C 334/60

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 12 juli 2022

om Greklands nationella reformprogram 2022 med avgivande av rådets yttrande om Greklands stabilitetsprogram 2022

(2022/C 334/08)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.2,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (2), särskilt artikel 6.1,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

med beaktande av Europaparlamentets resolutioner,

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

med beaktande av ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande,

med beaktande av yttrandet från kommittén för socialt skydd,

med beaktande av yttrandet från kommittén för ekonomisk politik, och

av följande skäl:

(1) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 (3), genom vilken faciliteten för återhämtning och resiliens inrättades, trädde i kraft den 19 februari 2021. Faciliteten för återhämtning och resiliens ger ekonomiskt stöd till genomförandet av reformer och investeringar och utgör en finanspolitisk impuls som finansieras av unionen. Den bidrar till den ekonomiska återhämtningen och till genomförandet av hållbara och tillväxtfrämjande reformer och investeringar, i synnerhet för att främja den gröna och den digitala omställningen, och stärker samtidigt resiliensen och den potentiella tillväxten i medlemsstaternas ekonomier. Den bidrar också till hållbara offentliga finanser och ökar tillväxt och jobbskapande på medellång och lång sikt. Det högsta ekonomiska bidraget per medlemsstat inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens kommer att uppdateras i juni 2022, i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EU) 2021/241.

(2) Den 24 november 2021 antog kommissionen den årliga översikten över hållbar tillväxt, som inledde 2022 års europeiska planeringstermin. I översikten togs vederbörlig hänsyn till det sociala åtagandet från Porto som undertecknades den 7 maj 2021 om att fortsätta genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 25 mars 2022 godkände Europeiska rådet prioriteringarna i 2022 års årliga översikt över hållbar tillväxt. Den 24 november 2021 antog kommissionen, på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Grekland var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning. Samma dag antog kommissionen också en rekommendation till rådets rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet och ett förslag till 2022 års gemensamma sysselsättningsrapport, som innehöll en analys av genomförandet av riktlinjerna för sysselsättningspolitik och principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter. Rådet antog rekommendationen om den ekonomiska politiken i euroområdet (4) (rekommendation om euroområdet 2022) den 5 april 2022 och den gemensamma sysselsättningsrapporten den 14 mars 2022.

(3) Rysslands invasion av Ukraina, som följde tätt inpå den globala pandemin, har avsevärt förändrat den geopolitiska och ekonomiska situationen. Invasionens påverkan på medlemsstaternas ekonomier har märkts genom bland annat högre priser på energi, livsmedel och råvaror samt svagare tillväxtutsikter. De ökande energipriserna slår särskilt hårt mot de mest utsatta hushållen som redan lever i eller riskerar att drabbas av energifattigdom liksom mot de företag som är mest sårbara för energiprishöjningar. Unionen märker också av en exceptionell ström av människor på flykt från Ukraina. De ekonomiska effekterna av Rysslands aggressionskrig har påverkat medlemsstaterna på ett asymmetriskt sätt. I detta sammanhang utlöstes den 4 mars 2022 rådets direktiv 2001/55/EG (5) för första gången genom rådets genomförandebeslut (EU) 2022/382 (6), och därigenom ges fördrivna människor från Ukraina rätt att lagligen vistas i unionen och att få tillgång till skolgång och utbildning, arbetsmarknaden, hälso- och sjukvård, bostäder och social välfärd.

(4) Med hänsyn till den snabbt föränderliga ekonomiska och geopolitiska situationen återupptar den europeiska planeringsterminen den breda politiska samordningen vad gäller ekonomi och sysselsättning 2022, samtidigt som en utveckling sker i enlighet med genomförandekraven i faciliteten för återhämtning och resiliens, enligt vad som angavs i 2022 års årliga översikt över hållbar tillväxt. Genomförandet av de antagna återhämtnings- och resiliensplanerna är viktigt för att de politiska prioriteringarna inom ramen för den europeiska planeringsterminen ska ge resultat, eftersom planerna behandlar alla eller en betydande del av de relevanta landsspecifika rekommendationer som utfärdades i 2019 och 2020 års europeiska planeringsterminer. De landsspecifika rekommendationerna från 2019 och 2020 är dessutom lika relevanta för de återhämtnings- och resiliensplaner som granskats, uppdaterats eller ändrats i enlighet med artiklarna 14, 18 och 21 i förordning (EU) 2021/241, utöver eventuella andra landsspecifika rekommendationer som utfärdats fram till den dag då sådana granskade, uppdaterade eller ändrade återhämtnings- och resiliensplaner lämnades in.

(5) Den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten är aktiverad sedan mars 2020. I sitt meddelande av den 3 mars 2021 med titeln Ett år efter utbrottet av covid-19: finanspolitiska insatser förde kommissionen fram sin ståndpunkt att beslutet om huruvida den allmänna undantagsklausulen ska avaktiveras eller fortsätta att gälla bör fattas efter en samlad bedömning av läget i ekonomin och att det viktigaste kvantitativa kriteriet bör vara nivån på den ekonomiska aktiviteten i unionen eller euroområdet jämfört med förkrisnivåerna (slutet av 2019). Ökad osäkerhet och stora nedåtrisker i de ekonomiska utsikterna på grund av kriget i Europa, liksom exceptionella höjningar av energipriserna och fortsatta störningar i leveranskedjorna, motiverar en förlängning av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten under hela 2023.

(6) I enlighet med riktlinjen i rådets rekommendation av den 18 juni 2021 (7) om Greklands stabilitetsprogram 2021 mäts den samlade finanspolitiska inriktningen för närvarande bäst som en förändring i de primära utgifterna (exklusive diskretionära åtgärder på inkomstsidan och utan att beakta tillfälliga krisåtgärder med anknytning till covid-19-krisen), men inbegripet utgifter som finansieras med icke återbetalningspliktigt stöd (bidrag) inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens och andra unionsmedel, i förhållande till den potentiella tillväxten på medellång sikt (8). För att bedöma om den nationella finanspolitiken är försiktig och dess sammansättning gynnsam för en hållbar återhämtning som är förenlig med den gröna och den digitala omställningen granskas, förutom den övergripande finanspolitiska inriktningen, även utvecklingen i nationellt finansierade (9) primära löpande utgifter (exklusive diskretionära åtgärder på inkomstsidan och utan att beakta tillfälliga krisåtgärder med anknytning till covid-19-krisen) och investeringar.

(7) Den 2 mars 2022 antog kommissionen ett meddelande med en allmän vägledning för finanspolitiken 2023 (den finanspolitiska vägledningen) som syftade till att stödja förberedelserna av medlemsstaternas stabilitets- och konvergensprogram och på så sätt stärka den politiska samordningen. På grundval av de makroekonomiska utsikterna i vinterprognosen 2022 noterade kommissionen att det bör ske en övergång från en stödjande aggregerad finanspolitisk inriktning 2020–2022 till en i stort sett neutral aggregerad finanspolitisk inriktning 2023, samtidigt som det måste finnas en beredskap att agera om den ekonomiska situationen förändras. Kommissionen meddelade att de finanspolitiska rekommendationerna för 2023 även i fortsättningen bör se olika ut för olika medlemsstater och ta hänsyn till eventuella spridningseffekter över gränserna. Kommissionen uppmanade medlemsstaterna att låta vägledningen återspeglas i sina stabilitets- och konvergensprogram. Kommissionen åtog sig att noga följa den ekonomiska utvecklingen och anpassa sin vägledning efter behov, senast i den europeiska planeringsterminens vårpaket i slutet av maj 2022.

(8) När det gäller den finanspolitiska vägledningen beaktas i de finanspolitiska rekommendationerna för 2023 de försämrade ekonomiska utsikterna, den ökade osäkerheten och ytterligare nedåtrisker samt den högre inflationen jämfört med kommissionens vinterprognos 2022. Mot bakgrund av dessa överväganden måste de finanspolitiska insatserna vara inriktade på att öka de offentliga investeringarna i den gröna och den digitala omställningen och en tryggad energiförsörjning samt hålla uppe köpkraften i de mest utsatta hushållen för att mildra effekterna av de ökade energipriserna och bidra till att begränsa inflationstrycket till följd av andrahandseffekter genom riktade och tillfälliga åtgärder. Finanspolitiken måste förbli flexibel så att den kan anpassas efter de snabbt föränderliga omständigheterna, inbegripet utmaningarna till följd av Rysslands aggressionskrig mot Ukraina när det gäller försvar och säkerhet, och bör se olika ut för olika medlemsstater enligt deras finanspolitiska och ekonomiska situation, även vad gäller deras utsatthet för krisen och tillströmningen av fördrivna människor från Ukraina.

(9) Den 27 april 2021 lämnade Grekland in sin nationella återhämtnings- och resiliensplan till kommissionen i enlighet med artikel 18.1 i förordning (EU) 2021/241. Kommissionen bedömde enligt artikel 19 i förordning (EU) 2021/241 återhämtnings- och resiliensplanens relevans, ändamålsenlighet, effektivitet och enhetlighet i enlighet med bedömningsriktlinjerna i bilaga V till den förordningen. Den 13 juli 2021 antog rådet sitt genomförandebeslut om godkännande av bedömningen av Greklands återhämtnings- och resiliensplan (10). Delutbetalningarna ska verkställas på villkor att kommissionen antar ett beslut i enlighet med artikel 24.5 i förordning (EU) 2021/241 som anger att Grekland på ett tillfredsställande sätt har uppnått de relevanta delmål och mål som angetts i rådets genomförandebeslut. För att delmålen och målen ska anses ha uppnåtts på ett tillfredsställande sätt får delmål och mål som tidigare uppnåtts inte ha upphävts.

(10) Den 30 april 2022 lämnade Grekland in sitt nationella reformprogram för 2022 och den 29 april 2022 sitt stabilitetsprogram för samma år, i enlighet med artikel 4 i förordning (EG) nr 1466/97. De båda programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas. I enlighet med artikel 27 i förordning (EU) 2021/241 ska Greklands halvårsvisa rapporter om de framsteg som gjorts med genomförandet av dess återhämtnings- och resiliensplan också återspeglas i det nationella reformprogrammet för 2022.

(11) Den 23 maj 2022 offentliggjorde kommissionen 2022 års landsrapport för Grekland. Den innehöll en bedömning av hur väl Grekland hade lyckats med de landsspecifika rekommendationer som rådet antog 2019, 2020 och 2021, och en utvärdering av Greklands genomförande av återhämtnings- och resiliensplanen, med utgångspunkt i resultattavlan för återhämtning och resiliens. Utifrån denna analys konstaterades i landsrapporten brister i fråga om de utmaningar som inte alls eller endast delvis hade åtgärdats genom återhämtnings- och resiliensplanen, och även nya och framväxande utmaningar, inbegripet dem som uppstått till följd av Rysslands invasion av Ukraina. I landsrapporten bedömdes också Greklands framsteg avseende genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter och med att uppnå unionens överordnade mål för sysselsättning, kompetens och fattigdomsbekämpning, liksom framstegen med att nå Förenta nationernas mål för hållbar utveckling.

(12) Kommissionen har genomfört en fördjupad granskning enligt artikel 5 i förordning (EU) nr 1176/2011 för Grekland och resultatet offentliggjordes den 23 maj 2022. Kommissionen drog slutsatsen att Grekland har alltför stora makroekonomiska obalanser. Sårbarheterna hänger samman med hög offentlig skuldsättning, ofullständig extern ombalansering och en stor andel nödlidande lån mot bakgrund av låg potentiell tillväxt och hög arbetslöshet.

(13) Den 23 maj 2022 lade kommissionen fram en rapport i enlighet med artikel 126.3 i fördraget. Rapporten behandlade Greklands budgetläge utifrån det faktum att dess underskott i de offentliga finanserna 2021 överskred fördragets referensvärde på 3 % av bruttonationalprodukten (BNP). Rapporten slog fast att underskottskriteriet inte var uppfyllt. I linje med kommissionens meddelande av den 2 mars 2022 föreslog kommissionen inte att nya förfaranden vid alltför stora underskott skulle inledas under våren 2022, och kommer att göra en ny bedömning av om det är nödvändigt att föreslå att sådana förfaranden ska inledas under hösten 2022.

(14) I sin rekommendation av den 20 juli 2020 (11) rekommenderade rådet Grekland att under 2020 och 2021 vidta alla nödvändiga åtgärder, i enlighet med den allmänna undantagsklausulen, för att effektivt hantera covid-19-pandemin, upprätthålla ekonomin och stödja den påföljande återhämtningen. Grekland rekommenderades också att, när de ekonomiska förhållandena medger det, driva en finanspolitik som syftar till att nå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt och säkerställa en hållbar skuldsättning, samtidigt som investeringarna ökas. Enligt uppgifter som validerats av Eurostat minskade Greklands underskott i de offentliga finanserna under 2021 från 10,2 % av BNP 2020 till 7,4 %. Greklands finanspolitiska åtgärder bidrog till den ekonomiska återhämtningen 2021, samtidigt som de tillfälliga krisåtgärderna minskade från 7,6 % av BNP 2020 till 7,2 % 2021. De åtgärder som Grekland vidtog 2021 var i linje med rådets rekommendation av den 20 juli 2020. De diskretionära budgetåtgärder som regeringen antog 2020 och 2021 var tillfälliga eller kompenserades med uppvägande åtgärder. Enligt uppgifter som validerats av Eurostat minskade den offentliga bruttoskulden från 206,3 % av BNP 2020 till 193,3 % av BNP 2021.

(15) Det makroekonomiska scenario som ligger till grund för budgetprognoserna i stabilitetsprogrammet 2022 är realistiskt för 2022 och gynnsamt för 2023. Enligt stabilitetsprogrammet 2022 kommer BNP i fasta priser att öka med 3,1 % 2022 och med 4,8 % 2023. Som jämförelse visar kommissionens vårprognos 2022 en högre real BNP-tillväxt på 3,5 % 2022 och en lägre real BNP-tillväxt på 3,1 % 2023. Skillnaderna mellan prognoserna beror främst på de olika antagandena om hur pass snabbt unionsmedlen absorberas liksom på inverkan av Rysslands militära aggression mot Ukraina, framför allt på den privata konsumtionen. I stabilitetsprogrammet 2022 förväntar regeringen sig att det samlade underskottet kommer att minska till 4,4 % av BNP 2022 och till 1,4 % 2023. Minskningen under 2022 speglar i huvudsak den pågående ekonomiska återhämtningen och avvecklingen av de flesta krisåtgärder. Enligt stabilitetsprogrammet 2022 väntas den offentliga skuldkvoten minska kraftigt till 180,2 % av BNP 2022 och sjunka till 168,6 % 2023. Utifrån de politiska åtgärder som var kända vid prognosens brytdatum förutses i kommissionens vårprognos 2022 ett underskott i de offentliga finanserna på 4,3 % respektive 1,0 % av BNP för 2022 och 2023. Detta är i stort sett i linje med det beräknade underskottet i stabilitetsprogrammet 2022. Trots skillnaden i real BNP-tillväxt utgår man i kommissionens vårprognos 2022 från en mer dynamisk pris- och lönetillväxt för både 2022 och 2023, och förutspår därmed högre intäkter från beskattningen av privatpersoners inkomst. I kommissionens vårprognos 2022 förutses en högre offentlig skuldkvot, 185,7 % av BNP 2022 och 180,4 % 2023. Skillnaden beror på en annorlunda uppskattning av skillnaderna mellan kontantbaserade och periodiserade budgetsaldon liksom på olika antaganden om nettoackumuleringen av finansiella tillgångar. Enligt kommissionens vårprognos 2022 beräknas i nuläget den potentiella produktionstillväxten på medellång sikt (10 års genomsnitt) till – 0,3 %. Den beräkningen återspeglar dock delvis den gångna perioden av djup recession i Grekland och omfattar inte effekten av de reformer som ingår i återhämtnings- och resiliensplanen och som kan stärka Greklands potentiella tillväxt.

(16) Under 2022 fasade regeringen ut de flesta av de åtgärder som vidtogs i samband med covid-19-krisen, så de tillfälliga krisåtgärderna förväntas minska från 7,2 % av BNP 2021 till 1,8 % 2022. Underskottet i de offentliga finanserna påverkas av de åtgärder som vidtogs för att motverka de ekonomiska och sociala effekterna av de höjda energipriserna, som i kommissionens vårprognos 2022 beräknas till 1,1 % av BNP 2022 och 2023 % av BNP 2023 och beräknas inte påverka budgeten 2023 eftersom man planerar att fasa ut dem (12). Dessa konsekvenser för underskottet uppvägs delvis på grund av högre intäkter från utsläppsrätterna. Åtgärderna består främst av bidrag till energianvändare, sociala transfereringar till fattigare hushåll och sänkta indirekta skatter på transporttjänster. Dessa åtgärder har angetts vara tillfälliga. Efter inlämningen av Greklands stabilitetsprogram och brytdatumet för kommissionens vårprognos 2022 tillkännagav regeringen ett nytt åtgärdspaket för 2022, som syftar till att ta itu med konsekvenserna av de höjda energipriserna. Om energipriserna förblir höga 2023 kan dock vissa av dessa åtgärder bli kvar. Underskottet i de offentliga finanserna påverkas också av kostnaderna för att ge tillfälligt skydd åt fördrivna personer från Ukraina, som enligt kommissionens vårprognos väntas uppgå till 0,1 % av BNP 2022 och 0,1 % 2023 (13).

(17) I sin rekommendation av den 18 juni 2021 rekommenderade rådet att Grekland under 2022 borde utnyttja faciliteten för återhämtning och resiliens för att finansiera ytterligare investeringar som kan stötta återhämtningen, men samtidigt bedriva en försiktig finanspolitik. Dessutom bör landet upprätthålla sina nationellt finansierade investeringar. Grekland rekommenderades också att, när de ekonomiska förhållandena så medger, bedriva en finanspolitik som syftar till att på medellång sikt uppnå en återhållsam offentligfinansiell ställning och säkerställa de offentliga finansernas hållbarhet, och samtidigt öka investeringarna för att främja tillväxtpotentialen.

(18) Under 2022 förväntas, enligt kommissionens vårprognos 2022 och uppgifterna i Greklands stabilitetsprogram 2022, den finanspolitiska inriktningen vara stödjande med – 3,3 % av BNP (14). Grekland planerar att ge fortsatt stöd till återhämtningen genom att använda faciliteten för återhämtning och resiliens för att finansiera ytterligare investeringar, i enlighet med rådets rekommendation. Det positiva bidraget till den ekonomiska verksamheten från utgifter som finansieras med bidrag inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens och andra unionsmedel förväntas öka med 0,2 procentenhet av BNP jämfört med 2021. Nationellt finansierade investeringar förväntas ge ett expansivt bidrag på 0,8 procentenheter till den finanspolitiska inriktningen 2022 (15). Därför planerar Grekland att upprätthålla de nationellt finansierade investeringarna, i enlighet med rådets rekommendation. Samtidigt beräknas ökningen i nationellt finansierade primära löpande utgifter (exklusive nya åtgärder på inkomstsidan) under 2022 ge ett expansivt bidrag på 2,2 procentenhet till den övergripande finanspolitiska inriktningen. Detta betydande expansiva bidrag omfattar den ytterligare effekten av åtgärderna för att motverka de ekonomiska och sociala effekterna av de höjda energipriserna (0,6 % av BNP) liksom kostnaderna för att ge tillfälligt skydd åt fördrivna personer från Ukraina (0,1 % av BNP), samtidigt som de ökade utgifterna för pensioner och sociala förmåner också förväntas bidra (0,6 % av BNP) till ökningen av de löpande nettoutgifterna. Enligt kommissionens prognos kompenseras inte dessa diskretionära åtgärder helt med uppvägande åtgärder.

(19) I kommissionens vårprognos 2022 beräknas den finanspolitiska inriktningen 2023 ligga på + 1,5 % av BNP vid oförändrad politik (16). Grekland förväntas fortsätta att använda bidragen inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens under 2023 för att finansiera ytterligare investeringar till stöd för återhämtningen. Det positiva bidraget till den ekonomiska aktiviteten från de utgifter som finansieras med bidrag inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens och andra unionsmedel, beräknas minska med 0,3 procentenheter av BNP jämfört med 2022 och speglar den inledande fasen av den nya programperioden för andra unionsmedel. Nationellt finansierade investeringar förväntas ge ett expansivt bidrag på 0,6 procentenheter till den finanspolitiska inriktningen 2023 (17). Samtidigt beräknas ökningen i nationellt finansierade primära löpande utgifter (exklusive nya åtgärder på inkomstsidan) under 2023 ge ett kontraktivt bidrag på 1,7 procentenhet till den övergripande finanspolitiska inriktningen. Detta omfattar effekter av utfasningen av åtgärder mot höjda energipriser (1,1 % av BNP).

(20) I stabilitetsprogrammet 2022 förväntas underskottet i de offentliga finanserna successivt minska till 0,4 % av BNP 2024 och till 0,1 % 2025. Underskottet i de offentliga finanserna förväntas därför ligga kvar under 3 % av BNP under programperioden. Dessa prognoser utgår från att den ekonomiska återhämtningen kommer att fortsätta och räknar med att de tillväxtvänliga sänkningarna av solidaritetspåslaget på inkomstskatten för privatpersoner, liksom av de sociala solidaritetsbidragen, kommer att förlängas. Enligt stabilitetsprogrammet 2022 väntas den offentliga skuldkvoten fortsätta att minska, närmare bestämt genom att minska till 155,2 % av BNP 2024 och sedan till 146,5 % 2025. Enligt kommissionens analys verkar riskerna för skuldhållbarheten vara höga på medellång sikt.

(21) Genom att bygga vidare på de reformer som har inletts som en del av återhämtnings- och resiliensplanen skulle ändringar av Greklands skattepolitiska ram kunna hjälpa till att överbrygga investeringsgapet. Mer specifikt skulle införandet av ett mer omfattande system för förhandsbesked i skattefrågor kunna stärka rättssäkerheten för investerare och stärka de pågående insatserna för att förenkla skattesystemet. Genom att utgå från bästa praxis i andra medlemsstater skulle dessutom en översyn av den befintliga årliga engångsskatten för egenföretagare (utöver inkomstskatten för privatpersoner) kunna förbättra hur skattebördan för egenföretagare är uppbyggd, uppmuntra frivillig efterlevnad av skattereglerna och stödja investeringar. Grekland fortsätter att vidta åtgärder för att modernisera sin offentliga förvaltning, men landets övergripande resultat förblir låga, vilket till viss del beror på svårigheterna att locka till sig och behålla högkvalificerad personal. Återhämtnings- och resiliensplanen innehåller åtgärder som syftar till att förbättra effektiviteten hos den offentliga förvaltningen, med särskilt fokus på att förbättra dess digitala tjänster. Utöver åtgärderna i återhämtnings- och resiliensplanen har Grekland gjort framsteg med inrättandet av ett integrerat personalförvaltningssystem, och digitala organisationsscheman för enheter inom den offentliga sektorn och arbetsbeskrivningar för alla tjänster har nu införts. Detta förväntas underlätta tilldelningen av resurser på grundval av identifierade och prioriterade behov. Även om antalet fast anställda tjänstemän i stort sett har legat på en stabil nivå tack vare anställningsprincipen ”en in och en ut” som fortfarande tillämpas har andelen tillfälligt anställda ökat kraftigt, med nästan 25 % sedan 2018. Den alltmer omfattande offentliga förvaltningen kan motverka de ansträngningar som gjorts för att få Greklands lönekostnader (jämfört med BNP) att närma sig unionsgenomsnittet. Vid sidan av den finanspolitiska risken skulle detta kunna försvaga integriteten hos det nya urvalsförfarande som har införts för fast anställda tjänstemän, med tanke på att urvalsförfarandet för tillfälliga tjänster inte är lika grundligt som urvalsförfarandet för fasta tjänster. Genom att fortsätta att tillämpa anställningsprincipen ”en in och en ut” för fast anställd personal, vilken har kompletterats med ett tak för tillfällig personal som gäller från och med 2022, skapas en övergripande ram för att stärka den centrala kontrollen över anställningarna, och antalet anställda kan närma sig nivåerna före pandemin. Om de övergripande personalnivåerna minskas enligt förväntningarna skulle detta kunna leda till att ersättningsnivåerna justeras för specifika tjänster och enheter som anses vara kritiska och där man inom offentlig förvaltning har svårt att locka till sig och behålla kvalificerad personal. Detta skulle kunna innebära att man kopplar arbetsbeskrivningen till en kompletterande löneskala eller inför en särskild löneskala för specifika enheter inom den offentliga sektorn (t.ex. tillsynsmyndigheter) eftersom sådana systematiska tillvägagångssätt inte riskerar att undergräva den enhetliga löneskalan och är i linje med en försiktig finanspolitik. Slutligen finns det, trots att återhämtnings- och resiliensplanen inte innehåller några åtgärder för att stärka en aktiv arbetsmarknadspolitik, fortfarande utrymme för fortsatta åtgärder för att öka ungas och kvinnors anställbarhet i syfte att stödja en inkluderande arbetsmarknad som bygger på fler och bättre arbetstillfällen.

(22) I enlighet med artikel 19.3 b i förordning (EU) 2021/241 och kriterium 2.2 i bilaga V till den förordningen ska återhämtnings- och resiliensplanen omfatta ett stort antal ömsesidigt förstärkande reformer och investeringar med en preliminär tidsplan för genomförandet som ska slutföras senast den 31 augusti 2026. De bidrar till att åtgärda alla eller en betydande del av de ekonomiska och sociala utmaningar som beskrivs i de landsspecifika rekommendationerna till Grekland från rådet i den europeiska planeringsterminen 2019 och 2020, utöver eventuella landsspecifika rekommendationer som utfärdats fram till den dag då en återhämtnings- och resiliensplan antogs. Dessa rekommendationer behandlar i synnerhet de offentliga finansernas kvalitet och hållbarhet, hälso- och sjukvårdssystemets tillgänglighet och resiliens, en aktiv arbetsmarknadspolitik, åtgärder som stöder offentliga investeringar i utbildning, kompetens och anställbarhet, forskning och utveckling, säker, smart, hållbar och resilient transport och logistik, ren och effektiv produktion och användning av energi, inklusive förnybar energi och sammanlänkningsprojekt, miljöinfrastruktur, förnyelse av stadsområden och den digitala omställningen av offentlig förvaltning och företag. I återhämtnings- och resiliensplanen ingår även en mängd åtgärder för att ta itu med utmaningar som avser finanspolitiska strukturåtgärder, social välfärd, finansiell stabilitet, arbets- och produktmarknader samt moderniseringen av den offentliga förvaltningen, som alla följer upp, breddar och kompletterar åtagandena efter programperiodens slut. Återhämtnings- och resiliensplanen innehåller också åtgärder för att förbättra konkurrenskraften och främja privata investeringar genom att förbättra företagsklimatet och förenkla lagstiftningsramen. Dessa reformer kompletteras av en lånefacilitet som är avsedd att stimulera privata investeringar inom banbrytande ekonomiska sektorer, inklusive den gröna och den digitala omställningen.

(23) Genomförandet av Greklands återhämtnings- och resiliensplan förväntas bidra till ytterligare framsteg avseende den gröna och den digitala omställningen. Åtgärder som stöder klimatmålen i Grekland står för 37,5 % av återhämtnings- och resiliensplanens totala tilldelning, medan åtgärder som stöder de digitala målen står för 23,3 % av återhämtnings- och resiliensplanens totala tilldelning. Det fullständiga genomförandet av återhämtnings- och resiliensplanen, i enlighet med relevanta delmål och mål, kommer att bidra till att Grekland snabbt kan återhämta sig från konsekvenserna av covid-19-krisen, samtidigt som landets resiliens stärks. Det systematiska deltagandet av arbetsmarknadens parter och andra relevanta berörda parter är fortfarande viktigt för att genomförandet av återhämtnings- och resiliensplanen ska lyckas, liksom annan ekonomisk politik och sysselsättningspolitik utanför återhämtnings- och resiliensplanen, och för att säkerställa att fler känner ett egenansvar för den övergripande politiska agendan.

(24) Greklands återhämtnings- och resiliensplan innehåller en övergripande förvaltningsram för samordningen, genomförandet och övervakningen av investerings- och reformåtgärderna. Det faktiska genomförandet av återhämtnings- och resiliensplanen kommer dock att vara helt beroende av genomförandeorganens administrativa kapacitet och genomförandekapacitet och kommer att behöva övervakas noga. De tekniska avdelningarna vid de regionala och lokala förvaltningarna, inklusive kommunala företag, förväntas bidra till genomförandet av ett antal komponenter, och deras administrativa kapacitet – i synnerhet när det gäller mindre kommuner – är vanligtvis begränsad; det är därför viktigt att ytterligare stöd görs tillgängligt från central nivå när så behövs. Att respektera de strikta tidsplanerna, snabbt vidta åtgärder när hinder uppstår och hitta lösningar kommer att vara avgörande för ett smidigt genomförande av återhämtnings- och resiliensplanen. En arbetsgrupp på hög nivå, med medlemmar från flera ministerier, som kan ta itu med flaskhalsar kan vara värdefull. Slutligen, när det gäller den övergripande samordningen, kommer byrån för faciliteten för återhämtning och resiliens, som lyder under finansministeriet, att spela en viktig roll, och det förväntas att den tilldelas tillräckliga resurser, samtidigt som det är mycket viktigt med ett nära samarbete mellan byrån i fråga och generalsekretariatet för samordning, som ansvarar för att samordna reformåtgärderna.

(25) Kommissionen godkände Greklands partnerskapsöverenskommelse, som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 (18), den 29 juli 2021. Grekland lämnade i oktober och november 2021 in sina 21 sammanhållningspolitiska program till kommissionen. I enlighet med förordning (EU) 2021/1060 har Grekland beaktat de relevanta landsspecifika rekommendationerna i programplaneringen av de sammanhållningspolitiska fonderna 2021–2027. Detta är en förutsättning för att förbättra ändamålsenligheten och maximera mervärdet av det ekonomiska stöd som ska erhållas från de sammanhållningspolitiska fonderna, samtidigt som samordning, komplementaritet och enhetlighet mellan de sammanhållningspolitiska fonderna och andra unionsinstrument och fonder främjas. För att faciliteten för återhämtning och resiliens och de sammanhållningspolitiska programmen ska kunna genomföras på ett framgångsrikt sätt krävs också att investeringshinder avlägsnas till stöd för den gröna och den digitala omställningen och en balanserad territoriell utveckling.

(26) Efter att framgångsrikt ha avslutat programmet för ekonomiskt stöd inom Europeiska stabilitetsmekanismen 2018 har Grekland varit föremål för förstärkt övervakning i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 472/2013 (19). Genom den förstärkta övervakningen har man kunnat övervaka genomförandet av de specifika åtaganden som Grekland gjorde till Eurogruppen den 22 juni 2018 för att slutföra de centrala strukturreformer som inleddes inom ramen för programmet. Genomförandet av dessa åtaganden vid de avtalade tidsfristerna fram till mitten av 2022 fungerar som en grund för skuldlättnaden. Grekland har därmed inlett det sista året av detta arrangemang. Såsom rapporterades i den 14:e rapporten om förstärkt övervakning som offentliggjordes den 23 maj 2022 har Grekland, trots de svåra omständigheterna under pandemin och, på senare tid, de ekonomiska konsekvenserna av Rysslands militära aggression mot Ukraina, på ett effektivt sätt genomfört majoriteten av de politiska åtagandena, vilket har förbättrat den grekiska ekonomins motståndskraft och stärkt landets finansiella stabilitet. Vissa delar har dock inte genomförts till fullo ännu. Detta gäller i synnerhet färdigställandet av det nationella fastighetsregistret, som kommer att bidra till att förbättra Greklands företagsklimat ännu mer. Under de senaste åren har betydande framsteg gjorts och det kompletta fastighetsregistret förväntas vara färdigställt senast i december 2022. Genomförandet av fastighetsregistreringen har fått stöd genom unionens strukturfonder. På senare tid har faciliteten för återhämtning och resiliens tillhandahållit stöd för att digitalisera registreringen av egendomsrätterna. Mot bakgrund av fastighetsregisterprojektet behöver Grekland även färdigställa kartläggningen av fastighetsbeståndet, påbörja verksamheten vid byrån för fastighetsregistret och ratificera de skogskartor som omfattar hela landet.

(27) Förutom de ekonomiska och sociala utmaningar som tas upp i återhämtnings- och resiliensplanen står Grekland inför ett antal ytterligare utmaningar med koppling till hälso- och sjukvård. Patientavgifterna i Grekland är fortfarande höga och står för mer än en tredjedel av de totala hälso- och sjukvårdsutgifterna (35 %) (20). De är till stor del kopplade till egenavgifter för läkemedel och direktbetalningar för tjänster som inte ingår i förmånspaketet. Detta är i sin tur kopplat till de (jämfört med unionsgenomsnittet) relativt höga offentliga utgifterna för läkemedel och de relativt låga (jämfört med unionsgenomsnittet) utgifterna för behandlande vård, särskilt för öppenvårdspatienter. Ett välfungerande primärvårdssystem som täcker hela befolkningen och har en effektiv grindvaktsfunktion kan förbättra effektiviteten hos och tillgången till varor och tjänster inom hälso- och sjukvården. I detta avseende kommer ett fullständigt genomförande av de ändringar av primärvårdssystemet som enligt planerna ska antas i samband med den förstärkta övervakningen att vara avgörande för ett välfungerande hälso- och sjukvårdssystem. Reformen följer på tidigare försök att inrätta ett heltäckande primärvårdssystem, men dessa försök har dock varit svåra att genomföra i praktiken. Att öka antalet husläkare, för att hela befolkningen ska omfattas och registreras, kommer därför att vara avgörande för att säkerställa att befolkningen har tillräcklig och lika tillgång till hälso- och sjukvård.

(28) Inom ramen för det mandat som unionens stats- och regeringschefer gav i Versaillesförklaringen syftar kommissionens förslag till en REPowerEU-plan till att så snart som möjligt fasa ut unionens beroende av import av fossila bränslen från Ryssland. I detta syfte har kommissionen för avsikt att identifiera de lämpligaste projekten, investeringarna och reformerna på nationell och regional nivå och på unionsnivå i dialog med medlemsstaterna. Målet med dessa åtgärder är att minska det totala beroendet av fossila bränslen och flytta importen av fossilt bränsle från Ryssland.

(29) Enligt uppgifter för 2020 står olja och gas för 50 % respektive 24 % av Greklands energimix. Greklands beroende av Ryssland för både dess olje- (21) och gasimport ligger något under unionsgenomsnittet med 18 % jämfört med unionsgenomsnittet på 26 % för råolja och 39 % jämfört med 44 % för gas (22). Av landets kolimport kommer 87 % från Ryssland, men i Grekland finns stora inhemska brunkolskällor. För att minska beroendet av gas från Ryssland och diversifiera sin energimix på ett sätt så att man rör sig bort från fossila bränslen, inklusive för att uppnå landets åtagande att fasa ut all brunkolsbaserad elproduktion senast 2028, skulle Grekland kunna vidta ett antal åtgärder som bygger vidare på och går längre än investeringarna och reformerna i landets återhämtnings- och resiliensplan. Grekland skulle kunna påskynda utbyggnaden av förnybar energi liksom inrättandet av en organiserad marknadsplattform som underlättar bilaterala avtal om köp av förnybar energi. Reformerna avseende tillståndsgivning i Greklands återhämtnings- och resiliensplan kommer att minska investeringshindren inom sektorn för förnybar energi. Det finns utrymme för Grekland att börja utveckla vätgasinfrastruktur, i synnerhet i grekiska hamnar, för att underlätta transporten av förnybar vätgas. Nätoperatörernas planerade infrastrukturinvesteringar skulle kunna påskyndas och utökas, i synnerhet installationen av understationer. Dessutom skulle den genomsnittliga tid som nätoperatörerna behöver för att behandla och färdigställa anslutningsvillkoren för nya anläggningar för förnybar energi kunna förkortas. Fler elsammanlänkningar med närliggande länder skulle göra det möjligt att tillföra mer förnybar energi till elnätet. Grekland måste påskynda diversifieringen av försörjningsvägarna för gas genom att snabbt slutföra långt framskridna befintliga investeringar. Det rekommenderas att nya infrastruktur- och nätinvesteringar med koppling till gas görs framtidssäkra, där så är möjligt och för att främja deras långsiktiga hållbarhet, genom att göra det möjligt att i framtiden använda dem för hållbara bränslen. Grekland skulle även kunna öka omfattningen och ambitionen när det gäller befintliga energibesparingsåtgärder och minska den höga energifattigdomen (17,1 % under 2020), även genom att när så är lämpligt använda sammanhållningspolitiska medel, till exempel för att renovera byggnadsbeståndet. Befintliga marknadshinder som begränsar renoveringarnas omfattning inom specifika segment skulle kunna minskas genom riktade lagstiftningsmässiga och finansiella incitament. Grekland måste ytterligare höja ambitionsnivån när det gäller att minska utsläppen av växthusgaser, öka andelen förnybar energi och öka energieffektiviteten för att landet ska uppnå målen i 55 %-paketet. Det finns dessutom ett behov av att påskynda utfasningen av fossila bränslen i transportsektorn, som fortfarande har ett stort beroende av olja, genom att främja hållbar mobilitet, inbegripet kollektivtrafik och järnvägsprojekt.

(30) Även om den påskyndade omställningen till klimatneutralitet och utfasningen av fossila bränslen kommer att orsaka betydande omstruktureringskostnader inom flera sektorer, kan Grekland, för att minska de socioekonomiska effekterna av omställningen i de regioner som påverkas mest, utnyttja mekanismen för en rättvis omställning inom ramen för sammanhållningspolitiken. Dessutom kan Grekland använda Europeiska socialfonden+, inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1057 (23), för att förbättra sysselsättningsmöjligheterna och stärka den sociala sammanhållningen.

(31) Mot bakgrund av kommissionens bedömning har rådet granskat stabilitetsprogrammet 2022, och dess yttrande (24) återspeglas i rekommendation 1.

(32) Med hänsyn till de nära inbördes kopplingarna mellan ekonomierna i medlemsstaterna i euroområdet och deras kollektiva bidrag till Ekonomiska och monetära unionens funktion, rekommenderade rådet att euroområdets medlemsstater vidtar åtgärder, inbegripet genom sina återhämtnings- och resiliensplaner, för att genomföra de rekommendationer som anges i rekommendationen om euroområdet 2022. För Grekland återspeglas detta särskilt i rekommendationerna 1 och 2.

(33) Mot bakgrund av kommissionens fördjupade granskning och dess bedömning har rådet granskat det nationella reformprogrammet för 2022 och stabilitetsprogrammet för samma år. Dess rekommendationer enligt artikel 6 i förordning (EU) nr 1176/2011 återspeglas i rekommendationerna 1, 2 och 4. Rekommendationerna 1 och 2 bidrar också till genomförandet av rekommendationen om euroområdet 2022, särskilt den första, andra och fjärde rekommendationen om euroområdet. Den finanspolitik som avses i rekommendationerna 1 och 2 hjälper bland annat till att ta itu med obalanser som hör ihop med den höga offentliga skuldsättningen och den ofullständiga externa ombalanseringen, vilket också gör det lättare att hantera den höga arbetslösheten och låga potentiella tillväxten. De strategier som avses i rekommendation 4 hjälper bland annat till att ta itu med sårbarheter med koppling till höga utlandsskulder på längre sikt.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Grekland att 2022 och 2023 vidta följande åtgärder:

1. Under 2023 säkerställa en försiktig finanspolitik, särskilt genom att begränsa ökningen i nationellt finansierade primära löpande utgifter till en nivå som ligger under den potentiella produktionstillväxten på medellång sikt, med beaktande av ett fortsatt tillfälligt och riktat stöd till de hushåll och företag som drabbas hårdast av de höjda energipriserna och till människor som flyr från Ukraina. Vara redo att anpassa de löpande utgifterna efter den föränderliga situationen. Öka de offentliga investeringarna för den gröna och den digitala omställningen och för energitrygghet med beaktande av REPowerEU-initiativet, inbegripet med hjälp av faciliteten för återhämtning och resiliens och andra unionsmedel. För perioden efter 2023 driva en finanspolitik som syftar till att nå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt och säkerställa en trovärdig och gradvis skuldminskning och finanspolitisk hållbarhet på medellång sikt genom gradvis konsolidering, investeringar och reformer. Med utgångspunkt i de reformer som har inletts som en del av återhämtnings- och resiliensplanen skapa ett mer investeringsvänligt skattesystem genom att införa ett mer omfattande system för förhandsbesked i skattefrågor och se över hur skattebördan för egenföretagare är uppbyggd. Säkra den offentliga förvaltningens effektivitet samt säkerställa att den kan locka till sig rätt kompetens och att den enhetliga löneskalan följs.

2. Fortsätta genomförandet av sin återhämtnings- och resiliensplan, i enlighet med de delmål och mål som angavs i rådets genomförandebeslut av den 13 juli 2021. Snabbt avsluta förhandlingarna med kommissionen om de sammanhållningspolitiska programdokumenten för 2021–2027 i syfte att påbörja genomförandet av dem. Slutföra återstående reformer som har inletts inom ramen för den förstärkta övervakningen, inklusive reformen av fastighetsregistret.

3. I syfte att säkerställa tillräcklig och lika tillgång till hälso- och sjukvård, slutföra primärvårdsreformen i enlighet med den ram som ändrades i samband med den förstärkta övervakningen, bland annat när det gäller att säkerställa att det finns tillräckliga personalresurser vid alla primärvårdsenheter, att hela befolkningen registreras och att allmänläkarna har en effektiv grindvaktsfunktion.

4. Minska det totala beroendet av fossila bränslen och diversifiera importen av fossila bränslen genom att påskynda användningen av förnybar energi och utvecklingen av infrastruktur som möjliggör förnybar vätgas. Dessutom bör man komma till rätta med beroendet genom att säkerställa att elnäten och el- och gassammanlänkningarna har tillräcklig kapacitet samt genom att diversifiera försörjningsvägarna för gas. Stärka ramen för energitjänstemarknaden och intensifiera åtgärderna för att förbättra energieffektiviteten genom reformer och marknadsincitament som stöder utfasningen av fossila bränslen i byggsektorn och transportsektorn, i synnerhet genom att främja elektrisk mobilitet.

Utfärdad i Bryssel den 12 juli 2022. På rådets vägnar Z. STANJURA Ordförande

(1) EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

(2) EGT L 306, 23.11.2011, s. 25.

(3) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 av den 12 februari 2021 om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens (EUT L 57, 18.2.2021, s. 17).

(4) Rådets rekommendation av den 5 april 2022 om den ekonomiska politiken i euroområdet (EUT C 153, 7.4.2022, s. 1).

(5) Rådets direktiv 2001/55/EG av den 20 juli 2001 om miniminormer för att ge tillfälligt skydd vid massiv tillströmning av fördrivna personer och om åtgärder för att främja en balans mellan medlemsstaternas insatser för att ta emot dessa personer och bära följderna av detta (EGT L 212, 7.8.2001, s. 12).

(6) Rådets genomförandebeslut (EU) 2022/382 av den 4 mars 2022 om fastställande av att det föreligger massiv tillströmning av fördrivna personer från Ukraina i den mening som avses i artikel 5 i direktiv 2001/55/EG, med följden att tillfälligt skydd införs (EUT L 71, 4.3.2022, s. 1).

(7) Rådets rekommendation av den 18 juni 2021 med avgivande av rådets yttrande om Greklands stabilitetsprogram 2021 (EUT C 304, 29.7.2021, s. 33).

(8) Beräkningarna av den finanspolitiska inriktningen och dess delar i denna rekommendation är kommissionens uppskattningar baserade på de antaganden som ligger till grund för kommissionens vårprognos 2022. Kommissionens beräkningar av den potentiella tillväxten på medellång sikt inkluderar inte den positiva effekten av reformer som ingår i återhämtnings- och resiliensplanen och som kan stärka den potentiella tillväxten.

(9) Som inte finansieras med bidrag inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens eller andra unionsmedel.

(10) ST 10152/2021.

(11) Rådets rekommendation av den 20 juli 2020 om Greklands nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Greklands stabilitetsprogram 2020 (EUT C 282, 26.8.2020, s. 46).

(12) Siffrorna motsvarar de årliga budgetkostnaderna för de åtgärder som vidtagits sedan hösten 2021, inbegripet löpande inkomster och utgifter liksom i förekommande fall åtgärder avseende kapitalutgifter.

(13) Det totala antalet fördrivna personer från Ukraina till unionen förväntas successivt öka till 6 miljoner till slutet av 2022, och den geografiska spridningen av dessa personer beräknas utifrån storleken på den diaspora som redan finns, den relativa befolkningen i den mottagande medlemsstaten och den faktiska spridningen av fördrivna personer från Ukraina inom unionen i mars 2022. För budgetkostnader per person grundas beräkningarna på mikrosimuleringsmodellen Euromod från kommissionens gemensamma forskningscentrum, med beaktande av såväl kontantförmåner som människor kan vara berättigade till som naturaförmåner som utbildning och hälso- och sjukvård.

(14) Om indikatorn ligger på minus innebär detta att överskottet i de primära utgifterna är högre än den ekonomiska tillväxten på medellång sikt, vilket signalerar att finanspolitiken är expansiv.

(15) Bidraget från andra nationellt finansierade kapitalutgifter förväntas ge ett expansivt bidrag på 0,1 procentenhet av BNP.

(16) Om indikatorn ligger på plus innebär detta att underskottet i de primära utgifterna är högre än den ekonomiska tillväxten på medellång sikt, vilket signalerar att finanspolitiken är kontraktiv.

(17) Bidraget från andra nationellt finansierade kapitalutgifter förväntas vara neutralt, 0,0 procentenheter av BNP.

(18) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 av den 24 juni 2021 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden, Fonden för en rättvis omställning och Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden samt finansiella regler för dessa och för Asyl-, migrations- och integrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik (EUT L 231, 30.6.2021, s. 159).

(19) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 472/2013 av den 21 maj 2013 om förstärkning av den ekonomiska övervakningen och övervakningen av de offentliga finanserna i medlemsstater i euroområdet som har, eller hotas av, allvarliga problem i fråga om sin finansiella stabilitet (EUT L 140, 27.5.2013, s. 1).

(20) Siffror från 2019, som ingår i State of Health in the EU, Greece: Country Health Profile, OECD, 2021 (https://www.oecd.org/health/greece-country-health-profile-2021-4ab8ea73-en.htm).

(21) Eurostat (2020), andelen rysk import av den totala importen av råolja. När det gäller genomsnittet för EU-27 baseras den totala importen på import från länder utanför EU-27. För Grekland omfattar den totala importen handel inom EU. Råolja omfattar inte raffinerade oljeprodukter. En stor del av Greklands totala oljeimport består av raffinaderiprodukter. Grekland är mycket beroende av den ryska importen av dessa, där 86 % av den totala importen av alla raffinaderiprodukter kommer från Ryssland.

(22) Eurostat (2020), andelen rysk import av den totala importen av naturgas och stenkol. När det gäller genomsnittet för EU-27 baseras den totala importen på import från länder utanför EU-27. För Grekland omfattar den totala importen handel inom EU. Råolja omfattar inte raffinerade oljeprodukter.

(23) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1057 av den 24 juni 2021 om inrättande av Europeiska socialfonden+ (ESF+) och om upphävande av förordning (EU) nr 1296/2013 (EUT L 231, 30.6.2021, s. 21).

(24) Enligt artikel 5.2 i förordning (EG) nr 1466/97.