under översynsperioden. Dumpningsmarginalen för Nippon Steel uppgick till cirka 31 %, medan den för JFE Steel var cirka 19 %.

(71) Kommissionen slog därför fast att dumpningen fortsatte under översynsperioden.

3.2.3 Sannolikhet för fortsatt dumpning

(72) Eftersom dumpning konstaterats under översynsperioden analyserade kommissionen om det fanns någon sannolikhet för att dumpningen skulle fortsätta om åtgärderna avseende import av kornorienterade elektroplåtar från Japan skulle tillåtas att upphöra gälla. Följande faktorer analyserades: Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Japan samt unionsmarknadens attraktionskraft.

a) Outnyttjad kapacitet

(73) På grundval av svaren på frågeformuläret från de två kända japanska exporterande tillverkarna fastställde kommissionen att den japanska produktionskapaciteten uppgick till [350 000–410 000] ton under översynsperioden.

(74) På grundval av samma uppsättning data fastställde kommissionen att den outnyttjade kapaciteten för kornorienterade elektroplåtar i Japan uppgick till omkring [50 000–110 000] ton.

(75) Nippon Steel hävdade att Japans outnyttjade kapacitet hade överskattats, eftersom kommissionen inte tog hänsyn till att Japan fokuserar på de typer av kornorienterade elektroplåtar med tunnast tjocklek som ger mindre volym är den typ av kornorienterade elektroplåtar som unionsindustrin och andra berörda länder tillverkar.

(76) Analysen av de modeller som exporteras till unionen och till de andra huvudsakliga exportländerna, såsom Indien och Mexiko, visade att de flesta av dessa modeller som Nippon Steel tillverkade hade en liknande eller högre tjocklek än de produkter som unionsindustrin tillverkade. Andelen kornorienterade elektroplåtar av typer med tunnare tjocklek som exporterades till EU var dessutom betydande och det fanns verkligen en efterfrågan på denna typ av produkt på unionsmarknaden. Även om den outnyttjade kapaciteten uteslutande hänförde sig till produkter med tunnare tjocklek, vilket inte var fallet, skulle det med andra ord finnas en efterfrågan på sådana produkter på unionsmarknaden.

(77) Kommissionen grundade vidare sin bedömning av den outnyttjade kapaciteten på de uppgifter som de japanska exporterande tillverkarna hade tillhandahållit. Således kan kommissionen inte se hur den skulle ha kunnat överskatta den outnyttjade kapaciteten när uppgifterna härstammade från de exporterande tillverkarna själva. I vilket fall som helst ansåg kommissionen att påståendet beträffande avkastningen varken var tillräckligt detaljerat eller hade styrkts, eftersom det inte medförde en motsvarande skillnad i produktionskapacitet eller outnyttjad kapacitet knuten till den påstådda skillnaden i avkastning. Detta påstående framfördes endast av Nippon Steel och innehöll inte någon information om spannet vad gäller tjockleken från den andra huvudsakliga japanska exporterande tillverkaren. Mot bakgrund av ovanstående avvisade kommissionen detta påstående.

(78) Dessutom beaktade kommissionen att japanska exporterande tillverkare även tillverkar icke-kornorienterade elektroplåtar. Både dessa och kornorienterade elektroplåtar tillverkas med hjälp av samma utrustning. Detta innebär att det är tekniskt möjligt att frigöra kapacitet från icke-kornorienterade elektroplåtar och övergå till kornorienterade elektroplåtar. En sådan övergång skulle kunna äga rum i framtiden om de japanska exporterande tillverkarna har ekonomiskt incitament, vilket skulle kunna leda till en ytterligare ökning av den outnyttjade kapaciteten.

(79) Efter utlämnandet av uppgifter hävdade den japanska regeringen och Nippon Steel att japanska tillverkare inte kan frigöra kapacitet som är avsedd för tillverkning av icke-kornorienterade elektroplåtar till förmån för tillverkning av kornorienterade elektroplåtar för export till EU, eftersom Nippon Steel är bunden att tillverka icke-kornorienterade elektroplåtar genom avtal med elfordonstillverkare. I detta sammanhang hävdas det att bedömningen av outnyttjad kapacitet inte bör grundas på detta kriterium.

(80) Kommissionen noterade att det förelåg bindande avtal med tillverkare av elfordon om tillverkning av icke-kornorienterade elektroplåtar, vilka i sig gör att det inte är möjligt att omedelbart frigöra kapacitet för kornorienterade elektroplåtar. Kommissionen ansåg emellertid att japanska exporterande tillverkare skulle kunna dirigera mer kapacitet till kornorienterade elektroplåtar om elfordonsmarknaden utvecklades negativt, eftersom tillverkarna använder samma utrustning för att tillverka både kornorienterade elektroplåtar och icke-kornorienterade elektroplåtar. Emellertid ansåg kommissionen, oberoende av hur efterfrågan på icke-kornorienterade elektroplåtar utvecklas under kommande år, att dess slutsatser om outnyttjad kapacitet som anges i skäl 74 fortfarande var aktuella, eftersom de baserades på att det förelåg en betydande outnyttjad kapacitet enbart när det gällde kornorienterade elektroplåtar, utan något tillägg för ytterligare frigjord kapacitet knuten till tillverkningen av icke-kornorienterade elektroplåtar.

b) Unionsmarknadens attraktionskraft

(81) Storleksmässigt är unionsmarknaden (med över 265 000–280 000 ton förbrukning under översynsperioden) en av de största marknaderna för kornorienterade elektroplåtar i världen. Bland de berörda länderna är det bara Kina som har en större hemmamarknad än EU, medan Förenta staterna, Sydkorea, Ryssland och Japan har en mycket mindre inhemsk förbrukning.

(82) Den fastställda outnyttjade kapaciteten motsvarar [28–31 %] av förbrukningen i unionen under översynsperioden (se skäl 259). Samtidigt kommer den outnyttjade kapaciteten sannolikt att riktas mot unionsmarknaden i stora mängder om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Den japanska hemmamarknaden absorberar ungefär en fjärdedel av den japanska produktionskapaciteten och tillgodoses traditionellt till nästan till 100 % av den inhemska produktionen.

(83) Den japanska industrin för kornorienterade elektroplåtar är dessutom exportinriktad eftersom mer än [70–80 %] av all tillverkning är avsedd för export. Slutligen har Kina och Förenta staterna handelspolitiska skyddstullar som i praktiken minskar de japanska exporterande tillverkarnas tillgång till dessa viktiga marknader. Den japanska exporten till Kina minskade särskilt kraftigt efter det att Kina införde åtgärder.

(84) Dessutom har de japanska exporterande tillverkarna ett etablerat distributionssystem inom EU och kan därför enkelt öka sändningarna till unionsmarknaden.

(85) Mot bakgrund av ovanstående kan det rimligen förväntas att en betydande del av den nuvarande japanska exporten och den outnyttjade kapaciteten skulle omdirigeras till unionen om åtgärderna upphävdes.

(86) Efter utlämnandet av uppgifter hävdade den japanska regeringen och Nippon Steel att unionsmarknaden inte längre var lika attraktiv som under den ursprungliga undersökningen och att de japanska tillverkarna aktivt riktar sig mot de växande asiatiska marknaderna och att export från Japan inte kommer att översvämma unionsmarknaden om åtgärderna upphävs.

(87) Nippon Steel ansåg vidare att kommissionen inte hade styrkt sin slutsats om unionsmarknadens attraktivitet, eftersom den endast grundades på dess storlek. I detta hänseende hänvisade företaget till andra särskilda faktorer med koppling till unionsmarknadens attraktivitet, såsom prisnivån, den starka inhemska industrin, efterfrågan på en viss typ av produkt, handelspolitiska skyddsåtgärder och/eller hinder relaterade till transport.

(88) Kommissionen ansåg att det saknades styrkande bevisning för påståendet beträffande de asiatiska marknaderna. Trots alla faktorer till vilka Nippon Steel har hänvisat, den minskade förbrukningen och de gällande åtgärderna, så fortsatte de japanska exporterande tillverkarna ändå att exportera betydande kvantiteter och bibehöll sin marknadsandel i unionen under skadeundersökningsperioden.

(89) Dessutom var EU-marknaden den tredje största exportmarknaden för japanska exporterande tillverkare under översynsperioden (10). Vidare visade en analys av utvecklingen av de två japanska exporterande tillverkarnas exportförsäljning att deras export till länder utanför EU minskade mycket mer under skadeundersökningsperioden (– [25–35] %) än exporten till EU (– [5–15] %) under samma period.

(90) Utöver dess storlek och de stora volymer som de japanska exporterande tillverkarna kan sälja på EU-marknaden, noterade kommissionen även att höga prisnivåer och en betydande import är kännetecknande för unionsmarknaden, vilket visar att den är attraktiv för tillverkare av kornorienterade elektroplåtar utanför EU. På grundval av detta avvisades dessa påståenden.

c) Slutsats om sannolikheten för fortsatt dumpning

(91) Baserat på det ovanstående drog kommissionen slutsatsen att dumpningen sannolikt skulle fortsätta i framtiden om åtgärderna skulle tillåtas upphöra att gälla. Med tanke på de dumpade prisnivåerna på kornorienterade elektroplåtar till unionen under översynsperioden, den outnyttjade kapaciteten i Japan och unionsmarknadens attraktionskraft, drog kommissionen också slutsatsen att betydande kvantiteter kornorienterade elektroplåtar från Japan sannolikt skulle komma in på unionsmarknaden till dumpade prisnivåer om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

3.3 Sydkorea

3.3.1 Dumpning under översynsperioden

3.3.1.1 Inledande anmärkningar

(92) Eftersom ingen koreansk exporterande tillverkare var samarbetsvillig, såsom nämns i skäl 28, grundade kommissionen sin övergripande analys, inklusive beräkningen av dumpning, på tillgängliga uppgifter enligt artikel 18 i grundförordningen.

(93) Sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning bedömdes därför med hjälp av uppgifterna i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång, i kombination med uppgifter från Eurostat och exportstatistiken i GTA.

3.3.1.2 Dumpning

a) Normalvärde

(94) För att fastställa ett normalvärde använde kommissionen samma metod som den som använts av sökanden i begäran. Eftersom det saknades tillförlitliga uppgifter om priserna på den sydkoreanska hemmamarknaden, fastställde kommissionen ett konstruerat normalvärde med hjälp av metoden och värdena i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång.

b) Exportpriser

(95) Exportpriser till unionen fastställdes på grundval av uppgifter från Eurostat.

c) Jämförelse

(96) Normalvärdet och exportpriset jämfördes på nivån fritt fabrik. Mot denna bakgrund drogs leverans- och försäkringskostnader av på grundval av information som fanns tillgänglig i begäran (115,82 euro/ton). Det normalvärde fritt fabrik som fastställdes på detta sätt var 1 893 euro/ton, medan exportpriset fritt fabrik var 1 880 euro/ton under översynsperioden.

d) Dumpning

(97) På grundval av ovanstående fastställde kommissionen att dumpningsmarginalen för den sydkoreanska exporten till unionen låg på miniminivån, dvs. mindre än 2 %, uttryckt i procent av exportpriset.

3.3.2 Sannolikhet för att dumpningen återkommer om åtgärderna skulle upphöra att gälla

(98) Kommissionen analyserade sannolikheten för att dumpningen skulle återkomma om de nuvarande antidumpningsåtgärderna skulle tillåtas löpa ut. I samband med detta undersökte kommissionen de sydkoreanska exportörernas beteende på andra marknader, tillverkning och outnyttjad kapacitet i Sydkorea och unionsmarknadens attraktionskraft.

a) Export till tredjeländer

(99) Kommissionen analyserade exportpriserna från Sydkorea till andra tredjelandsmarknader under översynsperioden, såsom de rapporterades enligt den officiella koreanska exportstatistiken från GTA, och jämförde dessa prisnivåer med importpriserna. Analysen visade att den sydkoreanska exporten till flera av dess andra huvudsakliga exportmarknader skedde till lägre priser än exportpriserna till EU. Det genomsnittliga exportpriset till tredjeländer fastställdes till 1 442 euro/ton under översynsperioden, vilket är lägre än det lägsta minimiimportpris som tillämpas i EU och mycket lägre än det genomsnittliga priset fritt fabrik till EU. En jämförelse mellan dessa priser till tredjelandsmarknader med det konstruerade normalvärdet visade på en prisskillnad på omkring 30 %.

(100) Det ansågs därför sannolikt att de koreanska exporterande tillverkarna skulle börja sälja till unionen till dumpade priser om de nuvarande åtgärderna upphävdes.

b) Outnyttjad kapacitet

(101) Enligt tillgängliga uppgifter som ingick i begäran om översyn har Sydkorea en beräknad produktionskapacitet på 280 000 ton och en beräknad outnyttjad kapacitet på 24 000 ton under översynsperioden. Sydkoreas outnyttjade kapacitet motsvarade därför omkring [7–10] % av unionens förbrukning av kornorienterade elektroplåtar under översynsperioden.

c) Unionsmarknadens attraktionskraft

(102) Kommissionen har fastställt att unionsmarknaden är attraktiv för sydkoreanska tillverkare av följande skäl:

(103) För det första (se skäl 81) är unionsmarknaden en av de största marknaderna i världen. För det andra tillgodoses den sydkoreanska inhemska förbrukningen huvudsakligen av den inhemska tillverkningen, eftersom endast omkring 19 % av den utgörs av import. Mot denna bakgrund är de exporterande tillverkarna främst exportorienterade.

(104) För det tredje har den sydkoreanska exporten till Kina minskat kraftigt under de senaste åren efter införandet av antidumpningsåtgärder mot bland annat Sydkorea och ökningen av den kinesiska inhemska produktionskapaciteten. Detta skulle i sin tur göra unionsmarknaden mer attraktiv, vilket skapar risken att viss omläggning av handeln sker till EU.

d) Slutsats om sannolikheten för återkommande dumpning

(105) Baserat på det ovanstående drog kommissionen slutsatsen att dumpningen sannolikt skulle återkomma i framtiden om åtgärderna skulle tillåtas upphöra att gälla. Med hänsyn till den outnyttjade kapaciteten i Sydkorea, de låga prisnivåerna för export av kornorienterade elektroplåtar till tredjeländer under översynsperioden, som skedde till dumpade priser jämfört med normalvärdet, och unionsmarknadens attraktionskraft, drog kommissionen också slutsatsen att betydande mängder kornorienterade elektroplåtar från Sydkorea sannolikt skulle komma in på unionsmarknaden till dumpade priser om åtgärderna skulle tillåtas upphöra att gälla.

3.4 Förenta staterna

3.4.1 Dumpning under översynsperioden

3.4.1.1 Inledande anmärkningar

(106) Eftersom ingen amerikansk exporterande tillverkare var samarbetsvillig, såsom nämns i skäl 28, grundade kommissionen sin övergripande analys, inklusive beräkningen av dumpning, på tillgängliga uppgifter enligt artikel 18 i grundförordningen.

(107) Sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning bedömdes därför med hjälp av uppgifterna i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång, i kombination med andra informationskällor såsom Eurostat och GTA.

3.4.1.2 Dumpning

a) Normalvärde

(108) För att fastställa ett normalvärde använde kommissionen samma metod som den som använts av sökanden i begäran. Eftersom det saknades tillförlitliga uppgifter om priserna på den amerikanska hemmamarknaden, fastställde kommissionen ett konstruerat normalvärde med hjälp av metoden och värdena i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång.

b) Exportpriser

(109) Exportpriser till unionen fastställdes på grundval av uppgifter från Eurostat.

c) Jämförelse

(110) Normalvärdet och exportpriset jämfördes på nivån fritt fabrik. I detta syfte drogs leverans- och försäkringskostnader av på grundval av den information som fanns tillgänglig i begäran (166,66 euro/ton). Normalvärdet fritt fabrik fastställdes således till 2 310 euro/ton, medan exportpriset uppgick till 1 880 euro/ton under översynsperioden.

d) Dumpning

(111) På grundval av ovanstående fastställde kommissionen en dumpningsmarginal på omkring 21 %. Kommissionen slog därför fast att dumpningen fortsatte under översynsperioden.

3.4.2 Sannolikhet för att dumpningen fortsätter om åtgärderna upphävs

(112) Kommissionen analyserade sannolikheten för att dumpningen skulle fortsätta om de nuvarande antidumpningsåtgärderna skulle tillåtas löpa ut. I samband med detta beaktade kommissionen produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Förenta staterna samt unionsmarknadens attraktionskraft.

a) Outnyttjad kapacitet

(113) Enligt den information som tillhandahölls i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång hade Förenta staterna en beräknad produktionskapacitet på 265 000 ton och en beräknad outnyttjad kapacitet på 77 000 ton under översynsperioden. Den outnyttjade kapaciteten i Förenta staterna kan därför i sig redan täcka [27–30] % av unionens totala förbrukning av kornorienterade elektroplåtar.

b) Unionsmarknadens attraktionskraft

(114) Undersökningen bekräftade att unionsmarknaden är attraktiv för amerikanska tillverkare av följande skäl:

(115) För det första (se skäl 81) är unionsmarknaden en av de största marknaderna i världen.

(116) Vidare tillfredsställs den inhemska förbrukningen i Förenta staterna redan till största delen genom den inhemska produktionen, eftersom endast omkring 15 % av den bestod av import under översynsperioden. Mot denna bakgrund är de exporterande tillverkarna exportorienterade.

c) Slutsats om sannolikheten för fortsatt dumpning

(117) Baserat på det ovanstående drog kommissionen slutsatsen att dumpningen sannolikt skulle fortsätta i framtiden om åtgärderna skulle tillåtas upphöra att gälla. Med hänsyn till de dumpade prisnivåerna för kornorienterade elektroplåtar till unionen under översynsperioden, den stora outnyttjade kapaciteten i Förenta staterna och unionsmarknadens attraktionskraft, drog kommissionen också slutsatsen att betydande mängder kornorienterade elektroplåtar från Förenta staterna sannolikt skulle komma in på unionsmarknaden till dumpade prisnivåer om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

3.5 Kina

3.5.1 Dumpning under översynsperioden

3.5.1.1 Förfarande för fastställande av normalvärdet enligt artikel 2.6a i grundförordningen

(118) Enligt artikel 2.1 i grundförordningen ska normalvärdet ”vanligtvis grundas på de priser som oberoende kunder i exportlandet har betalat eller ska betala vid normal handel”.

(119) Enligt artikel 2.6a a i grundförordningen gäller dock att ”om det […] fastställs att det inte är lämpligt att använda de inhemska priserna och kostnaderna i exportlandet på grund av att det föreligger betydande snedvridningar i det landet i den mening som avses i led b, ska normalvärdet uteslutande konstrueras på grundval av kostnader för produktion och försäljning som återspeglar icke snedvridna priser eller referensvärden” och ”omfatta ett icke snedvridet och skäligt belopp för att täcka försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst”.

(120) Mot bakgrund av att det fanns tillräcklig bevisning tillgänglig vid inledandet av undersökningen som visar på att det föreligger betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen med avseende på Kina, ansåg kommissionen det vara lämpligt att inleda en undersökning av de exporterande tillverkarna från detta land med beaktande av artikel 2.6a i grundförordningen.

(121) För att samla in nödvändiga uppgifter för en eventuell tillämpning av artikel 2.6a i grundförordningen uppmanade kommissionen i tillkännagivandet om inledande exporterande tillverkare i Kina att lämna uppgifter rörande de insatsvaror som används för att tillverka den produkt som översynen gäller. En exporterande tillverkare lämnade de begärda uppgifterna.

(122) I syfte att erhålla den information som kommissionen ansåg nödvändig för undersökningen av de påstådda betydande snedvridningarna, skickade kommissionen även ett frågeformulär till den kinesiska regeringen. I punkt 5.3.2 i tillkännagivandet om inledande uppmanade kommissionen dessutom alla berörda parter att inom 37 dagar efter det att tillkännagivandet offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning lämna synpunkter och uppgifter samt lägga fram bevisning till stöd för dessa med avseende på tillämpningen av artikel 2.6a i grundförordningen. Det inkom inget svar på frågeformuläret från den kinesiska regeringen, och inga synpunkter angående tillämpningen av artikel 2.6a i grundförordningen lämnades inom den angivna tidsfristen.

(123) Den 30 november 2020 utfärdade kommissionen en första notering till ärendehandlingarna (nedan kallad den första noteringen) i syfte att inhämta de berörda parternas synpunkter på de relevanta källor som kommissionen kan använda sig av för att fastställa normalvärdet i enlighet med artikel 2.6a e andra strecksatsen i grundförordningen. I noteringen lämnade kommissionen en förteckning över alla produktionsfaktorer, såsom råvaror, energi och arbetskraft, som de exporterande tillverkarna använder i tillverkningen av den produkt som översynen gäller. På grundval av de kriterier som ligger till grund för valet av icke snedvridna priser eller referensvärden fastställde kommissionen även två möjliga representativa länder, nämligen Brasilien och Ryssland.

(124) Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter. Synpunkter inkom från Eurofer och Baoshan Group.

(125) Synpunkterna på den första noteringen behandlades i en andra notering (nedan kallad den andra noteringen) som kommissionen antog den 20 juli 2021 och genom vilken den informerade berörda parter om vilka relevanta källor den hade för avsikt att använda för att fastställa normalvärdet, med Brasilien som representativt land. Kommissionen informerade också de berörda parterna om att den skulle fastställa försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst baserat på Aperam Inox América so Sul SA (Aperam), en tillverkare i det representativa landet. Synpunkter inkom från Eurofer och Baoshan Group.

3.5.1.2 Bristande samarbete från den kinesiska regeringens sida

(126) Vid inledandet av undersökningen på grundval av artikel 2.6a a i grundförordningen skickade kommissionen ett frågeformulär angående förekomsten av snedvridningar till den kinesiska regeringen. De svarade emellertid inte. Kommissionen underrättade den kinesiska regeringen genom en verbalnot av den 24 september 2021 om att den hade för avsikt att använda artikel 18 i grundförordningen med avseende på den möjliga förekomsten av betydande snedvridningar på den kinesiska hemmamarknaden för kornorienterade elektroplåtar i den mening som avses i artikel 2.6a i grundförordningen. Kommissionen uppmanade den kinesiska regeringen att lämna synpunkter på tillämpningen av artikel 18. Inga synpunkter inkom.

3.5.1.3 Förekomst av betydande snedvridningar

(127) I nyligen genomförda undersökningar rörande stålsektorn i Kina (11) har kommissionen konstaterat att det förekommer betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen. Kommissionen drog i denna undersökning slutsatsen att det på grundval av tillgänglig bevisning också var lämpligt att tillämpa artikel 2.6a i grundförordningen.

(128) I dessa undersökningar konstaterade kommissionen att det förekommer betydande statliga ingripanden i Kina, vilket leder till en snedvridning av den effektiva resursfördelningen enligt marknadsprinciperna (12). Kommissionen drog bland annat slutsatsen att stålsektorn, i vilken kornorienterade elektroplåtar ingår, inte bara till betydande del utgörs av företag som ägs av den kinesiska regeringen i den mening som avses i artikel 2.6a b första strecksatsen i grundförordningen (13), utan att den kinesiska regeringen dessutom är i en position där de kan påverka priser och kostnader genom statlig närvaro i företagen i den mening som avses i artikel 2.6a b andra strecksatsen i grundförordningen (14). Kommissionen fann dessutom att statens närvaro och ingripande på finansmarknaderna och i tillhandahållandet av råvaror och insatsvaror har en ytterligare snedvridande effekt på marknaden. Generellt sett leder planeringssystemet i Kina till att resurser koncentreras till sektorer som den kinesiska regeringen har betecknat som strategiska eller på annat sätt politiskt viktiga, i stället för att resurserna fördelas enligt marknadskrafterna (15). Kommissionen drog dessutom slutsatsen att kinesiska konkurs- och egendomsrätt inte fungerar som den ska i den mening som avses i artikel 2.6a b fjärde strecksatsen i grundförordningen vilket ger upphov till snedvridningar särskilt när insolventa företag hålls flytande och i fördelningen av markanvändningsrättigheter i Kina (16). Likaledes fann kommissionen snedvridningar av lönekostnaderna i stålsektorn i den mening som avses i artikel 2.6a b femte strecksatsen i grundförordningen (17), samt snedvridningar på finansmarknaderna i den mening som avses i artikel 2.6a b sjätte strecksatsen i grundförordningen, särskilt med avseende på tillgången till kapital för företag i Kina (18).

(129) Precis som i tidigare undersökningar med avseende på stålsektorn i Kina undersökte kommissionen i denna undersökning huruvida det skulle vara lämpligt eller inte att använda de inhemska priserna och kostnaderna i Kina på grund av förekomsten av betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen. Kommissionen gjorde detta på grundval av tillgänglig bevisning i ärendet, inbegripet bevisningen i begäran samt rapporten, som bygger på allmänt tillgängliga källor. I analysen ingick en granskning av det betydande statliga inflytandet i Kinas ekonomi i allmänhet, men även av den specifika situationen på marknaden i den berörda sektorn, inbegripet beträffande den produkt som översynen gäller. Kommissionen kompletterade vidare dessa bevisuppgifter med sin egen undersökning av de kriterier som är relevanta för att bekräfta förekomsten av betydande snedvridningar i Kina, vilket den även funnit i sina tidigare undersökningar i detta avseende.

(130) Begäran innehåller information om vilka snedvridande effekter som den trettonde femårsplanen fått för stålindustrin. Dessutom hänvisades det i begäran till den amerikanska regeringens slutsatser om den statliga kontrollen med avseende på den relativt starka kontrollen över stålsektorn i Kina genom SASAC och absolut kontroll över elektricitet (19). I begäran konstaterades vidare att kornorienterade elektroplåtar i likhet med stålprodukter belagda med organiskt material tillverkas av varmvalsade ringar eller rullar. Samma snedvridningar som kommissionen noterade när det gäller stål belagt med organiskt material i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/687 (20) är därför även tillämpliga på kornorienterade elektroplåtar. I begäran konstaterades också att de två största kinesiska exporterande tillverkarna i undersökningen av kornorienterade elektroplåtar, Baosteel och WISCO, också är exporterande tillverkare av stålprodukter belagda med organiskt material som omfattas av de slutgiltiga åtgärderna för denna produkt. I slutet av 2016 fusionerade Baosteel och WISCO och blev Kinas största ståltillverkare. I begäran hänvisades även till antisubventionsförfarandet beträffande varmvalsade platta stålprodukter (21), där kommissionen fann ett antal subventioner som tyder på förekomsten av snedvridningar inom sektorn. Slutligen nämndes i begäran att Baosteel och andra tillverkare hade erhållit finansiellt stöd, vilket framgår av en rapport som utarbetats av Steel Industry Coalition (22) och av resultaten från flera undersökningar avseende utjämningstullar i Förenta staterna (23).

(131) Såsom anges i skäl 126 lämnade den kinesiska regeringen inga synpunkter på eller någon bevisning till stöd för eller som motbevisade den befintliga bevisningen i ärendehandlingarna, inklusive rapporten samt den ytterligare bevisning som lämnats av klaganden, i fråga om förekomsten av betydande snedvridningar och/eller huruvida det är lämpligt att tillämpa artikel 2.6a i grundförordningen i det aktuella ärendet.

(132) Den kinesiska regeringen utövar fortfarande ett betydande ägarskap inom stålsektorn, i vilken kornorienterade elektroplåtar ingår. Många av de största tillverkarna ägs av staten. Exempelvis är Baosteel, den huvudsakliga exportören av kornorienterade elektroplåtar, ett kinesiskt statsägt företag som är verksamt inom ståltillverkningen och som ingår i nyligen konsoliderade China Baowu Steel Group Co. Ltd (tidigare Baoshan Iron & Steel Co., Ltd och Wuhan Iron & Steel) (24). Nominellt sett uppskattas antalet statsägda företag och antalet privatägda företag vara nästan jämnt fördelat, men av de fem kinesiska ståltillverkare som hör till världens tio största är fyra statsägda (25). Samtidigt som de tio största tillverkarna endast stod för omkring 36 % av industrins totala produktion 2016 satte den kinesiska regeringen samma år upp målet att konsolidera 60–70 % av ståltillverkningen till cirka tio storskaliga företag till 2025 (26). Den kinesiska regeringen upprepade sin avsikt i april 2019, när den tillkännagav offentliggörandet av riktlinjer om konsolidering av stålindustrin (27). En sådan konsolidering kan medföra påtvingade sammanslagningar av lönsamma privata företag med underpresterande statsägda företag (28). De två tillverkarna av kornorienterade elektroplåtar i Kina, Baosteel och WISCO (båda ingår i Baoshan Group) ägs av staten.

(133) När det gäller den kinesiska regeringens möjlighet att påverka priser och kostnader genom statlig närvaro i företagen i den mening som avses i artikel 2.6a b andra strecksatsen i grundförordningen fastställdes det under undersökningens gång att det förekommer personliga band mellan tillverkarna av den produkt som översynen gäller och kommunistpartiet, såsom att dess medlemmar ingår i företagsledningen eller finns med bland styrelseledamöterna i Baoshan Group.

(134) Både offentliga och privatägda företag inom sektorn för kornorienterade elektroplåtar omfattas av politisk övervakning och vägledning. Följande exempel illustrerar den ovan beskrivna tendensen att den kinesiska regeringen i allt högre utsträckning ingriper i sektorn. De två tillverkarna av kornorienterade elektroplåtar betonar uttryckligen partibyggande verksamhet på sina webbplatser, har partimedlemmar i företagsledningen och understryker att de är anslutna till kommunistpartiet. Undersökningen visade på partibyggande verksamhet både i Baosteel och i WISCO. Baosteel beskriver den partibyggande verksamheten på följande sätt: ”Ta huvudansvaret för att administrera partiet på ett strikt och heltäckande sätt, leda företagets ideologiska och politiska arbete, leda den enade frontens arbete, främja en andlig gemenskap, främja en företagskultur och sammanslutningar för personalen som fackföreningar och kommunistiska ungdomsförbundet, leda uppbyggnaden av en partistyrd och ärlig regering, stödja disciplinkommittéerna så att de på ett effektivt sätt kan fullgöra sina tillsynsskyldigheter (29)”. WISCO anger på sin webbplats att den första partikongressen för det kinesiska kommunistpartiet WISCO Group Co., Ltd, som hölls den 22 januari 2021”har beslutat att låta partiutskottet ta den ledande rollen att ’fastställa verksamhetens inriktning och sörja för genomförandet av denna’, förbättra de politiska ståndpunkterna, stärka ansvarsskyldigheten och göra allt för att främja genomförandet av utvecklingsstrategi 1345 (30)”.

(135) Dessutom finns det en offentlig politik som diskriminerar till förmån för inhemska tillverkare eller som på annat sätt påverkar marknaden i den mening som avses i artikel 2.6a b tredje strecksatsen i grundförordningen inom sektorn för kornorienterade elektroplåtar.

(136) Även om industrin för kornorienterade elektroplåtar är en specialiserad industri och även om det under undersökningen inte har varit möjligt att identifiera några särskilda policydokument avseende utvecklingen av industrin för kornorienterade elektroplåtar omfattas den av statliga riktlinjer och ingripanden i fråga om stål och de viktigaste råvarorna för tillverkning av kornorienterade elektroplåtar, nämligen stål och järnmalm.

(137) Den kinesiska regeringen anser att stålindustrin är en nyckelindustri (31). Detta bekräftas i de många planer, direktiv och andra dokument som handlar om stål och som utfärdas på nationell, regional och kommunal nivå, såsom planen för anpassning och uppgradering av stålindustrin 2016–2020, vilken gällde under undersökningsperioden. I planen anges att stålindustrin är ”en viktig och grundläggande sektor i den kinesiska ekonomin och en nationell hörnsten” (32). De viktigaste uppgifter och mål som stakas ut i planen täcker alla aspekter av industrins utveckling (33). I den trettonde femårsplanen om ekonomisk och social utveckling (34), vilken gällde under undersökningsperioden, anges att företag som tillverkar stålprodukter i det högre marknadssegmentet ska stödjas. Planen inriktas även på att uppnå hållbara och tillförlitliga kvalitetsprodukter genom stöd till företag som använder teknik för ren stålproduktion, precisionsvalsning och kvalitetsförbättring (35).

(138) I den vägledande katalogen för industriell strukturanpassning (2011 års version) (2013 års ändring) (36) (nedan kallad katalogen) anges stålindustrin som en främjad industri. En viktig råvara som används för tillverkning av kornorienterade elektroplåtar är järn. Under undersökningsperioden omfattades järnmalm av den nationella mineralresursplanen för 2016–2020. I den planen anges bland annat målet att ”säkerställa företagskoncentration och utvecklande av stora och medelstora företag som är konkurrenskraftiga på marknaden” samt målen att ”säkerställa riktlinjer för lokala resurser så att dessa kan koncentreras till stora gruvkoncerner”, ”minska bördan för järnmalmsföretag och öka de inhemska järnmalmsföretagens konkurrenskraft” samt ”på lämpligt sätt kontrollera utvecklingen av gruvor som är tusen meter djupa och av småskaliga gruvor för utvinning av låghaltig järnmalm”.

(139) Järnmalm nämns också i den trettonde femårsplanen för stål 2016–2020, vilken var i kraft under översynsperioden. Beträffande järnmalm anges följande i planen: ”Fortsätta att stödja prospekteringsarbeten i inhemska centrala mineralområden […], stödja ett antal befintliga och starkt konkurrenskraftiga inhemska järnmalmsföretag tack vare en bredare och intensifierad utveckling […] och stärka den roll som inhemska mineraltillgångar spelar när det gäller leveranssäkerheten”.

(140) Järnmalmsindustrin klassificeras som en strategisk framväxande industri och omfattas därför av den trettonde femårsplanen för strategiska framväxande industrier. Järnmalm, tackjärn och ferrolegeringar förtecknas också i NRDC:s vägledande katalog för industriell anpassning 2019. Ferrolegeringar omnämns i MIIT:s Guiding Catalogue for Industry Development and Transfer från 2018.

(141) Som framgår av exemplen ovan avseende stål och järn, ger den kinesiska regeringen riktlinjer för utvecklingen av sektorn för kornorienterade elektroplåtar med hjälp av ett brett spektrum av politiska verktyg och direktiv och kontrollerar praktiskt taget alla aspekter av sektorns utveckling och funktion. Industrin för kornorienterade elektroplåtar omfattas av statliga riktlinjer och ingripanden i fråga om stål och den viktigaste råvaran för tillverkning av kornorienterade elektroplåtar, nämligen järnmalm.

(142) Utöver det som nämns ovan erhåller tillverkare av kornorienterade elektroplåtar även statligt stöd, vilket tydligt visar på statens intresse av denna sektor. Under undersökningen fastställde kommissionen att de två tillverkarna av kornorienterade elektroplåtar, Baosteel (37) och WISCO (38), fick direkta statliga subventioner.

(143) Sammanfattningsvis har den kinesiska regeringen infört åtgärder för att förmå verksamhetsutövare att uppfylla de offentliga politiska målen att stödja främjade industrier, inklusive tillverkningen av stål och järn, vilket även omfattar kornorienterade elektroplåtar. Sådana åtgärder hindrar marknadskrafterna från att verka fritt.

(144) Det har inte framkommit någon bevisning i den aktuella undersökningen som skulle kunna bevisa att diskriminerande tillämpning eller bristande efterlevnad av konkurs- och egendomsrätten i enlighet med artikel 2.6a b fjärde strecksatsen i grundförordningen inom sektorn för kornorienterade elektroplåtar som avses i skäl 128 inte skulle påverka tillverkarna av den produkt som översynen gäller.

(145) Sektorn för kornorienterade elektroplåtar påverkas också av snedvridna lönekostnader i den mening som avses i artikel 2.6a b femte strecksatsen i grundförordningen, vilket också nämns i skäl 128. Snedvridningen påverkar sektorn, både direkt (vid tillverkningen av den produkt som översynen gäller och vid tillverkningen av de huvudsakliga insatsvarorna) och indirekt (när det gäller tillgång till kapital eller insatsvaror från företag som omfattas av samma arbetsrättssystem i Kina) (39).

(146) Dessutom har det inte lagts fram någon bevisning i den aktuella undersökningen som visar att sektorn för kornorienterade elektroplåtar inte påverkas av något statligt ingripande i det finansiella systemet i den mening som avses i artikel 2.6a b sjätte strecksatsen i grundförordningen, vilket också nämns i skäl 128. De omfattande statliga ingripandena i det finansiella systemet leder därför till att marknadsvillkoren påverkas kraftigt på alla nivåer.

(147) Kommissionen erinrar om att det krävs ett antal insatsvaror för att tillverka kornorienterade elektroplåtar. När tillverkare av kornorienterade elektroplåtar köper/ingår avtal om dessa insatsvaror påverkas priserna som de betalar (vilka registreras som kostnader) helt klart av samma snedvridningar av systemet som nämns ovan. Leverantörerna av insatsvaror använder till exempel arbetskraft som är föremål för snedvridningarna, de kan låna pengar som är föremål för snedvridningarna av finanssektorn/kapitalallokeringen och omfattas av planeringssystemet som tillämpas på alla förvaltningsnivåer och i alla sektorer.

(148) Till följd av detta är det inte bara de inhemska försäljningspriserna för kornorienterade elektroplåtar som inte kan användas i den mening som avses i artikel 2.6a a i grundförordningen, utan alla kostnader för insatsvaror (inklusive råvaror, energi, mark, finansiering, arbetskraft osv.) påverkas, eftersom deras prisbildning påverkas av statens betydande inflytande enligt beskrivningen i delarna A och B i rapporten. De statliga ingripanden som beskrivs när det gäller fördelning av kapital, mark, arbetskraft, energi och råvaror förekommer i hela Kina. Detta innebär till exempel att en insatsvara som har tillverkats i Kina påverkas av betydande snedvridningar genom en kombination av olika produktionsfaktorer. Detsamma gäller för insatsvarorna för produktionen av insatsvarorna och så vidare.

(149) Inga belägg eller argument för motsatsen har lagts fram av den kinesiska regeringen. En grupp exporterande tillverkare, nämligen Baosteel och WISCO (nedan kallad Baoshan Group), lämnade in en rad synpunkter på förekomsten av betydande snedvridningar.

(150) Inledningsvis underströk Baoshan Group att påståendet om ”betydande snedvridningar” i Kina inte skulle utgöra en förutbestämd slutsats. Baoshan Group hävdade att kommissionen inte borde samla in de uppgifter som behövdes för att beräkna normalvärdet på grundval av metoden med representativt land i början av undersökningen, dvs. innan de betydande snedvridningarna konstateras och bekräftas i en viss undersökning. Enligt Baoshan Group bör sådana uppgifter samlas in först när kommissionen har bekräftat de uppgifter som krävs för att tillämpa bestämmelserna i artikel 2.6a i grundförordningen. Bolaget noterade också att begäran i hög grad förlitade sig på rapporten om Kina, som enligt Baoshan Group inte uppfyller normerna för opartisk och objektiv bevisning, eftersom den utarbetades i syfte att underlätta för den europeiska industrin att inge klagomål. Dessutom hävdade Baoshan Group att det är mycket tveksamt om de uppgifter som ingår i kommissionens rapport är korrekta och relevanta för det aktuella förfarandet, eftersom rapporten offentliggjordes 2017 och omfattar innehåll och hänvisningar från 2016 och åren före och därför inte är tillämplig på undersökningsperioden i den aktuella undersökningen. Dessutom konstaterade Baoshan Group att rapporten om Kina inte omfattar kornorienterade elektroplåtar, utan endast stålsektorn och att undersökningsresultaten om stål inte nödvändigtvis är relevanta för kornorienterade elektroplåtar.

(151) Kommissionen ansåg att den bevisning som anges i tillkännagivandet om inledande var tillräcklig för att motivera inledandet av en undersökning på grundval av artikel 2.6a i grundförordningen. Även om fastställandet av den faktiska förekomsten av betydande snedvridningar och den efterföljande användningen av metoden i artikel 2.6a a först sker vid tidpunkten för det preliminära och/eller slutliga utlämnandet av uppgifter, anges i artikel 2.6a e en skyldighet att inhämta de uppgifter som krävs för tillämpningen av denna metod när undersökningen har inletts på denna grund. I detta fall ansåg kommissionen att den bevisning som sökanden lagt fram om betydande snedvridningar var tillräcklig för att inleda undersökningen på denna grund. Detta angavs tydligt i punkt 3 i tillkännagivandet om inledande, i enlighet med den skyldighet som anges i artikel 2.6a e i grundförordningen. Kommissionen vidtog därför nödvändiga åtgärder för att göra det möjligt för den att tillämpa metoden i artikel 2.6a i grundförordningen om förekomsten av betydande snedvridningar skulle bekräftas under undersökningen.

(152) När det gäller påståendet om bristande opartiskhet i rapporten noterar kommissionen att denna rapport är ett omfattande dokument som bygger på omfattande objektiva bevis, inbegripet lagstiftning, förordningar och andra officiella policydokument som offentliggjorts av Kinas regering, tredjepartsrapporter från internationella organisationer, akademiska studier och artiklar från forskare samt andra tillförlitliga oberoende källor. Den offentliggjordes i december 2017 så att alla berörda parter hade goda möjligheter att motbevisa, komplettera eller kommentera den och den bevisning som den grundar sig på. När det gäller invändningen att rapporten var inaktuell erinrar kommissionen om att det hittills inte har lagts fram några bevis på att detta är fallet. Tvärtom konstaterar kommissionen särskilt att de huvudsakliga policydokument och den bevisning som nämns i rapporten, däribland tillämpliga femårsplaner och tillämplig lagstiftning för den produkt som översynen gäller fortfarande var relevanta under översynsperioden och att varken Baoshan Group eller andra parter har bevisat att detta inte längre var fallet.

(153) När det gäller argumentet att kommissionens rapport inte innehåller något särskilt kapitel om kornorienterade elektroplåtar utan endast om stål i allmänhet, noterade kommissionen att kornorienterade elektroplåtar utgör en specialiserad typ av stål, vilket innebär att bestämmelserna om stål i stort även är tillämpliga på kornorienterade elektroplåtar. Dessutom är förekomsten av betydande snedvridningar som ligger till grund för tillämpningen av artikel 2.6a i grundförordningen inte knuten till att det finns något särskilt sektoriellt kapitel om den undersökta produkten. I rapporten beskrivs olika typer av övergripande snedvridningar i Kina som förekommer i hela den kinesiska ekonomin och påverkar priser och/eller råvaror samt produktionskostnader för den undersökta produkten. Påståendena från Baoshan Group avvisades därför.

(154) Den tillgängliga bevisningen visar att priser eller kostnader för den produkt som översynen gäller, inbegripet kostnader för råvaror, energi och arbetskraft, inte är resultatet av fria marknadskrafter, eftersom de påverkas av ett betydande statligt inflytande i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen, vilket framgår av de faktiska eller potentiella följderna av en eller flera av de relevanta aspekter som anges i den artikeln. På grundval av detta, och i avsaknad av samarbete från den kinesiska regeringens sida, konstaterade kommissionen att det inte är lämpligt att använda inhemska priser och kostnader för att fastställa normalvärdet i detta fall. Kommissionen konstruerade således normalvärdet endast på grundval av tillverknings- och försäljningskostnader som avspeglar icke snedvridna priser eller referensvärden, i detta fall på grundval av motsvarande tillverknings- och försäljningskostnader i ett lämpligt representativt land i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen, vilket behandlas i det följande avsnittet.

3.5.1.4 Representativt land

a) Allmänna anmärkningar

(155) Valet av representativt land baserades på följande kriterier i enlighet med artikel 2.6a i grundförordningen: — En ekonomisk utvecklingsnivå som liknar Kinas. För detta ändamål utgick kommissionen från länder med en bruttonationalinkomst per capita som var jämförbar med Kinas enligt Världsbankens databas (40). — Tillverkning av den produkt som översynen gäller i det landet (41). — Tillgång till relevanta offentliga uppgifter i det representativa landet. — Om det finns fler än ett möjligt representativt land ska företräde, där så är lämpligt, ges till ett land med en adekvat nivå av social trygghet och miljöskydd.

(156) Såsom anges i skälen 123 och 125 utfärdade kommissionen två noteringar till ärendehandlingarna om de källor som använts för att fastställa normalvärdet: Den första noteringen om produktionsfaktorer av den 30 november 2020 (nedan kallad den första noteringen) och den andra noteringen om produktionsfaktorer av den 20 juli 2021 (nedan kallad den andra noteringen). I dessa noteringar beskrevs de fakta och bevis som låg till grund för de relevanta kriterierna och de synpunkter som inkommit från de berörda parterna om dessa aspekter och deras relevanta källor. I den andra noteringen informerade kommissionen berörda parter om sin avsikt att betrakta Brasilien som ett lämpligt representativt land i det föreliggande ärendet, om förekomsten av betydande snedvridningar enligt artikel 2.6a i grundförordningen skulle bekräftas.

b) En nivå av ekonomisk utveckling som är jämförbar med Kinas

(157) I den första noteringen identifierade kommissionen Brasilien och Ryssland som länder med en ekonomisk utvecklingsnivå som liknar Kinas enligt Världsbanken, dvs. de klassificeras båda av Världsbanken som övre medelinkomstländer på grundval av sin bruttonationalinkomst där det var känt att den produkt som översynen gäller tillverkas. Unionsindustrin hade också föreslagit Sydkorea som ett påstått lämpligt representativt land. Med hänsyn till Sydkoreas ekonomiska utvecklingsnivå, som den klassificerats av Världsbanken, kunde detta land emellertid inte beaktas.

(158) Enligt den första noteringen hävdade unionsindustrin att artikel 2.6a i grundförordningen gav kommissionen ett stort utrymme för skönsmässig bedömning vid avgörandet vilket representativt land som kunde vara lämpligt och att den inte begränsade begreppet jämförbar ekonomisk utvecklingsnivå till länder som Världsbanken klassificerades i samma grupp när det gäller bruttonationalinkomst. I synnerhet hävdades det att även om Världsbankens grupperingar vad gäller bruttonationalinkomst är meningsfulla i många fall, är detta inte fallet med avseende på industrin för kornorienterade elektroplåtar som är föremål för denna översyn. Detta beror på att kornorienterade elektroplåtar utgör högteknologiska stålprodukter och att den kinesiska exporterande tillverkaren har upprättat fabriker i enlighet med den högsta internationella standarden och huvudsakligen exporterar kornorienterade elektroplåtar med hög permeabilitet (av premiumkvalitet) till Europeiska unionen. Unionsindustrin hävdade också att tillverkaren i Brasilien inte kunde uppnå liknande kvalitetsnivåer, medan den kinesiska exporterande tillverkaren befann sig på samma nivå i frågan om ekonomisk utveckling och teknik som den koreanska fabriken POSCO och att den ansåg att Korea var det lämpligaste representativa landet.

(159) När det gäller användningen av Världsbankens klassificering fastställs det i artikel 2.6a a i grundförordningen att kommissionen får använda ett representativt land som har en med exportlandet jämförbar ekonomisk utvecklingsnivå när den ska konstruera normalvärdet för länder med betydande snedvridning. För att i varje enskilt fall fastställa vilka länder som har en med exportlandet jämförbar ekonomisk utvecklingsnivå använder kommissionen länder som klassificerats i samma inkomstkategori av Världsbanken. Kommissionen gör detta genom att utnyttja sitt utrymme för skönsmässig bedömning vid tolkningen och tillämpningen av grundförordningen, vilket upprepade gånger bekräftats av EU-domstolen under omständigheter där det överlåts åt kommissionen att göra detta. Kommissionen ansåg att denna databas gör det möjligt att ha ett tillräckligt antal tänkbara lämpliga länder med jämförbar utvecklingsnivå för att kunna välja ett lämpligt representativt land i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen.

(160) I detta fall var övre medelinkomstländer den relevanta kategori där Kina klassificeras enligt Världsbankens lista. Sydkorea hade därför inte en liknande ekonomisk utvecklingsnivå som Kina och ansågs inte uppfylla kriteriet i artikel 2.6a a första strecksatsen i grundförordningen.

(161) Enligt den andra noteringen hävdade Eurofer att kommissionens bedömning på grundval av den landsomfattande ekonomiska utvecklingsnivån och hänvisningen till Världsbankens klassificering inte var meningsfull och borde omfatta den ekonomiska utvecklingen inom den kinesiska industrin för kornorienterade elektroplåtar. I detta sammanhang hävdade Eurofer att de sydkoreanska och japanska industrierna för kornorienterade elektroplåtar hade en liknande ekonomisk utvecklingsnivå som den kinesiska. I avsaknad av samarbete från sydkoreanska exporterande tillverkare hävdade Eurofer att kommissionen kunde använda Japan som representativt land för Kina och de uppgifter som Nippon Steel lämnat för att fastställa normalvärdet.

(162) Kommissionen ansåg att ordalydelsen i artikel 2.6a a första strecksatsen i grundförordningen inte medger en sådan restriktiv tolkning, eftersom den inte hänvisar till ett sektorsspecifikt tillvägagångssätt. Dessutom tillhandahöll Eurofer inte någon oberoende källa som kommissionen kunde förlita sig på för att fastställa att de sydkoreanska och japanska industrierna för kornorienterade elektroplåtar hade en liknande ekonomisk utvecklingsnivå. På grundval av detta avvisades detta påstående.

c) Tillgången till relevanta offentliga uppgifter i det representativa landet

(163) I den första noteringen angav kommissionen att för de länder som identifierats som länder där den produkt som översynen gäller tillverkas, dvs. Brasilien och Ryssland, var tillgången till offentliga uppgifter begränsad till en tillverkare av den produkt som översynen gäller i Brasilien, dvs. Aperam Inox América do Sul SA (nedan kallad Aperam) för kalenderåret 2019. I detta avseende uppmanade kommissionen berörda parter att lämna synpunkter och, om så ansågs lämpligt, föreslå andra tillverkare av den undersökta produkten i ett representativt land som de själva valt som uppfyller kriterierna i artikel 2.6a a första strecksatsen i grundförordningen, för vilka det finns lättillgängliga finansiella rapporter som innehåller relevanta uppgifter.

(164) Enligt den första noteringen lämnade inga berörda parter synpunkter beträffande Aperam eller lämnade relevanta offentliga finansiella uppgifter från en tillverkare av kornorienterade elektroplåtar i ett potentiellt representativt land.

(165) Enligt den andra noteringen höll Eurofer med om att Brasilien var lämpligare än Ryssland. Eurofer hävdade dock att Aperam tekniskt sett inte kunde tillverka de högkvalitativa produkter som Baoshan Group exporterade till EU till följd av avsaknad av investeringar i teknik, processer och kunskap som krävdes för dessa kvaliteter. I synnerhet hänvisade Eurofer till avskrivningsnivån, som påstods vara för låg och borde anpassas i enlighet med unionstillverkarnas eller de sydkoreanska tillverkarnas nivå.

(166) Såsom förklaras i skäl 180 förlitade sig kommissionen inte på Aperams avskrivningsnivå för att konstruera normalvärdet. De uppgifter från Aperam som användes för att konstruera normalvärdet hänförde sig endast försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinstprocent. När det gäller avskrivningar och andra omkostnader förlitade sig kommissionen på tillverkningskostnaderna från Baoshan Group, uttryckta som en procentandel av kostnaden för andra tillverkningskostnader, och tillämpade denna procentsats på den ”omräknade” tillverkningskostnaden. På grundval av detta avvisades detta påstående.

(167) Efter den andra noteringen hävdade Eurofer även att kommissionen borde integrera Aperams finansiella uppgifter för kalenderåret 2020 i sin beräkning av försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst för översynsperioden.

(168) Kommissionen godtog denna begäran men förlitade sig slutligen enbart på data från 2020, eftersom årsredovisningen för 2019 inte visade någon vinst efter avdrag för andra kostnader än rörelsekostnader (såsom anges i skäl 203).

(169) I den första noteringen tillhandahöll kommissionen en förteckning över alla produktionsfaktorer, t.ex. råvaror, arbetskraft och energi, som användes vid tillverkningen av kornorienterade elektroplåtar. I samma notering fann kommissionen att det fanns handelsrestriktioner för vissa produktionsfaktorer på grundval av OECD:s förteckning över exportrestriktioner för industriråvaror (42), särskilt förteckningen över exportrestriktioner för industriråvaror för Brasilien (HS 7225 11 och 7226 11) och Ryssland (HS 7204 10 till 7204 50). När det gäller Ryssland hade kommissionen i sitt arbetsdokument om betydande snedvridningar av Ryska federationens ekonomi i samband med undersökningar avseende handelspolitiska skyddsåtgärder (SWD (2020) 242) också identifierat betydande snedvridningar avseende naturgas (43) och el (44), höga nivåer av statligt ingripande och höga koncentrationsnivåer och vertikal integration i viktiga råvarusektorer, stålindustri och transporter (45) samt förekomsten av importtullar för kornorienterade elektroplåtar (HS 7225 11 och 7226 11). Mot bakgrund av dessa handelsrestriktioner och betydande snedvridningar ansåg kommissionen i detta skede att Brasilien skulle vara det lämpliga representativa landet och uppmanade parterna att lämna synpunkter på lämpligheten hos de eventuella representativa länderna.

(170) Enligt den första noteringen lade unionsindustrin fram ytterligare argument utöver de som anges i den första noteringen om varför Ryssland var ett mindre lämpligt representativt land än Brasilien.

(171) Kommissionen noterade vidare att ingen part bestred dess slutsatser i avsnitt 2 i den första noteringen beträffande de brister som konstaterats för Ryssland som ett representativt land. Kommissionen drog därför slutsatsen att Brasilien var ett lämpligt land, eftersom landet uppfyllde alla kriterier, dvs. har en utvecklingsnivå som är jämförbar med Kina, har en tillverkare av kornorienterade elektroplåtar samt att uppgifter från denna tillverkare är lättillgängliga för översynsperioden.

d) Nivå av social trygghet och miljöskydd

(172) Eftersom kommissionen hade fastställt att Brasilien var det lämpliga representativa landet på grundval av alla ovanstående faktorer var det inte nödvändigt att göra en bedömning av nivån av social trygghet och miljöskydd i enlighet med artikel 2.6a a första strecksatsen sista meningen i grundförordningen.

e) Slutsats

(173) Mot bakgrund av ovanstående analys beslutade kommissionen att betrakta Brasilien som det lämpliga representativa landet för tillämpningen av artikel 2.6a a i grundförordningen.

3.5.1.5 Icke snedvridna kostnader och referensvärden

a) Källor som använts för att fastställa icke snedvridna kostnader

(174) I den första noteringen redovisade kommissionen de produktionsfaktorer, såsom råvaror, energi och arbetskraft, som den exporterande tillverkaren använder i tillverkningen av den produkt som översynen gäller, och uppmanade de berörda parterna att inkomma med synpunkter och föreslå allmänt tillgängliga uppgifter om icke-snedvridna värden för var och en av de faktorer som nämns i noteringen.

(175) I enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen identifierade kommissionen även källor som kunde användas för att fastställa icke snedvridna priser och referensvärden. Som den viktigaste källan föreslog kommissionen Global Trade Atlas (nedan kallad GTA). I samma notering identifierade kommissionen slutligen HS-numren eller de varukoder som används i bland annat EU, Kanada eller Brasilien för de produktionsfaktorer vilka, på grundval av uppgifter från de berörda parterna, inledningsvis var tänkta att användas för GTA-analysen.

(176) Kommissionen uppmanade de berörda parterna att lämna synpunkter och lämna förslag på offentligt tillgängliga uppgifter om icke snedvridna värden för var och en av de faktorer som nämns i noteringen.

(177) På grundval av förslaget om att använda Brasilien som representativt land informerade kommissionen de berörda parterna genom den andra noteringen om produktionsfaktorer om att den skulle komma att använda GTA för att fastställa de icke snedvridna kostnaderna för de flesta av råvarorna.

b) Uppgifter som använts för beräkning av normalvärdet

(178) Kommissionen tog fram en förteckning över de produktionsfaktorer och källor som den avsåg att använda för alla produktionsfaktorer, såsom material, energi och arbetskraft, som de exporterande tillverkarna använder i tillverkningen av den produkt som översynen gäller. Kommissionen mottog inte några synpunkter på förteckningen över produktionsfaktorer.

(179) Med beaktande av alla uppgifter som lämnats av de berörda parterna och insamlats under dubbelkontrollen beslöts att följande produktionsfaktorer och deras källor skulle användas för att fastställa normalvärdet i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen: Tabell 1 Produktionsfaktorer för kornorienterade elektroplåtar Produktionsfaktor Varukod Icke-snedvridet värde Måttenhet Råvaror Järnmalm 2601 11 729,85 Ton Sintrade 2601 12 10 , 2601 12 90 945,20 Ton Järnmalm Järnslagg 2619 712,97 Ton Kokskol 2701 12 1 076,38 Ton Stålskrot 7204 10 865,57 Ton Ferrokisel (kiseljärn) 7202 21 12 766,44 Ton Ferroniob 7202 93 155 625,46 Ton Aluminium 7601 10 14 547,25 Ton Ferrokrom 7202 41 9 107,45 Ton Koppar 7402 42 514,89 Ton Kalksten 2521 98,65 Ton Osläckt kalk 2522 10 1 091,01 Ton Tenn 8001 10 586 967,35 Ton Järnfosfid (fosforjärn) 7202 99 10 33 143,39 Ton Mangan 8111 00 10 , 8111 00 20 , 8111 00 90 16 138,58 Ton Magnesiumoxid (MgO) 2519 90 10 , 2519 90 90 (Frankrike) 44 837,45 Ton Förbrukningsvaror Arbetskraft Arbetskraft 84,59 per arbetstimme Energi Elektricitet 2716 8 251,91 KWh Naturgas 2711 11 3,42 –3,72 m3 Olja 2710 19 11 , 2710 19 19 , 2710 19 21 , 2710 19 22 , 2710 19 29 , 2710 19 31 , 2710 19 32 , 2710 19 91 , 2710 19 92 , 2710 19 93 , 2710 19 94 , 2710 19 99 2,29 1 000 m3 Koks 2704 00 11 , 2704 00 12 , 1 878,96 Ton 2704 00 90 Kol 2701 11 768,01 Ton Kolgas 2705 0,59 1 000 m3 Väte 2804 10 (Kanada) 2,74 m3

(180) Dessutom inkluderade kommissionen ett värde för tillverkningsomkostnader för att täcka kostnader som inte ingår i de produktionsfaktorer som anges ovan, såsom avskrivningar och andra fasta kostnader som inte kan kvantifieras. Eftersom det saknades relevanta uppgifter i Aperams offentligt tillgängliga finansiella uppgifter för att fastställa beloppet för de allmänna omkostnaderna, användes i stället företagsspecifika uppgifter från den exporterande tillverkaren och tillämpades på den ”omräknade” tillverkningskostnaden. Metoden förklaras ingående i avsnitt 3.5.1.6.

(181) Efter den andra noteringen till ärendet begärde Eurofer att kommissionen skulle beräkna normalvärdet direkt i euro för att undvika snedvridningar till följd av växelkurser för CNY. När det gäller den valuta som användes för beräkningen av dumpning tillhandahöll Eurofer inga bevis för snedvridning. På grundval av detta gjorde kommissionen dumpningsberäkningen i enlighet med sin normala praxis, dvs. genom att använda exportlandets valuta.

c) Råvaror

(182) För att fastställa det icke snedvridna priset på råvaror som levereras till en tillverkare i det representativa landet använde kommissionen som grund det vägda genomsnittliga importpriset till det representativa landet såsom det rapporterats i GTA till vilket import- och transportkostnader lades. Ett importpris i det representativa landet fastställdes som ett vägt genomsnitt av enhetspriserna för importen från alla tredjeländer förutom Kina, och från länder som inte är WTO-medlemmar och som anges i bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/755 (46). Kommissionen beslutade att undanta import från Kina till det representativa landet, eftersom den i skäl 154 drog slutsatsen att det på grund av förekomsten av betydande snedvridningar i enlighet med artikel 2.6a b i grundförordningen inte är lämpligt att använda inhemska priser och kostnader i Kina. Eftersom det inte finns något som bevisar att samma snedvridningar inte påverkar produkter avsedda för export på samma sätt, ansåg kommissionen att samma snedvridningar påverkade exportpriserna. Efter att ha uteslutit importen från Kina till det representativa landet förblev importvolymen från övriga tredjeländer representativ (i genomsnitt över 90 %).

(183) För ett antal av produktionsfaktorerna utgjorde de samarbetande exporterande tillverkarnas faktiska kostnader en försumbar andel av de totala råvarukostnaderna under översynsperioden. Eftersom det värde som användes för dessa inte hade någon märkbar inverkan på beräkningarna av dumpningsmarginalen, oavsett vilken källa som användes, beslutade sig kommissionen för att inkludera dessa produktionsfaktorer som förbrukningsvaror enligt förklaringen i skäl 209.

(184) Kommissionen angav att den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens transportkostnader för leverans av råvaror utgjorde en procentandel av den faktiska kostnaden för dessa råvaror och tillämpade därefter samma procentsats på de icke snedvridna kostnaderna för samma råvaror för att erhålla de icke snedvridna transportkostnaderna. Kommissionen ansåg att förhållandet mellan den exporterande tillverkarens råvaror och de angivna transportkostnaderna inom ramen för denna undersökning rimligen kunde användas för att uppskatta de icke snedvridna råvarukostnaderna när de levererades till företagets fabrik.

(185) Efter den första noteringen hävdade Baoshan Group att priserna i Brasilien var mycket högre än i Ryssland för vissa råvaror (väte, kväve, syre och tenn), främst på grund av mycket låg import till Brasilien. I detta sammanhang uppmanade bolaget kommissionen att använda alternativa källor på grundval av artikel 2.6a a i grundförordningen, såsom internationella priser eller inhemska kostnader i Kina.

(186) Kommissionen ansåg att syre, kväve och tenn importerades i representativa mängder till Brasilien. Påståendet om dessa råvaror avvisades därför först. När det gäller väte konstaterade kommissionen dock att importnivåerna och prisskillnaderna verkligen var betydande. Kommissionen ansåg därför att det var lämpligast att använda uppgifterna från den största globala exportören av väte, dvs. Kanada. I avsaknad av betydande skillnader i importnivåer och priser för tenn förlitade sig kommissionen på importen till Brasilien som helhet.

(187) Efter den andra noteringen hävdade Baoshan Group att de beräknade importpriserna för kväve och syre till Brasilien var bristfälliga, eftersom det förelåg betydande skillnader i fråga om enhetspriser beroende på ursprungsland. Bolaget hävdade att importpriset för kväve och syre med ursprung i Paraguay var elva respektive åtta gånger lägre än det genomsnittliga importpriset, vilket tyder på betydande skillnader när det gäller importpriser beroende på ursprungsland. Baoshan Group hävdade vidare att Paraguay stod för över 98 respektive 70 % av importvolymen för kväve och syre. Dessutom hävdade Baoshan Group att kostnaden per enhet för dessa råvaror var betydligt lägre än det genomsnittliga importpriset. Mot denna bakgrund och med hänsyn till andelen från dessa båda råvaror föreslog Baoshan Group att kväve och syre skulle behandlas som förbrukningsvaror eller att endast importpriset för kväve och syre med ursprung i Paraguay skulle användas.

(188) Mot bakgrund av den andel av tillverkningskostnaden som hänför sig till kväve och syre och de konstaterade prisskillnaderna ansåg kommissionen att det var lämpligt att betrakta dessa råvaror som förbrukningsvaror.

(189) Efter den första noteringen hävdade unionsindustrin att det krävdes järnmalm och magnesiumoxid av särskilt hög kvalitet för tillverkningen av kornorienterade elektroplåtar och att importstatistiken, baserad på HS eller det representativa landets koder, som vanligtvis omfattar alla kvaliteter, inte avspeglade detta.

(190) Kommissionen ansåg att detta påstående var motiverat, eftersom kornorienterade elektroplåtar utgör mycket sofistikerade produkter som är betydligt dyrare än normala ståltyper och kräver särskilda recept och råvaror av mycket hög kvalitet även i tidigare led av järntillverkningen. Eftersom de uppgifter som den exporterande tillverkaren tillhandahållit inte gjorde det möjligt för kommissionen att skilja ut kvaliteten från den järnmalm som särskilt använts vid tillverkningen av kornorienterade elektroplåtar, ansåg kommissionen att det pris på järnmalm med 66 % järnkoncentration som rapporterades av Fastmarkets (47) var det lämpligaste riktvärdet.

(191) Kommissionen ansåg att den magnesiumoxid som används vid tillverkningen av kornorienterade elektroplåtar håller mycket högre kvalitet än den som importeras till Brasilien. De representativa landstullkoderna för magnesiumoxid omfattar magnesiumoxid av flera olika kvaliteter och inte enbart den mycket specifika kvalitet som används vid tillverkningen av kornorienterade elektroplåtar. Sådan magnesiumoxid tillverkas dessutom av mycket få tillverkare i mycket få länder, varav en är Frankrike. Den typ av magnesiumoxid som används för kornorienterade elektroplåtar och som rapporterats av den kinesiska exporterande tillverkaren och av unionsindustrin är många gånger dyrare än den magnesiumoxid som importeras till Brasilien. Den magnesiumoxid som importeras till Brasilien är därför inte ett lämpligt riktmärke för den magnesiumoxid som används vid tillverkning av kornorienterade elektroplåtar. Mot denna bakgrund ansåg kommissionen att export, såsom uppgavs i Comext, från Frankrike i egenskap av betydande tillverkare av magnesiumoxid för kornorienterade elektroplåtar till de länder där dessa tillverkas (48), förutom den som går till Kina och den som stannar i unionen, var ett lämpligt riktmärke som avspeglade internationella priser utanför unionen och Kina.

(192) Kommissionen ansåg att importpriserna till Brasilien enligt Global Trade Atlas (GTA) inte var representativa för kokskol och tryckluft. Sådana priser medförde dessutom betydande omräkningsproblem.

(193) I avsaknad av särskilda uppgifter om kvaliteterna på det kokskol som den kinesiska exporterande tillverkaren använde ansåg kommissionen att det pris som rapporterats av Fastmarkets för hårt kokskol av högsta kvalitet var lämpligt. Undersökningen visade att referenspriset för kokskol av högsta kvalitet fortfarande var lägre än det pris som den exporterande tillverkaren uppgett för sina inköp av kokskol. Detta är ytterligare ett tecken på att den exporterande tillverkaren använde kokskol av mycket hög kvalitet i sin produktionsprocess.

(194) När det gäller tryckluft rapporterade den exporterande tillverkaren sin förbrukning i kubikmeter, medan importen till Brasilien endast rapporterades i kg och kommissionen inte kunde hitta någon lämplig omvandlingsfaktor. I vilket fall som helst stod tryckluften för en försumbar del av den exporterande tillverkarens totala tillverkningskostnad. Mot denna bakgrund behandlade kommissionen denna produktionsfaktor som en förbrukningsvara.

(195) Under undersökningsperioden rapporterades ingen import av ferroniob till Brasilien. För ferroniob använde kommissionen därför uppgifterna från den största exportören i världen, dvs. Brasilien, enligt samma metod som anges för väte i skäl 186.

(196) När det gäller kolgas rapporterade den exporterande tillverkaren sin förbrukning i kubikmeter, medan importen till Brasilien endast