RÅDETS REKOMMENDATION

av den 16 juni 2022

om lärande inför den gröna omställningen och en hållbar utveckling

(2022/C 243/01)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 165 och 166,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

(1) Även om många medlemsstater har gjort goda framsteg med genomförandet av politik och program för lärande i syfte att stödja den gröna omställningen och främja lärande för en hållbar utveckling finns ändå behov av att fortsätta och intensifiera insatserna på detta område i hela unionen. Politik och praxis för denna typ av lärande bör stimuleras och stödjas ytterligare. Det är nödvändigt att erkänna behovet av inlärning med inbördes koppling mellan de miljömässiga, ekonomiska och sociala pelarna för hållbar utveckling samtidigt som man fokuserar särskilt på miljöpelaren.

(2) Den europeiska gröna given (1), EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030 (2), Unescos (Förenta nationernas organisation för utbildning, vetenskap och kultur) strategi avseende utbildning för hållbar utveckling 2030 och det relaterade arbetet inom Unece (FN:s ekonomiska kommission för Europa) (3) lyfter fram den viktiga roll som skolor, högre utbildning och andra utbildningsanstalter spelar när det gäller att samarbeta med studerande, föräldrar, utbildare (4) och samhället i stort om de förändringar som krävs för en framgångsrik, rättvis och inkluderande grön omställning. I sina slutsatser Biologisk mångfald – hög tid att agera (5) betonade rådet att investeringar i bland annat utbildning är centrala för insamlingen av bästa möjliga data och arbetet med att hitta de bästa lösningarna. I EU:s ungdomsstrategi identifieras ett hållbart grönt Europa som ett mål, och alla ungdomar uppmanas att vara miljöaktiva och utbildade i miljöfrågor.

(3) Lärande för den gröna omställningen och hållbar utveckling hjälper studerande i alla åldrar att förvärva de kunskaper, färdigheter och attityder som behövs för att leva ett mer hållbart liv, ändra konsumtions- och produktionsmönstren, anamma sundare livsstilar och – både enskilt och kollektivt – bidra till en mer hållbar ekonomi och ett mer hållbart samhälle. Det bidrar också till att bygga upp de färdigheter och den kompetens som i allt högre grad behövs på arbetsmarknaden. Det främjar förståelsen av de sammanhängande globala utmaningar vi står inför, inbegripet klimatkrisen, miljöförstöringen och förlusten av biologisk mångfald, som var och en har miljömässiga, sociala, ekonomiska och kulturella dimensioner.

(4) I FN:s mål för hållbar utveckling, särskilt mål 4.7, framhålls behovet av att säkerställa att alla studerande före 2030 får de kunskaper och färdigheter som behövs för att främja en hållbar utveckling, bland annat genom utbildning för hållbar utveckling och hållbara livsstilar, mänskliga rättigheter, jämställdhet, främjande av en kultur av fred, icke-våld och globalt medborgarskap samt värdesättande av kulturell mångfald och kulturens bidrag till hållbar utveckling (6).

(5) Enligt meddelandet om det europeiska området för utbildning (7), den europeiska pelaren för sociala rättigheter (8), den strategiska ramen för det europeiska utbildningssamarbetet inför och bortom ett europeiskt område för utbildning (2021–2030) (9) och meddelandet om en ny era för det europeiska forskningsområdet (10) bör utbildningspolitiken och investeringarna inriktas på en inkluderande grön och digital omställning för framtida resiliens och välstånd.

(6) Nyckelkompetenserna, enligt definitionerna i den europeiska referensramen för nyckelkompetenser för livslångt lärande (11), syftar till att hjälpa människor i hela Europa att förvärva de kunskaper, färdigheter och attityder som krävs för personlig utveckling och självförverkligande, anställbarhet, social delaktighet, en hållbar livsstil, ett framgångsrikt liv i ett fredligt samhälle, hälsomedvetna livsval och aktivt medborgarskap i en tid av snabba och genomgripande förändringar.

(7) I den europeiska kompetensagendan (12) aviserades stöd till utveckling av grundläggande grön kompetens för arbetsmarknaden i syfte att skapa en generation av miljömedvetna yrkesutövare och ekonomiska aktörer, samt integrera miljö- och klimathänsyn i allmän utbildning, högre utbildning, yrkesutbildning och forskning. Europa behöver högkvalificerade yrkesutövare för att stödja den gröna omställningen och bli världsledande inom hållbar teknik.

(8) I rådets rekommendation om yrkesutbildning för hållbar konkurrenskraft, social rättvisa och motståndskraft (13) samt i Osnabrück-förklaringen framhålls yrkesutbildningssektorn som avgörande för den digitala och den gröna omställningen.

(9) I den europeiska klimatpakten uppmanas enskilda personer, lokalsamhällen och organisationer att delta i klimatåtgärder och bygga ett grönare Europa genom att de får möjlighet att utbilda sig i frågor som rör klimatförändringar, utveckla och genomföra lösningar och knyta kontakter med andra för att sprida effekterna av dessa lösningar. Koalitionen ”Utbildning för klimatet” har som mål att skapa en gemenskap som leds av elever och lärare tillsammans med deras skolor och nätverk och andra utbildningsaktörer, att lära av så många relevanta erfarenheter som möjligt och överbrygga fragmenteringen mellan utbildningssektorer, utbildningsområden och människor.

(10) Handlingsplanen för digital utbildning (14) innehåller en vision för en högkvalitativ, inkluderande och tillgänglig europeisk digital utbildning och understryker den digitala teknikens betydelse som en viktig faktor för den gröna omställningen, samtidigt som den underlättar en övergång till ett hållbart beteende både när det gäller utveckling och användning av digitala produkter.

(11) Genom det nya europeiska Bauhaus får den europeiska gröna given en kulturell och kreativ dimension, som syftar till att visa hur hållbar innovation leder till konkreta och positiva förändringar i vår vardag, även i skolbyggnader och andra lärandemiljöer.

(12) Unesco har genom sitt program för utbildning för hållbar utveckling arbetat för att göra utbildning till en mer central och synlig del av de internationella åtgärderna för att hantera klimatkrisen och uppnå alla målen för hållbar utveckling, särskilt mål 4.7 om utbildning för hållbar utveckling. Enligt FN:s ramkonvention om klimatförändringar och Parisavtalet åtar sig parterna att främja frågor om klimatförändringar och att samarbeta i dessa frågor inom ramen för hållbar utveckling i alla dess dimensioner, särskilt när det gäller utbildning och allmänhetens medvetenhet, deltagande och tillgång till information.

(13) Det finns en allt större medvetenhet och önskan bland unga att engagera sig i frågor som rör hållbar utveckling, framför allt i miljö- och klimatfrågor. Resultaten av en Eurobarometerundersökning som offentliggjordes i maj 2022 visar att ungdomar i EU anser att ”skydda miljön och bekämpa klimatförändringarna” är en av de viktigaste prioriteringarna som Europaåret för ungdomar (2022) bör fokusera på. Uppgifter från OECD (15) från 2018 visar redan på en hög medvetenhet bland 15-åringar om klimatförändringar och miljökrisen samt om behovet av att ta itu med den. Samma OECD-uppgifter visar dock att betydligt färre studerande känner att de kan påverka och göra verklig skillnad. Klimat- och miljökrisens omfattning kan leda till att de lärande känner sig överväldigade och maktlösa, vilket kan förvärras av felaktig information och desinformation.

(14) Det är av stor betydelse att utbildningssystem och utbildningsanstalter tillmötesgår ungdomar som alltmer vill göra sig hörda i fråga om klimatkrisen och den biologiska mångfaldskrisen och involverar ungdomar i utformningen av lösningar för lärande inför den gröna omställningen och hållbar utveckling samt i att agera för en hållbar framtid. Europaåret för ungdomar 2022 spelar en viktig roll för att ytterligare stimulera ungdomars engagemang.

(15) Covid-19-pandemin har belyst våra nära kopplingar till naturen och åter satt fokus på utbildningssystemen. Lärdomar har dragits om nya möjligheter till utbildning, inbegripet olika typer av lärande i olika miljöer (även online), studerandes engagemang och självständighet och kopplingarna mellan formell utbildning och samhället i stort. Pandemin ökade också den bestående oron över barns, ungdomars och vuxnas fysiska, psykiska och emotionella välbefinnande.

(16) Enskilda förskolor och barnomsorgsinstitutioner, skolor, lärosäten, forskningsorganisationer, yrkesutbildningsanordnare och lokalsamhällen blir alltmer aktiva när det gäller klimatkrisen och den biologiska mångfaldskrisen. Hållbarhet ingår dock ännu inte som ett systematiskt inslag i utbildningen i EU.

(17) I många länder har man i politik, strategier och läroplaner tagit upp lärande för hållbarhet och andra lika bärkraftiga koncept, såsom utbildning för hållbar utveckling och utbildning i globalt medborgarskap. Utbildarna behöver dock ytterligare riktat stöd, sakkunskap och utbildningsmöjligheter för att införliva principerna om den gröna omställningen och hållbar utveckling i sina undervisnings- och utbildningsmetoder. De känner sig ofta inte tillräckligt rustade för att hantera miljöångest och miljöpessimism eller för att kunna hjälpa eleverna att engagera sig i klimat- och miljöfrågor på ett positivt sätt.

(18) Övergripande strategier för hållbarhet som omfattar alla verksamhetsområden finns inte alltid på plats. Sådana strategier kan omfatta undervisning och lärande, styrelseformer, forskning och innovation, samt infrastruktur, lokaler och verksamhet, och bör engagera studerande, personal, föräldrar samt lokalsamhället och samhället i stort.

(19) Potentialen och möjligheten att komplettera och stärka andra utbildningsagendor måste undersökas ytterligare. Undervisning och lärande för den gröna omställningen och hållbar utveckling kan fullt ut stödja politik och program för hälsa, välbefinnande och inkludering, ett aktivt och globalt medborgarskap, solidaritet, studentinriktat lärande, forskning och innovation, och den digitala omvandlingen, inbegripet artificiell intelligens (16).

(20) Att systematiskt integrera utbildningsdimensionen i annan politik som rör den gröna omställningen och hållbar utveckling i ett livslångt perspektiv kan utgöra ett stöd för genomförandet av denna politik. Det kan också koppla samman olika samhällssektorer och ekonomiska sektorer och integrera hållbarhet på ett effektivt sätt i utbildningen.

(21) Denna rekommendation respekterar till fullo principerna om subsidiaritet och proportionalitet. Den erkänner att graden av autonomi hos utbildningsinstitutioner varierar stort medlemsstaterna emellan. I vissa medlemsstater åtnjuter utbildningsinstitutioner, lärarhögskolor samt lärare och utbildare en hög grad av autonomi. Rekommendationen kommer att genomföras utifrån nationella omständigheter och i samarbete med medlemsstaterna.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS MEDLEMSSTATERNA ATT, med full respekt för subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och med erkännande av utbildningsanstalternas varierande grad av autonomi, utifrån nationella förhållanden GÖRA FÖLJANDE:

1. Öka och stärka insatserna för att stödja utbildningssystemen så att de kan vidta åtgärder för den gröna omställningen och hållbar utveckling med målet att studerande i alla åldrar och från alla bakgrunder ska få tillgång till högkvalitativ, likvärdig och inkluderande utbildning om hållbarhet, klimatförändringar, miljöskydd och biologisk mångfald, med vederbörlig hänsyn till miljömässiga, sociala och ekonomiska överväganden.

2. Fastställa lärandet för den gröna omställningen och hållbar utveckling som ett av de prioriterade områdena i utbildningspolitiken och utbildningsprogrammen för att stödja och göra det möjligt för sektorn att bidra till en hållbar framtid, som en integrerad del i en helhetssyn på utbildning. Genomföra och vidareutveckla övergripande och samarbetsinriktade strategier för undervisning och lärande för den gröna omställningen och hållbar utveckling med deltagande av alla relevanta parter i utbildningssystemet och intressenter från andra relevanta sektorer.

3. Tillhandahålla en rad lärandemöjligheter i formella, icke-formella och informella sammanhang, så att enskilda personer i alla åldrar kan förbereda sig för och aktivt bidra till den gröna omställningen och vidta åtgärder för en miljömässigt sund, hållbar, cirkulär och klimatneutral ekonomi och rättvisa, inkluderande och fredliga samhällen.

4. Överväga följande åtgärder på systemnivå: a) I nära samarbete med relevanta intressenter anpassa strategier och planer på utbildningsområdet till den gröna omställningen och hållbar utveckling, inbegripet sådana som rör kursplaner och bedömning, samt utbildarnas grundutbildning och fortbildning. Stödja genomförandet av nationell och annan politik samt nationella och andra strategier, inbegripet relaterade koncept såsom utbildning för hållbar utveckling, genom mekanismer för uppföljning och övervakning. b) Vid behov investera i och tillhandahålla utbildning om miljövänlig och hållbar utrustning och infrastruktur och miljövänliga och hållbara resurser (byggnader, mark och teknik) för lärande, social samvaro och rekreation för att säkerställa sunda, säkra, inkluderande, kreativa och motståndskraftiga lärandemiljöer. c) Öka medvetenheten om fördelarna och möjligheterna med lärande för den gröna omställningen och hållbar utveckling samt stödja formella och icke-formella utbildningsinrättningar, inbegripet förskoleverksamhet och barnomsorg, för att göra klimatförändringar, miljöskydd, biologisk mångfald och hållbarhet relevanta för de lärandes dagliga liv och främja en hållbarhetskultur. d) Utveckla kunskaper, färdigheter och attityder hos lärande i alla åldrar för att de ska kunna leva ett mer hållbart liv, främja hållbara konsumtions- och produktionsmönster, anamma hälsosammare och miljövänligare livsstilar och bidra individuellt och kollektivt till omställningen av våra samhällen. e) Stödja och förbättra undervisning och lärande för den gröna omställningen och hållbar utveckling genom att tillhandahålla infrastruktur, digitala verktyg och resurser samt stödja utbildarnas digitala kompetens. f) Involvera alla studerande på olika meningsfulla och samordnade sätt i syfte att föreslå och tillsammans utforma strategier för vad, hur och var de lär sig om och för den gröna omställningen och hållbar utveckling. Uppmuntra till ett representativt deltagande av studerande oavsett kön eller bakgrund, inbegripet personer med begränsade möjligheter. Ge alla studerande möjlighet att delta i och engagera sig i beslutsfattandet vid sin institution, i lokalsamhället samt i vidare sammanhang. g) I nära samarbete med berörda aktörer utveckla och stödja läroplansprogram och -ramar så att de studerande kan utveckla hållbarhetskompetens (17) från tidig ålder. Lärande över generationsgränserna och användningen av lokalt präglade exempel, problemställningar och svar kan göra läroplanerna mer relevanta för de studerande eftersom de visar att frågor som gäller klimatförändringar, biologisk mångfald, miljöskydd och hållbarhet även är lokala och praktiskt tillämpliga. h) Stödja samarbete och nätverksarbete om hållbarhet, miljöskydd och biologisk mångfald, till exempel mellan lokala myndigheter, ungdomsarbetsorganisationer och ungdomsorganisationer, centrum för miljöutbildning, centrum för globalt lärande, skogar, parker, jordbruk, museer, bibliotek, icke-statliga organisationer, forskning, konsumentorganisationer och företag för att på så sätt stärka kopplingarna mellan formellt, icke-formellt och informellt lärande. i) Stödja spridning av god praxis och pedagogisk forskning om undervisning och lärande för den gröna omställningen och hållbar utveckling på alla utbildningsnivåer och för alla utbildningstyper.

5. Ytterligare stödja de studerande genom att överväga följande åtgärder: a) Ge de studerande möjlighet att redan från förskoletiden förstå, engagera sig i och uppskatta naturen och dess biologiska mångfald, samt bidra till att väcka nyfikenheten hos de studerande och lära dem att både individuellt och kollektivt agera för hållbarhet. b) Stärka, bland annat genom ekonomiskt stöd i enlighet med nationella system för ekonomiskt stöd, livslångt lärande av hög kvalitet för den gröna omställningen och hållbar utveckling, inbegripet praktik, lärlingsutbildning, volontärarbete, verksamhet utanför läroplanen, ungdomsarbete och andra former av formellt, icke-formellt och informellt lärande och kopplingarna dem emellan. Stimulera och erkänna åtgärder och program för samhällsengagemang i detta avseende. c) Underlätta lärandemetoder och lärandestrategier som är samarbetsinriktade, experimentella, praktiskt orienterade och relevanta för lokala sammanhang och traditioner, och som stöder tvärvetenskaplig och ämnesövergripande verksamhet. Detta inbegriper att ge de studerande praktiska möjligheter att observera och vårda naturen, samt att reducera, reparera, återanvända och återvinna, och därigenom hjälpa dem att förstå vikten av hållbara livsstilar och cirkulär ekonomi. d) Tillhandahålla faktabaserad och tillgänglig information om klimatkrisen, miljökrisen och den biologiska mångfaldskrisen och dess drivkrafter enligt överenskommelsen inom ramen för Århuskonventionen (18). e) Utveckla problemlösnings- och samarbetsfärdigheter, främja kritiskt tänkande, mediekompetens och systemtänkande, samt stödja positiv särbehandling, bland annat frivilligarbete, för att bemöta och minska den rädsla och brist på egenmakt som studerande kan uppleva i samband med globala kriser.

6. Ytterligare stödja pedagogerna för att underlätta lärande för den gröna omställningen och hållbar utveckling genom att överväga följande åtgärder: a) Erkänna att alla pedagoger, oavsett ämne eller utbildningssektor, är hållbarhetsutbildare som behöver hjälpa de studerande att förbereda sig för den gröna omställningen. Se till att de kan förbättra de studerandes kunskaper om målen för hållbar utveckling. Inkludera, samråda med och stödja pedagogerna i utveckling av läroplaner och program och andra utbildningsreformer som rör den gröna omställningen och hållbar utveckling och i utformningen av lämplig fortbildning. b) Stödja integrering av den gröna omställningen och hållbar utveckling i grundläggande utbildningsprogram för lärare och utbildare liksom i fortlöpande yrkesutvecklingsprogram, och i alla standarder och ramar för läraryrket för att stödja pedagogernas kompetensutveckling när det gäller hållbarhet. c) Stödja mentorssystem och fortbildningsprogram vid institutionerna. Stödja pedagogernas användning av digitala verktyg och digital teknik i sin praxis för att förbättra undervisning och lärande om den gröna omställningen och hållbar utveckling. d) Vidareutveckla och utforska möjligheter och incitament för pedagoger att delta i fortbildningsprogram som rör hållbarhet, till exempel genom att beakta dem i karriärutvecklingen och skapa funktioner för pedagoger som t.ex. hållbarhetssamordnare. e) Stödja pedagogerna, bland annat genom att ge dem den tid och det utrymme som krävs för att ta till sig pedagogiska metoder som stärker undervisning och lärande för den gröna omställningen och hållbar utveckling på tvärvetenskapliga sätt och utveckla de socioemotionella aspekterna av lärande, så att alla studerande kan bli drivkrafter för förändring och lära sig att agera, både enskilt och kollektivt, lokalt och globalt, för en mer hållbar värld. f) I tillämpliga fall uppmuntra och möjliggöra omdanande och ämnesövergripande undervisning och lärande genom såväl traditionella som innovativa metoder, inbegripet praktiska övningar, STEAM-metoden (19), hackaton, lärande kombinerat med samhällstjänst och spelifiering, g) Utveckla och tillgängliggöra resurser för att stödja pedagoger, bland annat när det gäller bedömning. Ge pedagoger stöd att använda traditionella och nya verktyg och material för att undervisa och utbilda om den gröna omställningen och hållbar utveckling i olika inomhus- och utomhusmiljöer samt digitala och icke-digitala miljöer. Ge tillgång till olika kunskapscentrum, inbegripet centrum för miljöutbildning. h) Uppmuntra forsknings- och innovationssamhället att samarbeta med formella, icke-formella och informella utbildningsanordnare för att stödja pedagoger när det gäller den gröna omställningen och hållbar utveckling. Uppmuntra deltagande i försöksprojekt och forskning som rör klimatkrisen, miljökrisen och hållbarheten.

7. Fortsätta stödja formella och icke-formella utbildningsinstitutioner så att de på ett ändamålsenligt vis i tillämpliga fall kan integrera den gröna omställningen och hållbar utveckling i all sin verksamhet genom att överväga följande åtgärder: a) Uppmuntra och underlätta effektiva heltäckande strategier för hållbarhet som omfattar undervisning och lärande, visioner, planering och styrning, aktivt deltagande av studerande och personal, familjers medverkan, förvaltning av byggnader och resurser, partnerskap med lokalsamhället och samhället i stort, samt forskning och innovation. Stödja utbildningsledare vid organisatoriska förändringar genom särskild fortbildning och vägledning för deras uppdrag. b) Stödja utbildningsinstitutioner i att utforma, övervaka och utvärdera sina hållbarhetsstrategier och/eller integrera hållbarhet i befintliga processer och åtgärder (t.ex. planer för skolutveckling, uppdragsbeskrivningar och strategier för högre utbildning). Erkänna att detta är en långsiktig process som kräver många mindre, mätbara steg som fortlöpande övervakas och utvärderas, bland annat genom institutionens självutvärdering. c) Uppmuntra och stödja förskolor och barnomsorgsinstitutioner, skolor, lärosäten, yrkesutbildningsanordnare, institutioner för vuxenutbildning och andra utbildningsanordnare att – i enlighet med sitt institutionella oberoende – delta i miljöcertifieringsprogram som kan ge miljömässiga, sociala, utbildningsmässiga och ekonomiska fördelar. Tillhandahålla stödstrukturer för dessa system, t.ex. byråer eller organ för att stödja strategier som omfattar hela institutioner, mentorskap och nätverksbyggande, mallar och vägledning samt ekonomiskt stöd. d) Inrikta en del av utbildningsorganisationernas interna och/eller externa mekanismer för översyn och kvalitetssäkring på hållbarhet. Ge erkännande för lärosätenas verkningsfulla engagemang på lämpliga sätt, inbegripet exempelvis finansieringsmekanismer. e) Ytterligare integrera den gröna omställningen och hållbar utveckling i program, kursplaner och moduler inom yrkesutbildning och högre utbildning (i enlighet med institutionellt oberoende och akademisk frihet) på en rad olika områden, såsom företagsstudier, samhällsvetenskap, pedagogik, humaniora, konst, arkitektur och ingenjörsvetenskap samt planering och förvaltning av markanvändning. Använda resurser och material som tagits fram av icke-statliga miljö- och utbildningsorganisationer och andra relevanta organ. f) Stödja lärosäten och institutioner för yrkesutbildning och vuxenutbildning i utvecklingen av kortare och skräddarsydda kurser om den gröna omställningen och hållbar utveckling, som bland annat kan leda till mikromeriter, i syfte att fördjupa, bredda och uppdatera yrkeskompetensen. g) Verka för partnerskap med alla discipliner och aktörer, inbegripet näringslivet, den konstnärliga sektorn, jordbruks-, kulturarvs-, idrotts- och ungdomssektorerna, forskningsinstitut, organisationer i det civila samhället, förlag och andra aktörer som tillhandahåller läromedel och teknik samt institutioner och organisationer för forskning om utbildning. Uppmuntra utvecklingen av program utanför läroplanerna, sommarprogram och andra program och samtidigt ge stöd till praktiktjänstgöring i t.ex. laboratorier, företag, forskningsinstitut och icke-statliga organisationer. h) Stödja program som verkar för innovation och entreprenörskap inom hållbarhet. Stärka lärosäten och yrkesskolor så att de inrättar eller förstärker knutpunkter för hållbarhet som förbättrar innovation och entreprenörskap för den gröna omställningen och hållbar utveckling, en cirkulär ekonomi och biologisk mångfald.

8. I tillämpliga fall mobilisera nationella medel och EU-medel för investeringar i infrastruktur, utbildning, verktyg och resurser för att öka den formella och icke-formella utbildningens resiliens och beredskap inför den gröna omställningen, särskilt Erasmus+, faciliteten för återhämtning och resiliens, Europeiska solidaritetskåren, Europeiska socialfonden+, Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, Europeiska regionala utvecklingsfonden, instrumentet för tekniskt stöd, programmet för ett digitalt Europa, Horisont Europa och InvestEU.

9. Investera i övervakning, forskning och utvärdering av de politiska utmaningarna och effekterna av dessa initiativ i syfte att bygga vidare på tillvaratagna erfarenheter och utgöra en grund för utformningen av politiken. Detta kan innefatta genomförandet av befintliga indikatorer och mål, inbegripet på internationell nivå.

HÄRIGENOM UPPMANAS KOMMISSIONEN ATT, MED VEDERBÖRLIGT BEAKTANDE AV SUBSIDIARITETSPRINCIPEN OCH DE NATIONELLA FÖRHÅLLANDENA, GÖRA FÖLJANDE:

1. Underlätta samarbete och ömsesidigt lärande mellan medlemsstater och berörda aktörer i fråga om lärande för den gröna omställningen och hållbar utveckling genom följande: a) Använda den strategiska ramen för det europeiska utbildningssamarbetet inför och bortom ett europeiskt område för utbildning (2021–2030) (20), där utbildning för den gröna omställningen är ett centralt prioriterat område. b) Sprida olika möjligheter att främja, stödja och möjliggöra formell och icke-formell utbildning för den gröna omställningen och hållbar utveckling inom EU:s finansieringsprogram, såsom Erasmus+, Europeiska solidaritetskåren, Life, Europeiska socialfonden+, Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, Horisont Europa inbegripet Marie Skłodowska-Curie-åtgärder, programmet för utbildning och information om utvecklingsfrågor och instrumentet för tekniskt stöd, och uppmuntra till användningen av dessa möjligheter. c) Utbyta god praxis från personalutbyten, projekt och nätverk inom ramen för Erasmus+, bland annat genom Europauniversitetens allianser, nätgemenskapen eTwinning, lärarakademierna inom Erasmus+ samt yrkeskunskapscentrumen, Marie Skłodowska-Curie-åtgärderna och Europeiska institutet för innovation och teknik. d) Identifiera, dokumentera och utbyta god praxis, bland annat genom befintliga onlineplattformar (21) samt stödja nätverksarbete mellan nationella och andra organisationer som arbetar med utbildning och den gröna omställningen och hållbar utveckling inom formell och icke-formell utbildning. e) Involvera ungdomar i genomförandet av rekommendationen, särskilt genom Europaåret för ungdomar 2022 och EU:s ungdomsdialog, för att säkerställa att ungdomars och ungdomsorganisationers åsikter och behov beaktas fullt ut. f) Skapa synergier med koalitionen för utbildning för klimatet och ett nytt europeiskt Bauhaus.

2. Utveckla, dela och tillgängliggöra, för frivillig användning, resurser, material och forskning vad gäller lärande för den gröna omställningen och hållbar utveckling, i samarbete med medlemsstaterna, inbegripet om GreenComp, den nya europeiska ramen för hållbarhetskompetens.

3. Stödja pedagogers undervisning i den gröna omställningen och hållbar utveckling genom följande: a) Tillhandahålla resurser och stödmaterial för frivillig användning på den europeiska skolutbildningsplattformen, Epale och Europeiska ungdomsportalen. b) Belöna enastående insatser inom undervisning och lärande för den gröna omställningen och hållbar utveckling genom EU:s utmärkelser, bland annat det europeiska priset för innovativ undervisning, eTwinning-priset och det europeiska yrkeskompetenspriset.

4. Övervaka utvecklingen av grön kompetens eller attityder gentemot miljömässig hållbarhet hos utexaminerade från lärosäten och yrkesutbildning samt forskare i början av karriären, utan att skapa nya rapporteringsskyldigheter eller ytterligare bördor för medlemsstaterna, genom befintliga europeiska undersökningar såsom det europeiska initiativet för uppföljning av utexaminerade, exempelvis genom att ta med frågor om sådana attityder i dessa undersökningar.

5. Övervaka framstegen när det gäller utbildning för den gröna omställningen och hållbar utveckling inom ramen för befintliga rapporter om det europeiska området för utbildning och den europeiska gröna given utan att skapa nya rapporteringsskyldigheter eller ytterligare bördor för medlemsstaterna. Detta inbegriper att stödja utarbetandet av möjliga indikatorer eller mål på EU-nivå för hållbarhet enligt rådets resolution om en strategisk ram för det europeiska utbildningssamarbetet inför och bortom ett europeiskt område för utbildning (2021–2030).

6. Stärka samarbetet med befintliga internationella organisationer, särskilt Unesco och andra FN-organ inbegripet Unece, för att främja en strategi för utbildning för den gröna omställningen och hållbar utveckling tillsammans med beslutsfattare, yrkesverksamma och berörda parter i och mellan medlemsstaterna, som inbegriper jämlikhet, inkludering och rättvisa, i linje med den europeiska gröna given, målen för hållbar utveckling och Unescos färdplan för utbildning för hållbar utveckling för 2030.

7. Fortsätta att stärka den gröna dimensionen i programmen Erasmus+ och Europeiska solidaritetskåren, i båda fallen genom hållbar rörlighet, samarbete online, miljövänliga metoder i projekt och tydlig inriktning på den gröna omställningen och hållbar utveckling i samarbete mellan olika aktörer på utbildnings- och ungdomsområdet.

Utfärdad i Luxemburg 16 juni 2022. På rådets vägnar O. DUSSOPT Ordförande

(1) COM(2019) 640 final

(2) COM(2020) 380 final

(3) Inklusive den nya ramen för genomförandet av Unece-strategin för utbildning för hållbar utveckling från 2021 till 2030.

(4) I denna rekommendation avses med utbildare lärare, utbildare, ungdomsarbetare, lärarutbildare och alla yrkesverksamma inom formell, icke-formell och informell utbildning.

(5) Dok. 12210/20.

(6) Unesco, Education for sustainable development: a roadmap, 2020.

(7) COM(2020) 625 final

(8) EUT C 428, 13.12.2017, s. 10.

(9) EUT C 66, 26.2.2021, s. 1.

(10) COM(2020) 628 final

(11) Rådets rekommendation av den 22 maj 2018 om nyckelkompetenser för livslångt lärande (EUT C 189, 4.6.2018, s. 1).

(12) COM(2020) 274 final

(13) EUT C 417, 2.12.2020, s. 1.

(14) COM(2020) 624 final

(15) OECD (2020), Are Students Ready to Thrive in an Interconnected World? Pisa 2018, volym VI.

(16) International Research Centre on Artificial Intelligence (IRCAI) är det första globala centrum som, under överinseende av Unesco, i sin verksamhet hanterar artificiell intelligens, utbildning och hållbar utveckling.

(17) Konceptet ”hållbarhetskompetens” som beskrivs i GreenComp, den europeiska ramen för hållbarhetskompetens, omfattar de kunskaper, färdigheter och attityder som studerande i alla åldrar behöver för att leva, arbeta och agera på ett hållbart sätt (inbegripet kritiskt tänkande, systemtänkande och koppling till naturen). ”Grön kompetens” avser yrkeskompetens som behövs i alla sektorer och på alla nivåer av arbetsmarknaden för den gröna omställningen, inbegripet skapandet av nya, gröna arbetstillfällen.

(18) Konventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor.

(19) STEAM (naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap, konst och matematik) anammar den kreativa potentialen i att koppla samman STEM-utbildningen med konst, humaniora och samhällsvetenskap.

(20) Rådets resolution om en strategisk ram för det europeiska utbildningssamarbetet inför och bortom ett europeiskt område för utbildning (2021–2030), EUT C 66, 26.2.2021, s. 1.

(21) Detta skulle kunna omfatta koalitionen för utbildning för klimatet, den kommande europeiska skolutbildningsplattformen, Elev- och lärarhörnan, plattformen Vetenskap är fantastiskt!, Europeiska ungdomsportalen, Epale (webbplattform för vuxenutbildning i Europa), Scientix, den europeiska alliansen för lärlingsutbildning och kompetenspakten.