(2)

Bilaga II ska ersättas med följande: ”BILAGA II INNEHÅLLSFÖRTECKNING 1. INLEDNING 2. INSPEKTIONSKRAV 1. Bromssystem 8. Störningar 1. INLEDNING I denna bilaga fastställs reglerna för provning och/eller kontroll av bromssystem och avgasutsläpp under en vägkontroll av trafiksäkerheten. Det är inte obligatoriskt att använda någon utrustning vid vägkontroller. Det förbättrar emellertid kvaliteten på inspektionen och rekommenderas då så är möjligt. Punkter som bara kan kontrolleras med hjälp av utrustning har markerats med ett (E). Om en inspektionsmetod beskrivs som visuell innebär det att inspektören, förutom att titta på objektet i fråga, i tillämpliga fall även bör prova det, utvärdera buller eller använda andra lämpliga inspektionsmedel utan att använda någon utrustning. 2. INSPEKTIONSKRAV Vid vägkontroll av trafiksäkerheten kan punkter och metoder enligt nedan innefattas. Brister är exempel på defekter som kan upptäckas. Punkt Metod Brister 1. BROMSSYSTEM 1.1 Mekaniskt skick och funktion 1.1.1 Färdbromsens pedalaxel Visuell kontroll av komponenterna under det att bromssystemet manövreras. Anm.: Fordon med servobromssystem bör inspekteras med motorn avstängd. a) Pedalaxeln svårmanövrerad. b) Stort slitage eller glapp. 1.1.2 Pedalens skick och manöverorganets slaglängd Visuell kontroll av komponenterna under det att bromssystemet manövreras. Anm.: Fordon med servobromssystem bör inspekteras med motorn avstängd. a) För stor eller för liten tillgänglig slaglängd. b) Manöverorganet utväxlar inte korrekt. c) Halkskyddsbeläggning på bromspedalen saknas, har lossnat eller slitits ned. 1.1.3 Vakuumpump eller kompressor och behållare Visuell kontroll av komponenterna vid normalt arbetstryck. Kontrollera den tid det tar för vakuum eller lufttryck att nå säkert driftvärde samt funktionen hos varningsanordning, flerkrets-skyddsventil och övertrycksventil. a) Otillräckligt lufttryck/vakuum för att aktivera bromsen minst två gånger efter det att larmsystemet utlösts (eller manometerutslaget signalerar fara). b) Den tid som behövs för att bygga upp lufttryck/vakuum till säkert driftvärde uppfyller inte kraven (7). c) Flerkrets-skyddsventilen eller övertrycksventilen fungerar inte. d) Läckage som orsakar märkbar trycksänkning eller förnimbart läckage. e) Yttre skada som sannolikt påverkar bromssystemets funktion. 1.1.4 Indikator eller mätare för otillräckligt tryck Funktionskontroll Felaktig eller skadad mätare eller indikator. 1.1.5 Handmanövrerad bromsventil Visuell kontroll av komponenterna under det att bromssystemet manövreras. a) Manöverorganet spräckt, skadat eller starkt förslitet. b) Ej tillförlitlig manövrering av ventil eller ej tillförlitlig ventil. c) Lösa kopplingar eller läckor i systemet. d) Otillfredsställande funktion. 1.1.6 Parkeringsbromsaktivator, manöverarm, låsmekanism Visuell kontroll av komponenterna under det att bromssystemet manövreras. a) Låsmekanismen otillräcklig. b) För stort slitage på manöverarmens axel eller låsmekanismen. c) För stor slaglängd (felaktig inställning). d) Aktivatorn saknas, är skadad eller fungerar inte. e) Bristfällig funktion, varningsindikatorn felaktig. 1.1.7 Bromsventiler (bottenventiler, utloppsventiler, reglerventiler osv.) Visuell kontroll av komponenterna under det att bromssystemet manövreras. a) Skadad ventil eller otillräcklig täthet (luftläckage). b) Kompressorns oljeförbrukning för stor. c) Ventil ej tillförlitlig eller bristfälligt monterad. d) Förlust eller läckage av bromsvätska. 1.1.8 Kopplingar till släpvagnens bromsanordning (elektriska och pneumatiska) Koppla ur och koppla åter in alla kopplingar för bromssystemet mellan dragfordon och släpvagn. a) Kran eller självstängande ventil defekt. b) Kran eller ventil ej tillförlitlig eller bristfälligt monterad. c) Otillräcklig täthet. d) Felaktig anslutning eller ingen anslutning där så behövs. e) Otillräcklig funktion. 1.1.9 Energiackumulator, tryckluftsbehållare Visuell kontroll a) Tank skadad, korroderad eller otät. b) Avtappningsanordning fungerar inte. c) Tank ej tillförlitlig eller bristfälligt monterad. 1.1.10. Servostyrenheter, huvudcylinder (hydraulsystem) Visuell kontroll av komponenterna under det att bromssystemet manövreras. a) Servostyrenhet defekt eller ineffektiv. b) Huvudcylinder defekt eller otät. c) Huvudcylinder ej tillförlitlig. d) För liten mängd bromsvätska. e) Lock på huvudcylindern saknas. f) Kontrollampan för bromsvätska lyser eller är defekt. g) Bristfällig funktion hos varningsanordningen för bromsvätskenivån. 1.1.11 Bromsrör Visuell kontroll av komponenterna under det att bromssystemet manövreras. a) Hög risk för funktionsfel eller brott. b) Otätheter i rör eller kopplingar. c) Skadade eller starkt korroderade rör. d) Felmonterade rör. 1.1.12 Bromsslangar Visuell kontroll av komponenterna under det att bromssystemet manövreras. a) Hög risk för funktionsfel eller brott. b) Slangar skadade, skavda, snodda eller för korta. c) Otätheter i slangar eller kopplingar. d) Slangarna utvidgas extremt under tryck. e) Porösa slangar. 1.1.13 Bromsbelägg och bromsklossar Visuell kontroll a) Stort slitage på belägg eller klossar. b) Belägg eller klossar nedsmutsade av olja, fett osv. c) Belägg eller klossar saknas. 1.1.14 Bromstrummor, bromsskivor Visuell kontroll a) Bromstrumma eller bromsskiva starkt försliten, korroderad, repad eller sprucken, bristfälligt monterad eller brottskadad. b) Bromstrumma eller bromsskiva nedsmutsad av olja, fett osv. c) Bromstrumma eller bromsskiva saknas. d) Bromsskölden bristfälligt fastmonterad. 1.1.15 Bromskablar, stänger, spakar, kopplingar Visuell kontroll av komponenterna under det att bromssystemet manövreras. a) Kabel skadad eller bockad. b) Stort slitage eller framskriden korrosion på komponent. c) Kablar eller stänger för löst monterade. d) Bristfällig kabelmontering. e) Begränsning i bromssystemets rörlighet. f) Onormala rörelser hos spakar/kopplingar till följd av felaktig inställning eller onormalt slitage. 1.1.16 Bromscylindrar (även fjäderbromsar och hydraulcylindrar) Visuell kontroll av komponenterna under det att bromssystemet manövreras. a) Cylinder sprucken eller skadad. b) Otät cylinder. c) Cylinder ej tillförlitlig eller bristfälligt monterad. d) Starkt korroderad cylinder. e) För liten eller för stor slaglängd för cylindern. f) Dammskydd saknas eller är mycket skadat. 1.1.17 Lastavkännande, automatisk bromskraftregulator Visuell kontroll av komponenterna under det att bromssystemet manövreras. a) Defekt förbindelse. b) Felaktigt justerad förbindelse. c) Ventil kärvar eller fungerar inte. d) Ventil saknas. e) Tillverkarskylt saknas. f) Informationen oläslig eller överensstämmer inte med kraven (7). 1.1.18 Bromsjusterare och indikatorer Visuell kontroll. a) Bromsjusteraren kärvar eller rör sig onormalt, alltför stort slitage eller felaktig inställning. b) Defekt bromsjusterare. c) Felaktigt installerad eller utbytt. 1.1.19 Tillsatsbromsanordning (om sådan monterats) Visuell kontroll a) Bristfällig montering eller anslutning. b) Systemet uppenbart felaktigt eller saknas. 1.1.20 Automatisk manövrering av släpvagnens bromsanordning Koppla ur kopplingen för bromssystemet mellan dragfordon och släpvagn. Släpvagnens bromsanordning aktiveras inte automatiskt när bromskopplingen kopplas ur. 1.1.21 Hela bromssystemet Visuell kontroll a) Övriga systemenheter (t.ex. frostskyddspump, lufttork, osv.) har yttre skador eller är starkt korroderade så att bromssystemet påverkas negativt. b) Lufttork eller frostskyddspump ej tillräckligt tät. c) Någon komponent ej tillförlitlig eller bristfälligt monterad. d) Felaktig reparation eller ändring av någon komponent. 1.1.22 Provanslutningar (om sådana monterats) Visuell kontroll a) Saknas. b) Skadade, oanvändbara eller otäta. 1.2 Färdbromsens prestanda och verkan 1.2.1 Prestanda (E) Prova på en maskin för statiskt bromsprov, aktivera bromsarna successivt till maximal verkan. a) Obefintlig eller otillräcklig bromsverkan på ett eller flera hjul. b) Bromsverkan på det minst bromsade hjulet på en axel är mindre än 70 % av den maximala verkan på det andra hjulet på samma axel. c) Ingen gradvis bromsverkan (låsning). d) Onormal fördröjning före bromsverkan på något hjul. e) Alltför stora variationer i bromsverkan under ett helt hjulvarv. 1.2.2 Verkan (E) Prova på en maskin för statiskt bromsprov med föreliggande vikt. a) Uppfyller ej nedanstående minimivärden: b) Kategori M1, M2 och M3 – 50 % (1) c) Kategori N1 – 45 % d) Kategori N2 och N3 – 43 % (2) e) Kategori O2, O3 och O4 – 40 % (3) 1.3 Reservbromsens prestanda och verkan (vid separata system) 1.3.1 Prestanda (E) Om reservbromssystemet är separat från färdbromssystemet används metoden enligt 1.2.1. a) Obefintlig eller otillräcklig bromsverkan på ett eller flera hjul. b) Bromsverkan på det minst bromsade hjulet på en axel är mindre än 70 % av den maximala verkan på det andra hjulet på samma axel. c) Ingen gradvis bromsverkan (låsning). 1.3.2 Verkan (E) Om reservbromssystemet är separat från färdbromssystemet används metoden enligt 1.2.2. Bromsverkan mindre än 50 % (4) av verkan på färdbromsen enligt avsnitt 1.2.2 i förhållande till den tillåtna totalvikten eller, för påhängsvagnar, till summan av den tillåtna axelbelastningen. 1.4 Parkeringsbromsens prestanda och verkan 1.4.1 Prestanda (E) Aktivera på en maskin för statiskt bromsprov. Bromsen fungerar inte på ett eller flera hjul. 1.4.2 Verkan (E) Prova på en maskin för statiskt bromsprov med föreliggande vikt. Ger för alla fordonskategorier en bromskoefficient som är lägre än 16 % i förhållande till den tillåtna totalvikten eller, när det rör sig om motorfordon, som är lägre än 12 % i förhållande till fordonets tillåtna totalvikt, om detta värde är högre. 1.5 Tillsatsbromsens prestanda Visuell kontroll eller om så är möjligt provning av om systemet fungerar. a) Ingen gradvis bromsverkan (gäller ej motorbromsen). b) Systemet fungerar ej. 1.6 ABS-bromsar Visuell kontroll av varningsanordning. a) Felaktig varningsanordning. b) Systemfel på varningsanordningen. 8. STÖRNINGAR 8.2 Avgasutsläpp 8.2.1 Utsläpp från bensinmotor 8.2.1.1 Utrustning för kontroll av avgasutsläpp Visuell kontroll a) Fabriksmonterad utrustning för kontroll av utsläpp saknas eller är uppenbart defekt. b) Läckage som väsentligen påverkar mätning av utsläpp. 8.2.1.2 Gasformiga utsläpp (E) Mätning med hjälp av en avgasmätare i enlighet med kraven (7). För fordon utrustade med lämpliga omborddiagnossystem kan funktionen hos utsläppssystemet alternativt kontrolleras genom att OBD-anordningen läses av på lämpligt sätt och samtidigt kan kontroll ske av OBD-systemets funktion, i stället för utsläppsmätningar vid tomgång i enlighet med tillverkarens rekommendationer för uppvärmning och andra krav (h) samt med hänsyn till tillämpliga toleranser. Alternativt kan mätningar utföras med hjälp av utrustning för fjärranalys och bekräftas genom standardprovningsmetoder. a) Gasutsläppen överskrider de nivåer som angetts av tillverkaren, b) eller, om ett sådant värde inte finns att tillgå, överstiger CO-halten följande värden: 1) för fordon som inte har ett avancerat utsläppsbegränsande system, — 4,5 %, eller — 3,5 % enligt den tidpunkt då fordonet registrerats eller tagits i bruk för första gången som anges i kraven (7) 2) för fordon med ett avancerat utsläppsbegränsande system, — vid tomgång: 0,5 % — vid hög tomgång: 0,3 % eller — vid tomgång: 0,3 % (5) — vid hög tomgång: 0,2 % enligt den tidpunkt då fordonet registrerats eller tagits i bruk för första gången som anges i kraven (7). c) Lambda utanför intervallet 1 ± 0,03 eller ej i enlighet med tillverkarens specifikation. d) OBD-avläsningen indikerar allvarligt fel. e) Fjärranalysen påvisar en stor avvikelse från kraven. 8.2.2 Utsläpp från dieselmotorer 8.2.2.1 Utrustning för kontroll av avgasutsläpp Visuell kontroll a) Fabriksmonterad utrustning för kontroll av utsläpp saknas eller är uppenbart defekt. b) Läckage som väsentligen påverkar mätning av utsläpp. 8.2.2.2 Röktäthet (E) a) Avgasernas röktäthet ska mätas vid fri acceleration (utan belastning och från tomgång till maximivarvtal) med växeln i friläge och kopplingen nedtryckt. b) Konditionering av fordon 1. Provningar får utföras på fordon utan konditionering. Av säkerhetsskäl är det dock lämpligt att kontrollera att motorn är varm och i tillfredsställande mekaniskt skick. 2. krav på konditionering: i) Motorn ska ha uppnått arbetstemperatur, vilket t.ex. innebär att temperaturen på motoroljan som mäts med en oljemätsticka ska vara minst 80 °C eller motsvara normal arbetstemperatur om den är lägre, eller att motorblocktemperaturen, mätt som nivå på den infraröda strålningen, ska vara minst lika hög. Om denna mätmetod är opraktisk på grund av fordonets konstruktion ska motorns normala arbetstemperatur uppnås på annat sätt, t.ex. genom att kylfläkten går igång. ii) Avgassystemet ska rensas genom minst tre fria accelerationscykler eller motsvarande metod. c) Provningsförfarande 1. Motorn och eventuellt turboaggregat ska gå på tomgång innan varje fri accelerationscykel påbörjas. För tunga dieseldrivna fordon innebär detta minst 10 sekunder efter det att gaspedalen släppts upp. 2. För att igångsätta varje fri accelerationscykel ska gaspedalen snabbt (dvs. på mindre än en sekund) och i en rörelse, men inte häftigt, tryckas i botten för att uppnå maximal insprutning från insprutningspumpen. 3. Under varje fri accelerationscykel och innan gaspedalen släpps upp ska motorn komma upp i maximivarvtal eller, när det gäller automatväxlade fordon, det varvtal som anges av tillverkaren eller, om dessa uppgifter inte finns att tillgå, två tredjedelar av maximivarvtalet. Detta kan kontrolleras t.ex. med hjälp av motorvarvet eller genom att man låter tillräckligt lång tid förflyta mellan den första tryckningen på gaspedalen och det ögonblick den släpps upp, vilket för fordon i kategorierna M2, M3, N2 och N3 bör vara minst 2 sekunder. 4. Fordon får endast underkännas om det aritmetiska medelvärdet från minst tre av de senast genomförda accelerationscyklerna överskrider gränsvärdet. Medelvärdet kan räknas fram genom att man bortser från de mätningar som i hög grad avviker från medelvärdet eller att man använder resultatet av någon annan statistisk beräkning som tar hänsyn till spridningen hos mätningarna. Medlemsstaterna får begränsa antalet provningscykler. 5. För att undvika onödiga provningar får medlemsstaterna underkänna fordon om värdena efter mindre än tre fria accelerationscykler eller efter rensningscykeln ovan ligger mycket högre än gränsvärdet. För att undvika onödiga provningar får medlemsstaterna likaså godkänna fordon om värdena efter mindre än tre fria accelerationscykler eller efter rensningscykeln ovan ligger mycket lägre än gränsvärdet, med hänsyn till lämpliga toleransgränser. Alternativt kan mätningar utföras med hjälp av utrustning för fjärranalys och bekräftas genom standardprovningsmetoder. a) För fordon som registrerats eller tagits i bruk för första gången efter det datum som anges i kraven (7), röktätheten överskrider den nivå som anges på fordonets tillverkarskylt, b) Om ett sådant värde inte finns att tillgå eller om kraven (7) inte medger att referensvärden används, — för insugningsmotorer: 2,5 m-1, — för turboladdade motorer: 3,0 m-1, eller, för fordon som identifierats i kraven (7) eller som registrerats eller tagits i bruk för första gången efter det datum som anges i kraven (h), — — 1,5 m-1 (6). c) Fjärranalysen påvisar en stor avvikelse från kraven.