KOMMISSIONENS REKOMMENDATION nr 2129/83/EKSG av den 27 juli 1983 om införande av en slutgiltig utjämningstull för import av viss plåt av stål med ursprung i Brasilien och om tillfälligt avbrytande av tillämpningen av denna tull

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen,

med beaktande av kommissionens rekommendation nr 3018/79/EKSG av den 21 december 1979 om skydd mot dumpad eller subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska kol- och stålgemenskapen(1), senast ändrad genom rekommendation nr 3025/82/EKSG(2), särskilt artikel 12 i denna,

efter samråd med rådgivande kommittén som föreskrivs i ovanstående rekommendation, och

med beaktande av följande:

I maj 1982 mottog kommissionen ett klagomål ingivet av det Europeiska stålindustriförbundet (Eurofer) för nästan samtliga tillverkare i gemenskapen av järn- eller stålplåtar, endast varmvalsade, med en tjocklek av minst 3 mm.

Eftersom klagomålet innehöll tillräckliga bevis för att subventioner utbetalades vid framställning eller export av likadana produkter med ursprung i Brasilien och att väsentlig skada vållats därigenom tillkännagjorde kommissionen följaktligen, genom ett meddelande som offentliggjordes i Europeiska gemenskapernas officiella tidning(3), att ett förfarande avseende import av vissa plåtar av järn eller stål med ursprung i Brasilien skulle inledas och påbörjade en utredning i ärendet på gemenskapsnivå.

Kommissionen underrättade officiellt såväl berörda exportörer och importörer som företrädare för exportlandet och de klagande.

Kommissionen gav brasilianska regeringen och de direkt berörda parterna tillfälle att skriftligen tillkännage sina åsikter och att muntligen få yttra sig. Några exportörer och den brasilianska regeringen begagnade detta tillfälle.

Eftersom de brasilianska myndigheterna motsatte sig kontroll av de subventioner som utbetalades till de tre berörda brasilianska exportörerna, Cosipa, CSN och Usiminas, fick kommissionen dra sina slutsatser på grundval av tillgängliga fakta och fastställde huvudsakligen föreliggande subventioner med hjälp av de bevis som framkommit vid den föregående utredningen rörande utjämningstullar för plåt av stål med ursprung i Brasilien, som vid framställning och export omfattas av samma subventionsprogram som framställningen och exporten av föreliggande plåt av stål.

Som referensperiod för sin utredning av subventionering valde kommissionen perioden från den 1 augusti 1981 till den 31 juli 1982.

Kommissionen fastställde att den föreliggande brasilianska exporten har åtnjutit subventioner genom systemet med IPI-exportkreditbidrag, förmånlig finansiering av rörelsekapital enligt resolution 674 och CDI-investeringsprogrammet.

IPI-exportkreditbidragen och tillgången på förmånlig finansiering av rörelsekapital enligt resolution 674 beror på utfallet av exporten, medan däremot bidrag från CDIprogrammet finns att få oberoende av exportförsäljning.

IPI-exportkreditbidragen utbetalas till brasilianska stålexportörer vid export av plåt av stål. Värdet av bidraget var fram till den 30 mars 1982 15 % av ett justerat fob-värde för de exporterade varorna och har sedan minskats till 11 %. Enligt tillkännagivanden från brasilianska regeringen kommer det att bibehållas på denna nivå till den 30 april 1985. Kommissionen kan inte få några bekräftade upplysningar beträffande vilka belopp som skall dras från det nominella fobvärdet för att beräkna IPI-bidragen. Under dessa omständigheter fastställs effekten av detta program till 11 % av exportpriset fob.

Beträffande den förmånliga finansieringen av rörelsekapital som tillhandahölls av Brasiliens centralbank enligt resolution 674 har samtliga tre företag åtnjutit en tilldelning av sådant rörelsekapital med en ränta på 40 % per år. Samtidigt var den jämförbara räntesatsen för de lån på den kommersiella marknaden vilka stod till buds för dem 68 %, medan räntesatsen för skattkammarväxlar (ORTN), som motsvarar den brasilianska regeringens kostnader för kortfristiga lån, var ännu högre. Därför bör subventionseffekten av detta program under utredningstiden beräknas genom att summan av den ränta som skulle ha betalats om lånen hade beviljats till normal marknadsränta minskas med summan av den ränta som betalades för de förmånliga lånen under den tiden och skillnaden tillföras det sammanlagda fob-värdet för exporten under utredningsperioden. Emellertid kan kommissionen inte få några bekräftade upplysningar om den sammanlagda summan av obetalda lån i juni och juli 1982 eller det sammanlagda fob-värdet för exporten under utredningsperioden. Under dessa omständigheter bör subventionseffekten fastställas på grundval av de bevis som framkom vid den föregående utredningen angående plåt av stål med ursprung i Brasilien, vilken omfattade perioden 1 juni 1981 till 31 maj 1982. Den sålunda beräknade subventionseffekten blir 1,38 % för Cosipa, 3,56 % för CSN och 0,29 % för Usiminas.

Genom CDI-programmet medges under vissa omständigheter tullfrihet och befrielse från IPI-skatt på import av maskiner. Den sammanlagda summan av importtull och IPI-skatt som Cosipa och Usiminas sparat sedan 1971, då de först började omfattas av detta program, har fördelats över en period på 15 år, vilket är den normala avskrivningstiden för kapitalvaror i Brasilien. De belopp som erhölls på detta sätt motsvarar, såsom kommissionen bekräftade i den föregående utredningen, 0,44 % av Cosipas och 0,16 % av Usiminas sammanlagda fob-försäljningsvärde på hemmamarknaden och exportmarknaden. CSN lämnade upplysningar enbart om de besparingar som gjorts i förbindelse med CDI-programmet 1981, men har tillstått att de fick stöd från detta program före detta datum. Kommissionen ansåg det därför vara lämpligt att föra hela beloppet för 1981 till fob-värdet för hela försäljningen det året. Den sålunda beräknade subventionseffekten för CSN blir 2,88 %.

Den sammanlagda effekten av de exportsubventioner man konstaterade hade beviljats var 12,71 %, motsvarande 34,53 ecu per ton, medan den sammanlagda effekten av CDI-investeringsprogrammet var 0,59 % motsvarande 1,60 ecu per ton.

I samband med sin antidumpningsutredning angående import av likadana produkter med ursprung i Brasilien har kommissionen fastställt att import av varmvalsad plåt av stål, med en tjocklek av 3 mm, med ursprung i Brasilien har tillfogat en industri i gemenskapen väsentlig skada. De omständigheter och överväganden som ledde kommissionen till denna slutsats anges i kommissionens rekommendation nr 1230/83/EKSG om införande av en slutgiltig antidumpningstull för import av vissa plåtar av järn eller stål med ursprung i Brasilien(4). Mot bakgrund av samma omständigheter och överväganden fastställer kommissionen nu att subventionerad import av varmvalsad plåt av stål, med en tjocklek av minst tre mm och med ursprung i Brasilien, tillfogat den berörda industrin i gemenskapen väsentlig skada.

På grund av den allvarliga situation som stålindustrin i gemenskapen befinner sig i kräver gemenskapens intressen att slutgiltig utjämningstull införs. Med beaktande av den skada som vållats bör tullens storlek vara lika med subventionernas samlade effekt på exportpriserna.

Enligt gemenskapens lagstiftning får ingen produkt vara underkastad både antidumpningstull och utjämningstull i syfte att åtgärda en och samma situation som härrör från dumpning eller subventionering, det vill säga exportförsäljning av produkter till ett lägre pris än det jämförbara pris som betalas eller skall betalas för en likadan produkt vid försäljning på hemmamarknaden.

Under dessa omständigheter bör tillämpningen av utjämningstull tillfälligt avbrytas i den mån den uppväger effekten av exportsubventionerna. Med tanke på omfattningen av det skydd som gemenskapsindustrin får av den redan nu gällande antidumpningstullen bör utjämningstullen tills vidare inställas i den mån den uppväger CDI-programmets effekt på exportpriserna.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

Artikel 1

1. En slutgiltig utjämningstull införs härmed för plåtar av järn eller stål, endast kallvalsade, med en tjocklek på minst 3 mm, som omfattas av undernummer 73.13 B I ex a i Gemensamma tulltaxan och som motsvaras av NIMEXE-nummer 73.13-17, 19, 21 och 23, med ursprung i Brasilien.

2. Tullen skall vara 36,14 ecu per 1 000 kg netto.

3. Gällande bestämmelser för tullar skall gälla för til lämpningen av denna tull.

Artikel 2

Tillämpningen av den utjämningstull som införs i artikel 1 avbryts härmed.

Artikel 3

Denna rekommendation träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Utfärdad i Bryssel den 27 juli 1983.

På kommissionens vägnar

Wilhelm HAFERKAMP

Vice ordförande

(1) EGT nr L 339, 31.12.1979, s. 15.

(2) EGT nr L 317, 13.11.1982, s. 17.

(3) EGT nr C 197, 31.7.1982, s. 3.

(4) EGT nr L 131, 20.5.1983, s. 13.