Kommissionens beslut

av den 9 april 2002

om det statliga stöd C 86/2001 (ex N 334/2001) som Tyskland planerar att genomföra till förmån för Infineon Technologies SC 300 GmbH & Co. KG, Tyskland

[delgivet med nr K(2002) 1346]

(Endast den tyska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2002/867/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2 första stycket i detta,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a i detta,

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig,(1) och

av följande skäl:

I. FÖRFARANDE

(1) Genom en skrivelse daterad den 22 maj 2001 och registrerad den 28 maj 2001 underrättade Tyskland kommissionen om sin avsikt att bevilja Infineon Technologies SC 300 GmbH & Co. KG ett investeringsstöd enligt de sektorsövergripande rambestämmelserna för regionalstöd till stora investeringsprojekt(2) (nedan kallade de sektorsövergripande rambestämmelserna). Stödet registrerades med nummer N 334/01.

(2) Genom en skrivelse av den 13 juni 2001 bekräftade kommissionen mottagandet av skrivelsen, meddelade Tyskland att anmälan betraktades som ofullständig och ställde kompletterande frågor. Genom en skrivelse av den 18 juni 2001 begärdes ytterligare upplysningar. Tyskland lämnade upplysningar genom skrivelser av den 3 juli 2001, registrerad den 5 juli 2001, och den 16 juli 2001, registrerad den 17 juli 2001. Den 17 augusti 2001 hölls en överläggning med företrädare för de tyska myndigheterna. Genom en skrivelse av den 30 augusti 2001 begärde kommissionen att Tyskland skulle komplettera bestämmelserna om kontroll i efterhand i anmälan. Genom en skrivelse av den 19 september 2001 erinrades Tyskland om att kompletterande uppgifter skulle lämnas. Tyskland lämnade genom en skrivelse av den 24 september 2001, registrerad den 25 september 2001, ofullständiga upplysningar. Genom en skrivelse av den 1 oktober 2001 bekräftade kommissionen mottagandet och påpekade för Tyskland att anmälan fortfarande betraktades som ofullständig. Tyskland lämnade genom en skrivelse av den 22 oktober 2001, registrerad den 23 oktober 2001, kompletterande uppgifter. Genom en skrivelse av den 26 oktober 2001 meddelade kommissionen Tyskland att anmälan betraktades som fullständig, och att ett slutgiltigt beslut skulle fattas inom två månader från dagen för registrering av brevet med de fullständiga uppgifterna.

(3) Den 21 november 2001 skickade Tyskland en sista skrivelse, registrerad den 22 november 2001, där den åsikten förs fram att stödet enligt artikel 87.3 b i EG-fördraget borde förklaras vara förenligt med den gemensamma marknaden.

(4) Genom en skrivelse av den 30 november 2001 underrättade kommissionen Tyskland om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget med avseende på detta stöd.

(5) Kommissionens beslut att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning(3). Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter på stödet i fråga.

(6) Genom en skrivelse av den 10 januari 2002, registrerad den 14 januari 2002, och av den 28 januari 2002, registrerad den 29 januari 2002, svarade Tyskland på inledandet av förfarandet. Genom en skrivelse av den 15 februari 2002 begärdes ytterligare upplysningar. Svar inkom genom en skrivelse av den 27 februari 2002, registrerad den 28 februari 2002. Ytterligare frågor översändes genom en skrivelse av den 21 mars 2002, som Tyskland besvarade genom en skrivelse av den 25 mars 2002, registrerad den 25 mars 2002.

(7) Kommissionen har mottagit synpunkter från tre berörda parter. Den har översänt dessa synpunkter till Tyskland, som givits tillfälle att bemöta dem. Kommentarer från Tyskland mottogs i en skrivelse av den 18 februari 2002, registrerad den 19 februari 2002.

(8) Det berörda företaget överlämnade med en skrivelse av den 7 mars 2002, registrerad den 7 mars 2002, kompletterande uppgifter.

II. BESKRIVNING

2.1 Stödmottagare

(9) Mottagaren av stödet, Infineon Technologies SC 300 GmbH & Co. KG (nedan kallat SC 300), grundades i februari 1998 och är ett dotterbolag som till 87 % ägs av Infineon Technologies AG (nedan kallat Infineon) i München. Infineon självt börsnoterades i mars 2000, har knoppats av från Siemens AG och omfattar detta företags halvledarverksamhet. Övriga aktier i SC 300 innehas av ett annat privat bolag med begränsad ansvarighet som kontrolleras av M+W Zander Facility Engineering GmbH via SC 300 Beteiligungs GmbH i Stuttgart (4 %), och ett bolag med begränsad ansvarighet som kontrolleras av fristaten Sachsen och staden Leipzig, Leipziger Messe GmbH (9 %). Infineons kärnverksamhet är halvledare. Tyskland betonar att Infineon är det enda företaget i Europa på denna marknad.

(10) Tyskland lämnade följande uppgifter över Infineons omsättning och personalläge åren 1999-2001:

>Plats för tabell>

(11) Efter förluster på 775 miljoner euro verksamhetsåret 1997/98 noterade Infineon 1998/1999 och 1999/2000 vinster på 61 miljoner euro respektive 1126 miljoner euro.

2.2 Projektet

(12) Investeringsprojektet är förlagt till Dresden i fristaten Sachsen, ett stödområde som omfattas av artikel 87.3 a i EG-fördraget.

(13) Projektet avser uppförande av anläggningar för tillverkning av dynamiska direktminnen (Dynamic Random Access Memory - "DRAM") med en linjebredd av högst 0,14 μm baserade på 300 mm kiselskivor, som också kallas wafer. Detta blir den första tillverkningslinjen i världen för (lagrings)chips på 300 mm kiselskivor. Utöver tillverkningslinjen kommer SC 300 också att driva en pilot- och utvecklingslinje med företagets befintliga anläggningar.

(14) Projektet startade i april 2000 och skall vara avslutat vid utgången av år 2003. Enligt uppgift kommer vid full kapacitet 5000 kiselskivor att tillverkas per vecka. Projektet skall byggas upp i två etapper. Vid slutet av år 2001 skulle tillverkning i full skala påbörjas, men den ligger ännu klart under kapaciteten vid full utbyggnad. I en andra utbyggnadsetapp, som sträcker sig ungefär till början av år 2003, kommer produktionskapaciteten att höjas till maximal nivå. Denna stegvisa utbyggnad är enligt uppgift den ekonomiskt mest bärkraftiga lösningen, då särskilt den framtida masstillverkningen av denna nya teknik ännu är under utveckling.

(15) Tillverkningen gäller DRAM med en lagringskapacitet av minst 512 megabit. Dessa DRAM kommer efterhand att ersätta lagringskomponenter med en kapacitet av högst 256 megabit. Infineon tillverkar för närvarande DRAM med lägre kapacitet i Dresden, Förenta staterna och Taiwan.

(16) Steget från användning av 200 mm till 300 mm kiselskivor för tillverkning av chips betyder att antalet chips per kiselskiva (dvs. produktiviteten) kommer att öka med omkring 2,5 gånger. Detta kommer att leda till en minskning av tillverkningskostnaderna per chips med omkring 30-40 %. Den mindre linjebredden sänker tillverkningskostnaderna ytterligare. Dessutom kan minimistorleken på de enskilda elementen minskas, så att datorkomponenterna kan göras mindre och billigare.

(17) Projektkostnaderna kan indelas på följande sätt:

>Plats för tabell>

(18) Genom det nya projektet kommer Infineons andel av världsmarknaden för DRAM att öka från 8 % år 1999 till 10 % år 2003 och på halvledarområdet från 3,5 % år 1999 till 3,7 % år 2003.

(19) Enligt anmälan kommer investeringarna att skapa 1300 permanenta arbetstillfällen och bevara 400 arbetstillfällen. Det förväntas att projektet indirekt leder till att 1030 arbetstillfällen skapas i det egentliga stödområdet och i ett angränsande stödområde.

2.3 Stödåtgärder

(20) Det föreslagna stödet består av investeringsstöd i form av ett icke återbetalningspliktigt bidrag på 88,073 miljoner euro enligt den tjugonionde översiktsplanen för förbundsstatens och delstaternas gemensamma stödordning för förbättring av den regionala näringsstrukturen, och en investeringspremie på 128,846 miljoner euro som beviljats på grundval av lagen om investeringspremier från 1999(4). Därtill kommer en 80-procentig garanti för ett lån på 450 miljoner euro, som alltså täcker 360 miljoner euro, vilket övertagits inom en godkänd stödordning(5). På grundval av uppgifter från Tyskland utgår kommissionen från att stödkomponenten i borgen är 1,8 miljoner euro. De totala stödbeloppen uppgår till 218,718 miljoner euro, vilket motsvarar 19,8 % av de stödberättigande investeringskostnaderna. Det icke återbetalningspliktiga bidraget kommer att beviljas endast för den första utbyggnadsetappen.

2.4 Skäl för att inleda det formella granskningsförfarandet

(21) Den 30 november 2001 underrättade kommissionen Tyskland om sitt beslut att inleda det formella granskningsförfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget med avseende på detta stöd. Kommissionen betvivlade att den avsedda stödnivån på 19,8 % är förenlig med den högsta tillåtna stödandelen enligt de sektorsövergripande rambestämmelserna. Kommissionen hade inget tillförlitligt underlag för att slutgiltigt bedöma förutsättningarna för marknaden, men kunde inte utesluta att det rör sig om en absolut vikande marknad i den aktuella sektorn. Dessutom betvivlade den att alla arbetstillfällen som avser forskning och utveckling kan räknas med, då det inte är klart om de är direkt knutna till projektet. Kommissionen ifrågasatte också om alla de indirekt skapade arbetstillfällen som Tyskland uppgav kunde räknas in när projektets regionala effekter bedöms.

(22) Vidare betvivlade kommissionen att projektet kunde betraktas som ett projekt av gemensamt europeiskt intresse, och att stödet därmed kunde beviljas enligt artikel 87.3 b i EG-fördraget.

III. SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

(23) Kommissionen har fått synpunkter från två förbund i efterföljande produktionsled, där DRAM sätts in, och från en fristående förening av europeiska företag och forskningsinstitut inom den europeiska ledarskivindustrin. Med skrivelser av den 22 och 24 januari 2001 har den översänt synpunkterna till Tyskland, som kommenterat dem i en skrivelse av den 18 februari 2002.

(24) Alla tre berörda parter uttalade sig för stödprojektet. De betonade betydelsen av en europeisk halvledarindustri och projektets avgörande roll för att stärka konkurrenskraften i denna näringsgren och närliggande sektorer.

(25) I en skrivelse som översändes den 7 mars 2002 påpekade SC 300 att priserna för DRAM återhämtat sig, och att man räknade med en ytterligare höjning. Enligt en vetenskaplig nyhetsbyrå kommer marknaden för DRAM att växa med 55 % år 2002.

IV. KOMMENTARER FRÅN TYSKLAND

(26) I sitt yttrande över inledningen av förfarandet betonade Tyskland projektets betydelse. Infineon är den enda europeiska DRAM-tillverkaren och kommer genom användningen av den nya 300 mm-tekniken att få en kostnadsfördel gentemot sina konkurrenter. Företaget räknar med att efterfrågan på lagringschips (räknat i bit) ökar med 50 % från 2001 till 2002.

(27) När det gäller marknaden för DRAM förklarade Tyskland att den kännetecknas av utpräglade konjunktursvängningar och stora skillnader i avsättningens värde och volym. Enligt Tyskland bör konkurrensfaktorn sättas till 1, då det inte finns någon överkapacitet och marknaden inte viker.

(28) Tyskland hävdade att det inte finns någon överkapacitet på aggregerad nivå i NACE-klass 32.10 och presenterade relevanta uppgifter. Tyskland påpekade att den relevanta undersektorn även kan fastställas på en lägre nivå, om kommissionen utgår från att kapacitetsläget på denna aggregerade nivå inte tillräckligt väl avspeglar läget i DRAM-sektorn. Uppgifter om kapacitetsutnyttjandet för att bedöma konkurrensfaktorn behöver inte nödvändigtvis grundas på den lägsta nivån i NACE-systemet. Tyskland redovisade också data för att visa att det inte finns någon överkapacitet, oavsett hur snävt den relevanta undersektorn definieras. Enligt Tyskland utnyttjades kapaciteten för tillverkning av DRAM åren 1994-1999 nästan helt (95-100 %).

(29) Om kommissionen inte delar bedömningen av konkurrensfaktorn utifrån uppgifter om kapacitetsutnyttjandet, framhåller Tyskland att marknaden för DRAM inte viker. Enligt Tyskland fastställs i de sektorsövergripande rambestämmelserna en tidrymd av fem år för beräkning av genomsnittlig tillväxt när marknadens utveckling bedöms. Därmed omfattar den tidsram som gäller för projektet åren 1996-2000, då den genomsnittliga årliga tillväxten var positiv. Vidare förklarar Tyskland att (värdemässigt) ovanligt stora marknadsvolymer uppnåddes år 1995. Därför är det året inte representativt, och bör inte tas med när marknadens utveckling bedöms.

(30) Tyskland betonar att kommissionen i sitt beslut att inleda det formella granskningsförfarandet uteslutande stöder sig på utvecklingen av den värdemässigt synliga förbrukningen när den bedömer marknaden. Betraktar man volymen av den synliga förbrukningen uttryckt i bit, kan man emellertid urskilja en stark ökning under åren 1996-2000 med en genomsnittlig årlig tillväxt på 83,3 %. Enligt Tyskland återspeglar volymuppgifterna marknadsläget bättre, då värdeuppgifter inte ger någon bra bild av kapacitetsläget på marknaden, särskilt på marknader med utpräglade prissvängningar, som DRAM-marknaden. Medan förbrukningen värdemässigt genomgick stora förändringar, har den historiskt sett ständigt tilltagit uttryckt i bit. Tyskland påpekar att kommissionen i tidigare beslut enligt de sektorsövergripande rambestämmelserna även beaktat förbrukningens volym. Vidare anser Tyskland att värdeuppgifter för förbrukningen inte avspeglar verkligheten, då de är missvisande till följd av subventioner från den koreanska regeringen.

(31) Tyskland överlämnade de senaste prognoserna för DRAM-marknaden, som förutsäger en genomsnittlig årlig tillväxt på 17,7 % för åren 2001-2004.

(32) När det gäller de direkta arbetstillfällena ansåg Tyskland att man borde ta hänsyn till alla tjänster som har med forskning och utveckling att göra. Halvledarindustrin är ett forskningsintensivt område, och i detta projekt tillämpas en ny produktionsteknik. Genomförandet av ett ytterst innovativt projekt som 300 mm-tekniken orsakar därför särskilt stora kostnader för forskning och utveckling, inte bara före förverkligandet utan även under produktionstiden, för att optimera tillämpningen av den nya tekniken.

(33) Beträffande indirekt skapade arbetstillfällen hävdade Tyskland att stödmottagaren har medverkat till att sysselsättningen i genomsnitt har ökat. Tyskland förklarade att det är svårt att ange hur många arbetstillfällen leverantörer och kunder har skapat. Tyskland lade fram avsiktsförklaringar från kunder och leverantörer till SC 300, där det framgår att projektet redan indirekt har skapat 729 arbetstillfällen, och ytterligare 666 kommer att skapas.

(34) Tyskland anser därför att bedömningen av stödet enligt de sektorsövergripande rambestämmelserna inte får leda till en sänkning av den planerade stödnivån. Om kommissionen inte delar denna åsikt, föreslår Tyskland att stödet godkänns enligt artikel 87.3 b i EG-fördraget. Tyskland anser att de fyra förutsättningarna för tillämpning av denna artikel är uppfyllda.

(35) Tyskland förklarar att SC 300 inte skulle kunna genomföra investeringsprojektet utan det planerade stödet. Halvledarindustrin är mycket kapitalintensiv och präglas av stora tekniska risker. Beträffande projektets finansiella och tekniska dimensioner är det inte troligt att SC 300 skulle genomföra projektet utan statligt stöd.

(36) Tyskland hävdar att projektet såväl i kvantitativt som kvalitativt avseende är viktigt. Infineon är den enda europeiska tillverkaren av DRAM på en marknad som behärskas av utomeuropeiska producenter. Företaget kan hålla sin ställning på marknaden endast om det lyckas tillämpa 300 mm-tekniken, där det ligger ett steg före sina konkurrenter och har en betydande kostnadsfördel gentemot konkurrenterna. Genom att en europeisk tillverkare för första gången leder utvecklingen, får halvledarindustrin och dess leverantörer möjlighet att hinna ifatt de ledande ekonomierna.

(37) När det gäller kriteriet gemensamt europeiskt intresse hävdar Tyskland att användningen av den nya 300 mm-tekniken ger en förbättring av grundläggande processer för tillverkning av halvledare. Därmed höjer projektet den europeiska industrins konkurrenskraft och effektivitet. För apparattillverkarna har det stor betydelse att det finns en europeisk DRAM-tillverkare. Genom det nära sambandet med angränsande näringsgrenar gynnar förekomsten av en europeisk DRAM-tillverkare utvecklingen av dessa sektorer och hela halvledarindustrin.

(38) Enligt Tyskland är det inte nödvändigt att mer än en medlemsstat deltar i ett projekt för att det skall kunna anses vara av gemensamt europeiskt intresse. Att näringslivets struktur stärks i en medlemsstat kan ligga i gemenskapens intresse, om det förbättrar den europeiska industrins internationella konkurrenskraft. Det är inte absolut nödvändigt att flera medlemsstater deltar.

(39) Tyskland hävdar att DRAM-industrin är en strategisk sektor och erinrar om att kommissionen redan tidigare har godkänt statligt stöd till forsknings- och utvecklingsarbeten. Det skulle vara inkonsekvent att nu begränsa det statliga stödet, då denna nya teknik skall tillämpas.

(40) Tyskland anser därför att det planerade statliga stödet kan beviljas enligt artikel 87.3 b i EG-fördraget.

(41) I sina kommentarer till yttrandena från berörda parter anser Tyskland att de styrker den europeiska industrins intresse för projektet på grund av de förväntade synergieffekterna, som kan leda till en förstärkning av den europeiska industrins tillväxt. Yttrandena från berörda parter visar också att industrin ställer sig bakom det planerade statliga stödet.

V. BEDÖMNING AV STÖDET

5.1 Bedömning enligt artikel 87.3 a i EG-fördraget

(42) Stödet har beviljats till en nyinvestering i en region där artikel 87.3 a i EG-fördraget är tillämplig och skall bedömas som regionalt stöd.

(43) Det planerade stödet uppgår till 218,718 miljoner euro. Då projektet alltså överskrider tröskelvärdet på 50 miljoner euro, skall det anmälas enligt de sektorsövergripande rambestämmelserna och bedömas enligt dessa.

(44) I de sektorsövergripande rambestämmelserna föreskrivs att den relevanta marknaden skall granskas innan stödet bedöms.

5.1.1 Relevant marknad

(45) Den för fastställande av marknadsandelen relevanta produktmarknaden består av de produkter som omfattas av investeringsprojektet och, i förekommande fall, av de produkter som konsumenter eller tillverkare betraktar som substitut för dessa.

(46) I detta fall gäller investeringen tillverkning av DRAM. Dessa tillhör klass 32.10 i NACE-systemet, som omfattar tillverkning av elektroniska komponenter. DRAM är halvledare för lagring av binära data, som återigen räknas som elektroniska komponenter. DRAM är den vanligaste typen av halvledarminne. Den främsta användningen är i PC och kostnadseffektivt framställda produkter.

(47) DRAM kan indelas efter minneskapacitet (dvs. den mängd data som kan lagras på chipset). Denna kapacitet beror på chipsgenerationen. Produkten genomgår en snabb teknisk utveckling, och nya generationer kommer ut på marknaden med tre till fyra års mellanrum. DRAM kan också indelas efter användningsområde (FPM-DRAM, EDO-DRAM, SDRAM eller RDRAM) eller vilken slutprodukt de byggs in i.

(48) Det finns också andra typer av minneschips, t.ex. SRAM (Static Random Access Memories), EPROM (Electrically Programmable Read Only Memories) och Flash-minnen. I allmänhet fyller dessa andra funktioner än DRAM och kan inte betraktas som substitut.

(49) DRAM är en handelsvara med standardiserade specifikationer. Från efterfrågesynpunkt har kunderna därför tillgång till likartade DRAM från olika tillverkare i hela världen. Nya DRAM-generationer konkurrerar med äldre. Kundens beslut att välja en speciell typ beror av förhållandet mellan kostnad och prestation och hur DRAM fungerar i slutprodukten.

(50) Från utbudssidan kan tillverkare framställa DRAM med olika kapacitet, då den tillämpade tekniken är likartad. I allmänhet är det emellertid inte lätt att ställa om mellan olika generationer av DRAM inom en och samma anläggning.

(51) Av dessa skäl betraktas marknaden för DRAM som den relevanta produktmarknaden(6). Det finns ingen egen NACE-klass för denna marknad.

(52) Beträffande den relevanta geografiska marknaden kan man konstatera att DRAM säljs i hela världen enligt samma specifikationer och marknadskoncept. Transportkostnaderna är låga, och det finns inga strukturella hinder för tillgången till marknaden. Därför betraktas världsmarknaden som den relevanta geografiska marknaden.

5.1.2 De sektorsövergripande rambestämmelserna

(53) När kommissionen fastställer den högsta tillåtna stödnivån i ett anmält stöd, måste den enligt de sektorsövergripande rambestämmelserna först lägga fast den högsta tillåtna nivån på bruttostöd (övre gräns för regionalstöd) som ett företag i det aktuella stödområdet kan ta i anspråk enligt den ordning för regionalstöd som gäller vid anmälningstidpunkten.

(54) Det finns två stödsatser för den högsta tillåtna stödnivån för stora företag i den region där SC 300 har sitt säte, nämligen 28 %och 35 %. Den högsta tillåtna nivån på bruttostödet, 35 %, tillämpas endast när följande specifika förutsättningar uppfylls kumulativt: På ansökan från en delstat och efter medgivande från planeringskommitténs underutskott kan i motiverade undantagsfall högre stödsatser beviljas för strukturellt särskilt effektiva åtgärder i regioner som är utsatta för geografisk internationell konkurrens(7).

(55) Tyskland har inte uppgivit om dessa förutsättningar är uppfyllda. Då SC 300 är att betrakta som ett stort företag, utgår kommissionen från att den högsta tillåtna bruttostödsnivån (R) i detta fall är 28 %. Därmed konstaterar kommissionen att den planerade nivån på bruttostödet, 19,8 %, understiger den tillåtna övre gränsen för ett stort företag i detta område.

(56) Därefter korrigerade kommissionen procentsatsen 28 % för att få det värde som framgår av tre specifika bedömningsfaktorer - konkurrensfaktorn (T), förhållandet mellan kapital och arbetstillfällen (I) och regionalfaktorn (M) - så att den kunde fastställa högsta tillåtna stödnivå för detta projekt.

Konkurrensfaktorn (T)

(57) När man godkänner stöd till ett företag i sektorer med strukturell överkapacitet finns det särskild risk för att konkurrensen snedvrids. Varje kapacitetshöjning som inte kompenseras av en kapacitetsminskning på annat håll skärper problemet med strukturell överkapacitet. (Under-)sektorn definieras på lägsta möjliga nivå i NACE-systemet.

(58) Den lägsta nivån i NACE-systemet för tillverkning av DRAM är klass 32.10, som omfattar alla slags elektroniska komponenter. Tyskland redovisade siffror över kapacitetsutnyttjandet för denna NACE-klass och hävdade att det inte finns någon överkapacitet. DRAM utgör emellertid endast en liten del av NACE-klass 32.10, varför kapacitetsläget på denna aggregerade nivå inte tillfredsställande avspeglar läget på DRAM-marknaden.

(59) Som nämnts i skäl 28 hävdar Tyskland att undersektorn inte nödvändigtvis behöver läggas fast på NACE-nivå. I fotnot 13 (punkt 7.7) i de sektorsövergripande rambestämmelserna heter det dock att den relevanta (under-)sektorn skall bestämmas på lägsta möjliga nivå enligt NACE-systemet. Den lägsta nivån i NACE-indelningen är klass 32.10. Som anges i skäl 58 är kapacitetsuppgifterna för denna aggregerade nivå otillräckliga för att fastställa kapacitetsläget på DRAM-marknaden, som anses vara den relevanta produktmarknaden. Kommissionens uppfattning är därför att analysen av kapacitetsläget inte behöver beaktas när konkurrensfaktorn bedöms.

(60) Enligt punkt 3.4 i de sektorsövergripande rambestämmelserna prövar kommissionen, om uppgifterna om kapacitetsutnyttjandet är otillräckliga, först om investeringen görs på en vikande marknad. En marknad anses vara vikande om den genomsnittliga årliga tillväxttakten för den synliga konsumtionen av dessa produkter under de senaste fem åren legat avsevärt under (mer än 10 %) genomsnittet för tillverkningsindustrin som helhet inom EES, såvida det inte finns en stark uppåtgående trend i den relativa tillväxttakten för efterfrågan på produkten eller produkterna. En absolut vikande marknad är en marknad där den årliga tillväxttakten för den synliga konsumtionen under de senaste fem åren varit negativ.

(61) Som anförs i skälen 45-51 betraktas marknaden för DRAM som den relevanta produktmarknaden, då substituerbarheten mellan olika lagringschips är begränsad. DRAM säljs i hela världen, varför världsmarknaden betraktas som relevant geografisk marknad.

(62) Kommissionen konstaterar att marknadsandelen för SC 300 och Infineon ligger under 40 % av den relevanta marknaden, och nyinvesteringen kommer inte att leda till att detta tal överskrids. Infineon hade 8 % av DRAM-marknaden 1999. Sedan projektet avslutats år 2003 bör andelen för Infineon och SC 300 stiga till 10 %.

(63) Tyskland redovisade följande tal för den globala synliga förbrukningen av DRAM under perioden 1995-2000, som grundas på uppgifter från ett fristående forskningsinstitut (VLSI Research Inc.):

>Plats för tabell>

(64) Enligt dessa tal var den synliga förbrukningens genomsnittliga tillväxt per år för DRAM-marknaden åren 1995-2000 -0,42 %. Även under föregående period, dvs. 1994-1999, var den synliga DRAM-förbrukningens genomsnittliga årliga tillväxt negativ (-1,3 %). Detta skulle leda till slutsatsen att marknaden för DRAM borde betraktas som en absolut vikande marknad.

(65) Tyskland hävdar att kommissionen borde bedöma den synliga förbrukningens utveckling under en period av fem år, dvs. 1996-2000, i stället för sex år. I de sektorsövergripande rambestämmelserna hänvisas till en genomsnittlig årlig tillväxt under de senaste fem åren. Kommissionen åberopar vanligen den synliga förbrukningen under en period av sex år för att beräkna fem tillväxttal(8).

(66) Tyskland överlämnade den senaste prognosen från ett fristående forskningsinstitut(9) för DRAM-marknadens framtida utveckling:

>Plats för tabell>

(67) Trots nuvarande allvarliga svårigheter är utsikterna på DRAM-marknaden positiva. De senaste prognoserna utgår från att värdet av den synliga DRAM-förbrukningen åren 2001-2004 kommer att stiga med i genomsnitt 18,1 % per år. Nivån på den synliga förbrukningen år 2004 kommer enligt dessa prognoser ändå att understiga förbrukningen år 2000. En annan studie som kommissionen har tillgång till spår en ännu starkare ökningstendens i framtiden och en nivå på den synliga förbrukningen åren 2003 och 2004 som överstiger den för år 2000.

(68) Marknaden för DRAM är ytterst konjunkturberoende och utsatt för stora svängningar. Genomsnittstalen för den värdemässiga årliga tillväxten skiljer sig en hel del, beroende på vilket tidsintervall man väljer. För perioden 1993-2000 steg den synliga förbrukningen i genomsnitt med 14,66 % per år. Trots en drastisk tillbakagång för den synliga förbrukningen mellan 2000 och 2001 var den genomsnittliga årliga tillväxten 1993-2001 ändå svagt positiv (0,51 %).

(69) Den främsta orsaken till den stora svängningarna på DRAM-marknaden är extremt stora prisförändringar. Dessa beror på att tillverkningsprocessen för DRAM kännetecknas av relativt höga fasta kostnader och låga marginalkostnader. Därför kan priserna röra sig i ett mycket brett intervall, då det är lönsamt för ett företag att producera DRAM så länge marginalkostnaderna täcks. Om man uteslutande betraktar utvecklingen av den synliga förbrukningens värde kan man möjligen få en ofullständig bild av DRAM-marknaden.

(70) Den synliga förbrukningen mätt i volym (sålda enheter) har under de senaste åren hela tiden ökat avsevärt. Under perioden 1995-2000 var den genomsnittliga årliga tillväxten 10 %, och åren 1994-1999 låg den kring 11 %.

(71) Prisutvecklingen på DRAM uppvisar en långsiktigt fallande trend. Detta verkar dock inte bero på överkapacitet i industrin, även om det ibland sker en betydande tillfällig lageruppbyggnad som orsakar prisfall. Under de senaste åren har produktionskostnaderna för DRAM minskat kraftigat. Prisfall orsakas av att produktionens effektivitet ständigt förbättras till följd av att linjebredden minskar och av att diametern på kiselskivorna rutinmässigt ändras, från en tum under 70-talet fram till dagens 300 mm kiselskivor. Produktiviteten förbättras ständigt genom att man försöker minska antalet icke fungerande växelkretsar och öka antalet fullgoda växelkretsar per kiselskiva.

(72) När förfarandet inleddes, påpekade kommissionen att den inte hade tillräckligt med tillförlitliga uppgifter för att avgöra marknadens egenskaper i detalj och fastställa en korrekt konkurrensfaktor.

(73) Av anförda skäl drar kommissionen slutsatsen att marknaden inte bör ses som absolut vikande, utan snarare relativt vikande. Detta bekräftas av att kapaciteten för produktion av DRAM de senaste åren nästan helt utnyttjats, och att talen legat väsentligt över genomsnittet för hela tillverkningsindustrin. Därför fastställs konkurrensfaktorn till 0,75.

Förhållandet mellan kapital och arbetstillfällen (I)

(74) För mycket kapitalintensiva projekt tillämpas i de sektorsövergripande rambestämmelserna "förhållandet mellan kapital och arbetstillfällen", varigenom man strävar efter att anpassa den högsta tillåtna stödnivån till förmån för projekt som på ett effektivt och bra sätt medverkar till att minska arbetslösheten genom att skapa ett relativt högre antal nya respektive bevarade arbetstillfällen. Denna bedömningsfaktor beaktar också stödets konkurrenshämmande effekter på slutproduktens pris.

(75) I de sektorsövergripande rambestämmelserna fastställs uttryckligt att hänsyn tas till skapade arbetstillfällen endast om de kan påvisas ha direkt samband med den planerade investeringen, kräver en omfattande omskolning och skulle falla bort när det nya projektet startar.

(76) I detta fall skapas 1300 arbetstillfällen, och 400 bevaras. De fördelar sig på följande sätt:

>Plats för tabell>

(77) De skapade arbetstillfällena berör den befintliga pilot- och utvecklingslinjen i SC 300. Om det nya projektet inte genomfördes, skulle enligt Tyskland SC 300 inte fortsätta sin verksamhet, utrustningen skulle säljas och arbetstillfällena försvinna. Alltså har de skapade arbetstillfällena direkt samband med detta projekt. Av uppgifterna drar kommissionen slutsatsen att en stor del av dessa arbetstillfällen är knutna till forskning och utveckling för den löpande produktutvecklingen.

(78) Förhållandet mellan kapital och arbetstillfällen är betydligt svagare än i två andra projekt i halvledarsektorn. Enligt Tyskland beror detta delvis på integrationen av teknisk verksamhet och arbetstillfällen inom FoU-området. När förfarandet inleddes uttalade kommissionen tvivel på att alla arbetstillfällena inom FoU-området kan beaktas, då de möjligen inte är direkt knutna till projektet.

(79) I sitt yttrande över inledningen av granskningsförfarandet kommenterade Tyskland det stora antalet arbetstillfällen på FoU-området. Vidare bekräftade Tyskland att SC 300 inte får något statligt stöd till forskning och utveckling. Kommissionen drar därför slutsatsen att alla de 1700 direkta arbetstillfällen Tyskland uppgivit vid beräkningen av förhållandet mellan kapital och arbetstillfällen kan beaktas. Förhållandet mellan kapital och arbetstillfällen för en investering på 1106 miljoner euro som skapar eller bevarar 1700 direkta arbetstillfällen motsvarar ett värde av 650588-euro per arbetstillfälle, och kan därmed fastställas till 0,8.

Regionalfaktorn (M)

(80) Regionalfaktorn avspeglar den ekonomiska nyttan för stödområdet. Skapande av arbetstillfällen kan enligt kommissionens åsikt vara en indikator på ett investeringsprojekts bidrag till den regionala utvecklingen. Kapitalintensiva investeringar kan indirekt leda till att arbetstillfällen skapas i det egentliga stödområdet eller i ett angränsande stödområde, varmed nedan avses varje arbetstillfälle som skapas direkt genom projektet eller hos direktleverantörer och direktkunder.

(81) Enligt anmälan har antalet arbetstillfällen som indirekt skapas till följd av investeringen beräknats till totalt 1030, företrädesvis hos leverantörer. De fördelar sig på följande sätt:

>Plats för tabell>

Detta tal har korrigerats i de senaste uppgifterna från Tyskland.

(82) Ursprungligen skulle 600 indirekta arbetstillfällen skapas genom att [...] uppför en ny fabriksanläggning, som skall leverera 300 mm kiselskivor till SC 300. När förfarandet inleddes, uttalade kommissionen tvivel på att detta projekt skulle genomföras, och hävdade uppfattningen att de 600 arbetstillfällen, som enligt uppgift skulle skapas indirekt, inte kunde beaktas.

(83) [...] disponerar för närvarande två produktionsplatser i Tyskland, Burghausen och Freiberg. Företaget driver i Freiberg tillverkningslinjer för kiselskivor med en diameter av 150 och 200 mm. Enligt Tyskland har kommunfullmäktige i Freiberg nyligen bifallit en exploateringsplan för utvidgning av anläggningen. Tyskland har också lagt fram en avsiktsförklaring från [...]. Enligt Tyskland finns det ingen anledning att betvivla att detta projekt kommer att genomföras.

(84) I avsiktsförklaringen uppger [...] att projektet kommer att leda till att 120 arbetstillfällen skapas. Enligt Tyskland bygger detta tal på antagandet att [...] kommer att leverera 20 % av produktionen till SC 300. Denna kvantitet, som SC 300 uttryckligen bekräftade för [...], skulle ses som en minimikvantitet. Man kan räkna med att [...] kommer att leverera minst 50 % av sin produktion till SC 300, vilket skulle innebära att 300 arbetstillfällen skapas indirekt. Av rättsliga skäl kunde SC 300 inte uttryckligen förbinda sig gentemot [...] att köpa denna kvantitet, varför de i avsiktsförklaringen nämnda talen är alltför låga. Kommissionen anser att 120 arbetstillfällen som [...] skapar kan beaktas när den regionala påverkan bedöms.

(85) Dessutom överlämnade Tyskland en avsiktsförklaring från företaget [...], som redan får uppdrag från SC 300 och planerar att uppföra en ny anläggning för bearbetning av testskivor. Denna bearbetning är en process för återvinning av kiselskivor som sätts in på olika platser för att övervaka DRAM-tillverkningen och kan återanvändas. Återvinning av kiselskivor är meningsfull på grund av deras extremt höga pris. De tillvaratagna skivorna används främst som testskivor. I anmälan hade Tyskland uppgivit att 100 arbetstillfällen skulle skapas för bearbetning av testskivor. Enligt senast överlämnade uppgifter skulle [...] indirekt skapa 130 arbetstillfällen genom projektet. Enligt Tyskland kan 95 av dessa hänföras till projektet. Kommissionen beaktar 95 indirekta, av [...] skapade arbetstillfällen när den bedömer projektets regionala påverkan.

(86) Tyskland har ursprungligen uppgivit att ytterligare 330 arbetstillfällen indirekt skulle skapas genom utvidgning av infrastruktur, materialleverans, transport och byggnadsunderhåll. I skrivelser av den 29 januari 2002, 27 februari 2002 och 25 mars 2002 hävdade Tyskland att 1145 arbetstillfällen indirekt skulle skapas på dessa områden, och lade fram avsiktsförklaringar från 53 företag som är kunder eller leverantörer till SC 300. Enligt Tyskland har 729 av dessa arbetstillfällen redan inrättats, och man räknar med att ytterligare 416 arbetstillfällen skapas.

(87) På infrastrukturområdet skall 224 arbetstillfällen skapas. I denna siffra ingår arbetstillfällen inom verksskydd, mathållning och städning. Då tillverkning i stor skala redan påbörjats och merparten av de anställda redan finns på plats, har 150 av dessa arbetstillfällen redan skapats.

(88) Sannolikt kommer 174 arbetstillfällen att skapas för materialtillförsel. Här ingår leverans av gas, vatten, elekticitet och de kemikalier som behövs för produktionen och därtill knuten bearbetning och logistisk verksamhet. Av dessa har 122 arbetstillfällen redan skapats.

(89) Ytterligare 438 arbetstillfällen kommer troligen att skapas för apparatunderhåll. Av dessa har 282 arbetstillfällen redan skapats. Tyskland förklarade att dessa arbetstillfällen avser underhåll av den utrustning som finns installerad i fabriken. Detta underhåll kommer att behövas, då drift av halvledarfabriker kännetecknas av ett ständigt utbyte av tillverkningsapparater och komponenter.

(90) För transport av råvaror, halvfabrikat och färdiga produkter har 21 arbetstillfällen redan skapats indirekt. Ytterligare 13 arbetstillfällen skall skapas indirekt inom detta område.

(91) Tyskland förväntar sig att totalt 275 indirekta arbetstillfällen kommer att skapas för att hålla byggnadsinfrastrukturen i stånd. Dessa arbetstillfällen är knutna till löpande arbeten som måste skötas för att säkra byggnadsinfrastrukturens kvalitet, som produktion av IT-tjänster, drift och underhåll av elektriska installationer, ventilationssystem och renrumsinstallationer samt skötsel av byggnaden. Av dessa har 121 arbetstillfällen redan skapats.

(92) Bestämmelserna i de sektorsövergripande rambestämmelserna innebär att indirekta arbetstillfällen som uppstår hos direkta leverantörer och kunder som en följd av stödprojektet kan beaktas när projektets regionala effekt bedöms. I detta sammanhang definieras arbetstillfällen som nya, ej tidsbegränsade heltidsarbeten eller likvärdiga deltidsarbeten.

(93) Tyskland bekräftade att de indirekta arbetstillfällena uppfyller dessa krav. Det faktum att ett stort antal av de indirekta arbetstillfällena redan inrättats, fastän produktionen kommer att nå full kapacitet först i början av år 2003, förklarade Tyskland med att uppförandet av byggnaden avslutades redan i april 2001. Sedan detta var klart började man förbereda produktionsstarten (ramp up). I denna fas installeras anläggningar och maskiner så att test- och pilotproduktion kan påbörjas, vilket skedde i början av sommaren 2001. Produktion i full skala påbörjades i december 2001.

(94) Kommissionen betraktar beräkningen av indirekta arbetstillfällen som rimlig på grundval av de upplysningar Tyskland tillhandahållit. Därför räknar den med att 1360 indirekta arbetstillfällen kommer att inrättas till följd av det projekt som får statligt stöd. Jämfört med de 1700 arbetstillfällen som skapas och bevaras rör det sig om en genomsnittlig ökning av antalet indirekta arbetstillfällen (mellan 50 % och 100 %), och regionalfaktorn fastställs därför till 1,25.

Högsta tillåtna stödnivå

(95) Av ovanstående skäl beräknas den högsta tillåtna stödnivån på följande sätt: 28 % × 0,75 × 0,8 × 1,25 = 21 % brutto. Det stöd på 218,718 miljoner euro som Tyskland avser att bevilja till SC 300 för dess investeringar i Dresden (fristaten Sachsen), och som motsvarar en stödnivå på 19,8 % brutto, är alltså förenligt med den högsta tillåtna stödnivå som räknas fram enligt de sektorsövergripande rambestämmelserna.

5.1.3 Kontroll i efterhand

(96) Eftersom det är fråga om stora rörliga investeringar av känslig karaktär, är det viktigt att det finns ett sätt att säkerställa att det stödbelopp som faktiskt betalats ut till stödmottagaren överensstämmer med kommissionens beslut.

(97) För varje understött projekt som kommissionen godkänt enligt dessa rambestämmelser kommer kommissionen att begära antingen att varje avtal om stöd som ingås mellan den berörda myndigheten i medlemsstaten och stödmottagaren innehåller en bestämmelse om återbetalning om avtalet inte följs eller att den sista stora utbetalningen av stöd (t.ex. 25 %) görs först sedan stödmottagaren har försäkrat medlemsstaten att projektet genomförts på ett sätt som överensstämmer med kommissionens beslut och under förutsättning att kommissionen, på grundval av medlemsstatens uppgifter om genomförandet av projektet, inom 60 arbetsdagar har meddelat sitt godkännande eller inte har gjort några invändningar mot den sista utbetalningen av stödet.

(98) Kommissionen konstaterar att förslaget till beslut om beviljande av stöd till SC 300 innehåller en klausul som föreskriver återbetalning av stödet om stödmottagaren bryter mot beslutet om beviljande av stöd.

(99) Kommissionen konstaterar att den sista stora utbetalningen av stödet (25 %) kommer att göras först sedan SC 300 försäkrat de tyska myndigheterna att projektet genomförts på ett sätt som överensstämmer med kommissionens beslut.

(100) Kommissionen konstaterar vidare att det åtagande Tyskland gjort om kontroll i efterhand fyller kraven i punkt 6 i de sektorsövergripande rambestämmelserna. Detta gäller särskilt skyldigheten att till kommissionen sända en kopia av avtalet om stöd och en årlig rapport om projektet samt de ytterligare upplysningar och övriga uppgifter som nämns i punkt 6.4 i de sektorsövergripande rambestämmelserna.

5.2 Artikel 87.3 b i EG-fördraget

(101) Skulle kommissionen inte godkänna stödprojektet med en stödnivå av 19,8 %, hänvisar Tyskland alternativt till artikel 87.3 b i EG-fördraget och hävdar att uppförandet av chipsanläggningen är av gemensamt europeiskt intresse. Då stödet upp till den avsedda nivån 19,8 % är förenligt med den högsta tillåtna stödnivån enligt de sektorsövergripande rambestämmelserna, behöver frågan om gemensamt europeiskt intresse inte vidare beröras.

VI. SLUTSATSER

(102) Av dessa skäl drar kommissionen slutsatsen att stödet fyller förutsättningarna för att betraktas som förenligt med den gemensamma marknaden.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det statliga stöd som Tyskland planerar att genomföra till förmån för Infineon Technologies SC 300 GmbH & Co. KG till ett belopp av 218717884 euro är förenligt med den gemensamma marknaden.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Förbundsrepubliken Tyskland.

Utfärdat i Bryssel den 9 april 2002.

På kommissionens vägnar

Mario Monti

Ledamot av kommissionen

(1) EGT C 368, 22.12.2001, s. 2.

(2) EGT C 107, 7.4.1998, s. 7.

(3) Se fotnot 1.

(4) Lagen om investeringspremier, C 72/98 (ex N 702/97), SG (98) D/12438, 30.12.1998, och SG (2001) D/28651, 2.3.2001.

(5) Programm für unmittelbare Bürgschaften des Bundes und der Länder in den neuen Bundesländern und Berlin Ost, N 297/91, SG (91) D/1344, 15.7.1991, och E 24/95, SG (96) D/5500, 18.6.1996, samt SG (98) D/54570, 11.11.1998.

(6) Kommissionen tillämpade denna avgränsning av den relevanta produktmarknaden även i mål IV/M 0044, Hitachi/Nec, marginalnummer 14-20 (beslut av den 3 maj 2000 [EGT C 153, 1.6.2000, s. 8]).

(7) EGT C 340, 27.11.1999, s. 8.

(8) Se N 783/2000 Wacker Chemie Kommissionens beslut av den 8 maj 2001, N 813/2000 Kronoply-Kommissionens beslut av den 3 juli 2001 och C 72/2001 Hamburger AG-Kommissionens beslut av den 2 oktober 2000 (EGT C 342, 5.12.2001, s. 9).

(9) Prognoser från WSTS för fjärde kvartalet (februari 2002).